prot · GB09137 · 1987-12-31 00:00:00 — Det är alltså angeläget att sänkamarginalskatterna. Vidaresäger finansministern följande: -"Jag vet alt deu här pedagogiken är svår eftersomdet blir marginalskatte-sårtkrtingarna i de relafivt höga iukomstlägena, somsticker i ögorten. Höginkomsttagarna gödslas med skattegåvor, säger man. Menpoängen är alt vi sänker inte marginalskatterna på de höga irtkomsterrta förhögirtkomsi-tagarrtas skull utan för att kunna åstadkomma lättnader förmedelinkomsttagarna. Den ena justeringen förutsätter den andra. Om vi barasänkte rtiarginalskatterrta på mellannivåerna utau att justera nerdem på de högre nivåerna, skulle ju resultaten bli fullkomligt orimliga ochkatastrofala däremellan." Detta tycker alltså finansministern, och i del avseendethar hau faktiskt rätt. Jag hoppas all statsministern kommer atllära sig detta, om nu finansministern lyckas med den här pedagogiskt svårauppgiften - en uppgift som uppenbarligen är ännu svårare i en socialdemokratiskregering. Regeringen har, till skillnad från oss moderater, integetl något besked om skatterna , trots att exempelvis skalteutskoltetsordförande lovat det i en TV-debatt . Inteheller har man getl besked om inriklningeu av den skattepolitik som socialdemokraternavill föra, om de även efter höstens val är i regerirtgsslällrtirtg. Vi modcrater har gett klara besked: Vi vill sänkaskattetrycket. Vi vill när del gäller inriktuingeu av skallesäukuiugsutrymmelsalsa på sänkta marginalskatter iibx alla irtkomstlagare. Moderat politikinnebär således sänkt skatt för alla. Vad regeringen har gjort är all den , i sambandmed preseutatio-neu av kompletteringspropösitionen, redovisat två alternativtill inkomsl-skaltesäiiknirtgar för 1989.Detta skall kompertseras, ertligtfinansministern, genom höjd mervärdeskatt. De sammantagna effekterna avförslaget skulle bli atl alla inkomsttagare som har inkomster på upp till drygt90 . får höjd skatt. Enligt egna tabellerskulle socialdemokraternas skiss beträffande skalieomlägguingert , omdel förslaget förverkligas, leda till att nästan 4 miljoner - eller avalla inkomsttagare - får höjd skall. av dem som har de högsta inkomsternaskulle däremot få sänkt skatt. Del är deu politik som statsuiinistern slår för. Jag villatt kammaren skall notera detta. Särskilt hårt skulle naturligtvis de pensionärer drabbassom inle betalar någon skatt alls men som alltså ändå tvingas stå för deökade kostnader som blir följden av eu höjd mervärdeskatt. Del här räkneexemplet, som är helt korrekt,visar vad effekten blir av all socialdemokraterna iute är beredda atl sänkaskattetrycket. Om mau anser sig vara tvingad atf sänka marginalskatterna föraff öka effektiviteten i samhällsekonomin och om man skall ha ettoförändrat skattetryck, tvingas man höja andra skatter. Det betyder alt någonfår betala den skallesäuknirtg som vissa artdra kommer i åtrtjufartde av. Dessutom finns def ett egenvärde i skafiesänkningeu somsådan. betalar den svenske industriarbetaren uugefär av sinarbelsersältnirtg i skatt. Om rtian skulle minska skalleuttaget, är delalldeles uppenbart atl valfriheten skulle öka. Industriarbetaren skulle dä fåeu chaus atf själv redan från början disponera över en större del av sina egnainkomster. Ett minskat skattetryck ger ökad valfrihet - man kartsärtka margirtalskallerna för alla inkomsttagare ulan atl någon får höjd skatttill följd av andra skattehöjningar - och eu skalleomlägguiug kan inte getillräckligt positiva effekter för samhällsekonomin, om inle skattetrycketockså minskas. Mot bakgrund av vad har sagt tidigare i debattenär del alltså nödvändigt att vi,i får tillräckligt många positivasignaler för att kurtrta åstadkortirtia ett ökat arbetsutbud och ett ökatsparaude. På det viset kau vi öka fillvåxtfakfen. För atf kunua garauferavälfärden är det viktigt atf vi inte fortsätter all halka efter andra nationer.Del är bl.a. mol den bakgrunden som vi moderater avvisar förslaget om höjdoljeskall. I det betänkartde från skatleulskollel som vi nudiskuterar behandlas för övrigt eu hel mängd motioner och förslag om en ändradenergibeskattning. Måuga av förslagen har tidigare tagils upp lill behandling,och därför går jag inte närmare in på dessa. Vidare avvisar vi moderater tanken på en reducering avavdragsrätlen när det gäller mervärdeskallen i sambaud med representation. Vimenar, till skillnad från regeringen, all den nuvarande generalklausulen inlefungerar och alt den för rättssäkerhetens skull bör avskaffas. Jag yrkar bifall lill reservationerna 1, 10,15 och 22. Del innebär all jag inte-yrkar bifall lill enbart moderata reservationer.Jag vill emellertid spara kammarens lid och dessutom är jag, beklagligt nog,förvissad om all inte tillräckligt många kommer aff yrka bifall till vårareservafioner. Till slut ber jag - som, som sagt, ärskatteutskottets ordförande - att nu uuder dessa sista skälvande limmar avriksmötet och äveu av försöka ge väljarrta besked om vadsocialdemokraterna faktiskt vill göra. Vi vet atl ni planerar att ytterligarebegränsa avdragsrälten för bl. a. bostadsränlor. Men om ni gör del, kommer detatl drabba många människor mycket hårt. Tala därför om nu före valet vad nitänker göra efter valet! Jag vet alt del är svårt för er all ge besked - det ärju inle tradition hos er alt ge sådana! Men försök ärtdå all för ert gårtgsskull upplysa väljarrta om vilkert skattepolitik ni avser alt föra, om ni tillävertlyrs skulle vinna höstens val! Prot,1987/88:137 Vissa skattefrågor med anledning av kompletteringspropositionenm. Vi55a skattefrågor med anledning av kompletteringspropösitionenm.m. AnL 58KJELL (): Det är inle lätt all känna den rättastimulansen rtär vi i skatteutskottet , med deu här formen av, skulle jagvilja säga, uppsam-liugsheaf skall fortsätta dagens debatt. Jag hoppas dock attdebatten iute skall förorsaka något sådant trauma som finansministern nämnde,dvs. nägon häftig psykisk påfrestning. Jag är litet betäuksam.när det gäller kommittén förindirekta skatter. Mau vet ju infe hur det går för den. Def finns visserligenutredningsdirektiv för kommittén, men i stort sett, skall deu utreda sådant somert märtgd utredningar har gått bet på under de sertaste fio femfort årert.Dessutom får mau uu tilläggsdirektiv om aft utreda frågan om en sänknirtg avmatmomsen. Pä deu punkten tror jag dock aff risken för trauma är stor. Siffror sparkar, sade - för atf rtågotkommerttera dagens debatt. Jag tycker aff på ett ganska genantsätt beskrev de senaste två regeringsperioderna, som ju omnämnts vid någratillfällen här i riksdagert. I årets koinpletteringsproposition kan man beträffandelångtidsbudgeten läsa om viklen av all vi nöjer oss med en utveckling sominnebär att lönerrta stiger ,,urtder de kommartde årert; Om dert siffranfördubblas, får vi eu för landet synnerligen ogynnsam utveckling med växandebudgetunderskott och en ökad arbetslöshet. Men finansministern skäms inte överatf stå här och jämföra de olika perioderna - trots atf socialdemokraternassista insats bestod i aff man höjde löuekosfnaderrta 1974, 1975 och1976 med i storleksordningen .,Def våren kostnadsexplosion försvenskindustri, som mycket riktigt påtalade, och denrta slog så atlsäga kollektivt ut deu svertska irtdustrirt. Sedart kom deu djupaste lågkonjunktursom vi någonsin har upplevt. Def ärgenerande att lyssna till denna avfinansministern sä förenklade analys av situationen under de aktuellaperioderna. kau man, som också gjorde, rikta en mycketberättigad krifik mot regeringen för att den har misslyckats med atf hållalörtekosfnader-na och därmed prisutvecklingen i schack. Def har kosfat oss somnation en gauska rejäl summa peugar, genom all den ekonomiska tillväxten ochden ekonomiska utvecklingen i landet inte har blivit vad den borde ha blivit. Till delta har också dert socialdemokratiskaskattepolitiken bidragit. Genom brist på framsyrtthet har dert drivit på dertnegativa utvecklingen. Om socialdemokraterna hade lagt ner en tiondel av denenergi som de har använt för att höja och hitta på nya skatter fill att istället modernisera och anpassa def svenska skattesystemet fill den irtterrtatiortellautvecklingen på området, hade situationen inte varit den som den är . Vihade inte behövt notera de välfärdsförluster som strejker och andra oroligheterpå arbetsmarkrtadert har förorsakat. .Folkpartiets mål är ert särtkrting av skattetrycket. Menvi lovar iute stora och snabba skattesänkuingar i samband med en skaftereform, bl. a. därför atl vi vill klara den sjukvård som vpk här.i förmiddags anklagade oss för att- rasera. Del är inle likgiltigt hur skatterna tas ut.Vissa skaller är skadligare för ekonomi och tillväxt än andra. mediukomsiprövade socialförsäkringssystem, med de kraftiga marginalef fekter som vi har. haft i under en lång följd av år, är en särklassigt skadlig kombinafiort. En skaltereform måste enligt menirtg omfattaminst tre områden, och det är för del första självklart att den måste omfattaen reformering av inkomstskatten. Del måste löna sig att arbeta - det har vi i folkparfietsagt . Jag vill fillägga aff def måste löna sig aft arbeta meraockså, aff utbilda sig för mera kvalificerade uppgifter, aff fa ansvar ochsatsa på företagande. Efter eu långsiktig skattereform skall ingen behövabetala mer än . av en nyintjänad hundralapp i skatt. Det absolutaflertalet, av inkomst-' tagarna, skall betala högst . imarginalskatt enligt förslag. Nära nog alla-inkomsttagare skallalltså få behålla . äv en nyintjänad hundralapp. Dessa exempel avseren kommunalskatt öm . Skatteskalorna skall också inflafionsskyddas. Def andra området som skall omfattas av eu skattereform ärkapitalbe skattningen. föreslog sedau i en parfimofion aff de fre inkomsfslagen inkomst, av annan fastighet, inkomst av kapital och irtkomst av tillfällig förvärvsverksamhet skulle slås ihop till ettinkomstslag. 1 ett replikskifte med mig här i kammaren förklarade att hart tyckte aft del var ett ganska intressant förslag. är förslaget utredningsdi rektiv. Det är bra atf socialdemokraterna tar våra förslag - egentligen borde de ta alla. ' Skattesatsen på detta uya inkomstslag skall enligtfolkpartiet vara , dvs. detsamma som marginalskatfesatseu för det absolutaflertalet heltidsarbetande. Geuom denna utformnirtg undviks s.k.skattearbitrage, dvs. aft inkomster geuom skatfeplanerirtg omvartdlas frårt ettfill ett annat, mera lågbeskaffaf inkomstslag och därigenom undgår skatt. I konsekvens med skaftesatsen föreslår vi en fortsattavdragsbegränsrtirtg för de 1 å av inkomsttagarna som har de högstainkomsterna. Vi accepterar med andra ord en viss fortsatt avdragsbegränsningför att vinna en ökad symmefri i kapitalbeskaffrtirtgcrt. Relaterad fillskaftesatsert är dock avdragsbegränsniugen i förslag betydligtmindre äu deu var tidigare - det är också betydligt färre människor som kommeratf omfattas. Def tredje området som vi vill skall innefattas i enlångsiktig skattereform är inkomst av rörelse. Jag avstår av tidsskäl fråu affgå iu på detaljer. Däremot kan jag försäkra, att om får ettavgörande inflytande efter höstens val skall förmögenhetsskatten på arbetandekapital omgående avskaffas, och i samma andetag ändras de diskrimineranderegler som gäller för barrt och medhjälpartde maka i mirtdre företag. Jag skall säga rtågra ord omreservatiorterrta. I ertcrgimofiort har vi artgeff viktert av aftde som har mindre anläggningar för aft producera energi skall ha rätt aft säljadenna kraft till någon kraftdisfribu-tör. Lika vikfigt som detta är affolämpliga tröskeleffekfer för utnyff jartdet av de små virtd- ochvattenkraftverken undviks. Därför yrkar jag bifall till reservation 10. Reservation 15 avser bensin för drift av flygplan. Vistödjer där fartkert att bensin som säljs vid en flygdrivrtiedelsartläggrtirtgpå ert flygplats skall vara Vissa skattefrågor med anledning av kompletteringspropösitionenm. Prot, 1987/88:137 Vissa skattefrågor med anledning av kompletteringspropösitionenm.m. skattefri.Jag yrkar bifall till denna reservation. Då def giiller de allmärtna principerna förenergibeskattningen har vi från folkpartiels sida i reservation 18 anslutit oss till tanken atl energiområdet skall inordnas uuder mervärdeskatten. Vi har känt en viss tvekan genom äreu, därför all detta inte har varit möjligt utau att ävert purtktskatfer används. föreslås i reservationen att det görs en kombination med avgiffsbeläggnirtg av olika miljöfarliga utsläpp, såsom utsläpp av svavel, kväve och olika tungmetaller. Reservationens syfte kan sägas vara,uppfyllt, geuom att i den rapport som kom för inte så länge sedan redan har förordat en sådan lösning som föreslagit. Jag yrkar bifall fill reservation 18. , Slutligen föreslås i reservation 22 atf generalklausulen,dvs. lagen mot skatteflykt, inte skall förlängas: Lagen uppfyller inferättssäkerhefskraven, och den är ineffektiv. Deu har enligt en utvärderingtillämpats i eu del mycket triviala fall, som har avsett fastighetsöverlåtelseinom familjen m. m. Den har över huvud tagel inte haft dert mirtsta effekt dådet gällt att undvika de verkligt besvärande fallen av skatteplanering ellerskatteundandragande som skett över årsskiften genom användande avkommanditbolag o. d. Firtansminisfern har också som svar på eu fråga frårt migförklarat detta vid ert utfrågrtirtg i utskottet om rättssäkerhefert iskaffeprocesscrt. Däremot -bör mart ta fasta pä den enskildes rätt. Med denmycket komplicerade skaltelagstiff ning som vi har i kan människoroförskyllt räka i sådana situationer dår lagstiftarens intertlioner irttelängre fullföljs. Dä bör del firtnas en gcrteralklausul genom vilken denertskildes rätt kart las till vara. Jag yrkar således, herr talman, bifall tillreservationerna 22 och 24. AnL 59STIG JOSEFSON (c): . I skalteutskoltets betänkande nr 40 som berörfrågor-i anslutning till komplelleriugsproposilibnen behartdlas bl.a.regeringens förslag om eu höjrting av skatten på olja med . per m'.Motivet är atl åstadkomma en viss åtstramning av ekonomin. I skatteutskottethar det ovanliga inträffat alt socialdemokratenä har övergett förslaget ipropositionen på denna punkt ochhelf anslutit sig till en motiort frårtfolkpartiet. 1 denna motion föreslås ert höjning av skatten på olja med . I och för sig kan eu höjning av skatten på olja varamotiverad, men i så fall bör det ske en sänkrting av någon anrtan skall elleravgift. Centerrt har tidigare i vår föreslagit en höjning avoljeskalteu, men detta förslag har bundits samman med en samtidig höjning av grundavdraget vid iukomstbeskallning frårt rtuvarande . Vårt förslag skulle inte påverka def totala skatteuttaget. Socialdemokraterna sade nej lill detta förslag, och under sådana förhåUauden kan vi inle acceptera utskofts majoriteten;, förslag om ert skaffehöjrtirtg pä , vilket vi framhåller i reservatiort 2. Skaften på kol bör anpassas till skattenivån på olja, ochi anslutning härtill yrkar vi också avslag på utskottets förslag och bifalltill reservafion 5. I reservation 9 artgåertde kortdertskrafls- ochkrafivärmeprodukiiort har bl.a. artförts alt dert rtuvaraude utformningen avbeskattningen innebär atl kondenskraflverk som enbart producerar elkraft får avräknaingående energiskatt helt, uiedau kraftvärmeverk endast får avräknadeu skatt som häuför sig till produktion av elkraft. Spillvärmen ikondenskraflverk undgår beskatluiug medan samma värme i kraflvärmeverk träffasav beskattning trots atf den kommer till nyttig användrtirtg. Enligt vår meningmåste eu förändring av energibeskaftningert gertomföras, bl.a. för aft främjaeu effekfivare bränsleartvärtdrtirtg. Dert rtuvaraude ogynrtsamma beskallnirtgeuav kraflvärme jämfört med koudenskrafl bör avvecklas. Detta bör ges regeringertlill kärtrta. Ireservatiort 10 berörs frågart om små vind- och vattenkraftverk. I flera länder, bl. a. , har eu myckel störresatsning skett på en utbyggnad av vindkraftverk. Många anser aft man med dertnatyp av vindkraftverk kan skapa förutsättningar för eu betydande produktion avenergi lill ell lågt och fullt konkurrenskraftigt pris. Del är därför angelägelalt beskattningen utformas så, att den inle genom olämpliga tröskeleffeklerhämmar ett effektivt ulnylijartde av små virtdkraflverk. Samma sak gäller småvattenkraftverk. Därför begär certlerrt i reservation 10 en höjrtirtg aveffeklgrärtsen och ell boltenavdrag för små vind- och vattenkraftverk. I reservation II föreslår alt en skall på uran införs. Vi anser allenergibeskattningen bör utformas så, all den förmånliga behandling somkärnkraftsproducerad el har i skatlehäuseeude successivt avvecklas. Ettled i en sådan avveckling är införandet av uranskatf vid produktion avkärnkraftsel. Utgångspunkten bör vara en skatt som las ul per kWh insattbränsle. Fördelen med denna utformning av beskattniugeu är atl deu träffar helabräusleinsalsen lill skillrtad fråu deu nuvaraude kärukraftselavgiften som endasttas ut på ullevererad el. Verkningsgraden vid kärrtkraftverk är ertligt uppgift frånriksskatteverket , och eu skall med per kWh på urart beräkrtas geert årlig irttäkl på ca 2 miljarder. Också detta förslag bygger påförutsältrtirtgeu all andra skaller eller avgifter sänks. I reservation 13 berörs frågan om gasol för motordrift.Gasol är ju i jämförelse med bensin ett miljövänligt bränsle, och därför börmau sträva efter all skapa förutsättningar för en ökad användning av gasol förmotordrifl. Vi reservanter är angelägna om alt åtgärder vidtas för atlstimulera lill ökad artväuduing av gasol för motordrifl. 1 reservation 14 berörs frågan om etanolen. Enligtreservanternas syn bör etanol producerad på svenska råvaror liksom andrainhemska bränslen befrias från skall. Ett större utuyltjaude av etanol somdrivmedel skulle innebära många fördelar inte bara från miljösynpunkt utanockså i försörj-uingsmässiga och sysselsättuingspoliliska avseenden. Vi anserdärför alt det är angeläget atf stimulera en introduktion av etanol. Framförallt är def viktigt aft landefs första fullskaleauläggnirtg förefartolprodukfiort srtarast befrias frårt skatt. Detta skulle vara äguat aftsamla irtfressenter kring ytterligare satsningar på en sådan tillverkning. I def fullt fillräckligt uuderlag för regeringen aff framlägga förslag omskallebefrielse för etanol. Vi begär därför all regeringen vidtaråtgärder och kommer med förslag. 1 reservation 16 föreslår vi reservanter åtgärder för atlstimulera småhusägare och bosladsrällsinnehavare alt göra frän samhälletssynpunkt värdeful- Vissa skattefrågor med anledning av kompletteringspropösitionenm. Vissa skattefrågor med anledning av kompletteringspropositionenm.m. lainvesteringar i energibesparande utrusfnirtg., Vi föreslär avdragsräft förirtvesferirtgar som leder till effektivare ertergiartvärtdning och lill anvärtdrtirtgav förrtybara ertergikällor. Avdragsräll bör också omfatta ertcrgihushållandeinvesteringar som bl. a. lilläggsisolering. I reservation 19 framför vi reservanter certterrts syrt påallmärtrta prirtciper för energibeskallniugen och menar att importerademiljökrävande energirå-varor.såsom kol och olja bör ha eu euergilikformigbeskattning. Importerade miljövänliga energikällor bör kunua få en viss"miljörabaff", inrtebärartde atf skaffert sätts lägre ärt vad ertenergilikformig beskattnirtg skulle motivera. Inhemska bränslert ochalternativa drivmedel producerade av inhemska råvaror bör ej beskattas, Enligt var mening bör skaft fas uf på råvaror, dels föraft minska efferfrågart på sådarta råvaror vars exploaferirtg ochartvärtdrtirtg är riskabel ur miljösynpunkt, dels för aff begränsa utnyttjandefav knappa naturresurser, Råvariiskaff bör först införas för energi. Miljöavgifterna och skaften, pä råvaror och energi böranvärtdas till aff finartsiera eu sänknirtg av skaffert på arbete. Skalle- ochavgiflsinstrumeulel bör användas i ökad utsträckning för att miljön ochhushållningen med energi och råvaror skall förbättras. Detta bör- somsin mening ge regeringen fill känna. I reservation 23 berörs frågan om lagen mot skatteflykt.Enligt vår mening bör denna lag ändras och utformas i enlighet med deursprungliga reglerna. Som vi vet gjorde socialdemokraterna efter sittregeringsövertagartde ert ärtdrirtg. Vi anser.alt man skall återgå till deursprungliga reglerna. Skulle delta yrkande avslås, kommer vi fråu atfstödja reservation 22 om ett direkt slopande av lagen mot skatteflykt. 1 samband med aft komplefterirtgsproposifiortertavlämrtades aviserade finansministern en eventuell förändring aviukomstskaffereglerna för . Något konkret förslag framlades dock infe.Äveu oppositionspartierna har avstått från aff framlägga konkreta förslag.Detta har medfört aff frågan om skattepolitikens framfida utformning i sinhelhet kommit aff behandlas i finausufskottet, vilket ärganska egendomligt,eftersom def i vartliga fall är ert fråga som behartdlas av skatfeutskoffet.Def har iute ställts rtågot direkt yrkartde, och def firtrts irtget utformatförslag. Därför har frågan behandlats av finansufskoftef. Trots detta vill jag - helt kort - slå fast synpå den framlida utformningen av skattepolitiken. anser atl vi bör införa en differentierad moms medlägre skatt på basmat och högre skatt för s. k. sällartköpsvaror. Detta är ettsysfem som tillämpas i mårtga artdra lärtder, bl.a. inom EG-området. Nuvaraudeförhållande med världens högsta skaft på basmafen är orimligt. har iute ändrat ståndpunkt sedan frågan var uppe iutredningert, mert dert gimgert utgick vi från - och def sades också iutredningen - aff om man vill sänka momsen fill viss del är systemet medUvsmedelssubvenfiouer giyetvis det enklaste sättet. När nu moderater ochsocialdemokrater far bort livsmedelssubveufionerna anser vi aft det ärnödvärtdigf atf gå eri anrtan väg. Eftersom vi infe får återbetalning av,momsenpå de mest nödvändiga livsmedlen, via livsmedelssubvenfioner åt kortsumenterna,är det nödvärtdigf att försöka få en differentierad moms på maten. Finansrninistern har ju under dert sertaste tidert arttyttert rtågot uppmjukad iuställuiug. Hau har sagt atf utredningen omindirekta skatter skulle ha fått tilläggsdirektiv att också se över dennafråga. Det hälsar vi givetvis med tillfredsställelse. Mau ställer sig frågan omdet verkligen har skett eu sinnesändring inom det socialdemokratiska partietnär def gäller inställningen i denna fråga. Är man nu beredd atf akfivtmedverka till att så snart som niöjligt få till stånd ert differerttierad mervärdeskattpä baslivsmedel? Jag vill gärrta ställa deu frågan till skatteutskottetsordföraude . Det kan finnas två skäl till atf föra den här frågan tillutredningen. Dels kau det vara praktiskt alt få bort deu från den aktuelladebatten, dels kan del som jag sade ha skett en sinrtcsärtdrirtg så atl rtiartverkligert vill åstadkomma någonting. Jag ställer frågan framför allt därför atl jag har setthur etanolfrågan har malls utan alt kommadärifrån. Därför är det värdefullt om vi kan få ell klart besked på denna punktoch del helst . Skattetrycket i har ökat mednära och måste sänkas. Certlerrt föreslår allmargirtalskatfert särtks ytterligare. Margirtalskatfert bör vara högst ide vanligaste inkomstläge-na och irtte för rtågort överstiga 65 %.Brytpurtktert bör ärtdras till 45-procenlsgränsen, vilket får ert automatiskeffekt på avdragen. Grundavdraget skall finnas kvar och bör höjas fill 11 500kronor, som vi föreslagit i vår motion. Skatteuttaget skall inte få förändraspå grund av inflationen. Atf vi håller så hårt på grundavdraget beror på aff omman gör eu radikal förändring av marginalskatten och man skall skydda de lägreinkomsttagarna, finns det prakfiskt taget artrtart väg att gå ärt atthöja grundavdraget. Def är också så man har gjort i länder där man harföretagit en betydande sänkning av marginalskatterna. .Också företagsbeskattningen är föremål för översyn, ochhär måste uppmärksammas atf särskilda regler mäste utformas föregenföretagarna. I annat fall är def stor risk för aft denna grupp inte fårnågon del av de posifiva effekterna som mau diskuterar atf def uya förslagetskall innehålla men väl drabbas av alla negativa effekter.