prot · GB09132 · 1987-12-31 00:00:00 — Jag vill dockframhålla atf alltsedan 1978/har ställt exakt sammakrav som def som behandlas här i kammaren. Vi har inte talat om en förändrad inriktning, utan vi harsagt: Låt få ett energibolag och låt def energibolaget ta hand omvinsfen från vattenkraften! Låt oss regionalisera ! Om socialdemokraterna och LO har den uppfattning som LeifMarklund här har gett utryck för, nämligen atf skall få del avenergivinsten, är det en klar signal frän väljarna där hemma om aff desocialdemokrafiska ledamöterna här i bör driva frågan i nämndariktning. Men def är beklagligt atl frågan har mött det största motståndetbland socialdemokrater när den har tagits upp här i riksdagen.Sten-Ove m. fl. har vid åtskilliga tillfällen röstat mot förslaget. Av en tidningsintérvju framgår att harlovat att rösta för förslaget . Men vi får väl se när detblir omröstning, om han håller def löftet eller om han även fortsättningsvissäger nej fill aft får del av en så vikfig resurs som vattenkraftenför atf utveckla länefs näringsliv. 139 (): Qm vill privatisera - vilket man harkrävt i sina mofioner vid, som sagt, åtta tillfällen - måste jag fråga: Vad ärdef som säger alt kommunerna blir delaktiga i den privatiseringen? De starkakapifalinfres-sen som då skulle göra sig gällande skulle säkert infe ha någotsom helst intresse av alt kommunerna blir delaktiga. Jag måste dock tillstå atfden senaste motionen ligger i linje med förslaget om att kommunerna blirdelakfiga i detta sammanhang - men del gäller först nu . Sedan måste jag fråga : varindustriminister 1979, då def hela startade, och om det nu är så enkelt aff maninte skulle behöva se fill konsekvenserna, varför gjorde man då inte någonting? Jag vill understryka aft vi nog är överens ommålet. Men när det gäller sättet atl uppnå detta mål har vi något skildauppfattningar. Jag tror fortfarande atf den regionalpolitiska utredningen - medtanke på de direkfiv som den har fått - mycket noggrant kommer att jobba medfrågan och att den kommer atf belysa möjligheterna till en utveckling i nämndariktning. Å tgärder till förmån för vattenkraftsproduceranderegioner Åtgärder till förmån för vattenkraftsproduceranderegioner 140PER-OLA (): Jag konstaterar återigen att har läst motionerna. Jag vill ge honom rådet alt efter denna debatt gåtillbaka till motionerna och läsa dem. Han skall då finna aff därhar sagt att kommuner kan vara delägare i ell energibolag i . Dettaär nu på väg alt ske i kommun, som skall köpa in sig i kraftverk,just i syfte aff komma åt en viktig energiresurs och en ekonomisk resurs. Påsamma sätt skulle fältet kunna öppnas för norrbottniska kommuner att blidelaktiga i den norrbottniska vattenkraften. Den mest radikalaregionalpolitiska åtgärd som skulle kunria åstadkommas är atf man användervinsterna från vattenkraften. har människor i skogslänen från olikaparfier vänt sig till riksdag och regering och begärt stöd i olika former allanvändas i regionalpolitiskt syfte. Vi har fått def ena paketet efter detandra - del har kommit paket oavsett om regeringen har varit socialdemokratiskeller icke-socialistisk. Man skulle slippa en hel del paket och en hel delresor för att begära stöd, om fick använda vinsterna fränvattenkraften för att investera i näringslivet, bygga upp infrastrukturen samtsatsa på vägar och bättre kommunikationer. Det kanske är den mest radikala regionalpolitiska åtgärdsom skulle kunna rösta om. Jag hoppas att i morgonsluter upp bakom krav, därför att då ger han väljarna i ettbesked om alt också han är beredd att kämpa för det här. 141LEIF (): Per-Qla säger i beskrivningen avsina motioner atl kommunerna "kan" vara delägare. Det är en väsentligskillnad mellan "kan" och "skall". Det är ett ganska ovanligt arbetssätt aft direkt frångå enutredning och gå över. till ett beslutsförfarande, där man helt tar avståndfrån utredningens kompefens. Jag står fortfarande fast vid atl viskall följa utredningen på ett noggrant sätt och se vad den kommer fram fill. 142 PER-QLA (): Till vill jag avslutningsvissäga aft socialdemokraterna från fid har motsatt sigdenna reform. Vid fidigare fillfällen har de sagt att def inte är nödvändigt,därför atl Norrbollen har en lägre energiskatt och ett lägre energipris, ochatt andra instrument skall användas. gäller inte det argumentet längre, närLeif kryper bakom den regionalpolitiska kommittén. Def är bara atlförhala frågan, och det beklagar jag. 143 (): drar upp Piteås modell föratt gå med i vattenkraftsproduktionen, men där köper kommunen in sig i ennyproduktion av vattenkraft. är beredd att delta i arbetetoch tillåla kommunerna atl köpa in sig i nyproduktion av vattenkraft i devallendrag som är intressanta för utbyggnad. Jag tänker på ,som ligger närmast till hands att diskutera. 144 (): skall inte vika,från ämnet. Defgäller att kommunerna skall få del av de energifillgångar som redan finns iNorrbotten. Vad beträffar kommuns önskan att köpa in sig i villjag framhålla aft def infe är fråga om nyproduktion: Detta kraftverk har, somLeif känner fill betydligt bättre än jag, funnits men ärombyggt. Där sker alltså ingen nyprodukfion av vattenkraft. Def är viktigt aff famed i bilden. Särskilda regionalpolitiska insatser i länm. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut i ärendet skulle fattas vid nästa arbetsplenum.) 1987/88:43 om särskildaregionalpolitiska insatser i m. m. 1987/88:86). Särskildaregionalpolitiska insatser i m. m. 145MARIANNE (): I detta betänkande om särskildaregionaljjolifiska insatser i återspeglas en enighet om ellförslag till invesleringsmedel för lokalisering av centralaADB-enhel till . Jag skall inte närmare gå in på den frågan. I betänkandet behandlas en centermotion av Per-OlaEriksson m. fl. om avdragsräft för bidrag till viss forskning, och medanledning därav har en cenferreservafion fogats lill belänkandet. Det finns ett särskilt forskningsråd i med enfond vars avkastning används för forskningsstödjande ändamål. Grundkapitalet ifonden kommer i huvudsak från näringslivet i . Forskning och utveckling är av väsentlig betydelse för detregionalpolitiska utvecklingsarbetet i länet. Näringslivet i som en viktig del i hela länefs utveckling och har därför ambifionen attsuccessivt bygga upp fondens kapital. Vi i anser all del är myckelangeläget att underlätta denna uppbyggnad. Därför bör bidragsgivande företagges skattemässiga fördelar för de medel de tillskjuter. Frågan har diskuterats tidigare - senast vid den översynav förordningeri fill 29 § kommunalskaftelagen som gjordes 1986. Då angav regeringen ett antal institutioner till vilka bidrag kan lämnas med avdragsräft för bidragsgi- vande företag. Regeringen avslog då den framställning som gjorts om atf Norrbollens forskningsråd skulle infogas i denna krets. Efter vad jag har förställ är hindret för detta denformulering i punkt 18 första stycket av anvisningarna lill 29 §kommunalskallélagen, där del anges att avdrag kan medges för forskning ochutvecklingsarbete som har eller kan Särskilda regionalpolitiska insatser i länm. fåbetydelse för den skattskyldiges rörelse. Eftersom det här gäller en fond ochett forskningsråd som infe själva driver forskning utan planerar ochfinansierar sådan, kan det vara svårare att fastställa det direkta sambandetmellan bidrag och mottagare. - Må så vara. Men när det gäller regional utveckling, herr talman, och idetta fall i , där de största problemen i landet finns, är defnödvändigt aff vara flexibel, atf se olika möjligheter och att fa vara på denkreativitet och uppfinningsrikedom som finns. Vägen mellan insats och resultatkanske kan vara krokig och svår att följa, men här gäller det aft ha visioner,atf se saker och fing på lång sikt. I själva verket har varje företag i nytta avaft länet utvecklas, att forsknings- och utvecklingsarbete bedrivs, aftnäringslivet i stort utvecklas samt att service och kommunikationer finns kvaroch utvecklas vidare. Def gäller aff mobilisera alla goda krafter i länet så atlframtidstron stärks, så att man får större möjligheter aft hjälpa sig själv. Genom aff ge möjlighet till avdrag för driftskostnaderjust för bidrag fill den fond som är knuten fill forskningsrådskapar man en möjlighet alt åstadkomma detta. Dessutom är det en enkel ochobyråkratisk möjlighet. står det att frågan haraktualiserats i nu igen. Vem vef hur frågan kommer atfhanteras där? Det vet i varje fall infe vi i . Låt oss här i kammaren göra ett tillkännagivandetill regeringen om en förändring i kommunalskaftelagen, så atf en sådari häravdragsräft kan medgivas! Jag yrkar bifall till reservafionen. 146 (): I likhet med tycker jagaft forskningsråd har en vikfig funkfion för forsknings- ochutvecklingsarbetet i . Däremot är utskottsmajoritefen icke beredd aff tillmötesgåreservanternas önskemål om atf bidragsgivande företag ges avdragsrätt för bidragsom lämnas via forskningsrådet. Anledningarna fill detta är flera. Precis somMarianne sade prövades tanken av regeringen och avvisades då. Det framgår av utskottsbetänkandet att frågan åter äraktuell för prövning av regeringen. Utskoffsmajorifefen anser därför infe aftnågot uttalande av erfordras. Med det anförda yrkarjag- bifall till skatteutskottets hemställan och avslag på reservationen. 147MARIANNE (): svar visar på ettsocialdemokratiskt ointresse för stimulans fill den ufvecklingsanda som finns iNorrbotten. Vi är vana vid atf ständigt hänvisas fill aft frågoraktualiserats eller bereds i . I de ärenden som jag har haftanledning aff följa jag har suttit här i kammaren har detoftast visat sig aff detta inte är någon garanti för attnågot posifivt skall hända. I stället har fördröjning och förhalning varit defvanliga. mäste förstå att vi i det läget inle vägar lita på altnågot skall hända bara för att frågan aktualiserats. Jagvill fråga : Kommer en förändring av kommunalskattelagen aft ske såatt def blir möjligt all inlemma fonden i Norrbollen i den krets av bidrag förvilka företagen kan medges skatteavdrag? Anf.148 (): Jag vill till säga följande. Förutom de skäl somnämns i betänkandet vill jag också erinra om den utredning som pågår omföretagsbeskattningens framfida utformning. Målsättningen för denna utredningär att förenkla deklarationsförfarandet. Aft tillmötesgå reservanternas krav påfler avdragsmöjlighefer skulle strida mot denna målsättning. Jagvill också säga till att det är samfliga parfier utomcentern som stär bakom utskottsbetänkandet. Anf.149 (): hänvisar till förefagsskafteufredningen. Jag tycker inteaft del finns något skäl lill att man inte skulle kunna göra en sådan ändring ikommunalskattelagen att avdragsräft kan medges. Anf.150 (): Jag tycker ändå aff förstorar den här frågan. Detfinns en rad institutioner med forskningsinriktning som kan vara lillnytta för , och gär bidraget till en sådan insfitution så är detavdragsgillt. Detfinns också en säkerhetsventil för forskningsråd, då def kan kommaatt inrymmas under punkt 3 i förordningen. Jag läser upp hur den lyder: "3. annan svenskstiftelse eller förening i vad avser kollekfivt forsknings- eller utvecklingsarbetesom finansieras enligt avtal med staten". - sådan verksamhet skulleNorrbottens forskningsråd också kunna inrymmas. Anf.151 (): Det som säger visar bara att vi har olika uppfattningar närdet gäller att ta vara på privata initiativ och de enskilda människornas viljaaft utveckla . Överläggningenvar härmed avslutad. (Besluti ärendet skulle fatfas vid nästa arbetsplenum.) Särskildaregionalpolitiska insatser i m. m. 1987/88:46 om särskilda regionalpolifiska insatseri m.m. (prop. 1987/88:86) och 9 protokoll 1987/88:132 Prot.1987/88:132 kulturutskottets betänkande 2juni1988 ' 1987/88:24 öm åtgärder för att främja turismen iNorrbottens län m.m. ----------------- ; (prop. 1987/88:86). Särskildaregionalpo Utiskä insatser i Norr- r. . er J j u . 1 , j , Beträffande dessa betänkanden konstaterade talmannen affingen talare bottens län m. m. (Beslut i ärendena skulle fattas vid nästa arbetsplenum.) 1987/88:38 om särskildaregionalpoUtiskä insatser i Norrbollens län m.m. (prop, 1987/88:86). Särskilda,regionalpolitiska insatser i m. m. 152HANS (): Vi har begåvats med ytterligare ett s.k.paket. Det befeckrias som proposifion 1987/88:86 öm särskilda regionalpolitiskainsatser i . Att arbeta med den här formen av. paket är oftast tveksamtoch när det, som i det här fallet, även gäller forskning direkt olämpligt. Som vi moderater framhåller i vår mofion 1987/88:Ub32måste större konsekvens från regeringens sida efterlysas. Regeringen tycks nufrångå principen om treärsramar för forskningsanslagen. Vår uppfattning är attden principiella inriktning och de Ireårsramar som antog i detforskningspoliliska beslutet skall.stå fast. Vi hävdar atf det bör varamöjligt aft planera forskningsinsatserna på ett mer sammanhållet sätt och i ettlängre tidsperspektiv. Den inriktning som regeringens förslag: i propositionen harkan vi moderater acceptera, men vi tycker def är otillfredsställande atfregeringen inte klarare preciserar vad de anslagna medlen skall användas till.Med den uppläggning som propositionen har lämnas inga reella möjligheter attbedöma vilka effekter de föreslagna insatserna kan få. Regeringen tycks tro atfalla problem löses, bara verksamheten decentraliseras. Några överväganden därkvalitet ställs mot värdet av en decentraliserad verksamhet görs inte. Atl avsätta medel för utrustning till gymnasieskolor samtge teknik- och ekonomiservice till det- lokala näringslivet ligger helt i linjemed vad vi moderater tidigare hävdat, och därför hälsar vi det med en visstillfredsställelse. I denna form av verksamhet engageras eleverna i ettverklighetsanknufef arbete, som ger ett positivt inslag i utbildningen. Hur denna service till näringslivet skall gå till framgårdock inte av propositionen. Vi förutsätter atf verksamheten kommer aft bedrivassom uppdragsverksamhet och inte subventioneras. I annat fall kan de naturligakonkurrensförhållandena sättas ur spel, och då kan man skada de lokalaserviceföretag som normall jobbar med sådan verksamhet och göra större skada ännytta. Jag ariser att bör besluta all tillkännage regeringen denuppfattningen. Som jag tidigare sade bör riksdag och regering varakonsekventa när det gäller principen om treärsramar för forskningsanslagen. Detborde ha varit möjligt för regeringen att planera de nu föreslagna förstärkningarnaav forskningsorganisationen vid högskolan i och vid insfitutet vidrymdforskning i som övriga förstärkningar av forskningsorganisationenförbereddes. Jag förutsätter aff inför kommande planering avforskningsorganisationen principen om sammanhållna treärsramar skall gälla. Något som jag saknar i propositionen är hur regeringen serpå samverkan över länsgränserna. Det är märkligt aff samverkan överlänsgränserna knappt finns omnämnt i propositionen, med tanke på den verksamhetuniversitetet i bedriver i i form av decentraliseradutbildning. omfattande kompefens rörande distansundervisningbör kunna användas för utveckling av liknande utbildning på gymnasienivå iNorrbotten. Def här är speciellt angeläget med hänsyn fill de stora problemenatf få ut effekterna av de positiva satsningar som universitet och högskolorgör. Vi moderater anser all del är nödvändigt att utnyttja ochden kompefens som finns där för att nå någonsfans vid den fortsattakompetensutvecklingen i , på samma sätt som högskolan i harstor betydelse för teknisk utveckling i grannlänet och helaNorrland. I detta sammanhang kan jag inte heller undgå att nämnalUC, Stiftelsen Industriellt utvecklingscentrum i , och dess framgångi arbetet atf stödja mindre och medelstora företags utveckling. lUC har nyligenetablerat en filial i , ett initiativ som bör uppmärksammas och kanskeleda fill efterföljd. i uppmärksammas ipropositionen. Bl.a. anvisas medel för förstärkning av resurserna förgrundforskning och rymd-teknisk forskning samt för lokaler och utrustning iKiruna. Detta är en bra satsning, som har gett god effekt. Institutet sysselsätternågra hundra personer i Kirunaområdet, och det är ju inte minst viktigt medtanke på gruvnäringens utveckling och den minskning av antalet anställda somman har haft där och tyvärr kanske kommer att få se även iframtiden. När man då av industriminister höra aff han inte har för avsikt att ta några som helst initiafiv fill ettsvenskt deltagande i någon del av , frågar man sig därför ominstitutets bestånd verkligen är garanterat. kommer omindustriministern får råda aff ha en mycket låg delfagarandel i def framtidaeuropeiska rymdsamarbetet. i skulle ha använts i samband medColumbusprojektet, och om inte regeringens politik omprövas innebär det all denfortsatta utvecklingen av rymdverksamheten i Kirunaområdet äventyras. Norrmännenär beredda att fa över en stor del av den verksamhet som hade kunnat hamna iKiruna i anledning av detta projekt. 1 ligger man i startgroparna ochhar all anledning atf vara uppmärksam på vad som händer i . Enligtmoderata samlingspartiets uppfattning är def angeläget att uppmanarindustriministern och regeringen all ånyo pröva möjlig- Särskilda regionalpolitiska insatser i länm. 1987/88:132 ' Särskilda regionalpolitiska insatser i Norr-botlens länm. helernaför alt delta i . Ett sådant förslag framförs också ien trepartireservation med som första namn, en reservafion somi går tyvärr blev nedröstad av socialdemokraterna och vpk. Reservationenåterfinns i näringsutskottets belänkande 38. I propositionen talas också om kulturen och dess betydelseför regionalpolifiken. Personligen tror jag, aff även om många börjar kommatill insikt om sambandet mellan kulfur och regionalpolitisk utveckling, kanmånga andra inte inse hur vikfig satsningen på kulfur är för aff öka en ortsoch ell läns attraktionskraft. Depiartemenlschefen säger i propositionen att engod kulturmiljö bör ses som en viktig resurs i kampen mot avflyttning. Jag tror att vi måste gå mycket längre i vår argumenteringoch inse atl inle minst för att kunna dra fill oss och behålla kompetentarbetskraft från övriga delar av landet är kultursatsningar nödvändiga. Ävenhär är samarbetet över länsgränserna nödvändigt. Den nystartade högrekonstnärliga utbildningen i måste användas för aff skapa ett gynnsamtklimat för den här konstformen i hela norra , och här borde inte minstNorrbotten ligga väl till. När den konstnärliga utbildningen redan nästa årbyggs ut med en designlinje, blir möjligheten till positiva effekter för defnorrbottniska näringslivet än mer påtagliga. Även på del musikaliska området finns del planer påutveckling och samarbete över länsgränserna. Del arbete som bedrivs för enhögre musikalisk utbildning i skulle kunna skapa ett attraktivt komplementlill den musikaliska högskoleutbildning som bedrivs i . Ett förverkligandeskulle ge oss norrlänningar tillgång lill helt nya och oanade resurser pådet musikaliska fältet. I propositionen förutsätts en fortsatt satsning påkulturprojekt. Jag har här pekat pä två kulturområden, där ett samarbete överlänsgränserna skulle vara positivt för aft stödja den regionala utvecklingen.Men vi moderater vill givelvis; liksom tidigare, framhålla atf stödet börutformas så, att det främjar alla kulturformer, oavsett om det sker regionalteller lokall. Atl stödet endast skall inriktas på sådan verksamhet som syftartill hög kvalitet anser vi självklart. Detta behandlas också iarbelsmarknadsutskoltels betänkande. Tyvärr blev även här den moderatareservation som var fogad lill betänkandet nedröstad. Med detta yrkar jag, herr talman, bifall tillreservationerna 1, 2, 4 och i övrigt lill ulskotlets hemställan. 153KERSTIN (): Lagom lill påsk överlämnade industriministernoch utbildningsministern en proposition, nr 86, om särskilda regionalpolitiskainsatser i . Till största delen debatterades propositionen här ikammaren . Då gällde debatten den regionalpoUtiskä delen. Nui kväll ärdet dags för den utbildningspolitiska delen. Alt utbildning,forskning och utveckling blir alltmer betydelsefullt för den industriellautvecklingen i det s. k. K-samhället är uppenbart. Därför är det naturligt attett regionalpolitiskt paket innehåller ganska stora summor förutbildning och forskning. Men om det är någonting som inte bör ges i paket, isynnerhet inte i krispaket, är del ulbildningspengar. Utbildning måste vara enlångsiktig satsning, och sedan 80-lalets början har vi fakfiskttreåriga perioder för forskningsanslag. Så egenfligen borde vi iutbildningsutskottet inte alls ha accepterat detta Norrboffenspaket, isynnerhet infe som de 115 milj. kr. som utbildningspaketel kostar faktiskthämtas från innevarande budgetårs till-läggsbudget. Nog kunde del ha kommit medi förra årets forskningsproposition. Vi i kan beklaga att viinte påpekade del märkliga förfaringssättet när vi skrev vår motion, då vifaktiskt aldrig fick del påskpaket som vi eftertraktade så myckel. Iproposilionsförleckningen hade del aviserats ett annat påskpaket lill den 30mars, askonsdag, nämligen en speciell proposition om högskolefrågor. Den tycksvi nu inte alls få, dvs. den som handlar om styrning av högskolan. För mig hadedel varit bra myckel bättre all få den påskpussen till hela högskolan och tilloss i ufskotfef än att bara fä ett påskpaket till . Men jag försfåratf det har blivit så här: Det är naturligtvis lättare atf fiska röster medhjälp av paket och pengar till en region än med hjälp av en proposition omprinciper. Nog är det lill sist väl atl utbildningsministern har fått en chansatl lägga en del paket både lill jul och lill påsk-både till Bergslagen ochlill . Annars hade hans fögderi i mestbestått av propositioner som skrivits om i utskottet eller sådana som bara"bidde" en tumme eller som inte "bidde" någonting alls. är ju inte mycket mening med alt här och , i ministerns frånvaro, skällapå honom för vad han inte har gjort. Man måste ta upp det som han har gjort. Låt mig då främst uppehålla mig vid forskningsdelen i dethär paketet, som innehåller både forskningsmedel och pengar lillgymnasieskolan. Jag vill börja med att yrka bifall lill samtliga motioner sombär , men faktiskt också till reservation 4 av moderaterna.Liksom anser vi, som sade. alt vi bör hålla oss lilltreåriga perioder när del gäller forskning. Nog borde regeringen redan förraåret ha kommit med förslag beträffande professurerna i , i synnerhet om debetalas med pengar från def här årets budget. Sedan skulle jag som göteborgare vilja dra en ordentliglans för . Vad finns det för samband mellan , , ,världen och rymden? Def är inte bara så att jag själv har ell personligtintresse av Kiruria, därför att min egen bröllopsresa en gång gällde denstaden. Jag har alllid varit fascinerad av den polära solen. Det är faktiskt såatl del på rymdområdet finns ett myckel bra samarbete mellan och . Vidare finns det ett ordentligt samarbete mellan och i . På del sättet får vi inleendast växande kunskap om rymden, ulan vi-deltar också i ett väl etableratinternationellt samarbete. Som lekman har jag fascinerats av naturvetenskap, isynnerhet av rymden: trots alt jag inle har begripit så värst mycket av deltekniska. Men även jag har insett vad en ny teknik har betytt; för även jag veti dag mycket mer om rymden och vårt jordklot. Tänk på alla bilder som vi harfått de senaste två decennierna på månen - dess baksida - och på vårt klot ochtänk pa all information som vi får genom ! Jag såg sedan otroliga bilder, gjorda viafjärranalys, nedtagna från , över isen i , över oljespilllängs kusten. Särskilda regionalpoUtiskä insatser i Norr-botlens län m.m. 1987/88:1322 juni 1988 Särskilda regionalpoUtiskä insatser i m.m. då sägerindustriministern nej till ett internationellt samarbete som skulle göra det såmycket lättare för oss ! Gång på gång har här i kammaren diskuterats det s. k.Columbusprojektet, inte minst sedan def under den allmänna motionstiden väcktesen enskild motion med bl. a. som mofionär. Regeringen hade idecember bestämt sig för att inte gå in i . sade aftdetta projekt hade debatterats .