prot · GB0985 · 1987-12-31 00:00:00 — Om framhärdar i sina krav på en övergångsregering ochdärmed förhalar återtåg, vilket hela världen väntat på , leverman verkligen farligt. Båda stormakterna har sagt sig komma att respekteraAfghanistan som alliansfri stat. Deklarationer om att verkligenskall förhålla sig neutralt har kommit också från en på just denna punkt sågott som enig motståndsrörelse. Det framstår som helt klart att den Sovjetstöddaquislingregimen saknar allt folkligt stöd. har det sannolikt på mångahåll funnits en övertro på den politiska motståndsrörelsens folkligaförankring. Snarare förstärks nu intrycket att den s. k. sjupartialliansenspolitiska auktoritet ytterligare försvagats och att dessinflytande hos en djupt krigstrött afghansk befolkning är måttligt. Störreauktoritet och trovärdighet hos befolkningen åtnjuterdå sannolikt de afghanska militära ledarna inne i landet. Och det är kanske hosdessa jordnära men av folket uppburna krigshjältar som nyckeln till en slutlignationell försoning kan ligga. Risken för kommande frakfions-strider mellanrivaliserande grupper inne i det afghanska samhället efter ett sovjetisktåtertåg är dock påtaglig och ett nytt inte alls osannolikt. Ett litet oberoende land som måste fortsätta enkraftfull opinionsbildning för att Sovjetunionien skall lämna ochför ett nationellt självbestämmaride för det afghanska folket. I internafionellafora, bl. a. FN, måste vi också med all kraft understödja en fredhg och oblodigupplösning av den åttaåriga konflikten. Slutligen måste vi redan nu hålla högberedskap för en massiv satsning på humanitär hjälp till så snartförutsättningar för ett återuppbyggande av det illa sargade landet föreligger.Världens största flyktingproblem har vi i med fem miljonerflyktingar. Mot den bakgrunden ter sig vår egen flyktingdebatt såsom verkligenfuttig. fram till att en fredlig lösning är ett faktumär det väsentligt att vi ger vårt kraftfulla stöd till de hjälporganisationersom arbetar i landet. Bland dessa, alla inräknade, vill jag understryka att densvenska ger den bäst organiserade hjälpen, hjälp somockså verkligen når de människor som behöver den. Det må gälla medicin ellerHvsmedel. rop på hjälp får inte bli ettskriande för döva öron. Det afghanska folkets ord till omvärlden får inte blåsabort med vinden, som skriver i sin rapportbok från . Under detta anförande övertog andrevice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. 37 (); Jag förstår inte varför inte reagerarmer på kärnvapenprov i . Än mindre förstår jag mig påSveriges agerande i FN när det gäller . är en ögrupp i 1 300 kniutanför . ockuperade området,och är det en fransk koloni. användes NyaKaledonien som deportatibnsort för straffångar. hävdar att är en integreraddel av den franska republiken och inte någon koloni. Men FN:s generalförsamlinghar fastslagit, både 1946 och , att är ett ickesjälvstyrande område i mening. delar denna uppfattning,nämligen att är ett kolonialt område. Den uppfattningen grundasbl. a. på att området är geografiskt avskilt från den administrafiva makten,dvs. det vi kallar . En annan grund för detta ställningstagande är destora etniska och kulturella skillnader som råder mellan ochFrankrike. innebar beslutet i FN att i enlighet medFN-stadgan skulle informera i generalförsamlingen om förhållandet i detkoloniala området. Det beslutet har totalt nonchalerat. Sverigedeltog i beslutet att ta upp frågan om på FN:s Därmed tog vi åter ställning för att denna fråga är en kolonialfråga. traditionella linje i avkoloniseringsfrågor är att värna omfolkens rätt till självbestämmande. FORUM-länderna, dvs. , , Nya Guineam.fl. länder i regionen, har i FN starkt drivit frågan om en avkolonisering avNya Kaledonien och menar att FN bör engagera sig aktivt i frågan. 1986 stöddeSverige FORUM-ländernas uppfattning tillsammans med bl. a. , ,öststater och samväldesländer. Men när frågan åter kom upp på dagordningen i FNi - har stött och medverkat till att den kom upp - avstodSverige från att stödja förslaget från FORUM-länderna om,en ökad involvering avFN i frågan om territoriets framtid. avstod från att rösta påresolutionen med motiveringen att texten inte återspeglade alla relevanta omständigheteri ärendet, om jag har förstått saken rätt. Vad jag förstår upprepade StenAndersson denna formulering i debatten , på en fråga från GunnelJonäng. Men agerandet är ändå obegripligt för mig, eftersom ändå anseratt är en koloni. Likaså anser vi att FN har ett specielltansvar för att deklarationen om avkolonialisering blir omsatt i verkligheten.Eller har ändrat åsikt i de här frågorna? har bedrivit lobbyverksamhet för att få alltfler FN-delegater att stödja dess sak, dvs. att man skall få behålla sinakolonier i . a. hänvisar man till en folkomröstning som skeddei - en folkomröstning som den ursprungliga befolkningenbojkottade, precis som har påpekat, eftersom befolkningen inteansåg att den gjordes på ett riktigt sätt. Men lyckades i alla fallatt få ytterligare 20 supportrar i senaste omröstningen i FN. också här hänvisat till den här folkomröstningen - en folkomröstningsom knappt är värd namnet. Jag har mycket svårt att förstå omsvängning i denhär frågan. Är det av taktiska skäl som på det här sättet har gåttFrankrike till mötes? Betyder idealen - vår inställning till demokratiskavärden- mindre än hur andra stater röstar? Som neutral stat borde kunnaförhålla sig fri och inte behöva snegla på hur t. ex. NATO-länderna ställer sigi olika frågor. Pä det här sättet bidrar vi i stället till att länderna iStillahavsområdet blir beroende av . Är det detta man vill? Varför är denna fråga så viktig? Jo, dels gäller det, somjag har sagt, ett litet lands rätt till självbestämmande, dels gällerdet intresse av att kunna prova kärnvapen i . Till franskaPolynesien, som också är koloni i det här området, hör , som såhänsynslöst används för franska kärnvapenprov. Om förlorar NyaKaledonien riskerar man att förlora också resten av kolonierna i . Vilken rätt har att låta kärnvapen explodera påandra sidan jordklotet, långt borta från det egna landet och den egnabefolkningen men i närheten av andra människor? Proven har inverkan både pådessa människor och på naturen. Det är en väldigt cynisk politik som Frankrikeför i det här avseendet, och vi måste reagera på den. sadetidigare i debatten att har protesterat. Men hur kan det då komma sigatt vi är sä många som inte har hört av de protesterna? utförde Frankrikekärnvapenprov på , , , , 23oktober, , och . Det är en tragedi utan desslike. protester måste bli mer högljudda både när detgäller avkoloniali-seringen i och när det gäller provstopp överhuvud taget. I den sistnämnda frågan har också agerat på ett för migobegripligt sätt, när man inte heller stödde ett förslag omkonferens om ett totalt provstopp. En av de viktigaste fredsfrågorna är justprovstoppsfrågan. har agerat för att få till stånd etttotalt provstopp. Men det räcker inte att framföra sina åsikter i slutnaförhandlingsrum. Vår uppfattning måste omsättas i ett aktivt handlande, och dåtycker jag inte att skulle ha lagt ned sin röst i FN i de två fall somjag har redogjort för här. 38HANS (); Vi är väldigt många här i och i andraländer som har deltagit i opinionsyttringarna för att söka stoppa avrättningenav den svarta amerikanen . Avrättningen är nu ett faktum,efter det att Darden har suttit i dödscell. hör fill de 110 länder i världen som fortfarandeavrättar människor. finns närmare 2 000 dödsdömda i 34 av de 36delstaterna som har kvar dödsstraffet. 32 länder har avskaffat dödsstraffet helt och hållet. Merän 40 stater har delvis avskaffat dödsstraffet. Den ena av supermakterna,, deklarerade att man stegvis skulle avskaffadödsstraffet. Mycket tyder på att med sin nuvarande utveckling kommer atthöra fill den grupp länder som avrättar flest människor, nämligen , ,, och . I verkställdes avrättningar,vartill kommer etf okänt antal i de s.k. hemländerna. skall sex svarta sydafrikaner från frånSharpeville hängas. Tidigt samlades stora människoskarori Sharpeville och andra svarta förstäder intill gruv- ochindustribälte i . Den revolt som skulle skaka detrasistiska i grunden och tvinga fram ett landsomfattandeundantagstillstånd som alltjämt är i kraft höll på att ta form. Missnöjet gällde kraftigt höjda hyror avsedda attfinansiera de förhatliga och av den vita regimen utsedda svarta kommunråden.Demonstrationerna växte allteftersom människor anslöt sig under marschens gång. Revoltens första skede har fått sitt rättsligaefterspel. Sex personer väntar i sina dödsceller på att staten skallberöva dem deras liv, som straff för den händelse som ledde fram till mordet påKhuzwayo under de tidiga timmarna i Sharpeville. Enligt sydafrikansk lag åvilar det åklagarsidan att bevisade åtalades skuld bortom allt rimligt tvivel - inte tvärtom. Domstolen dömde desex för mord, men utan att finna att någon av dem faktiskt förorsakat mannensdöd. I stället nöjde sig domstolen med att påstå att de sex åtalade haft sammauppsåt som de verkliga förövarna. Den 1december kom domstolsutslaget, i vilket domaren bl. a. säger: "Jagska därför utgå ifrån att det inte blivit bevisat i något av de sex anklagadesfall att deras uppträdande direkt bidragit till den avlidnes död." Högstadomstolen fastställde emellerfid dödsdomarna mot de sex med samma motivering omatt de handlat i gemensamt uppsåt med dem som verkligen förövat dådet. Det sydafrikanska rättsmaskineriet har haft sin gång, menrätt har för den skull inte skipats. I stället utkräver staten sin hämnd. Envedergällningsaktion skall verkställas riktad mot sex människor förprotestrevoltens första dag i Sharpeville, . Det finns fidigare erfarenheter av att en mycket starkinternationell opinion kan stoppa avrättningar också i . Det återstårnu när det gäller att ge uttryck för kraven på att dödsdomarnaskall upphävas. Jag vädjar till regeringen och de politiska partierna att görauttalanden i denna riktning. Det finns ingen tvekan i den svenska opinionenshållning till affärer med . Det finns alltså en bred politiskmajoritet. Det är bara som har motsatt sig det svenskasariktionsbeslutet. intar internationellt sett en framskjutenställning genom den lagstiftning mot nyinvesteringar och handel med Sydafrikaoch som vi har resp. . De svenska företag som har investeringar i Sydafrikaförsöker dock att på olika sätt kringgå både handels- och investeringsförbuden. med förbudet mot varuhandel tillsattes enutredning för att utreda frågan om ett förbud mot tjänstehandel m. m. Dennautredning ser också över frågan om företagens fortsatta agerande och handelnvia tredje land. Vissa företags agerande understryker vikten avåtgärder som snabbt hindrar försök att kringgå handels- ochinvesteringsförbuden. Det är angeläget att utredningen ges reella möjligheteratt skärskåda alla sådana försök och att utarbeta förslag till nödvändigakompletteringar av lagstiftningen. Vi måste undvika att vårt stöd till befrielseprocessen iSödra försvagas av att lagstiftningen inte tillräckligt effektivt förmårhindra omfattande industriella förbindelser med . En sådan situationkari i omvärldens ögon göra det mindre meningsfullt att följa exempel.Det är således av största vikt att vi täpper till alla luckor i lagstiftningen. Det kommer, herr talman, nya allvarliga rapporter omkränkningar av de mänskliga rättigheterna i . I inget annat land iEuropa har man avkunnat så många dödsdomar som i . Amnesty Internationalkom med en rapport med belägg om omfattande bruk av tortyr i turkiskafängelser. är medlem av och har skyldighet att följaEuropakonventionen om mänskliga rättigheter. Vidare är det allvarligt attturkiska flyktingar som återvänt till sitt hemland har blivit arresterade. 25turkiska flyktingar som vistas i har beslutat attåtervända till . Bland dem finns fyra flyktingar som har varit fackligt verksamma- nämligen , Nurettin Bediz, och är mycket angeläget att medlemmar via sina regeringar och Europarådsdelegater uppmärksamt följer och bevakar vad somhänder dessa människor vid och efter återkomsten. har startaten världsomfattande kampanj om de mänskliga rättigheterna. Målet är attförmåvärldens regeringar att omsätta FN-förklaringen i prakfiken. Denna kampanj ärvärd allt stöd. Kampanjen startas med anledning av FN-förklaringens 40-årsdagoch skall pågå under ett års fid. 39BIRGITTA (): Jag tänker ta upp några aspekter påkärnvapennedrustningen och arbetet mot kärnvapenspridningen. Det gäller områdendär jag tycker att bör göra större insatser. Programmet "Atomer för fred", sorn lanserades avpresident , har visat sig vara katastrofalt. Ju mer dens.k. fredliga kärnkraften sprids, desto mer sjDrids kapaciteten att tillverkaatombomber. Har man fått hjälp att bygga upp en industri för att klyva atomerför energi, kan man också klyva dem för krig. Utan en avveckling av kärnkraftenblir det omöjligt att hindra kärnvapenspridandet. Jag tror inte att det är allmänt känt att det är svårt attavgöra om de klyvbara ämnen som transporteras kors och tvärs i världen äratombombsmaterial eller bränslematerial för kärnkraftverk. Det krävs en invecklad analysapparat för att fastställagraden av anrikning. Det ligger ju enorma pengar i försäljningen av atombombertill länder och grupper som desperat strävar efter att ha dennautpressningsmöjlighet. Det är alltså omöjligt att kontrollera och hindraspridningen så länge klyvbart material kan försäljas legalt. Det finnsmisstankar om att atombombsmaterial kan ha transporterats genom på vägtill länder som inte har' atombomber . Det är viktigt att den utredning som regeringen hartillsatt för att utreda eventuella inblandning i den arbetar snabbt och att resultatet av utredningen snabbtoffentliggörs. i lAEA, som har den omöjliga uppgiften attdels sprida kärnkraft, dels försöka stoppa spridningen av atomvapen, har ändafrån början och fram till nu haft svenska chefer. Vi har ett inflytande som armycket större än man kunde tro, om man ser till vår folkmängd, när det gällerkopplingen mellan atombomber och atomkraft. Det är upprörande att görstora insatser för att sprida atomenergi fill , bl. a. genom extrabidrag till lAEA. Atomindustrin främjas också genom stora insatser när detgäller bestrålning av livsmedel. Kärnkraftsindustrin måste avvecklas. Mänga länder har starka folkliga opinioner motatomkraften och planerar att avveckla sina reaktorer. kunde göra insats, bl. a. i lAEA, för att stärka dessa opinioner. Vi kunde t. ex.låta våra officiella inlägg vid möten huvudsakligen handla om hur visjälva nu inleder avvecklingen av kärnkraften och därvid ställer om vårtenergisystem för att få bättre långsiktig ekonomi och större trygghet. Vi kundeföra fram de analyser om kopplingen mellan kärnvapen och kärnkraft som blirallt tydligare och verka för att FN ger andra instruktioner, så att manfår koncentrera sig på sinaviktiga uppgifter - att försöka hindra atombombsspridning och att försöka byggaut säkerhetssystemen i de kärnkraftverk som är i gång och medverka till attavvecklingen blir så snabb och så säker som möjligt i hela världen. Utrikesministern sade att arbetarför en "förebyggande miljöpolitik", i linje med förslagen irapporten från för miljöoch utveckling - den s. k. Brundtlandrapporten, som FN nu behandlar. Men då börvi också handla i samma anda. Vi bör visa intresse för organisationer i för deförnybara energikällorna och inte, tvärtemot Brundtlandrapportensrekommendationer, söka sprida kärnkraft till eller låta bli att göraett enda dugg för energihushållning och förnybara energikällorinternationellt. Det är vanligt att starka organisationer skrämmer medarbetslöshet och ekonomisk ruin för , när de inte får fortsätta med sinmiljöhotande verksamhet. Vi bör avslöja sådana falska slutsatser och genomskådade snäva motiven. När riksdag och regering beslutsamt ställer stränga miljökravoch när vi följer upp dessa krav med lagar och avgifter, skapar vi motiv för enförnyelse av näringslivet till förmån för en miljövänlig produktion. Och när viser till att de enorma ekonomiska resurser som finns i vårt land används tillinvesteringar i en sådan förnyelse, skapar vi medel fill ett gott näringslivsom arbetar med naturen och människorna och som inte rovdriver eller hotar. Påköpet får vi en ekonomisk tillväxt i världen - men en tillväxt med gottinnehåll. Det finns anledning att återkomma här ikammaren till den viktiga Brundtlandrapporten. Utrikesministern berörde arbete fören kärnvapenfri zon i . Man skulle kunna tro att vi också vill stödjaandra folks kamp för kärnvapenfria zoner, men där ligger vi lågt. verkarvi motverka människors strävan att slippa bli indragna ikärnvapenuppbyggnaden. och har tidigare i dagtagit upp frågan om och svek mot det landet. Den lilla ön - eller ,, som amerikanarna säger- utanför kämpar fortfarande för att slippa få en tredjedel avsitt territorium upptaget av en atomvapenbas. Ön är ett förvaltarskapsområdeunder FN, med som förvaltare. försöker hindra olika ideellaorganisationer att komma till tals i ett för att söka påverka FN attstödja . Vi uppträder mycket egendomligt i FN i denna fråga.Sverige har en reservation tillsammans med några få länder, bl. a. ochFrankrike. Denna reservation lades av formella skäl, därför att frågan intehörde hemma i det utskottet. I så fall borde vi emellertid åtminstone självakunna ta upp frågan i den allmänna debatten i eller pånågot annat sätt solidarisera oss med det lilla landet som kämpar för sinkultur och för sin miljö. Läget är nu följande i . har tvingat fram flerafolkomröstningar. Resultatet av samtliga dessa har blivit ett nej tillatombasen. ekonomiskapåtryckningar blev det emellertid en majoritet för ja till avtal med . Beslutets laglighet har ifrågasatts och beslutet haröverklagats. Överklagandet togs tillbaka därför att mord och hot drabbade demsom ville driva processen. Den amerikanske domaren beslöt att ge rätt tillöverklagande när som helst, även in , därför att han insåg attvåld uppenbarligen orsakat återtagandet av överklagandet. kommer inte att godkänna avtalet förrän detär fullt klart att allt har gått lagligt till. Saken är alltså inte avgjord,som verkar tro. har en möjlighet att stödja de goda krafteri som inte vill begå övervåld på . Det finns mycket kan göra. Vi bör undersöka envädjan frän att dra deras fall inför den iHaag. Två organisationer på ön kunde stödjas från , Jag tänker på denkatolska kvinnliga gräsrotsrörelsen Cltal-Reng och Pacific Center, Justnu behandlar utrikesutskottet en motion om bistånd till ön. Det vore värdefulltom vi kunde finna vägar att stödja detta folk som vill fortsätta att leva iBrundtlandrapportens anda och som också i fortsättningen vill kunna erbjudavärlden ett Söderhavsparadis. FN har ett stort ansvar för detta land, som skall fåsjälvbestämmande och goda relationer till omvärlden i FN:s regi. kanfinna vägar som är formellt riktiga men ändå klart visar att vi stöder allaländer som vill vara kärnvapenfria. 40EVERT (): Många konflikter har varit uppe tilldiskussion . Frågan gäller i alla dessa fall om det i botten finns envilja till dialog för att komma fram till fred. Detta gäller för kriget i , som skördar såmånga offer och där flyktingsituationen är så prekär. För människornas iAfghanistan skull önskar man att det nya som håller på att hända får ettresultat och att det skall bli fred. Jag har emellertid närmast begärt ordet för att ta upp tvåsaker. Den första är förhållandena i . Jag har varit intresserad avdenna fråga. Den rörelse jag har varit ordförande för. , hararbetat med denna fråga . Det kanske är ganska självklart,eftersom vi har goda kontakter med kyrkorna. Kyrkans intresse för Mellanösternhar varit genuint. Vi är socialdemokrater. När bildades som stat, vardet många som drömde om att man där skulle få se en ny socialistisk,demokratisk stat växa fram. Den drömmen slutade nästan i en mardröm.TV-bilderna frän ockupationsmaktens brutala agerande har väckt många tillinsikt om en ockupation som har bestått . En sådan ockupation kan inte ske utan skadliga verkningarför både de ockuperade och för ockupanterna. Den som påpekar detta får iblandhöra, uttalat eller underförstått, att han eller hon är antisemit. De somuttalar dessa beskyllningar har inte förstått någonting, eller också utnyttjarde på ett cyniskt sätt avskyn mot antisemitismen. De utnyttjar den som etttillhygge mot kraven på upprättelse för det folk, vars rättigheter i dagförtrampas -nämligen palestinierna. Det kan bara finnas en folkrätt. Låt oss slåfast det. Den måste gälla lika för både och dess grannar. Viljan tilldialog måste givetvis finnas på bägge håll för att freden skall kunna bli enverklighet. Israelerna kräver med rätta att få leva i fred inom säkra ocherkända gränser. Lika väl som fordrar respekt för sin rätt tillsjälvbestämmande, måste landet också respektera palestiniernas självklara rättatt själva utse sina företrädare. Jag vill understryka det senare: att självautse sina företrädare. Vad utrikesministern vid sitt besök fick höra av en gruppledande palestinier om PLO:s centrala roll ligger helt i linje med vad somlänge har varit känt - utom för de israeliska ledarna och för en del här hemmai som inte vill se faktum och som har valt att blunda. Det talas mycket om erkännande. Det tekniska erkännandetkan emellertid inte vara det centrala. Det viktiga är att det finns en viljatill dialog och förhandlingar. När en sådan dialog och en sådan förhandling harinletts, kan man tala om ett erkännande de facto. Under den process som då skerkan och måste ett erkännande de jure komma. Så skedde vid förhandlingarnamellan och . Det är självklart att det är den väg man också härkan se. Om en fredsprocess bara kommer i gång, genom informella kontakter påolika nivåer, så kan man se en lösning. När israelerna så hårdnackat vägrar att ha några som helstkontakter med ledande palestinier och med PLO, väcker detta en allt starkaremisstanke om att de i själva verket inte är intresserade av att återlämna deockuperade territorierna. Jag vill här särskilt tacka regeringen föratt den i sin deklaration så tydligt understrukit nödvändigheten av eninternationell fredskonferens för att bekräfta de olika momenten i enuppgörelse. Det internationella samfundet måste på olika sätt markera hur viktigtdetta är. Jag vill ta upp en annan sak, herr talman. Det ärangeläget att det bistånd till det palestinska folket som förmedlas genomsvenska folkrörelser nu snabbt kan få ökad hjälp eller ökat bistånd ifrån UDeller SIDA. Det är många folkrörelser som är engagerade nere blandpalestinierna. Det är glädjande att man nu får höra att det finns möjligheteratt öka biståndet. Det är också viktigt att bygga upp kontakterna medfredssträvarna i , vilka utrikesministern också har talat.om. , Jag villsäga något om också. Även där är det fråga om en nödvändig dialog,men där verkar den mycket avlägsen. Apartheidregimen befinner sig i en djuppolitisk, ekonomisk och moralisk kris, och det är anledningen till att den förkrig mot sina grannstater, utlyser undantagstillstånd och genomförmassarresteringar. förbjöds 17 kritiska organisationer, och sannolikttror regimen sig ha krossat det folkliga motståndet i och med detta. Men allttyder på att det i så fall åren allvarlig underskattning av de förtrycktasbeslutsamhet att nå befrielse. Vi har ingen rätt att fördöma de svarta om de i det härläget skulle välja att trappa upp den väpnade kampen. Vi måste samtidigtkonstatera att situationen blir allt farligare; apartheid utgör verkligen etthot mot internationell fred och säkerhet. Mot denna bakgrund har den svenska politikenmed ekonomiska sanktioner mot väckt stor internationell uppskattning - och det med rätta. Jag kunde själv konstatera detta viden internationell konferens för parlamentariker mot apartheid som hölls i NewDelhi . måste vi gå vidare på den inslagna vägen och försökafå fler med oss. Vi måste ytterligare öka det internationella trycket påPretoria, och vi måste göra allt vi kan för att stödja de krafter, i bl. a.kyrkorna, som inne i landet verkar för fred och rättvisa.