prot · GB09132 · 1987-12-31 00:00:00 — Jag är alldeles övertygad om att om justitieministernhade lämnat det beskedet, skulle mycket av deri' misstänksamhet och del bråksom fanns mellan åklagarna och spaningsledningen ha undanröjts på ell tidigarestadium. Detta innebär, herr lalman, atl socialdemokraterna harändrat sig i förhällande till förra årets granskning. Vi är frän vår sidanågot hovsammare i språkbruket än vad vi var när vi reserverade öss.Vi är del därför att vi har tyckt all del var bra alt komma fram till engemensam uppfatining. Del förtar ändå inte den kritik som framförs motregeringen i årets granskningsbefänkande. Så någon kommentar till affären , som vi juinte granskar . Jag är av den uppfattningen att polisen självfallet måsteha möjlighet att använda okonventionella spaningsmetoder, inte minst när detgäller en så viktig utredning som den vi nu diskuterar. är det litetoförsiktigt atl använda just den mannen för detta slags uppgifter. Det har intevarit okänt atl EbbeCarlsson och är något av ell radarpar i svenskt samhällsliv. Dekontakter som fidigare har funnits mellan dessa två personer och derasinblandning i den s. k. spionaffären i borde ha fått en och annan attlänka till. Det är något av en kontrast atf se de kontakter som förrejustitieministern hade med åklagarna, som ju nästan inte var några alls, och dekontakter som den nuvarande justifieministern tycks ha haft med har tydligen haft en rejäl access lill . Jagtror också all många av dem som lämnat in tips lill polisen och som senare inlehar hörts av polisen och vars uppgifter uppenbarligen inle har blivit granskadeoch upptagna förrän sent i mordutredningen tycker all del är märkligt alt vissapersoner tas ad notam ordentligt och snabbi. Det finris ingen anledning att avge något slutomdöme idenna fråga . Däremot finns del av konstitutionella skäl anledning förkonsfitutionsufskottet aft senare ta upp denna fråga till behandling. Granskning av statsrådens tjänsteutövning Regeringens åtgärder med anledning av mordet påstatsminister 14OLLE (): Jag kan falla riiig myckel kort om denförnyade granskning som vi nu har gjort - del är - av vad somförekom på , regeringsplanet med anledning av mordet på . Det var ju så - det bör kanske komma ihåg -att utskottet enhälligt uttalade alt del kunde finnas anledning attåterkomma i ärendet sedan både juristkommissionen och den parlamentariskakommissionen slutfört sitt arbete. Det ställningstagandet står samfligapartier utom för. är alltså ensamma öm aft inte hagodtagit dén behandlingsordning som vi besfärride oss . Vi träffade också en uppgörelse med omatf få del av de utfrågningar som de båda kommissionerna genomförde, och vi harockså haft det materialet till vår disposition. Det gäller även materialet fränutfrågningarna med , som gärna ville höra. När vi efter denna parlamentariska kommissions arbete -även har haft en representant i kommissionen - uttalar oss är vieniga utanför krets. Det framgick också av . Utskottet ställer sig alltså bakom de påpekandenEdenmankommissiorien gjort. För min del fann jag def ganska barnsligt attstrida om i vad mån dessa slutsatser tillgodoser majoritets- ellerreservationsståndpunkler i förra årets betänkande. Man vill gärna visa all manhaft rätt - litet av det framskymtade också i anförande. Jag tycker alt ståndpunkter liggerungefär mitt emellan vad som framfördes i majoritelsskrivningen och i denborgerliga reservationen . Jag vill hävda - del påpekade också DagensNyheter då - all skillnaderna i själva verket inte var så stora mellan de bådaståndpunkter som redovisades i förra årets betänkande. Det kompletterande material som kommissionerna redovisargäller för det första den roll juslitiedeparlemenlets s.k. observatör ipolisensledningsgrupp spelade. Ingen av de båda kommissionerna anser alljustitieministern handlade partiskt då han lill övervägande delen hämtade sininformation om brottsutredningen från polisen. För detta fanns goda skäl,eftersom informa- Prot.1987/88:132 tionen berörde säkerhetsfrågor. Del understryker bådakommissionerna. Men de understryker också-och dethar vi från utskottets sida förståelse Granskning av statsrådens tjänsteutövning m. m. för ochställer oss bakom - att metoden endast bör användas för myckel speciellasituationer. Vi tycker alt de preciseringar som gjorts genom kommissionenspåpekanden är värdefulla. Regeringenskontakter med polis och åklagare diskuterades mycket under vår granskning . Ingen av kommissionerna anser att juslitieminis- Regeringens åtgärder tern handlade partiskt då han till övervägande delhämtade sin informafion med anledning av hos polisen. Def hade dock varit avvärde om regeringen sökt förekomma mordet påstatsminister missförstånd om anledningen till atf kontakterna skedde medpolisen och OlofPalme inte med förundersökningsledaren. När def sedan gäller svårigheterna i samarbetet mellanpolis och åklagare uttalar den parlamentariska kommissionen aftjusfifieministern redan tidigt borde ha erinrat polisledningen, dvs. , omreglerna i om ledning av förundersökning. Utskottet ställersig nu bakom uppfattningen hos den parlamentariska kommissionen atl man frånjustitiedepartementels sida under de diskussioner som föregick beslutet om enomorganisation borde ha förklarat för länspolismästaren alt han var skyldig atlfölja förundersökningsledarens beslut och anvisningar. Till de beredskaps- och säkerhetsfrågor som haraktualiserats av de båda kommissionernas arbete finns det anledning förutskottet atl återkomma sedan rekommenderade åtgärder har vidtagits. Så bara ett par ord om det som del slår så mycket om idagens tidningar men som vi av naturliga skäl inte har kunnat granska. Jag villgöra följande kommentar lill vice ordförandens anförande här : Är delnödvändigt alt alllid litet insinuant och i förväg dra slutsatser om vad spmkan ha inträffat? verkar befinna sig i sitl esse då han kan utgåfrån uppgifter som ännu inte har kunnat granskas. För min del vill jag understryka vad jag har läst ut avdelta, nämligen atl de första kontakterna från sida togs medpolisen. hade då all bedöma om uppgifterna är intressantaeller ej, om de kan ligga till grund för ett fortsatt spaningsarbete ellerinte. Man kan lycka att del verkar osannolikt aft dessa uppgifter har någonstarkare grund, men det är ju polisens sak alt avgöra - del är inle KU:s bord.Men skulle del visa sig atl obehöriga kontakter har tagits mellan regering ochmyndigheter i den här frågan får vi naturligtvis granska det. Jag har ingentingemot atf ärendet anmäls för ytterligare granskning nästa är. 15 () replik: När jag krävde aff vi ikonsfitutionsutskottet skulle granska spaningarna efter mördare var det bl. a. därför att jag ville ha en redovisning av vad som hade skett sedan lämnat sin post som spaningsledare, hur arbetet hade bedrivits och hur kontakterna med regeringen hade varit därefter, alltså . Hade den granskningen beviljats - det var bara som ville göra den - hade detta kommit fram. Och, herr lalman, hela sanningen i den här affären är ju ännu inle avslöjad. Andra uppgifter hade också kommit 28 fram. Det ville alltså intesocialdemokraterna, med stöd av de andra partierna.Kanske tyckte man alt kvoten av socialdemokratiska affärer före valet var fylld- vad vet jag? Del är självklart atf en utskoltsmajoritef i ell sådantläge skall vara generös. Del är möjligt att har rätt i alt dethär inle är någonting alt bry sig om. Okej, men det är väl ändå utskottetsansvar att granska och la fram fakta. Så till historiebeskrivningen. Del är riktigt att vi sadehär i kammaren att vi skulle avvakta arbetet i jurist- ochEdenmankommissionerna. När vi sade detta trodde vi atf Edenmankommissionenskulle vara klar fills vi började värt granskningsarbete. Så visade def siginte vara på def sättet, och då förrycktes planläggningen. Men vi är inte underställda någon - vikunde självfallet ha arbetat med utfrågningar och annat parallellt.Rydbeckskom-missionens arbete när det gäller vapenaffärerna har ju, herrtalman, inle hindrat från att parallellt göra ett stortantal egna utfrågningar på den punkten. Jag vill än en gång säga, herr talman, att det somExpressen kunde publicera i går är utomordentligt intressant. Med all säkerhetfinns ytterligare informafion aff hämta som är av intresse förkonstitutionsutskottet, helt enkelt därför atl olika former av kontakter ochannat har sanktionerats av den . Vad jag nu sagt innebär inte att jag utan vidare taravstånd från att har fått det här uppdraget. Del är möjligt atthan kan göra nytta, del kan jag inte bedöma. Men just händelseförloppet ärfaktiskt någonting som utskottei borde ha tittat på. Om sedan regeringen villutse , lar man en stor politisk risk, men den risken harnaturligtvis regeringen rätt att ta. Granskning av statsrådens tjänsteutövning m. rn. Regeringens åtgärder med anledning av mordet påslalsminisler OlofPalme 16 () replik: Jag vill bara rätta till ett missförstånd somkunde ha uppstått efter anförande. Det var ju ingalunda så attAnders anmälde någonting om . Han kände ingenting till omden saken, utan vad han föreslog var atl vi skulle ha utfrågningar ,då vi visste all kommissionen skulle bli färdig . Det finns ingenting som säger atlkonstitutionsutskottet alllid skall agera hare och gå före. Vi kan mycket välavvakta de slutsatser en kommission, som är brett sammansatt, kommer fram lilloch sedan efteråt göra våra bedömningar. Vi bestämde oss under föregående årför att ha den behandlingsordningen. Däremot har vi inle alls velat nonchaleraärendets vikt. Säkerligen kan vi få anledning att återkomma. 17ANDERS () replik: Konsfifufionsufskotfet är infe underställtnågra av regeringen utsedda kommissioner. Vi kan ha anledning att samarbetamed dem, atl utbyta material och mycket annat, men vi skall självständigt göravår granskning. Sedan vet infe vilka informationer jag harom olika skeenden. Jag begärde all statsminister , när han ändåvar i Prot.1987/88:132 . utskottet, skulle få några frågor om regeringens kontakter medspaningsled- 2 juni1988; ningen. har känttill aff har använts i Granskning av statsrådens tjänsteutövning m. m. sammanhan,get. Hade dessa frågor fått ställas, hade vi redan då kunnat fåinformation. Vi hade också kunnat göra en granskning på det här området som jagtror hade varit nyttig, även ur socialdemokratisk synpunkt. kommerfrågetecknen atf kvarstå under fiden fram fill valet, och fler frågeteckenkommer atf dyka 18 (vpk): OlofPalme Herr talman! Utredningen om mordetpå kom aft skaka den Reglerna för förundersökning i brottmål åsidosattes grovt.Enskilda tillfogades onödigt lidande. De professionella mordufredarna vidpolisen fick sina arbetsförutsättningar störda. Den ansvarige för detta var . Hanlillvällade sig en maktposition han enligt lag inte skulle ha. Han trampaderättegångsbalken under fötterna och hindrade behöriga instanser i derasarbete. Frågan gäller: Var fanns justitieministern, somytterst skall vaka över att följs? Vilken hållning intogjustitiedepartementet till den Holmérska maktpositionen? Frågan måste granskas utifrån de båda begreppenministerstyre och ministeransvarighet. Så länge en undersfälld myndighetfungerar i enlighet med gällande regler, kan en minister infe ingripa ihandläggningen av ett enskilt ärende. Det är ministerstyre och otillåtet isvensk författningsordning. Men när regelsystemet sätts åsido, är del imotsvarande män ett statsråds oavvisliga skyldighet aff aktivt ingripa för attåterställa regelsystemets funktion. Atl underlät alt ingripa mol de grovamissförhållandena är helt uppenbart. Redan detta är anmärkningsvärt, med tankepå den fortlöpande informafion fick om förhållandena. Redani kände till konflikten mellan åklagaren ochHolmér. Ändå fick förvända rättsordning beslå i ytterligare elvamånader. Det var alltså ingen vanlig passivitet jusfitieministern visade, utansnarare en flödande tolerans gentemot del Holmérska maktimperiet. Nästa fråga är: Var det i själva verket så, att Holmérkunde agera, därför alt han hade jusfifiedeparfemenfefs stöd? Det är ju alltförtydligt - det kan man se redan från början - att relationen mellandepartementet och var en helt annan än mellan departement ochåklagare. Betydde def, aft man från departementet agerade till stöd för ? Av förhören inför parlamentariska kommissionen med dendåvarande statssekreteraren i framgår åtskilligt. Vidtvisten om 33-åringen fick departementet missnöjesyttringar från . Manborde då ha sagt, aff här är det åklagarens beslut som skall gällaoch dina klagomål kan vi infe ta upp. Men det gjorde man infe. I stället gavSten order till statssekreteraren atl kontakta riksåklagaren. Managerade alltså till stöd för och mot förundersökningsledaren.Riksåklagaren har inför klart sagt, atf han uppfatta-30 de samtalet med statssekreteraren som en propå om affåklagaren enligt önskemål skulle bytas ut. En avslöjande bakgrund fill detta agerande får man när manläser statssekreterarens uttalande om den svenska . På minfråga om infe departementet bort påminna om att åklagarens ledarskapskall gälla, svarade statssekreteraren: "Formellt kan man säga att det äråklagaren som bestämmer, men jag tror inte det hade förbättrat samarbefs-klimatet.Vår ambition var atl få arbetet atl löpa så smidigt som möjligt." Det är en märklig inställning. Rättegångsbalkensbestämmelser betecknas som en formalitet. Denna formalitet kan man skjuta åtsidan för atl skall få def samarbetsklimat som han vill ha. För atffillgodose kan vi alltså avsätta åklagaren från den ledande ställninghan enligt lagen skall ha. Statsrådet är naturligtvis ansvarig för vad hansstatssekreterare i detta fall gör och säger. Statsrådet visste i detta fall vadstatssekreteraren hade för sig. Sekreteraren handlade på statsrådets uppmaning.Men det finns mer detaljer än så. själv var inle overksam när del gällde allpåverka åklagarna alt böja sig för . har själv uppgivit all hanvid den första tvisten tillsade sin statssekreterare att tala med riksåklagarenför att denne "skulle få klart för sig vilken syn polisen hade". Detta är också ytterst uppseendeväckande.. Wickbomreagerar inle så; som han borde reagera, nämligen att säga till polisen atfordningen kräver aft åklagaren bestämmer. Han ber sin statssekreterare akfivtgä in i saken och via riksåklagaren påverka den ansvarige åklagaren.Riksåklagarens uttalanden i saken bekräftar helt atf det var detta dethandlade om. har alltså utan att def funnits grund gått in iärendet i syfte aft understödja ena parten i tvisten - och därtill fel part,eftersom åklagaren är förundersökningsledare. Och vad som ytterligare ärförsvårande - ingripandet från och statssekreteraren sker ulan att mandessförinnan inhämtat åklagarämbetets åsikt. får syn sigförelagd - och def låter han sedan styra sig av. Han ingriper aktivt för attgenom riksåklagaren angripa den åklagare som vill ha bort. Detta äregentligen ett oerhört övergrepp. Hur i grund fel såg på hela saken visas också avett yttrande i förhöret inför parlamentariska kommissionen. Han säger:"Jag var angelägen om aft de samarbetade i stället för atf ägna sig åtinbördes bråk." Detta visar aff på ett egendomligt sätt såg Holméroch åklagarna som likvärdiga tvistande parter. Han kallar tvisten för inbördesbråk, denna tvist som gällde huruvida skulle gälla eller infe.Han sluter ögonen för def faktum, aft ordningen föreskriver, atf det inte ärnågon tvist mellan parter. Def är åklagarens bedömning som skall gälla, och del ärWickboms skyldighet atf stödja åklagaren i hans lagenliga roll. I ställetagerar aktivt för att underminera den rollen. Han talar inte ens medåklagaren om saken. Han talar bara med . När def gällde den organisation som gav hansmaktposition framträder också märkliga uttalanden frän . Granskning av statsrådens tjänsteutövning Regeringens åtgärder med anledning av mordelpåstatsminister . ' Granskning av statsrådens tjänsteutövning m. m. Regeringens åtgärder med anledning av mordelpåstatsminister månaderunderlät atf ifrågasätta denna organisation, som ju inte varregelmässig. När det gällde atf stödja mot åklagarna var aktivredan i 1986. Men när den alltmer orimliga koncentrationen påPKK-spåref växte fram: när klyftan mellan åklagare och blev alltdjupare, då var passiv. Och han förklarar detta i förhören med atf hanansåg, atf så länge arbetet med s.k. huvudspåret pågick ville han infe ingripa.Då var det plötsligt inte lämpligt atf försöka ta sig an samarbefsproblemen,som annars bekymrade så myckel. Då var del väsentliga atl Holmérfick ostört fortsätta alt driva utredningen mol del lysande fiasko, som denmycket rikfigt resulterade i. Del är alltså klart atl inte bara visadepartiskhet - han var parfisk till förmån för fel part, och han fog ingen hänsynlill vad gällande ordning föreskriver om hur en förundersökning skall gå lill. Del slår också klart, all den kritik av somframförs i utskottets majorifetsbefänkande i och för sig är riktig, mensamfidigt helt otillräcklig. Ju mer material som kommit fram, och det harkommit mycket sedan vi sist diskuterade den här saken i kammaren, desto klararehar det framstått alt agerande måste granskas grundligare än vadutskottet hunnit med. Kravel i den moderata reservationen är i delavseende helt riktigt. Man kan till nöds förstå, atf eftersom kommissionernasmaterial kommit fram relativt sent, har infe utskottet hunnit göra dengranskning som varit nödvändig. De svåra frågorna om vapenexporten har ju ocksågett utskottet en tung arbetsbelastning. Det må man acceptera. Men underlåtenhetenmåste repareras - och detta . Det är också tanken i del särskildayttrande som vpk-ledamoten i utskottet fogat till betänkandet. Det kan också i förbigående nämnas alt utskottet i säfall, om jag får komma med en liten vördsam anhållan - jag kommer inte atf varariksdagsledamot själv vid def tillfället - inte bör nöja sig med aft läsa detryckta kommissionsbefänkandena. De är som många sådana texter en aning, ominfe friserade så i alla fall utslätade. Def finns mycket mellan raderna sominte syns, men som finns i underlaget. Def finns 4 000 sidor förhörsprotokoll,sä man har en hel del aft göra. Jag kan t. o. m. avslöja atf man också kan rikta visskritik mol en del av ledamöterna i . Det var uppenbart attnågra inte läste särskilt mycket och någon inte alls i de omfattande protokollsom finns från juristkommissionens förhör. Man bör således inte heller när detgäller kommissionernas slutsatser helt lita på den tryckta texten ulan göra ensjälvständig källgranskning. Def tror jag skulle vara givande för del kommandekonstitutionsutskottet. Nästa riksdag har också anledning alt granska vad den nusillande justitieministern haft för roll i relation till fortsattaaktiviteter på det område vi diskuterar. Det må vara nog med aft nu konstatera,att verkligen anstränger sig för att skaffa sig en framtidaplats pä konstitufionsufskottets dagordning. När man organiserar arbetet framöver är del viktigt söker skapa klarhet i vilken roll spelade för altstödja i hans jakt på kurder. Här finns flera märkliga ting att notera. Man kanverkligen fråga sig hur detta s. k. huvudspår kunde uppslå och få den plats det fick. Och man kan fråga sig varför inlejustitiedepartementet reagerade, när man hade ell ständigt flöde av informationfrän i saken. En mycket säregen omständighet är promemoriorrörande del s. k. PKK-spåret, avgivna . 1 en av dessa stårföljande: "PKK ligger också bakom mordet på ". Vad sägeross detta yttrande? Def säger, att långt innan genomfört sitt jättelikatillslag mot kurderna, långt innan han hunnit förhöra några gripna, långt innanman över huvud kunde göra någon bedömning av bevisläget, har sin åsiktklar - det är i PKK man har de skyldiga. De är dömda på förhand. Den skyldigeär redan utsedd, långt innan utredningsarbetet i egentlig mening påbörjats.Delta visste man i . Varför lät man det pågå? En viktig och brännande detalj är också frågan omgärningsmannens utseende. Detta är ting som inte ventilerats ioffentliga sammanhang. Men det är nödvändigt aft göra sä. Här har enutredning under nära ett är sysslat med misstänkta ur en viss etnisk grupp, somhar speciellt utseende vad gäller hår och ögonfärg, och som i detta hänseendeskiljer sig markant från vad vi brukar kalla nordiskt utseende. är det märkliga all man i jagat folk ur enviss etnisk grupp, och atf man fortsätter på sina håll aff spekulera överkurder och iranier. Men de detaljer - och det är poängen - som genom vittnen ärkända om gärningsmannens utseende ger inget stöd ål sådant. Vi har visserligenbara fragmentariska detaljer, men så långt vi vef hade gärningsmannen allsinget utseende som för tanken lill turkiskt, kurdiskt eller allmänt sydländsktursprung, och inte heller något speciellt nordiskt eller skandinaviskt. Och dåkommer frågan: Varför fabricerade man en fantombild av mannen som gav heltfelaktiga associationer? Alla har ju seff bilden och vef vad man kommer atttänka på när man ser den. Och än märkligare: Varför koncentrerade man sig såensidigt på människor ur en etnisk grupp i ljuset av vad man visste omgärningsmannens utseende? Dessa upplysningar hade ju också regeringen från sinspeciella förtrogne och från sin observatör. Hade stöd för sin förhandsinslällning om kurdernahos justitiede-parfemenfet - och har han det fortfarande? Och vad skulle denna förhandsinsfällning, detta utseendeav en syndabock, tjäna fill? Skulle den skydda någon? Var man rädd aff en merförutsättningslös utredning skulle leda i en riskabel riktning? En så uppenbarförhandsinställning är ju inte resultatet av ett misstag eller av någonomedveten psykologisk fixering. Den måste vara medveten. Frågan står öppen vem som var upphovet fill den och varförden också emot erfarna mordutredares bedömningar kunde drivas så hårt. Granskning av statsrådens tjänsteutövning rn. Regeringens åtgärder rned anledning av mordelpåstatsminister 19Tredje vice talman (): Vad gäller utredningen om mordel på OlofPalme konstaterade vi i utskottet atl del hade begåttsfelaktigheter. Särskilt underströk vi detta i reservationen, och den kritik viden gängen framförde slår naturligtvis fast. Den bestyrks i allt väsentligt avde kommissioner som har arbetat med frågan. 3 protokoll 1987/88:132 Prot.1987/88:132 Vi skall naturligtvis gå vidare med denna fråga. Jag hardock , uppfattningen atl vi har fått enganska bra bild av vad som har hänt när det Granskning av statsrådens tjänsteutövning m. m. gällerregeringens ansvar fram t. o. m. dåvarande justitieministerns avgång. Vad somär av särskilt intresse för oss som granskar regeringen är alt se vad som harhänt därefter. Inte minstden fråga som aktualiseras i pressen är, som jag sade redan i mittinledningsanförande, utomordenfligt intressant. Regeringensåtgärder Det är inte tillfredsställande orn regeringen har något slagsparallell medanledning av spaningsorganisafion vid sidan avden ordinarie. Hur det förhåller sig med mordet påstatsminister den saken får vi naturligtvis undersöka mycket noga. OlofPalme Man blir ju litet misstänksam närman upptäcker alt är inblandadäven i denna affär. Han var en gång i liden justitieminister Geijers.informationssekreterare.Han hade vissa uppgifter i samband med den, villjag påslå, ännu inle utredda sjukhusaffären i . a. en promemoria om vad som hade tilldragit sig vid sjukhuset. Dennapromemoria krävde vi från och att få utlämnadtill utskottei för en genomgång. Jag vill erinra om alt delta den gångenförhindrades av och socialdemokraterna tillsammans. Jag hardock tolkat yttrandena här sä, all både socialdemokrater och moderaternu är intresserade av alt även hemliga, promemorior som har upprättatsav skall komma under KU:s granskning. Anf, 20 (vpk): Jag vill ställa några frågor till AndersBjörck med anledning av den i hans anförande något säregna beskrivningen avpartiernas position i utskottet. fanns det t. ex. en gemensamborgerlig reservafion som vpk inte stödde. Jag uppfattar så, afthan menar all vpk därmed skulle ha stött regeringen. säger att vpk bara har ett särskiltyttrande till det ärende som vi nu diskuterar och aft vpk därmed tydligen ocksånu stöder regeringspartiet.