prot · GB0962 · 1987-12-31 00:00:00 — Även om behandlingen tillalla delar skulle gå utan några som helst friktioner, är tidsramarna så snävaatt det är fullständigt orimligt att forcera fram ett beslut om start redan ihöst. skall först ha 14 dagars motionstid. Mitt i denna motionstidinfaller den riksdagsfria veckan, vilket betyder att motionstiden går ut omkringden . Utskottet har ett sammanträde innan påskuppehållet infaller.Om man räknar med att det behövs för att behandla en så viktigproposition, är vi framrne vid . har allagrundskoleelever i årskurs 9 gjort sitt definitiva val av gymnasielinje. Detförutsätts således att alla grundskoleelever i avgångsklassen skall få nyinformation och ges möjligheter att välja om efter det att riksdagsbeslutet ärfattat. För tanken är väl ändå inte att informationsdrivar och omval skall skeinnan ett riksdagsbeslut är fattat? Min högst realistiska beskrivning av den normalabehandlingen av ett ärende här i visar att det är fullständigtomöjligt att starta en verksamhet med treårig yrkesutbildning . Tilldetta kommer att en rad. mycket viktiga frågor ännu inte är lösta. Det finns t. ex. inga ordentliga kursplaner för en nyutbildning. Det som finns är strukturplaner, där modulerna har fått rubriker, men där det inte finns något reellt innehåll bakom rubrikerna. Så sent som den,gick remisstiden ut för dessa s. k. kursplaner som de olika branscherna skulle ge synpunkter på. Det finns inga utbildade handledare. Yrkeslärarna har intefått någon fortbildning. Elevernas status under den arbetsförlagda utbildningenär inte klarlagd. Ersättningen till mottagande arbetsplatser är inte avgjord,och frågan om elevernas försäkringsskydd är inte löst. Att sättai gång en försöksutbildning på så lösa boliner är att skjuta, en viktig ochnödvändig reform i sank. Och hur, utbildningsministern, har ni tänkt lösafrågan om den arbetsplatsförlagda utbildningen, när nu arbetsgivarna faktiskthar sagt nej till att medverka på dessa premisser? 1 en presenterad OECD-rapporl, "Organizationand Content of Upper Secondary Educalion", jämförs yrkesutbildriingen itolv länder -däribland , ; , , och Canada.Det mest påfallande är att har ovanligt kort yrkesutbildnirig. I andraländer är den tre till . Ett annat påfallande drag är att vi har säbegränsad allmän teoretisk utbildning. 1 och t, ex. haryrkesutbildningarna elva eller för allmänna ämnen, medan vi iSverige endast har . Det är ju just dessa fakta som har gjort att kraven på enny yrkesutbildnirig blivit så starka. Med de yrkesutbildningar som vi har kanvi inte tävla med: våra konkurrentländer. När nu dessutom ungdomskullarnaminskar är det extra viktigt att de som finns åtminstone fåren utbildning medkvalitet. Vi har redan försöksverksamhet i gång påtjugotalet platser i laridet. De som arbetar med gymnasieskolan påplaneringsnivå menar att vi har tillräckligt med erfarenheter att lägga tillgrund för det fortsatta arbetet. Vad som behövs är planeringstid för attutarbeta kursplaner, att sätta i gång handledarutbildning och att lösa deövriga frågor som jag har berört tidigare. En slarvigt hopkommen försöksverksamhetredan till hösten löser inte några av de problem som vi nuhar med våryrkesbildning. förslag är att avstå från försöksverksamheteni höst och att i stället sätta i gång en ny yrkesutbildning av ÖGY-modell fr.o. 1989/90, men dä i full skala i de branscher där planering och övrigaförutsättningar är klara. På så sätt får vi successivt en väl förbereddyrkesutbildning med kvalitet. 126PÄR (): Det finns tre begrepp som tycker ärsärskilt viktiga när utBildningsfrågor i allmänhet diskuteras: kvalitet,tillgänglighet och. Kvalitet därför att den viktigaste förutsättningenför att skall kunna hålla positionen som ledande industri- ochkulturnation är att vi har en utbildning av allra högsta klass. Tillgänglighetdärför att det är väldigt betydelsefullt för varje enskild människa att kunnafå tillgång till den rätta sortens utbildning för att kunna ägna sig åt det somhan eller hon har förutsättningar och intresse för. Decentralisering därför atten av- de viktigaste förutsättningarna för ett decentraliserat samhälle är ettdecentraliserat utbildningsväsende. Vi vet att utbildningssystemet är en av de viktigasteutvecklingskrafterna över huvud taget. Det här synsättet är vägledande förcenterns inställning till utbildningsväsendet på alla nivåer - högskola likaväl som ungdomsskola. kommer , eller möjligen bitti, att utveckla vår syn på ungdomsskolan i allmänhet. Jag tänker taupp några frågor som gäller högskolan och gymnasieskolan. När det gäller högskolan råder det en bred samstämmighetom vikten av att vi i satsar helhjärtat på forskningsområdet. Debattenom forskningspropositionen visade visserligen påmeningsskiljaktigheter som kundegälla inriktningen på olika områden. Men det fanns en mycket storsamstämniighet om att vi måste satsa ordentliga resurser på forskningsområdet.Tyvärr har man inte riktigt samma inställning när det gäller grundutbildningen.Detta har lett till att grundutbildningens situation har försvagats successivtunder åren. Det har skett en urholkning av anslagen som leder till allvarligakvalitetsproblem på många områden. Det här är allvarligt på många sätt. Det ärallvarligt därför att det är unga människors framtid som det handlar om. Det ärallvarligt därför att det också år framtid som det handlar om. Detpåverkar våra möjligheter att förverkliga våra höga ambitioner på forskningensområde. Vi kan satsa hur mycket som helst på forskning, men om vi inte har engod bas när det gäller att rekrytera forskare, lyckas vi ändå inte. En godkvalitet på grundutbildningen är alltså en viktig förutsättning för godkvalitet på forskningen. Vi i har i våra motioner framfört en rad förslagtill kvalitetsförstärkningar på olika områden inom grundutbildningen. Enviktig förutsättning för att få en bra kvalitet på grundutbildningen - vidsidan av att tillräckliga resurser ställs till förfogande - är att man ser tillatt denna fungerar effektivt och obyråkratiskt, I delta sammanhang har vi icentern under en läng följd av år drivit förslag om att mycket avgrundutbildningen på det filosofiska fakultetsområdet avregleras. Genom attförvandla linjerna så, att de i stället för att, som är fallet, är en styrmekanismmera blir ett studiepaket som ger stor frihet åt studenterna att själva väljastudieinriktning, kan vi få ett betydligt mera obyräkratiskt och smidigtverkande system när det gäller högskolans grundutbildning pä dessa områden. a. en enklare anslagsfördelning, där anslagen kan fördelas direkttill institutionerna i form av grundutbildningsanslag och forskningsanslag. Viutvecklar detta närmare i en av motionerna till årets riksdag och hoppas att fåstöd för det i det fortsatta riksdagsarbetet. Tillgänglighet förutsätter att högre studier upplevs somen ekonomisk realitet och en ekonomisk möjlighet. Här är naturligtvisstudiestödssystemet en mycket viktig faktor. haravlämnat sitt betänkande, och om det förslag som majoriteten har lagt fram kansägas att det inte löser några problem över huvud taget. Det var inte oväntat,eftersom direktiven till studiestödsutredningen förutsatte att ett bättrestudiestödssystem än det nuvarande skulle kunna skapas utan några egentligaresurstillskott. Det var en orimlig förutsättning, vilket har kunnatkonstateras tidigare i debatter här i kammaren. är förhoppningen att regeringen skall besinna detorimliga i att lägga fram ett förslag baserat pä studiestödsutredningensbetänkande. Det går inte att skapa ett godtagbart studiestödssystem utan är beredd att satsa ytterligare resurser. Vi hoppas att regeringen inseratt detta är en nödvändighet. Att inte skapa rimliga ekonomiska villkor för destuderande är att slösa med en av de viktigaste framtidsresurserna. En god tillgänglighet främjas också av ett decentraliseratutbildningsväsende, dvs. av att det finns en högklassig utbildnirig över helalandet. Det är därför som vi i anser att det är viktigt att slå vakt omde mindre och medelstora högskolorna. Det är viktigt att se till att de kanhålla en hög kvalitet och att det skapas goda forskningsmöjligheter. Det bör också vara möjligt att bilda nya högskolor på endel orter i landet. Vi har fört fram tankar om att grunda nya skolor i enframtid bl. a. på , i , i och i södra delen avStockholms län. Det skulle också finnas anledning att grunda nya högskolor iNorrland, och vi har nämnt och som exempel. Det är viktigt att decentraliseringsarbetet inom högskolandrivs vidare pä ett målmedvetet sätt, sä att alla. oavsett var de bor i landet,får chansen till en god utbildning. Det är också viktigt för att främja enbalanserad utveckling över hela landet. Närdet gäller gymnasieskolan är det ett par viktiga frågorsom måste få sin lösning. En fråga är gymnasieskolans dimensionering. Vackraord har sagts från regeringspartiet om att gymnasieskolan skall haplats för alla. men vi väntar fortfarande på ett förverkligande av de tankarna.Fortfarande är det så att den som inte är beredd att söka till gymnasieskolandirekt från har små chanser att komina tillbaka. Detta ärallvarligt, eftersom det försvårar för dem som kanske är skoltrötta, som harett behov att vara ute i arbetslivet innan de går vidare igymnasieskolan. I en totaldimensionerad gymnasieskola, som harföreslagit, finns det plats för alla, och det finns möjlighet att varva arbeteoch utbildning, på det sättet att man kan söka sig ut i arbetslivet ett par åroch sedan alltid ha möjligheten att komma tillbaka och fullständiga singymnasieutbildning. Detta är viktigt, eftersom egentligen alla behöver engymnasieutbildning för att ha en god chans på arbetsmarknaden. Det gälleroavsett om man söker till teoretiska linjer eller till mera yrkesinriktadelinjer. När det gäller de yrkesinriktade linjerna finns det ettnytt exempel på att socialdemokraterna har svårt att hålla sina löften. Likaväl som de har talat vackert om att skapa en gymnasieskola med plats för allahar de talat mycket om den stora reformen beträffande yrkesinriktadegymnasielinjer. Bakgrunden är alltså att lade fram ettförslag som skulle innebära att alla gymnasielinjer blev treåriga, att detskulle skapas utrymme för åtskilligt mer yrkespraktik och dessutom mer avallmänorienterande ämnen än . Detta förslag hade ett brett stöd, inte barainom skolvärlden utan också från arbetsmarknadens parter. Man kan rent av sägaatt det finns ett mycket starkt krav från arbetsmarknadens sida på attåstadkomma en verkligt högklassig yrkesinriktad gymnasieutbildning av dettaslag. väntade vi ett regeringsförslag på dettaområde . Det kom inte. Då räknade vi med att ett förslag skulle kommahösten 1987. Förvissningen om att ett sådant förslag skulle komma stärktes avutbildningsministerns tal vid den socialdemokratiska partikongressen, därdetta utmålades som den stora utbildningspolitiska reform som väntades. Mennågot regeringsförslag kom inte. är det , och vet vi att någotregeringsförslag om en stor utbildningspolitisk reform när det gäller deyrkesinriktade gymnasieutbildningarna inte kommer heller. Vad som kommer ärett förslag om en försöksverksamhet. Det bidde så att säga en tumme av dethela. Detta är mycket allvarligt. Behovet av en reform på dettaområde är oerhört stort. Det vitsordas med all önskvärd tydlighet frän såvälarbetsgivar- nas sidasom fackets sida, från såväl SAF som LO och TCO. Och det är stort behov av enreform /;;/. Vad regeringens förslag innebär är att hela reformenskjuts tre . 1 praktiken betyder detta att 100 000-150 000ungdomar går miste om den fördjupade och breddade utbildning som denna reformskulle medföra. Det betyder naturligtvis också att dessa ungdomars möjligheterpå arbetsmarknaden kommer att påverkas. ,1 stället föreslår regeringen en försöksverksamhet, somskall påbörjas . Man lyckas med det märkliga konststycket att ä enasidan skynda för långsamt fram, genom att skjuta själva reformen en bra bit inpå , och skynda för fort fram. genom att försöka få tillstånd en försöksverksamhet - detta trots att de elever som skalldelta har gjort sina val, trots att en långrad viktiga frågor inte är lösta närdet gäller det praktiska genomförandet av reformen. Detta är allvarligt. Det innebär att regeringen harsjabblat bort utbildningsmöjligheterna för mer än 100 000 ungdomar. Därmedskapas kaos och en allmän förvirring i utbildningsväsendet. Detta är uttryckför en handlingsförlamning, som måste betecknas som ganska skandalös. Detfinns inga sakliga skäl för att skjuta reformen pä framtiden på det sätt somregeringen har gjort. Det kan bara ses som ett symtom på en oförmåga frånregeringens sida att gå till handling. Det påstås - jag vet inte om det är sant - att det t. o.m. finns ett färdigt propositionsutkast för den händelseutbildningsdepartementet skulle få klartecken att genomföra reformen. Dettamåste i varje fall ses som ett uttryck för att regeringen inte klarar av atthantera denna fråga på det sätt som situationen kräver. Därför får vi hoppasatt i stället kan ta över och se till att reformen sjösätts medverkan , Det rimliga är alltså att säga nej tillförsöksverksamheten, att fatta ett principbeslut och se till att reformengenomförs . För att skapa en god grund för riksdagensställnjngstagande, når regeringen har visat sin oförmåga, kommer vi från centernatt föreslå att det genomförs offentliga utskottsförhör i denna fråga, därarbetsmarknadens parter, SAF, LO och TCO, och naturligtvisockså utbildningsdepartemeritet får möjlighet att offentligt redovisa sin syn.Detta är ett problemområde där det finns ett mycket brett engagemang- detgäller många ungdomars framtid -och därför är det nödvändigt att vi tar vårtansvar. 127BO (vpk): De senaste decenniernas reformer inomuiigdomsskolan, vuxenutbildningen och högskolan har tyvärr inte pä någotavgörande säU kunnat överbrygga de utbildningsklyftor som finns i värtsamhälle. Mycket återstår att göra. Från vpk:s sida efterlyser vi offensivasatsningar på skola och utbildning. Det handlar inte bara om att bryta socialaoch regionala orättvisor. Det gäller också att kraftigt höja den allmännautbildningsnivån i värt samhälle för att värt land i en föränderiig värld inteskall komina pä efterkälken. Jämfört med i många andra högutvecklade länder är det förfå av våra ungdomar som går vidare till högre utbildning. I likhet med TCOanser vi det nödvändigtatt åtminstone av den unga generationen går vidare tillhögskoleutbildning. är det av 20-åririgarna somgår till högskolan, vilket är helt otillräckligt. För att klara en förbättradrekrytering krävs bl. a. både rejäla insatser pä studiemedelsområdet - det.skall vi återkomma till när den propositionen läggs fram - ochfortsatta satningar på de regionala högskolorna. Jag skall återkomma till högskolefrågorna. Men jag villockså gärna - till skillnad från tidigare talare - säga några ord omvuxenutbildningen. har en stor del av det svenska folket mycketbristfällig och kort utbildning. En halv miljon människor lär ha stora läs- ochskrivsvårigheter. Syftet med vuxenutbildningsreformerna var att man skulle nådessa människor och överbrygga utbildningsklyftorna mellan olika generationer.Vi har tyvärr inte kommit särskilt långt. Svårigheterna har varit stora då detgäller att nå de lågutbildade. Man kan diskutera olika skäl till det. Samtidigthar också nedskärningarna inom utbildningsområdet drabbat vuxenutbildningen.Därtill kommer otillfredsställande förhållanden på det studiesociala området.Mänga lågutbildade har avskräckts från att börja studera av oro för storastudieskulder. Det gäller inte minst kvinnorna. som den samhälleliga vuxenutbildningen satts påom inte svältkost sä ändå dietkost, har företagen enorma resurser tillförfogande för personalutbildning och internutbildning. Somutbildningsministern vet genom den utredning som hans eget departement hargjort, sätts de korttidsutbildade på undantag. Av personer med högst nioårigskolgång får bara drygt var tionde personalutbildning, medan av dehögutbildade får ytterligare utbildning i sina företag. Så blir ojämlikhetenännu större. Vpk har lagt fram en rad förslag till ökade satsningar påvuxenutbildningen. Vi vill ge ett välbehövligt extra tillskott till denkommunala vuxenutbildningen. Vi vill satsa mer på folkhögskolorna. Vi villockså förbättra vuxenutbildningsstödet genom en höjning av vuxenutbildningsavgiftenmed - en liten siffra, men det skulle ge 450 milj. kr. mer under nästabudgetår, om vi har räknat rätt. Även , har jag förstått, förordarökade satsningar på vuxenutbildning. Men liksom drar de andraborgerliga partierna åt motsatt håll. Det förvånar mig något. Representanterfrån alla partier förde en debatt inför ochvuxenutbildare. Då försäkrade både och representantatt de förslag om nedskärningar som man hade fört fram mer ellermindre var en tillfällighet och inte skulle upprepas, om jag förstod rätt. Mennu återkommer och med nya nedskärningsförslag när detgäller vuxenutbildningen. Min förhoppning är att socialdemokraterna iutbildningsutskottet inte kommer att luta sig åt det hållet för att avslå vpk:soch förslag, utan tvärtom är beredda att medverka till ökadesatsningar pä vuxenutbildningen. Dét finns uppenbarligen en bredparlamentarisk majoritet för detta. beslöt om ökade, låtvara otillräckliga, satsningar på forskningsområdet. är det tyvärr såatt högskolans grundutbildning befinner sig i en mycket besvärlig situation.Under 80-talet har de reala anslagen från statsmakternas sida minskat med . Det är därför högt att vi nu satsar ordentligt på den högreutbildningen. Utrustningsstandardenpå våra högskolor är på många håll beklämmande. Det har omvittnats bl. a. avUHÄ. Torftigt och föråldrat, säger om situationen. Vänsterpartietkommunisterna har föreslagit att skall besluta om ettlångsiktigt, femårigt investeringsprogram för högskolan om sammanlagt 1 miljardkronor. anslöt sig till en liten del till vårt förslag,men betydligt större insatser är nödvändiga. Vi upprepar därför till åretsriksdag vårt förslag om ett femårigt investeringsprogram om 200 milj. kr. Regeringens förslag är otillräckligt. Det är också, herrutbildningsminister, häpnadsväckande att regeringen nu försöker smita fränförra årets riksdagsbeslut. Deri höjning av utrustningsanslaget som riksdagendå beslöt om var självfallet inte begränsad till innevarande budgetår. Vad ärdet för mening att regeringen låtsas som om så vore fallet? Ni bäddar ju baraför ett bergsäkert nederlag här i , och det är väl ändå rätt såonödigt, både med tanke på regeringens, utbildningsministerns och för all delockså finansministerns prestige. antog mot vårstarka kritik regeringens förslag om uppdragsutbildning på högskolan. Vi varganska ensamma då. börjar vi se effekterna. Högskolan blir alltmer beroendeav externa medel för sin verksamhet. Högskolans uppdragsutbildning har ökatdramatiskt. Särskilt allvarlig är utvecklingen på en del av de mindre och medelstorahögskolorna. De redan mycket mjuka restriktionerna i fråga omuppdragsutbildning urholkas i praktiken ytterligare på många högskolor, ochkontrollen av hur uppdragsutbildningen utformas tycks vara närmast obefintlig.Det är absolut nödvändigt att vi nu får till stånd en parlamentarisk utredningsom ser över uppdragsutbildningen och dess effekter. Jag hoppas på ett positivtsvar på det förslaget från utbildningsministern redan här . I vårt land harvi en obalans i fråga omsatsningarna på högre utbildning och forskning som inte anstår ett kulturland.Självfallet skall vi satsa rejält på utbildning och forskning inom demedicinska, tekniska och naturvetenskapliga områdena. Det är vi helt överensom. Men det är faktiskt inte rimligt att av professurerna finns inomdessa områden och inom kulturvetenskaperna. I internationelljämförelse är detta något helt unikt. I våra nordiska grannländer ser det heltannorlunda ut. Och jag tror inte att utbildningsministern kan hitta något annathögutvecklat land där professorstjänsterna inom humaniora utgör en så litenandel av det totala antalet professurer som i . Jag är rädd för att vidå det gäller satsningar på utbildning och forskning alltför ofta anläggersnäva och kortsiktiga nyttoaspekter - eller vad tror utbildningsministern attdet här missförhållandet kan bero pä? Vi i vpk har lagt fram en rad förslag för att bl. a.stärka det humanistiska inslaget inom högskolan. Vi vill t. ex. satsa betydligtmer pengar pä de fristående kurserna, vilket som bieffekt också skulle kunna fåpositiva konsekvenser för de regionala högskolorna, som vi vill stödja också påannat sån. Men vi skulle också här i vilja pröva en idé omen gemensam introduktionstermin eller introduktionskurs för samtligahögskolestuderan- Ensådan introduktionstermin eller -kurs skulle kunna ha inslagav ämnen som idé-och lärdomshistoria, filosofi, vetenskapsteori och vetenskapshistoria. Vi ärövertygade om att en sådan utbildning skulle lägga en bra gemensam grund förfortsatta studier. Det sägs ju att högskoleutbildningen skall stimulera tillkritiskt tänkande. Då måste tendenser till fackidiofi, teknokrati och okritisktinpluggande av lösryckta fakta motverkas. Vårt nuvarande ganska stela ochavgränsade linjesystem måste motverkas, och det skulle kunna ske genom att vårtförslag förverkligades. Även i det här fallet vill jag hänvisa till erfarenheterfrån våra nordiska grannländer, som har den här typen av humanistiska studierför olika utbildningslinjer. Vi är inte ute efter ett beslut avriksdagen i denna fråga, men jag hoppas att övriga partier och ocksåutbildningsministern ser positivt på vårt förslag om att låta utreda en introduktionstermineller -kurs av det slag som jag antytt. 128GÖRAN ALLMÉR (m): Allra först några ord till . Vad representant yttrade i detvuxenutbildningssammanhang som talade om får han själv klara ut. Jaghar emellertid inte gjort något sådant uttalande som här försökerbeskylla mig för. Lät mig börja med att säga - liksom mångaföre mig i debatten har gjort och inånga efter mig säkerligen kommer att göra-att årets budgetproposition är sällsynt mager till sitt innehåll. Inte minstgäller det den del som rör område. Det förekommeringet egentligt nytänkande i propositionen, inga förslag till förbättringar,knappast ens några förslag till förändringar. Man skulle kunna frestas att tro att allt är välbeställtpå undervisningens område, men så är det ju inte alls. har i sinainlägg visat på bristerna inom den högre utbildningens område och hur vimoderater vill råda bot på dessa. kommer senare i debatten attgöra samma sak när det gäller grundskoleområdet, och själv kommer jag här attuppehålla mig vid problemen inom gymnasieskolan och hur vi vill lösa dem. De allt annat överskuggande bristerna på gymnasieskolansområde rör den yrkesinriktade utbildningen. Det har varit käntatt ett av de viktigaste skälen till den omfattande ungdomsarbetslösheten ärbristerna i yrkesutbildningen. Det hade varit naturligt att de som fått endirekt yrkesutbildning i gymnasieskolan hade haft de minsta problemen. Så ärparadoxalt nog inte fallet. Tvärtom har dessa ungdomar utomordentligt storaproblem på arbetsmarknaden. Orsakerna härtill är flera, men tvivelsutan spelarden yrkesinriktade utbildningens innehåll och organisation en mycket stor roll. Vi moderater insåg tidigt sambandet mellanungdomsarbetslösheten och bristerna i gymnasieskolans yrkesutbildning. Redan1982 lade vi i en motion fram ett genomarbetat principförslag till enreformerad praktisk yrkesutbildning. Regeringen visade inget intresse förförslaget. Först tillsattes en utredning, , som 1986 avgavsitt förslag. Vi har väntat på ett regeringsförslag iärendet. Utbildningsministern har nu lovat att ett sådant skallkomma. Ingenting har hänt. I årets budgetpropositionaviseras att det skall komma en särproposition med förslagtill en försöksverksamhet omfattande 5 000 intagningsplater på yrkesinriktadelinjer. Trots att uttalatatt det brådskar med en modernisering av den yrkesinriktade utbildningen ärdetta allt regeringen orkar med.