prot · GB0933 · 1987-12-31 00:00:00 — Jag tror att den dagen kan komma då järnvägen i denna regionframstår som ett mer attraktivt alternafiv fill bilen. Men då måste man ocksågöra nyinvesteringar. Dess värre är det så att det parfi som inte gjort några större ansträngningar för att åstadkomma medelfill sådana nyinvesteringar. Detsamma gäller det parti som den föregåendefrågeställaren representerar. Det är märkligt att just de partier som är minstintresserade av att skaffa fram pengar fill SJ ständigt klagar på SJ. Om vi följdeera råd, skulle det väl över huvud taget inte bli någon trafik i dessa områden,utan då skulle vi tvingas att lägga ned stora delar av SJ:s nuvarandeverksamhet. Anf.101 (): Jag vill änen gång konstatera att kommunikationsministern utan tvekan försvarardessa tågindragningar, och det tycker jag är tråkigt. 116 Vi kommer att få fler biltrafikanter mellanVästmanland och med fler trafikolyckor ochmed ökad miljöförstöring som följd. Jag kan inte förstå hurkommunikationsministern kan medverka till en sådan utveckling. Attvi i vårt parti skulle vara negativa till satsningar på kollektivtrafiken ärett helt felaktigt påstående av kommunikationsministern. Om man läser vårapartimotioner på detta område, kommer man fram till en annan uppfattning. Omregeringen nu inte tror på en trafik meUan och , hurskall man då kunna övertyga befolkningen i om att det är rikfigtatt satsa på bättre kommunikationer ? Det är ett negativtbesked från kommunikationsministern när han försvarar indragningarna på dettasätt. Anf.102 Kommunikationsminister : Herr talman! När vi hardiskuterat järnvägspolifiken har vi försökt få fill stånd en samverkan och enbred lösning mellan parfierna. När det gäller organisationen har diskussionernalyckats hyggligt och en relativt bred enighet nåtts. När det däremot gällerfinansieringen ställer varken eller upp med några somhelst konstruktiva bidrag fill diskussionen. Desmå förändringar i tidtabellerna som nu är så upprörd över är enandeviskning jämfört med de indragningar som skulle komma att göras om hansparti fick bestämma polifiken på detta område. Då skulle stora delar av SJ:snuvarande verksamhet raseras mycket snabbt. Anf.103 (): Jag är fortfarande förvånad över kommunikationsministerns uttalanden omfolkpartiets politik när det gäller kommunikationerna. Jag är också förvånadöver att kommunikationsministern redan har en bestämd uppfattning om vadfolkpartiet kommer att säga när den proposition äntligen kommer som berörkommunikationerna över hela fältet. När den propositionen kommer skallfolkpartiet presentera sina alternativ och lösningar. Uttala er inte om våraförslag i förväg, kommunikationsministern! Invänta våra motioner närpropositionen har lagts fram! Överläggningenvar härmed avslutad. Omhöjd bensinskatt som ett regionalpoli-tiskt instrument 25 § Svar påfrågorna 1987/88:209 och bensinskatt som ett regionalpolitisktinstrument Jagkan meddela att har anmält förhinder att närvara och attIngrid kommer att ta emot även hans svar. Anf.105 Kommunikationsminister : Herr talman! frågat mig på vilket sätt regeringens förslag om kraftigt höjd bensinskattkommer att vara ett aktivt och positivt verkande medel för att utveckla detjämtländska näringslivet, turismen och de enskilda hushållens standard ochvälfärd. Om höjd bensinskatt som ett regionalpolitiskt instrument har frågat mig med vilken trovärdighetjag kan göra gällande att regeringens förslag om kraftiga höjningar avbensinskatten, med därtill hörande kostnader för arbetsresor, godstransporteroch resor till inte minst den norrländska fjällregionens turistorter, går attförena med talet om en aktiv regionalpolitik i syfte att bl. a. utveckla densvenska glesbygden och dess många småorter. Jagbesvarar frågorna i ett sammanhang. Regeringen aviserade i budgetpropositionen (1986/87:100)en vidareutveckling av trafikpolitiska beslut. Som känner till pågår ett sådant utvecklingsarbeteinom , där en mängd olika åtgärder diskuteras inomväg- och järnvägsområdet. Givetvis är frågor om regional-politisk balans enviktig utgångspunkt i detta arbete. Regeringen avser att presentera entrafikpolitisk proposition för . I avvaktan på att dettaarbete slutförs är jag inte beredd att nu närmare kommentera IngridHemmingssons och frågor. 106 (): Jag ber att få tacka kommunikationsministernför svaret, och jag talar då även för , eftersom han inte kundenärvara. Bensinen tycks vara en helt outsinlig skattekälla. Motivenför bensinskattehöjningarna är ytterst diffusa och tycks vara i allra högstagrad förhandlingsbara. Detta står helt klart sedan ministern nu har lämnatsitt svar. Det utvecklingsarbete som pågått och som skall resultera i enproposition styrs i mycket stor utsträckning av vpk. Regeringen har alltsåbestämt sig för att bensinskatten skall höjas, men man vet ännu inte varför -inte förrän man har förhandlat med vpk. Jag skulle vilja att ministern gav sinsyn på saken. Effekterna av bensinskattehöjningarna är ytterst påtagligaoch kännbara, speciellt för ett stort och glest befolkat län som . Vikan titta på turistnäringen, som är mycket beroende av bilen. Ta västraHärjedalen som exempel. Där finns ingen järnväg, där finns ingen flygplats, mendet finns massor av turistanläggningar som är beroende av att folk väljer Härjedaleni stället för . Regeringsföreträdarna talar vittoch brett om glesbygdssatsningar och satsning på Landsbygd 90 och allt vad detheter. En stor del av jämtarna är beroende av bilen för att kunna bo kvar påsin ort och för att kunna åka till sitt arbete. Kan kommunikationsministernförklara hur detta går ihop? Kan kommunikationsministern tala om hurturistnäringen skall kompenseras för dessa höjningar som gör att det blirdyrare att åka till på skidsemester? Kan kommunikationsministern geett enda exempel på hur en bensinskattehöjning skall ge jämtarna bättrekommunikationer? Något litet sådant exempel borde väl kunna finnas i det storaarbete ni håller på med. Från annat håll talar man om hur viktigt det är medglesbygdssatsningar i alla dess former. Eftersom talar om ett förslag som inte finns, kanjag naturligtvis inte redogöra för effekterna av detta obefintliga Som jag sagt tidigare, hade det parti som IngridHemmingsson representerar varit intresserat av att delta i diskussionerna,hade man haft möjlighet att göra detta. Vi har pratat om järnvägspolitiken sedanjuli månad. Vi hade en god stämning så länge vi talade om de organisatoriskadelarna, men när vi kom fram fill finansieringen hoppade av. Det ärklart att man då kan stå här i och fråga hur länge som helst. Men nihar faktiskt varit inbjudna att delta i diskussionerna, men ni orkar inte ensta er till förhandlingsbordet. Ännu mindre orkar ni väl driva någrakonstruktiva synpunkter som kan hjälpa med utvecklingen av desstrafik. Det verkar inte som om ni över huvud taget har några idéer om hur manskall betala en sådan förbättrad trafik- och regionalpolitik. Hade ni det ochhar ni det, kom tillbaka till förhandlingsbordet! Där kan vi diskutera. Om höjd bensinskatt som ett regionalpolitiskt instrument 108 (): Jag tycker det verkar som om ministern i daganser att attack är bästa försvar. Det brukar vara så när man står alldelestomhänt. Då kanske jag kan få svar på min fråga. Det kanskeförhåller sig så bra att regeringen inte alls har beslutat att höjabensinskatten igen, vilket man gjorde för . Det skulle vara ettmycket lyckat och bra svar. Med det kan kanske jämtarna vara ganska nöjda. Jag kan inte förstå att man i första hand alltid utgårifrån att kostnader kan läggas på bilen. Sedan funderar man på vad man skallgöra med pengarna. Detta fungerar på det sättet att man tar pengarna direktfrån människors plånbok, från dem som kör per dag, och lägger dem ipolitikernas händer för att de skall så att säga fördela nyttigheterna. Det ärkanske så bra att regeringen inte skall höja bensinskatten. Anf.109 Kommunikationsminister : Herr talman! Som IngridHemmingsson mycket väl vet är det inte regeringen utan som beslutarom skatter i det här landet. Det bUr alltså som får ta ställning tilleventuella bensinskatteförslag. Men jag kan säga till attjag tror att jämtlänningarna, alldeles oavsett-hur det går med den frågan,kommer att vara betydligt mer betjänta och intresserade av en regionalpolitikav socialdemokratiskt märke än av den fullständigt obefintliga regional- ochtrafikpolitik som parti representerar. 110INGRID (): På den här korta stunden hinner jagnaturiigtvis inte gå in på den första frågan utan vidhåller att attack iblandär bästa försvar när man står tomhänt. Men vi kommer inte ifrån att regeringen har beslutat attlägga fram ett förslag om bensinskattehöjning. Man förhandlar med vpk, och föratt man skall få igenom förslaget kommer vpk, såvitt jag förstår, att få ettmycket stort inflytande - det vill inte kommunikationsministern kommentera - påhur den trafikpolitiska propositionen skall se ut. Man vet inte vad man skallanvända pengarna till, och man har inte tittat efter hur förslaget slår just i Prot.1987/88:32 Norrlandslänen. Men man vet, jag vet och alla andra vet, attdet är betungande när den ena höjningen kommer efter denandra. Om bevarande avbetydelsefull 1930-talsarkitektur Överläggningenvar härmed avslutad. 26§ Svar på fråga 1987/88:190 om bevarande av betydelsefull 1930-talsarkitektur har frågat mig om någon inventering gjorts avlänsstyrelserna med syfte att bevara betydelsefull 30-talsarkitektur eller om iövrigt behovet av att genom kulturminnesmärkning skydda märkliga byggnader fråndenna tid uppmärksammats. Jagvill inledningsvis framhålla att bevarande av 1900-talets värdefulla arkitekturoch kulturella miljövärden - däribland 30-talets bidrag - är en viktig fråga iden moderna kulturmiljövården. Beträffande den stora byggnadsmassan från dennatid måste utgångspunkten vara att husen skall kunna anpassas efter de krav somboendet ställer på standard och komfort, som de befintligakvaliteterna tas till vara. Ettsådant mål ställer höga krav på de tekniska och ekonomisk-administrativasystemen för bostadsförbättring. I regeringens bostadsförbättringsprogrambetonas därför också ett varsamt omhändertagande av kvaliteterna i denbefintliga miljön. proposition (1986/87:48) om bostadspolitiken laderegeringen fram flera förslag, som syftade till att förbättra förutsättningarnaför varsam ombyggnad. Tillsammansmed sektorsmyndigheterna inom planväsendet och bostadsbyggandet har vårakulturvårdande myndigheter viktiga uppgifter i detta sammanhang.Hitfillsvarande insatser har främst inriktats på att informera om bebyggelsenskulturkvaliteter och sprida rådgivning om lämpliga och olämpliga ombyggnadsmetoder.Detta har skett inom ramen för energisparandet och bostadsförbättringsarbetet. Vidsidan av sådana generella insatser är det också klart att mera långtgåendebevarandekrav måste kunna ställas när det gäller de mest värdefulla byggnadernafrån olika epoker liksom de värdefulla miljöerna. är visserligen endasten handfull byggnader byggnadsminnen, men jag förutspår att detkan bli väsentligt fler. Arbetet med att inventera har - enligt vad jag erfarit- inte kommit lika långt i alla delar av landet, men det är långt framskridet it. ex. , genom insatser. Inom kulturminnesvården är det en uppgift främstför kommunerna att svara för byggnadsinventeringarna, och det är angeläget attsådana drivs vidare bl. a. med tanke på de byggnadskategorier ochbebyggelsemiljöer som vi nu alltmer får anledning att uppmärksamma. 112 (): Jag vill tacka kulturministern varmt för det utförliga svaret. Jagskall, med tanke på att tiden är kort, begränsa mig fill att kommentera detsista avsnittet i detsamma. Bakgrundentill min fråga är att vi har ett fåtal byggnader av några mycket framståendearkitekter särskilt i , som är synnerligen väl värda att bevara. Jag ärmedveten om att , med bl. a. stadsbibliotek och ochLewerentz skogskrematorium, har gjort mycket värdefulla insatser just för attspara och tillvarata gammal arkitektur. Vihar i några enstaka hus, ritade av och även av Lewerentz ochsom har den stora fördelen att de ännu så länge är helt orörda. Nusade statsrådet i sitt svar, att när man bevarar gamla byggnader, försöker manatt förändra dem med hänsyn fill dagens krav på modern komfort osv., men detintressanta är värdet av att bevara byggnader helt orörda. Att vissa hänsyn tasfill modern komfort kommer vi aldrig ifrån, men sådant fanns det ju tillgångtill även . Närman nu har hunnit så pass långt i skulle jag vilja höra om regeringenhar något positivt att säga om att det ute i landet finns byggnader som måstek-märkas och skyddas. Självfallet är det sedan ett regionalt ansvar att ta varapå detta och bevara byggnaderna på det sätt som man ursprungligen hade tänkt.Det är just frågan om att få bevara enskilda byggnader orörda som jag tycker ärså vikfig. Ombehandlingen av riksdagsskrivelse om bevarande av kulturhistoriskt värdefullbebyggelse Jag vill för understryka att frågor om bevarande avbåde enskilda byggnader och samlade byggnadsmiljöer ägnas mycket storuppmärksamhet i . Jag anser det också angeläget att vi i dekulturpolitiska diskussionerna starkare än belyser arkitekturens roll. Överläggningenvar härmed avslutad. 27§ Svar på fråga 1987/88:191 om behandlingen av riksdagsskrivelse om bevarandeav kulturhistoriskt värdefull bebyggelse har frågat mig hur regeringens arbete har framskriditnär det gäller att åstadkomma en översyn för att förbättra underlaget för enbedömning av hur kulturhistoriskt värdefull bebyggelse skall bevaras. Somjag anmält senast i budgetpropositionen 1987 (prop. 1986/87:100 bil. 10 s. 386)pågår i ett arbete med att se övermöjligheterna att effektivisera och bredda insatserna inom kulturminnesvårdensområde. ställningstagande till behovet av en utredning om bevarandetav i första hand herrgårds- och industriminnesmiljöer (KrU 1985/86:8, rskr. 47)har beaktats i detta arbete. Jagär inte beredd att nu redovisa regeringens planering i ärendet, men jag räknarmed att återkomma till i frågan i den proposition omkulturmiljövården som regeringen planerar . 1987/88:33 Anf.115 (): Jag tackar kulturministern för svaret. , I- må det vara en riksdagsman tillåtet att varalitet otålig, åtminstone i Om schemalaggningen ° " , , , ,. ett fallsom detta. är ju försett med ganska mänga herrgårdar och slott i lag- ' o o » av olikaslag, och vi befinner oss i en situation där man inte kan vänta på omläggning avmånga koppartak och förstärkning av1700-talsmurar osv. Manvet att någonting är på gång i . Man vet att harfattat ett beslut om att de här frågorna skall ses över och att det skaUframläggas ett förslag, men ingenting har hänt . Iskrivelse nr 75, som regeringen avgav till , talades bara om att dennafråga ännu inte är slutförd. Men jag kan väl säga att av kulturministerns svarframgår i alla fall det positiva att man räknar med att återkomma tillriksdagen i en proposition om kulturmiljövården som regeringen planerar tillvåren 1988. Jag förutsätter då att man har beaktat de stora svårigheter ikulturhistoriskt hänseende som föreligger när det gäller bevarandet av de härmiljöerna - av slott, av herrgårdar och även av industrimiljöer. Jag har intenågot förslag till lösning av problemet , men jag förutsätter attstatsrådet tar på allvar vad härvidlag har framfört i en skrivelsetill regeringen. Överläggningenvar härmed avslutad. 28§ Svar på fråga 1987/88:194 om schemaläggningen i lågstadium har frågat mig vilka åtgärder regeringen vidtagit medanledning av uttalande om samråd mellan å enasidan skolan och å andra sidan de ansvariga för skolbarnsomsorgen ochelevernas föräldrar. Regeringenhar uppdragit åt att utarbeta och meddelaallmänna råd om att skolan inför schemaläggningen av lågstadieklassernas arbetebör samråda med de för skolbarnsomsorgen ansvariga och med elevernas föräldrar. Anf,117 (): Jag ber att få tacka statsrådet för det utmärkta svaret. Dettillgodoser helt mina önskemål och visar att regeringen nu har vidtagitåtgärder med anledning av beslut. Överläggningenvar härmed avslutad. 29 §Svar på fråga 1987/88:196 om tidpunkten för lagförslag om förhandsgranskning avvideogram har frågat mig när kanvänta ett lagförslag om förhandsgranskning av videogram. skall enligt direktivenöverväga hur utvecklingen av nya medier för att återge inspelningar av rörligabilder påverkar risken för att framför allt barn och ungdomar utsätts förskadeverkningar genom våldsskildringar i sådana inspelningar. Utredningen skallvidare bedöma om utvecklingen kan antas leda till att det behövs nya ellerändrade regler för att motverka sådana skadeverkningar. Alternativet med enallmän förhandsgranskning av film och videogram skall belysas ingående. Utredningen lade fram rapporten (Ds U 1987:8)Videovåld. Rapporten har varit utsänd för synpunkter till ett antal myndigheteroch organisationer. Den särskilde utredaren har, i samband med att han utsågsfill justitieombudsman, avsagt sig uppdraget i våldsskildringsutredningen. förordnades en ny utredare, hovrättslagmannen . Utredningen bör kunna framlägga sitt slutbetänkande undervåren 1988. Efter remiss av betänkandet torde regeringen kunna ta ställning fiUden fortsatta behandlingen av frågan . 119 (): Jag ber att få tacka ministern för svaret. ställde sig positiv fillförhandsgranskning av videogram. Därefter tillsattes en enmansutredare. Den somföljt debatten i detta ärende kan knappast få annan uppfattning än att ärendetförhalats. Det har inte varit någon hemlighet precis att kulturministern miltuttryckt gärna låtit ärendet vila. dök så statsministern upp med ett uttalande påtidningen , i vilket han kör över förhandlandets ochovillighetens många hantlangare i frågan om förhandsgranskning av videogram. Nuskjuts emellertid frågan med talet om att en grundlagsändringkanske krävs. Finns den goda viljan, så behöver vi inte - det är jag övertygadom -vänta innan beslut fattas. Statsministern och många med honom' vet ju faktiskt vad man vill i ärendet - innan utredningen sagt sitt. Detvore tilltalande om nu också deklarerade att han vill bli avmed de vidrigheter som våra barn får sina sinnen besudlade med. Våra barnmåste, herr talman, med det snaraste befrias från videovåldet. Frågan är inte ny på något sätt. Det har voterats om denhär i kammaren bara. Sedan har det ordats omgrundlagsändring, men något sådant tal fanns inte med i den debatt som dåfördes här, såvitt jag kan minnas. Jag skulle vilja fråga: När tror kulturminister att beslutet kan fattas? Jag frågar inte när ärendet kan behandlas.Tycker kulturministern att det är rimligt att våra barn skall behöva vänta påvideovåldsbefrielsen ända till 1992, det år som i debatten har nämnts somtidigaste beslutsår? Om tidpunkten för lagförslag om förhandsgranskning avvideogram Om tidpunkten för lagförslag omförhandsgranskning avvideogram Det är inte säkert att det behövs engrundlagsändring för att införa censur av videogram, men det är möjligt. Motden bakgrunden finns det faktiskt anledning att företa den mycket noggrannautredning som görs. När vi hanterar frågor som har någon anknytning fiUyttrandefrihetsaspekter är vi faktiskt skyldiga att vara mycket omsorgsfulla. Den här frågan har faktiskt inte förhalats. Det har pågåttett utredningsarbete, det har framlagts en delrapport som har varit ute påremiss, olika organisationer har fått tillfälle att kommentera rapporten. Detmaterialet lämnar vi vidare, och den nye utredare som just har utsetts fårmöjlighet att ta del också av detta material. I det sammanhanget viU jag understryka att det fakfisktinte är regeringen och dess kulturminister som har medverkat fill att dentidigare utredaren hasfigt lämnade sitt uppdrag. 121 (): Det här är ett så oerhört angeläget ärendeatt vaksamheten faktiskt hade krävt att regeringen på ett mycket fidigarestadium än vad som är fallet hade gjort klart för sig huruvidagrundlagsändring krävs eller inte. Den frågan har på allra senaste tidenkastats in i debatten som något slags argument tiU försvar för att ingentinghar skett. larmade skolöverläkaren i Stockholmom det allt grövre våldet på skolgårdar. Skolöverläkaren förklaradedet ökade våldet med att barnen bUr förvillade till sina sinnen av videovåldetoch får för sig att människokroppen tål mycket mer än den egentligen gör. Jag skulle gärna vilja veta om kulturministern tror attdet finns ett samband mellan videovåldsdravlet och det tilltagande grovavåldet, exempelvis våldet på skolgårdarna. Det verkar inte som om kulturministern vill ge någonpersonlig deklaration i sfil med den som statsministern lämnade omsin inställning till videovåldet. Jag har sagt, och upprepar detgärna, att om utredningen visar att en förhandsgranskning kan genomföras, dåskall den genomföras. Vidare har jag sagt att förutsättningen för att censurenskall bli meningsfull är att dess efterlevnad kan kontrolleras. Jag hoppas attvi är överens på den punkten. Jag har också sagt att jag har anledning att visa respektför yttrandefrihetsaspekterna. Man kan inte säga som en fidningsman häromdagensade i en fidningsartikel: Friskt mod, blås på. Huvudsaken är att vi skyddardet fria ordet - det tryckta ordet. Andra media behöver inte skyddas. Jag kan inte vara lika lättsinnig. Jag var heller inte sålättsinnig när några upprördes över att företrädare för en skola med kristenanknytning sade att man ville slå sina barn i sina hem. Då var jag inte likasnabb med att säga att man av upprördhet skulle förbjuda den skolan. Jagförsöker visa respekt för de lagar och förordningar som faktiskt finns. 123 (): Det är naturligtvis angeläget att respekt visas för de lagar ochförordningar som finns. Enligt min uppfattning är det en stor risk förtryckfriheten - tryckfriheten skall vi naturligtvis göra allt för att slå vaktom -om det här dravlet får breda ut sig. Det kan ute i samhället skapa enatfityd hos många unga som gör att de inte kan skilja på vad som är rätt ochrimligt och vad som måste karakteriseras som oacceptabelt. Jagsäger återigen att frågan icke är ny. Medan hela denna procedur med utredandefortgår är det ett faktum att sitter många barn och får i sig bildersom gör att de blir förvillade och beter sig på ett sådant sätt att lärare ochföräldrar upplever sin situation som hopplös. Jagär säker på att kulturministern tog del av ett reportage i fidningenAftonbladet om hur man bland föräldrar i upplevde dessabilder. Jagkan inte göra mig fri ifrån uppfattningen att detta ärende har förhalats. Dethar inte drivits med någon intensitet. Det går att hitta ärenden och frågor,herr talman, där regeringen och ministrarna kan få till stånd en väldigsnabbhet. Men man kan sannerUgen inte använda sig av detta ärende för att visapå något sådant. Omtidpunkten för lagförslag omförhandsgranskning av videogram Nej, , en utredning av detta slag innebär faktiskt inte attfrågan icke får uppmärksamhet. Det torde tvärtom vara få frågor under utredningsom har blivit föremål för en så omfattande uppmärksamhet som just videovåldet.Det är en mycket betydelsefull opinionsbildning som sker när ochandra genom frågor i och på andra ställen påtalar detta. Omså många föräldrar i som redovisats är mycket upprörda, är det inteuteslutande ett negativt symtom. Det är fakfiskt ett tecken på att ett stortantal föräldrar har upptäckt vad dåliga videoprogram kan innehålla. De kommersannolikt att medverka till att deras barn inte tittar på programmen. Denföräldrainsatsen är inte heller oväsentlig. Om denna diskussion kan medverka fill att fråganuppmärksammas så är fakfiskt utredningsprocessen av värde. Man kan dårespektera de ingrepp som eventuellt blir nödvändiga att göra iyttrandefrihetslagstiftningen. 125 (): Jag har på intet sätt gjort gällande att det skulle vara ett negativtsymtom att föräldrar blir upprörda. Det är däremot värre att många barnasinnenblir fördärvade. Jagskulle med bestämdhet vilja påstå att många, många föräldrar känner sig ställdaåt sidan och försummade när det gäller att få samhällets stöd. Man klarar inteav att hålla sina barns miljö fri från dessa vidrigheter. Man hoppas alltså påett stöd från samhället.