prot · GB091 · 1987-12-31 00:00:00 — Såväl för enskilda människor som pendlar inom länet som förnäringslivet i stort är det nödvändigt med goda kommunikationer. De tongångar som hörs om norra stambanan och dessframtid är utomordentligt oroande. För det första planerar SJ att i nästa årstidtabell dra in två av de viktigaste förbindelserna på stambanan, delsdirekttåget 97 som kommer till kl. 9.15, dels direkttåget 98 frånStockholm 18.43. Båda tågen utgör goda förbindelser vid sammanträden i . För det andra visar olika uttalanden från SJ-ledningen ochsocialdemokraterna att intresset för persontrafiken på norra stambanan ärminimalt. SJ prioriterar , ochkommunikationerna kring . får vänta och man talar omstambanan framför allt ur godstrafiksynpunkt. Från socialdemokratiskt håll har framhållits attostkustbanan är den viktigaste satsningen i och att det vore lämpligtmed matarlinjer för inlandsbefolkningen ut till ostkustbanan. Med hänvisning till ovanstående ställer jag följandefrågor till kommunikationsministern; År kommunikationsministern beredd att medverka till 1. att de nudiskuterade tågindragningarna på norra stambanan inte kommer till stånd och 2. attinvesteringar görs på norra stambanan så att förbättrad trafik både ur person-och godssynpunkt kommer till stånd? 1987/88:22av () till miljö- och energiministern om förbättring av natur-och kulturmiljön i ; Miljö- och energiminister har inför den avslutade socialdemokratiska partikongressen utlovatatt regeringen nu skall inleda arbetet i de områden och regioner därmiljöskadorna är särskilt stora och drabbar människor och natur svårast.Resurshushållning och omsorg om miljön måste hädanefter genomsyra vårt sätt attleva och arbeta på alla områden, slår fast och fortsätter; Kongressens beslut blirstartpunkten för ett omfattande och omvälvande arbete, som måste varalångsiktigt och kommer att ta tid. Just därför är det nödvändigt att vi nu görkonkreta åtaganden, tydligt beskriver vad som skall ske, hur det skall ske ochnär det skall ske - och börjar genast. Insatserna från regeringens sida skall börja med Hisingenoch . är svårt förorenat av tung, miljöstörande industri,avfallsupplag, raffinaderier, hamnverksamhet och tung trafik. Regeringen avserdärför att förklara hela området särskilt föroreningskänsligt och därmed geförutsättningar för att ompröva gällande industrikoncessioner och miljövillkorsamt förbättra trafiksituationen, konstaterar miljö- och energiministern i sitttal inför kongressen. Jag delar miljö- och energiministerns uppfattning attkraftfulla och konkreta åtgärder för att förbättra miljön är enöverlevnadsfråga. Ett logiskt och konsekvent agerande från regeringens sidaborde då vara att analogt med det aviserade beslutet om förklara ändrastarkt förorenade områden som särskilt föroreningskänsliga. Vi har bl. a. fått allt tydligare exempelpå att föroreningarna i är betydande. På Historiska museethar öppnats en utställning som visar hur våra kulturskatter vittrar ned genomluftföroreningarna. En inventering som genomförts inom visaratt skadorna på granbeståndet inom kommunen är större än i . Ivetenskapliga undersökningar har även visats att olika typer av luftföroreningari trafikmiljön är långt större i storstadsmiljön än på t. ex. landsbygden. Det finns därför mycket starka skäl för att förklaraStockholms kommun som ett särskilt föroreningskänsligt område. Detta skulle gesamma förutsättningar att ompröva givna koncessioner och miljövillkor förindustriell verksamhet och för bättre trafiksituation i som förHisingen. Regeringen har beslutat medge lokaliseringstillstånd förett kolkraftverk i Värtan i . Detta verk är en s. k. PFCB-anläggning- en teknik för energiproduktion som är oprövad. I jämförelse med t.ex. förgasningsteknik medför PFCB-tekniken avsevärt större utsläpp av svaveldioxidoch kväveoxider. PFCB-anläggningen är både en koleldad panna och enprocessanläggning med relativt stor mängd lagrad energi i form av en stor mängdluft och gas. Lokalisering av processanläggningar brukar vara underkastadespeciella krav och prövningar. Vid sidan av miljöaspekterna brukar man ocksåbl. a. ta upp säkerhetsaspekterna i anläggningen. Det synsätt som statsrådet givit uttryck för, inför densocialdemokratiska partikongressen, borde logiskt sett innebära att beslutet omatt medge lokaliseringstillstånd för en PFCB-anläggning i upp. V har också från sida krävt att beslutet skall omprövas medhänsyn fill de outredda säkerhetsriskerna och behovet av större skyddsavståndtill befintlig bostadsbebyggelse. Därest regeringen inte omprövar sitt, på bristfälligagrunder, givna lokaliseringstillstånd måste dock kraven på anläggningen skärpasbetydligt för att miljön i skall kunna förbättras. Det måste ienlighet med regeringens uttalade intentioner att kraftfullt driva"miljökampen" vara bättre om detta sker innan anläggningen tas i driftoch inte som i ,där miljön redan försämrats på grund av tillåtna utsläpp. Inriktningen från regeringens sida borde i stället hatagit sikte på ett utnyttjande av förgasningstekniken. Denna kommer attbetydligt bättre minska de miljöstörande utsläppen och bygga upp ett system förenergiförsörjningen baserat på mindre enheter lokaliserade utanför . Medhänvisning till vad jag anfört vill jag fråga miljö- och energiministern; Avser regeringeri att förklaraStockholms kommun som ett särskilt föroreningskänsligt område i enlighet med 24§ miljöskyddslagen och därmed ge förutsättningar för att omgående kunnaförbättra trafiksituationen och ompröva resp. skärpa gällande industriellakoncessioner och miljövillkor- t. ex. för kolkraftverket i Värtan - samt iövrigt redovisa vilka åtgärder regeringen avser att vidta så att en reellförbättring av natur- och kulturmiljön i kan ske? 1987/88:23av () till statsrådet omföräldraförsäkringens kontaktdagar: Vårt samhälle har förändrats mycketsnabbt. Utvecklingen har gått från ett fattigt bondesamhälle till ett riktindustri- och datasamhälle under en enda generation. De som är mor- ochfarföräldrar var i många fall fattiga bondeungar som fick börja jobba efter sexår i folkskolan. Deras barndom och skoltid var totalt annorlunda jämfört meddagens ungdomars. Den materiella omställningen har vi människor klarat av. Mennär det gäller den psykiska och själsliga omställningen är det svårare,eftersom vi släpar med oss gamla värderingar och beteendemönster som stämde ien annan tid, men som är direkt olämpliga . Många vuxna blir därförförvirrade inför uppgiften att fostra sina barn. Man vet inte heller hur skolanfungerar . Den garnla disciplinen, rädslan för överheten,"barnens vilja växer i skogen", barnen skall hålla tyst och lyda -det passar inte i vårt demokratiska samhälle, vilket de flesta har insett. Menvad skall vi sätta i stället? Det är inte lika lätt att veta. Ingen före osskan ju ge oss erfarenheter. Ingen vet riktigt hur ett barn bäst fostras i dentid som är. Ytterst få nya normer har byggts upp - ingen kollektiverfarenhet och kunskap finns hos den vuxna generationen. Vi har länge talat om behovet av föräldrastöd, som om detbara beror på att många unga föräldrar bor långt från sina egnaföräldrar. Jag tror inte att det är hela förklaringen till behoven, därför attmor- och farföräldrars erfarenheter inte längre stämmer i dagens situation. Att ta hand om spädbarn är en kunskap som samhällets organganska fint klarar av att ge till blivande och nyblivna föräldrar. Även underförskoleperioden kommer förmodligen den utbyggda förskolan att kunna gemöjlighet till föräldrakontakt och diskussion med föräldrarna. När barnet börjar skolan inträder nya problem. Det är intelika lätt att som förälder rätta till sådant som gått fel eller ingripa ikamratgrupper. Barnens värld kan vara mycket tuff, och att intervenera somvuxen och lägga till rätta är alls inte lika lätt som . Skolansvärld och normsystem känns också främmande för många föräldrar. Sammantagethar så mycket hänt i barns miljö att det är nödvändigt att vi vuxnainser att vi måste hjälpa varandra att hitta en ny kollektiv erfarenhet. Vimåste lära oss att fungera som föräldrar i det nya samhället. Kontakterna medskolan är därför mycket viktiga. utgår nu föräldrapenning för tvådagar för barn som är mellan fyra och , om föräldern deltar iföräldrautbildning, i skolarbetet eller i verksamheten inom barnomsorgen. Dessakontaktdagar är en utmärkt möjlighet för skolan att skapa kontakt medföräldrarna. Skolan bör därför planera verksamhet för . Skolanskulle t. ex. kunna arrangera två studie- och diskussionsdagar för föräldrarnaom barnuppfostran. Man skulle också kunna använda dagarna till direktdeltagande i skolarbetet och diskussion med lärarna efteråt. Möjligheterna tillatt lägga upp olika program är stora. används mycket sporadiskt och inte på detmetodiska sätt som man skulle kunna göra. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådetBengt följande; Vilka åtgärder avser statsrådetvidta för att föräldraförsäkringens kontaktdagar i ökad omfattning används förkontakt med skolan? Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att erbjudaföräldrarna olika verksamheter ? 1987/88:24av () till industriministern om verksamheten vidKarlskronavarvet: Krissituationen vid statligaKarlskronavarvet har länge varit känd av riksdag och regering. Storaansträngningar har gjorts av företagsledningen för att få nya order tillvarvet. Konkurrensen inom varvsnäringen är emellertid utomordentligt hård, ochturbulensen kring svensk vapenexport har knappast underlättat varvetsansträngningar på utlandsmarknaden. dokumenterat stora betydelse inomsvenskt försvar har gjort att varvsledning och varvsanställda knutit storaförhoppningar fill försvars- och industridepartementen. Uppenbarligen har dessaförhoppningar kommit på skam, när varvet nu tvingats varsla 250 av sina 1 100anställda om uppsägning. Beställningar av nya fartyg till svenska marinen - ettmycket angeläget behov mot bakgrund av främmande undervattensverksamhet på vårtterritorium - skulle genast rädda sysselsättningen vid varvet. Därmed ocksåall den kompetens på byggande av ubåtar samt inom plastteknikens område somgjort varvet internationellt välkänt. Denna kompetens håller nu på att gåförlorad, om inga nya order ges till varvet. ingår i , ochansvaret för varvets fortbestånd vilar i hög grad på industridepartementet.Nödvändigheten av för nybyggnads- och reparationsverksamhetför vårt svenska försvar har fastställts i flera riksdagsbeslut de senasteåren. Den djupa ordersvacka som uppstår vid varvet fr. o.m.1989, om inga nybeställningar ges, kommer att leda till ytterligarereduceringar av arbetsstyrkan, då även varvets fortbestånd starkt hotas. Meddelande om inter' pellationer Mot denna bakgrund vill jag be industriministern att iriksdagen redogöra för sin syn på situation och framtid.Vidare ber jag industriministern redovisa vilka åtgärder regeringen harvidtagit och tänker vidta för att trygga varvets fortbestånd med nuvarande högakompetens och den av fastställda kapaciteten, som bl. a. anger attarbetsstyrkan vid varvet skall uppgå till ca 1 200 personer. 1987/88:25 av () till miljö- ochenergiministern om internationella agerande i miljöfrågor: Globalt sett är natur- ochmiljöproblemen enorma. De samlade konsekvenserna av bl. a. skogsskövling,ökenspridning, luft- och vattenföroreningar, kemikalieanvändning, snabbartutrotning och väldig befolkningstillväxt inger djup oro inför framtiden.Trots att de flesta av dessa problem varit kända eller mer, hardet internationella samfundet knappast visat att man kan tackla dennatyp av stora och övergripande frågor. tillskapades , FN;smiljövårdsprogram, för att samordna det internationella miljövårdsarbetet.Trots små resurser och enorma problem har många konstruktiva planer och förslagför att komma till rätta med problemen ändå lagts fram under de gångna åren.Det är emellertid beklämmande få av dessa idéer som förts vidare tillförverkligande. Detta är den oroande bakgrunden till att Världskommissionenför miljö och utveckling tillsattes, bl. a. på svenskt initiativ under dencenterledda regeringen. I rapporten från från i våraskonstateras, att alltför mycket sektortänkande fortfarande dominerar denekonomiska och sociala utvecklingsdebatten. Ofta kommer hänsynen till miljö-och naturresurser in på ett sent stadium och betraktas då som ett besvärligt extrakrav som kostar mycket pengar eller begränsar möjligheterna till utveckling påkort sikt. I rapporten uppmanas regeringarna att upprätta program fördet egna landets internafionella miljövårdsarbete. Regeringarna uppmanas ocksåatt utforma nationella miljöstrategier. tillsattes i naturresurs- ochmiljökommittén. Den hade till uppgift att utreda grundläggande frågor omhushållning med naturresurser och förebyggande miljövård. Den hade också tilluppgift att behandla mål som livskvalitet och ekologisk grundsyn. lade fram sitt omfattande material. Utredningenskulle vara inledningen på en planmässig utredningsverksamhet för att få inmiljöfrågorna på ett tidigt stadium i beslutsprocessen. har föreslagit att en miljökommission tillsätts.Dess uppgift skulle vara att föreslå åtgärder för en långsiktig resurs- ochmiljöpolitik. Kommissionen skall särskilt uppmärksamma de varaktiga ochlångsiktiga effekterna av miljöstörande verksamhet. Lagstiftningen borde sesöver, så att den mer heltäckande för in miljöhänsyn på olika samhällsområden.Miljökommissionen bör lämna förslag till en ny avfallspolitik, där avfalletminimeras och återanvänds effektivt. Vi anser också att kommissionen börstudera hur marknadsekonomiska styrmedel kan användas för att utnyttja råvaroreffektivt och begränsa de miljöstörande utsläppen till naturen. Det blir alltmer uppenbart att internationell ekonomiskutveckling och välfärd förutsätter en framsynt resurspolitik. Förslagen frånVärldskommissionen för miljö och utveckling ger en grund. Det borde vara enförpliktelse för som en av initiativtagarna att driva på för derasförverkligande internationellt. Mot denna bakgrund vill jag ställa följande frågor tillmiljö- och energiministern: Avserregeringen att utarbeta en politik för internationella agerande imiljöfrågor (Foreign Environmental Policy)? Är miljö- ochenergiministern beredd att klarlägga på vilka områden svensk miljöpolitik intestår i samklang med rekommendationer? Avserregeringen att ta fasta på naturresurs- och miljökommitténs förslag om enförebyggande miljö- och resurspolitik exempelvis inom ramen för en särskildmiljökommission? 1987/88:26 av (fp) till statsrådet slopande av handelshindren mot import av textilier: Regeringens många handelshinder motimport av billiga kläder - inte minst kläder för barn - leder till stora ochonödiga kostnader för de svenska hushållen. Särskilt är det, som vanligt,barnfamiljerna som drabbas. På oklara och helt felakfiga grunder har sommotiv för handelshindren angetts omsorgen om den inhemska tekoindustrin. Nuförefaller dock det skälet att ha förlorat än mer i betydelse. Under senare tidhar vi nåtts av uppmuntrande rapporter om en glädjande starkutveckling för de svenska tekoföretagen. avtal med EG förhindrar begränsningar av importenfrån de länder som ingår i Gemenskapen. De svenska handelsrestriktionerna inomtekoområdet riktar därför sin udd mot . är det ju väl käntatt det är som har särskilt stort behov av att öka sin export föratt därigenom få pengar att köpa maskiner och annat som de behöver för sinutveckling. Jag erinrar om att statsrådet vid flera tillfällenpersonligen understrukit värdet av en friare handel och nödvändigheten av atti-länderna verkligen gör något för att skall kunna sälja mera tilldem. Därförvill jag fråga statsrådet: Är det inte nu dags för regeringenatt göra allvar av alla vackra löften och helt avskaffa handelshindren motimporten av kläder och andra textilier? 1987/88:27 av () till statsrådet om rätten att välja skola: Sedan föregående har detsocialdemokratiska partiet på sin kongress antagit nya riktlinjer förutbildningspolitiken ("Lära för kunskap och delaktighet"). Delvisinnebär dessa nya riktlinjer en intressant förändring av socialdemokratiskskolpolitik och att partiet nu ansluter sig till uppfattningar som bl. Detta kan i bästa fall innebära att 3 protokoll 1987/88:1 - 4 låsningar,som hindrat angelägna skolreformer, röjts ur vägen och att grundenlagts för beslut i bred enighet om förbättringar i den svenska skolan. Jag vill i detta sammanhang lyfta fram vad de nyariktlinjerna säger om profilering av skolor och rätten för föräldrar och eleveratt välja skola: "Det kan därför finnas skäl att minska de centraltfastställda timplanernas omfattning. Den tid som därvid frigörs börskolstyrelse och skola själva förfoga över. Därmed kan det inom en kommunuppstå skolor med olika inriktningar." "Om olika skolor väljer olika intresseprofiler, ärdet naturligt att ge elever och föräldrar rätt att välja skola. Föräldrars ochelevers främsta krav torde som regel vara att ha nära till skolan. finnsdet önskemål om att kunna välja en viss skola. Särskilt viktigt är det, attelever som starkt vantrivs i skolan, ges möjlighet att byta klass och skola.Det är också viktigt, att skolstyrelser och skolledare försöker tillmötesgåönskemålen från andra elever och föräldrar." Så långt de socialdemokratiska riktlinjerna. De kunde havarit hämtade från förslaget till nytt skolprogram för . Det står klart att det finns ett starkt stöd för denpolitik som förespråkar och som socialdemokraterna nu anslutit sigtill. Såväl internationell forskning som erfarenheter från visar attprofilerade skolor ofta når goda undervisningsresultat. I har t. ex.Adolf , med en sammansättning av eleverna som i fråga omsocial bakgrund ligger mycket nära genomsnittet för kommunen, det högstabetygsmedelvärdet. Det är också rimligt att koppla en vidgad rätt tillprofilering till en större rätt att välja skola. Det kommer naturligtvis attinträffa att skolor bestämmer sig för profileringar som några elever ochföräldrar känner sig främmande inför, liksom att en skola någon annanstansväljer en profilering som är mycket lockande för somliga. Inte helt oväntat väckte den socialdemokratiskaomsvängningen kritik från vissa ombud på den socialdemokratiska kongressen, menmajoriteten godtog ändå de citerade avsnitten. Det är angeläget att den nya socialdemokratiska attitydenså snart som möjligt avsätter sig i form av ändrad lagtext. Både när det gällerrätten till profilering och rätten att välja skola finns visserligen vissabegränsade sådana möjligheter redan med nuvarande lagstiftning, men desocialdemokratiska riktlinjerna måste rimligen tolkas som ett erkännande attdessa möjligheter behöver utvidgas. En rätt för elever och lärare att välja skola väcker endel principfrågor. En sådan är vad som skall ske med statsbidraget. Enligtfolkpartiets mening bör statsbidraget i princip knytas till eleven och alltsågå till den skola som eleven och föräldrarna har valt. Mot denna bakgrund vill jag till statsrådet ställa följande frågor; I vilken form avser regeringen attbereda frågorna om vidgad rätt till profilering äv skolor och rätt för eleveroch föräldrar att välja skola? När planerar regeringen att förslag om regeländringar pådessa båda områden kan föreläggas ? 12 § Meddelande om frågor Meddeladesatt följande frågor framställts 1987/88:1 av (vpk) till statsrådet om förekomsten av språkfel i och Svenska akademiensordlista: På den 5augusti 1987 kommenteras och senaste upplagan av ordlista av journalisten . De vimlar uppenbarligen avspråkfel. Jag vill därför fråga om detta ärav något intresse för skol- och kulturministern. Avser ministern att agera ifrågan? 1987/88:2 av Mc () till utrikesministern omomständigheterna kring viss helikopterflygning i : företogutrikesministern en helikopterresa över med en av statenshelikoptrar för att, som utrikesministern själv uttryckte det, "göra ens.k. landkrabba mera skärgårdsanpassad". å sin sidameddelade att syftet med flygturen inte kunde avslöjas, då detta vore en sådanstatsangelägenhet att syftet hemligstämplats. Vilka utgjorde grunderna förutrikesdepartementets hemligförklaring av den för rikets säkerhet helt harmlösanöjesflygningen? 1987/88:3 av () tillkommunikafionsministern om sittplatsavgiften för tågresenärer; För att få färdas med vissa tåg iSverige fordras, förutom färdbiljett, en sittplatsbiljett ä . Påsittplatsbiljetten anges vagnsnummer och numret på sittplatsen. I de fall sittplatserna är slutsålda måste tågresenären,för att få medfölja tåget, ändå lösa sittplatsbiljett. På biljetten står dåskrivet att "ingen sittplats garanteras". Detta upplevs av mångatågresenärer som ett direkt felaktigt förfaringssätt. Man skall inte behövabetala för en tjänst man inte får utförd. Jag villdärför fråga kommunikationsministern; År kommunikationsministern bereddatt verka för att endast de tågresenärer som garanteras sittplats behöver lösasittplatsbiljett och att övriga resenärer får medfölja tåget med enbartfärdbiljett? 1987/88:4av () till statsministern om den sovjetiska närvaron iAfghanistan; Under resan till tillfrågadesstatsministern om han anser att måste dra sig ur . Enligt ett tidningsreferat, som för "läsbarhetensskull" är förkortat, blev svaret att "är ett svårtproblem", som statsministern tror att vill bli av med och attproblemet är att finna en för båda sidor acceptabel regering. Jag villdärför fråga statsministern: Är tidningsreferatet korrekt? Om inte, vad mer innehöllsvaret? 1987/88:5 av () till justitieministern ominformation om den nya : utredningsarbetebeslutade om en ny äktenskapsbalk. Lagen träder i kraft den 1januari 1988. Med anledning av den kortagenomförandetiden vill jag fråga vilka åtgärder regeringen har vidtagit för attinformera allmänheten om den nya lagstiftningen samt om någrautbildningsinsatser i samma syfte vidtagits. 1987/88:6 av (vpk) till bostadsministern omvidgad rätt till bidrag för reparation av fukt- och mögelskadade hus: finns vissamöjligheter att få hjälp av småhusskadenämnden med bidrag till reparation avfukt- eller mögelskadade hus. Trots att omkring 10 000 småhus har någon form avfukt- eller mögelskador har bara ca 700 ansökningar kommit in . Säkerligen beror detta i de flesta fallen på denstora självriskkostnaden - ett basbelopp, . Mångaskadedrabbade har inte så stora ekonomiska tillgångar. De frågar sig ocksåvarför de skall betala en så hög summa när de står utan skuld till skadan. Jag villdärför fråga: Har regeringen uppmärksammatförhållandena och kommer regeringen att föreslå någon åtgärd i syfte att minskaproblemen för dem som drabbas? 1987/88:7 av (vpk) till bostadsministern omvidgad rätt till bostadsbidrag; Borgerliga företrädare från en rad olika kommuner harunder senaste tiden påolika sätt låtit förstå att man i resp. kommun inte tänker återinföra möjligheten till bostadsbidrag förvissa hushåll utan barn. ytterligaremöjligheterna för unga hushåll att skaffa en egen bostad eller betala hyran förden bostad man har. Jag vill därför fråga: Har regeringen för avsikt att vidtaeller föreslå några åtgärder i syfte att garantera hushåll utan barnmöjligheten till bostadsbidrag oavsett var i landet man är bosatt? 1987/88:8 av () till miljö- ochenergiministern om begränsning av freonutsläppen: Freonets skadeverkningar på vårmiljö har debatterats intensivt . Inte minst har ett nyligenuppmärksammat fall i om tillstånd för ökat freonutsläpp påskyndatdebattlustan. Avser regeringen att vidta åtgärderför att begränsa freonutsläppens omfattning i framfiden? 1987/88:9 av () till socialministern omen aids-chef vid ; , som har en radviktiga uppgifter att fylla när det gäller bekämpandet av sjukdomen aids,tillskrev regeringen angående medel till en "aids-chef" medövergripande och samordnande funktioner. Vid styrelsesammanträdet meddelades attstyrelsen ännu inte hört något från regeringen i frågan. Inte minst med tanke på den senaste tidens oroväckanderapporter om aidssjukdomens utbredning är det vikfigt att alla åtgärder som ärägnade att effektivisera arbetet med aidsbekämpningen, kommer till stånd. Jag villdärför fråga socialministern;