prot · GB09122 · 1987-12-31 00:00:00 — 2 let och medborgarna i en politisktplanerad polisbrist; som enbart kan skapa ökad otrygghet och rädsla, inte minst hos svaga grupper,som inte har råd att larma sina hem och åka taxi för att undvika offentligamiljöer? Det vore av stort intresse att få svar på den frågan i den härdebatten. Den moderata politiken som den liksomfidigare år formulerats här i är enkel till sin beskaffenhet. Vimoderater har studerat verkligheten och funnit att alla de poliser somregeringen nu tar bort tidigare haft fullt upp med att övervaka lagar ochbestämmelser som vi i denna kammare med stor energi och flit ökat på. blirdessa arbetsuppgifter ogjorda, vilket öppnar vägen för politiska planeringarute i polisstyrelserna när det gäller hur verksamheten skall inriktas medhänsyn till de alltmer tynande resurserna. Vi har också konstaterat, medverkligheten som mall, att om någon förändring skall ske skulle det snararevarit tvärtom - fler polismän skulle förmodligen behövas. Vi moderater vill lika litet som något annat parti i dennakammare ha en polisstat i den meningen att det står en polispatrull för var50:e meter. Men vi vill ha ett samhälle där polisen har erforderlig styrka ochkompetens att beivra brott och därmed skapa nödvändig respekt för lagverken ochför alla människors rätt att utan rädsla för att bli antastade eller överfallnakunna passera offentliga platser alla tider . Dessutom har vi moderater insett att den skada som densocialdemokratiska politiken nu förorsakar medför att vi måste utöka antaletaspiranter som antas till polishögskolen så att de uppgår till 640, vilketframgår av reservation 2. I dén gemensamma moderat- ochcenterreservafionen 4 tar vi särskilt upp frågan om brottsbekämpningen. Vipekar på den ökande och allt råare våldsbrottsligheten, inte minst blandungdom, som på ett alltmer påtagligt sätt har drabbat samhället. Vi pekar ocksåpå ökningen av narkotikabrottsligheten, där en offensiv och aktiv socialpolifikpå narkomanvårdsområdet, om den skall lyckas, behöver byggas under och fä stödav en särskilt kraftfull insats mot narkotikabrotten. I den borgerliga trepartireservationen 5 tarvi äter upp det angelägna behovet av att kvarterspolisverksamheten inte barahar tjänster utan att den också är bemannad med polismän. Kvarterspolisen är enviktig brottsförebyggare, och han spelar en stör roll i brottsuppklarningen.Kvarterspolisen är också från socialpolitisk synpunkt en central länk mellansocialtjänsten och polisens verksamhet. Kvarterspolismannen skapar tidigt godaoch naturliga relationer med barn och ungdom i sitt område och verkar därförbrottsförebyggande. Slutligen fullgör han en viktig servicefunkfion förmänniskor i bostadsområdena. Genom den av regeringen förda politiken har t.ex. i de flesta kvarterspoliser dragits in för att tjänstgöra iutryckningsstyrkor. Polisledningen har gjort den enkla och naturligaprioriteringen, nämligen att den akuta utryckningstjänsten måste gå före. Jagdelar den uppfattningen. En långsiktig och planerad polispolitikbehövs i det här landet. Den nii sittande regeringen har på avgörande punkterbrustit i sin förvaltning av polisväsendet och därmed försatt landet i en akutpolisbrist som i sig är en rättskris. Vad som gör det hela allvarligt, herrtalman, är att man utan någon som helst analys av eller hänsynstagande till enanmäld Anslag till polisväsendet, m. m. Anslagtill polisväsendet, m. m. brottsUghet, som stigitöver miljonstrecket, ensidigt och av rena budgetskäl skapat denna kris. Dettaland bör därför få en ny och för svenska förhållanden bättre planeradpolispolitik, som leder fill att krislägen av detta slag aldrig mer kan uppstå.En sådan polifik kommer en borgerlig regering att kunna driva. 34 (): Jag yrkar bifaU tUl reservation 1 i betänkandet. Jag gör det motbakgrund av att antalet brott har ökat, inte minst antalet våldsbrott. Om mandärtill lägger att det s. k. mörkertalet, dvs. brott som aldrig anmäls, ärstort blir antalet mycket större än vad statistiken visar. Denna brottslighetdrabbar allt fler människor. har andelen uppklarade brott minskatdrastiskt. Detta är djupt oroande. När människor märker en ökande brottslighet,ökar deras otrygghet och deras rädsla - deras rättstrygghet avtar. Men i etträttssamhälle måste medborgarna kunna känna trygghet till liv och egendom ochlita på att de får skydd om någon vill kränka deras trygghet. Det är viktigtockså av den anledningen att det gäller att undvika en reaktion i samhället därmänniskor börjar ropa efter hårdare tag och strängare straff. Skall vi kunnatolerera en human och liberal kriminalvård, vilket vi enligt folkpartietsmening skall, är det nödvändigt att stärka rättstryggheten. BrottslighetenskaU självfallet bekämpas på oUka områden och med olika metoder, t. ex. genomsociala insatser, med skolans hjälp och genom en kamp mot drogmissbruket.Lyckas vi sänka alkoholkonsumtionen och begränsa narkotikamissbruket är detsannolikt lika effektivt - eller rent av effektivare - som att öka antaletpoliser i samhället. Men det går självfallet inte att bekämpa brottslighetenutan polisens insatser. I kampen mot brottsligheten har polisen en nyckelroll. Låtmig, herr talman, säga att vi från sida anser att poUsen i vårtland generellt sett gör ett mycket bra och omdömesgillt arbete. Det finnsundantag, klara undantag, men det är enligt vår mening trots allt baraundantag. Förnästa budgetår föreslås att 360 polisaspiranter skall antas till polishögskolan.Folkpartisterna och centerpartisterna i utskottet anser inte att behovet avaspiranter därigenom är tillgodosett. Vi menar, liksom , attaspirantantalet skall vara 460. Det är naturhgtvis ingen siffra som är gripenur luften. Det är det antal som har begärt och anser sigbehöva för att klara personalsituationen inom poliskåren. Som enföljd av detta vårt ställningstagande vill vi också öka anslaget tillrikspolisstyrelsen med 20 milj. kr. Jag yrkar också bifall fill reservation 5, i vilken kvarterspolisensbetydelse framhävs. Vi menar att kvarterspolisens arbete måste ges högreprioritet. Den gör värdefulla insatser, framför allt i brottsförebyggandesyfte, och den är mycket uppskattad av allmänheten. får kvarterspolisensarbete stå tillbaka på grund av att mer akuta polisuppgifterskall lösas. Naturligtvis sammanhänger den här reservationen med den som går.utpå att antalet aspiranter till skall öka. skulle personalbristen minska och kvarterspolisensarbete skulle kunna prioriteras högre. Jag yrkar också bifall till reservafion 6. Vifolkpartister i utskottet anför i denna reservafion att vi vill ha etttillkännagivande om förbättrat rättsskydd vid barnolycksfall. Det är en klarmarkering av att vi ser mycket allvarligt på fall av vårdslöshet ochunderlåtenhet som leder till att barn skadas eller rent av dödas.Barnmiljörådets undersökning visar hur angelägen en sådan markering är. Vidaremåste föräldrar till drabbade barn få stöd och hjälp att drivaolycksfallsärenden till högre instans. Jag yrkar alltså bifall till reservationerna 1, 5 och 6. ' Anslag till polisväsendet, m. m. 35INGBRITT IRHAMMAR (c): Är polisen ett större hot än brottsligheten? har brottsligheten i vårt land ökat med 600 %.Under samma tidsperiod har poliskåren minskat med 700 årsarbetskrafter. Vill du ha en ny bil, stjäl en. Risken att ertappas ärganska liten i . Av en miljon anmälda brott 700 000 aldrig upp. Känner ni igen orden? Dessa uttalanden här vi kunnat läsai stora annonser i dagspressen , och de är hämtade ur en skriftutgiven av . Det är ord ämnade att väcka uppmärksamhet, ämnadeatt skapa debatt, ett rop på hjälp och förståelse för vilken svår om inteomöjlig arbetssituation som polisen befinner sig i och somsocialdemokraterna till stor del kan hållas ansvariga för. Densocialdemokratiska regeringen har visat brist på förståelsegenom att inte ge polisen tillräckliga resurser. En av samhällets allra viktigaste uppgifter äratt bekämpa och förebygga brott. Därför är det djupt oroande att detta inteklaras av i vårt land på ett tillfredsställande sätt. Av det jag inledde mittanförande med framgår att brottsligheten ökat, medan uppklarningsprocentenminskat. "Risken" att en brottsling upptäcks och ställs till ansvarför sina brottsliga gärningar är alltså en' på tre när det gäller anmäldabrott. Till detta antal kommer ett mörkertal, något som också om, i brottsstatistiken som beror på en låg anmälningsbenägenhet närdet gäller offer för brotten och på bristande resurser i det brottsbekämpandearbetet när det gäller spanings- och ingripandebrotten. Om dessa faktorer vägsin i bedömningen av "risk för upptäckt" blir risken än lägre. Polisen, men även åklagare och domstolar, arbetar medalltför knappa resurser. Regeringen har inte dimensionerat resurstilldelningentill de rättsvårdande myndigheterna med hänsyn till den höga brottsnivån. Istället har dessa myndigheter fått ett vidgat ansvarsområde, med allt fleruppgifter att utföra inom ramen för i huvudsak oförändrade resurser.Polismyndigheten har t. o. m. fått vidkännas en real personalminskning genomatt antalet extra polismanstjänster minskat. Detta har medfört att polisens möjligheter att utredamycket vanliga brott, s. k. vardagsbrott, som bostadsinbrott, vilka drabbar denenskilde hårt, ständigt minskat . I de fall brottslingeninte tas på bar gärning och kan kvarhållas eller identifieras kommer brottetalltför ofta att förbli ouppklarat. Prot.1987/88:122 Från sida har vi konstaterat att polisenspersonalresurser är otillräckliga, och vi har velatåtgärda detta. Det vill vi göra genom att slä vakt Anslag till polisväsen det, m. m. ompolisutbildningen och utöka denna men också genom att värna om de poliser viredan har, så att de inte lämnar yrket. Den underdimensionerade polisutbildningen har medfört attvakansläget snabbt försämrats särskijt i storstadsområdena. Detta äralarmerande, inte minst mot bakgrund av de stora regionala variationer sområder när det gäller brottsfrekvens. Under en följd av år har brottslighetenökat mer i storstadsområdena än i övriga landet. , län och har en genomsnittlig brottsnivå som är nära nogdubbelt så hög som den i den övriga delen av landet. De alltför små och få polisresurserna är emellertid inteenbart ett storstadsproblem. I de flesta polisdistrikten runt ,om i landetuttalar sig poliserna i förtvivlan över att man inte har tillräckliga resurserför att göra ett gott arbete, för att skydda medborgarnas liv, hälsa ochintegritet. Förtvivlade polisröster hörs bl. a. i min landsända. IHelsingborg förklarar man att resurserna är klart otillräckliga. I Ängelholmspolisdistrikt tvingas man till hårda omprioriteringar, som innebär att viktigauppgifter sätts åsido, och i hela län, varifrån jag kommer, ärresurserna otillräckliga såväl på narkotikasidan som på andra viktiga områden. Från sida har vi presenterat förslag isyfte att möjliggöra en dimensionering av utbildningen som långsiktigt motsvararbehovet av utbildade polismän för hela vårt land. Men den socialistiskariksdagsmajoriteten har avvisat våra krav. Av ekonomiska skäl har regeringenmedvetet underdimensionerat polisutbildningen. Handlandet kommer att få förödandekonsekvenser . Prognoser när det gäller avgängar frånpoliskåren visar att ca 550 personer varje kommeratt sluta sin anställning. 275 personer kommer att avgå med ålderspension, ochlika många beräknas söka sig från polisen till andra uppgifter. Polismän är enattraktiv yrkeskår för stora delar av näringslivet. I proposition 1986/87:100 bil. 4 föreslog regeringen attendast 150 polisaspiranter skulle anställas och utbildas underbudgetåretl987/88. Främst det alarmerande personalläget i storstadsområdenatvingade dock regeringen att utöka antalet aspiranttjänster under pågåendebudgetår. Inte ens den nu föreslagna ökningen av polisutbildningen med 360platser inför /89 kommer att motsvara den beräknade personalavgången1990/91. Vakansläget kommer att förvärras. Det är oansvarigt, för regeringensförslag innebär ju en personell nedrustning av polisen. Det är en utvecklingsom på grund av redan fattade beslut kommer att fortsätta i ytterligare tre år.Ansvaret för detta vilar pä den socialistiska riksdagsmajoriteten. har i sin budgetframställning äskat 460aspirantplatser. Vi har följt önskemål och har föreslagit,i likhet med , att intagningen till utökas till attomfatta 460 platser. För detta har vi anslagit 20 milj. kr. utöver vadregeringen föreslår. Jag yrkar härmed bifall till reservation 1. Genom satsningar på utökad polisaspirantutbildning, som samtligatre icke-socialistiska partier vill ha, ökas möjligheten för polisen att 46 ingripa mot den ökandebrottsligheten och ge bättre service och skydd åt allmänheten.Vi borgerliga kan genom vårt förslag förstärka polisen i hela landet men framförallt i de tre storstadsregionerna. Vårt förslag kan också få betydelse för denpå vissa håll aktualiserade frågan om behov av s. k. yttre befäl för ledning avpolisens arbete ute på fältet. Centerpartister, folkpartister och moderater är överens omatt öka utbildningen av poliser. Dock föreslår större intagningtill aspirantutbildning än vad gör, och jag vill därförfråga : Hur har ni tänkt er att inför det kommandeutbildningsåret klara av den utbildningskapacitet som ni föreslår? Fråncenterns sida har vi förtroende för bedömningar ochberäkningar om möjlig utbildningsnivå och följer därför dess äskanden. Vi äremellertid medvetna om att den av oss föreslagna utbildningsnivån inte täckerupp de årliga avgångarna från polisyrket. Därför har vi velat finna andra vägarför att få tillräckligt med poliser. Det är en helt naturlig utveckling att poliser slutar pågrund av pensionering. Men dem som slutar av olika skäl vill vi icentern göra litet extra för. Vi har yrkat att ställer ett särskiltanslag på 10 milj. kr. till förfogande att fördelas påolika distrikt för olika insatser inom området personalutveckling m. m. i syfteatt förbättra arbetsförhållandena inom polismyndigheten, i syfte attunderlätta rekryteringen men också för att motverka för tidiga avgångar.Bakgrunden till för tidiga avgångar från polisyrket är bl. a. att det är ettpressande yrke. Helg- och nattjänstgöring är nödvändiga. Ledigheter ochkorttidsfrånvaro kan ofta inte täckas upp. Detta medför att den enskildepolismannen kan tvingas acceptera ändringar både av arbetsuppgifter och avarbetstider med kort varsel. Inte sällan är personalsituationen sådan attpolisdistriktet tvingas koncentrera arbetet till att omfatta den direktövervakande och ingripande verksamheten. Andra arbetsuppgifter, av utredande,ordningsskapande och informerande karaktär, får anstå. Det är förståeligt om poliserna kan känna sigotillfredsställda i sitt jobb. Jobbet är inte bara pressande, det är ocksåsvårt. En fråga som vi kan läsa i den folder som har gett ut är:Vem vill prya som polis en ? 275 polismän väljer att byta yrke . Vid enjämförelse med andra yrkesgrupper är poliser yrkestrogna. Även om det antalpoliser som byter yrke är litet i förhållande till antalet tjänstemän inomkåren, är det nii angeläget att söka minska det antalet. Vakansläget inom kårenkan förbättras endast genom att avgången till andrayrken minskas. I anser vi att de 10 miljoner som vi föreslår tillpersonalfrämjande åtgärder skall kunna användas bl. a. så attpolismyndigheterna får erfarenheter från andra samhällssektorer.Sjukvårdshuvudmännen har påbörjat ett arbete i syfte att minska avgångarna ivårdyrkesgrupperna genom att förbättra arbetsförhållandena. Där ingår insatsersom att kartlägga skälen för avgångarna från yrket, förbättra arbetstiderna ochövriga arbetsvillkor, fördjupa arbetets innehåll, erbjuda en individuellutvecklingsplanering för varje anställd samt erbjuda vidare- ochfortbildningsinsatser till olika grupper av anställda men också till enskildaindivider. Vi i anser att Anslag till polisväsendet, m. m. . 1987/88:122 man börkunna dra lärdom av dessa förslag och initiativ som tagits på '1988 vårdsidan, så att polismyndigheten kan arbetavidare med detta. Anslag till polisväsen det, m. m. Tyvärrär vi i ensamma om att ha velat satsa på att motverka för tidigaavgångar genom att ge detta extra anslag på 10 milj. kr. tillrikspolisstyrelsens förfogande, men stöd tycks vi ha från , som ien av de annonser som man står för skriver: Närsamhället vill lösa polisproblemet blir lösningen fler poliser. Varför är detbara vi själva som tror att också bättre lön, arbetstid och arbetsmiljö kangöra polisen effektivare? Vi värnar om de poliser som redan finns - inte om demsom saknas. Polisförbundetoch dess medlemmar vill vi i med vårt förslag visa att också vi anserdet viktigt att värna om de poliser som redan finns. Härmed yrkar jag bifalltill reservation nr 3. En viktig arbetsuppgift för polisen är att arbeta brottsförebyggande.En nära kontakt mellan polisen och allmänheten är därför angelägen. De polisersom är kvarters- eller områdespoliser arbetar nära människor ute ibostadsområdena. Därför har kvarters- eller områdespolisen en viktig funktionnär det gäller att skapa ett förtroendefullt förhållande till allmänheten. Iområden med sociala problem är kvarters- eller områdespolisernas arbetesärskilt viktigt. De kan med hjälp av god kännedom om området och dess invånareingripa tidigt för att hjälpa främst barn och ungdomar och därigenom förhindraen kriminell utveckling hos dem. Men en nödvändig förutsättning för attverksamheten skall vara av hög kvalitet är att arbetet kan bedrivaskontinuerligt och planeras långsiktigt. Bristpå personal, som är en följd, av den socialdemokratiskt drivna politiken, ärett allvarligt hot mot kontinuiteten och kvaliteten vad gäller kvarters- ellerområdespolisens arbete. I allt fler polisdistrikt avbryts verksamheten tidvisdärför att kvarters- eller områdespoliserna behövs för att delta i annatarbete. Ytterligare ett hot mot verksamheten är att myndigheterna i vissa fallprioriterar rekrytering av andra polismanstjänster än kvarters- ellerområdespoliser. Deborgerliga partiernas satsningar på ökad polisutbildning ökar naturligtvismöjligheterna att satsa mer på kvarters- eller områdespoliser. Därför yrkar jagbifall till reservation 5. Slutligen,fru talman, vill jag yrka bifall till reservation 4, som är gemensam förcentern och . I den reservationen anför vi att utvecklingen vadgäller våldsbrotten men även beträffande narkotikabrottsligheten har varit såoroväckande att bekämpningen av denna brottslighet måste prioriterasytterligare. Under detta anförande övertog förste vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar. Anf.36 () replik: Det äskande som läggs fram gäller ett normalläge med normala pensionsavgångar och normala förtida avgångar. Men vi befinner 48 oss just nu i en situation där normala förhållandeninte råder. Vi har från moderat håll bedömt att640 poliser är vad som måste utbildas, så ätt man snabbt kommer i kapp ochsvackorna i personalstaten inte blir så omfattande och långvariga. Hur vi har tänkt klara detta? Ja, de borgerligaregeringarna klarade, om jag inte minns fel, /78 att utbildanästan 800 poliser. Polislärare hämtades inifrån polismyndigheten. I moderatasamlingspartiet tror vi inte att det tekniskt är några problem att gå upp tillantalet 640 poliser. Det har klarats betydligt större volymer under tidigareår. 37 () replik: Jag instämmer i vad säger omatt det behöver utbildas fler än vad vi i och folkparfiet harföreslagit. Men vi har gjort vad som är möjligt. Vi har naturligtvis lyssnat på . Men vihar också frågat varför man föreslog just 460 platser. Detvar därför att man bedömde att det fanns möjlighet att utbilda just så många.Då frågade jag om precis det som tog upp, att vi under denborgerliga perioden utbildade 700-800 poliser . Då fick jag svaret: Dåhade vi två polishögskolor, och det fanns en utökad kapacitet - nu har vi baraen skola. Man sade att det just nu inte var möjligt att utbilda fler än 460poliser. Att siffran slutade på 60 berodde på att klasserna omfattar 20personer. Antalet platser kunde alltså röra sig om fem eller tio fler ellerfärre. Eftersom det inte gick att utbilda fler gick vi över tillden andra möjligheten, att försöka motverka för tidiga avgångar. 38 () replik: Jag skall inte gå in i någon teknisk debatt. I moderata samlingspartiet har vi gjort en bedömningutifrån sakliga skäl som motiverar vårt förslag om 640 platser. Det är en politisk viljeinriktning från moderata samlingsparfiet', och vi har grundat den på en egen, fristående analys. ' Vi kan inte låta vår politik i dessa frågor helt ochhållet utgå ifrån teknikaliteter inom . Jag kan naturligtvisinse att det över ett enda budgetår kan finnas vissa besvär i fråga om attbygga upp en större utbildningskapacitet, men den politiska viljeinriktning somvi markerar i denna kammare inför detta budgetår gäller alltså utbildningav 640 poliser. 39 () replik: fick vi alltså ett förtydligande om att detgäller en politisk viljeinriktning - tog inte reda på de praktiskamöjligheterna att genomföra en sådan utbildning. Så synd att vi då inte i stället får stöd för vårt yrkandeom 10 milj. kr. extra till , vilket skulle kunna motverka förtidiga avgångar och innebära att vi hade fler poliser kvar i vårt land om ettår. Anslag till polisväsendet, m. m. 4 protokoll 1987/88:122 Anslagtill polisväsendet, m. m. Anf.40 (vpk): I justitieutskottets betänkande 30 behandlas vpk-motionen Ju205 om ökadinsyn i polisverksamheten. Dendemokratiska insynen i och inflytandet över polisens verksamhet måste öka. Detfinns inte något öppet och offentligt politiskt forum där polisens agerande kangranskas. Det lokala inflytandet över polisens verksamhet begränsas till enlokalt vald styrelse. Styrelsens beslut kan dock inte ifrågasättas i någonannan politiskt vald församling, t. ex. kommunfullmäktige. Den politiskt valdeordföranden kan inte ställas fill ansvar. Inteens vid mycket uppmärksarnmade händelser, där polisens agerande ifrågasätts ochdiskuteras allmänt, är det möjligt att lokalt ge frågan en politisk behandlingi t. ex. kommunfullmäktige. Kritik mot polisensagerande kan framföras endast i polisstyrelsen. Iriksdagen är det visserligen möjligt att utifrån lokala händelser ställa frågortill justitieministern om poUsen. Men svaren blir alltid principiella, och detär omöjligt att få någon reell sakbehandling av en lokal poliskårs agerande,eftersom sådana frågor ju handläggs av den lokala polisstyrelsen, som i sin turinte kan ställas till svars eller vars verksamhet inte offentligen kandebatteras i något politiskt forum. Detlokala polifiska inflytandet över polisens verksamhet måste utvidgas till någotmycket mer än den tillsatta lokala polisstyrelsen. Även om polisen är enstatlig myndighet bör den dagliga verksamheten kunna följas genom attpolisstyrelsen jämställs med andra kommunala nämnder och styrelser. Det skullebetyda att handlingarna till polisstyrelsens sammanträden blev offentliga ochatt det blev möjligt att ställa interpellafioner och frågor och därmed få upppolisens verksamhet till en för alla öppen och offentlig debatt. Detfinns många kommunala verksamhetsområden som är hårt styrda av lagar ochstatliga förordningar, t. ex. skolan. Men ändå finns det för dessa verksamheterett lokalt politiskt ansvar i en politisk styrelse. Verksamheten i styrelsen äroffentUg så till vida att handlingar, protokoll och beslut är offentliga ochverksamheten kan debatteras i fullmäktige. På samma sätt borde det kunnafungera med polismyndigheten. Detär av utomordentligt stor vikt att polisen i sitt ofta mycket svåra arbete harallmänhetens förtroende. Alltför ofta förekommande fall av polisbrutalitet ochmisshandel av omhändertagna skadar självfallet allvarligt det förtroendet.Uppenbarligen handlar det om en liten grupp poliser, som gång på gång drar påsig misstankar om övergrepp. Ingen borde vara mer angelägen än poliskåren självatt anmälningar om misshandel och brutalitet utreds seriöst och att de skyldigastraffas. Det är därför mycket otillfredsställande att sädana anmälningarutreds av polisen själv.