prot · GB0916 · 1987-12-31 00:00:00 — Detta innebär stora risker för att man iefterhand kommer att ifrågasätta det lagbeslut som har tagits. Det innebärockså speciella risker för överklagande till och andra Organ. Från sida har vi sagt att man kan införa enganska enkel ordning här som förhindrar att sådana situationer uppkommer. Vibör pröva om vi inte bör ha en regel som säger att inte skall anta enlag som har underkänts av grundlagsskäl av lagrådet, utan att förändra den. Dåsägs det från olika håll - jag vet vad kommer att säga, ochElisabeth var inne på frågan; Vi vill inte ha någon vetorätt förlagrådet. vem har föreslagit det? Ivarje fall har inte jag gjort det, och inte i den här motionen. Vadvi från har föreslagit i den här motionen är ett åläggande förriksdagen att omarbeta ett lagförslag så att det blir acceptabelt ur grundlagssynpunktäven för lagrådet. Vi har ett exempel på hur det kan gå till i sådana här frågor.Vi kommer alla ihåg de stridigheter som vi hade kring . Vifick ett lagförslag från regeringen som lagrådet sade inte var acceptabelt urgrundlagssynpunkt. Det gällde delegering av viss normgiv-ningsmakt. Vi tog uppfrågan i , och jag sade där för min del att det är heltotillständigt om vi genomför förslaget. instämde alla i detta, ochkonsfitutionsutskottets beslut blev att frågan skulle gå tillbaka tillbostadsutskottet, med en uppmaning om att arbeta om lagförslaget så att detblev acceptabelt ur grundlagssynpunkt. Det nyalagförslaget sändes fillbaka fill lagrådet. Det koni fill oss igen ikonstitutionsutskottet. I denna andra omgång hade varken lagrådet eller konstitufionsutskottetnågra invändningar att göra med hänsyn fill förslagets grundlagsenlighet. Detär således ett praktiskt exempel på hur vi menar att det skall gå till i sådanafrågor. Enligt vår uppfattning i får det inte bli så att man struntari grundlagens bestämmelser och säger att majoriteten får avgöra. Vi måste jukunna bli överens om vad som är grundlagsenligt eller ej. Vi måste på någotsätt ha kontrollstafioner som gör det möjligt för oss att stanna och övervägavad som är grundlagsenligt ener ej. Jagvill vidare ta upp en fråga som vi behandlade . Från centerpartietssida har vi sagt att när det finns kvarstående motsättningar om grundlagensfaktiska innehåll, skall vi sätta oss ner och fundera över detta och föreslåsådana förändringar att vi åtminstone kan bli överens om vadgrundlagsbestämmelsen innehåner. varnar mig och säger att vi inte skall överlämna politiskbeslutanderätt till jurister. Nej, det tycker inte jag heller. Vårt förslagsyftar ju fill att förhindra detta. Vad är det egentligen man gör när manfattar beslut om bestämmelser som är ifrågasatta ur grundlagssynpunkt? Och vadär det man gör när man fattar beslut om lagar som i övrigt är oklara medavseende på sin rättsliga verkan? Jo, man överlämnar därmed det egentligaavgörandet till jurister i den efterföljande tillämpningsprocessen. Förslagetfrån sida har det klara syftet att bevara lagstiftningsmakten där denhör hemma -nämligen hos politikerna i detta hus. Jag ber att få yrka bifalltill reservationerna 3, 5 och 6. 122 (): Det finns sex reservafioner knutna till detta betänkande. Men det finnsegentligen en klar åsiktsskillnad på en enda punkt - nämligen den som berörlagrådets ställning. har diskuterat denna fråga.Skiljelinjen i uppfattningarna går mellan å ena sidan socialdemokraterna,folkpartisterna, och vpk och å andra sidan . Centernsföreträdare agerar här som en ståndaktig tennsoldat, somvärnare av lagrådet såsom något slags överinstans till Normgivning m. m. riksdagen.Jag skall komma in på det . Däremot tycker jag inte att det avsnitt som beröromfattningen och utformningen av lagar och andra regler är kontroversiellt pånågot sätt. Majoritetsskrivningen och de tre reservationerna- de borgerligasprider sig här på tre olika reservationer - kan närmast ses som fyravariationer på samma tema. Vårt gemensamma huvudbudskap från utskottet är attdet arbete som regeringen inledde 1984 för att förenkla reglerna och ta bortonödiga bestämmelser bör fortsätta. Det skall ske i nära kontakt med riksdagen.Nästa år kommer vi att få en redogörelse för verksamheten ibudgetpropositionen, och vi kan då studera den. Jag tycker också att det framgick av både anförande att vi arbetar i rätt riktning och åt sammahåll för att åstadkomma en förenkling. Jag villhärmed yrka avslag på de tre reservationerna. När det gäller frågan om beredning av lagstiftning vni jagfrämst uppehålla mig vid anförande. Jag tycker mycket om hanssätt att resonera. Vi skall skapa en god kvalitet när det gällerlagstiftningsprodukterna, och vi skall utnyttja de experter vi kan få höra.Det är mycket viktigt. Jag tycker att var mera nyanserad änvanligt. Han brukar utpeka den socialdemokratiska regeringen som särskiltförsumlig på detta område. Jag tycker inte det. Det finns anledning att granskaalla regeringar på denna punkt. och jag brukar vara överens omatt det har varit viktigt med den granskning som konsfitutionsutskottet görvarje år. Den har en prevenfiv effekt och leder till förbättringar i arbetet. kan vi läsa i en skrivelse från statsrådsberedningentill departementens olika rättschefer, där det utdelas förmaningar till dem omatt de skall tänka på att man granskar detta i . Det sägsatt man därför bör se till att noga överväga behovet av remiss ochberedningsåtgärder. Vid behov bör departementen på ett tidigt stadium rådgöramed statsrådsberedningen och på så sätt få ordning på detta. Vi har såledesblivit bönhörda. Det tycker jag är positivt. Vi är inte omedgörliga. Det bör påpekas att vi ifolkstyrelsekommittén har kommit överens om att vi gemensamt skall förbättrakontrollen och beredningsförfarandet. Det är rimligt att majoriteten skallkunna motivera varför man t. ex. motsätter sig att sända en fråga tillberedning. Vi har således möjlighet att skriva in en förändrad formulering i 4kap. 10 § riksdagsordningen. Det förslaget kommet snart att läggas fram. Detkommer att stå att utskottet i sitt betänkande i ärendet skall redovisa skälentill att en begäran om upplysningar eller yttranden har avslagits. Det gällerom man t. ex. går emot en sådan begäran från en minoritet. Sedan till frågan om lagrådet. Jag blir alltmer förvånadöver sätt att argumentera. Det är orimligt att införa en regelmed innebörden att ett lagförslag som underkänns av ett enhälligt lagråd intefår antas av.riksdagen utan omarbetning. Även höga jurister kan utan tvivelmissta sig. Det kan mycket väl vara så att vi från politikersidan finner attförslaget är all right i förhållande till grundlagen. Vi skall då inte tvingasatt mot vår egen uppfattning omarbeta det. Även mednuvarande bestämmelser lyssnar vi självfallet till lagrådet. Behandlingenav i är ett exempel på att vi utantvingande regler lyssnar till lagrådet och kommer med krav på förändringar. Det var emellertid ingalunda så att det andra lagrådet somkom tillbaka hade samma uppfattning som det första - nej, tvärtom. Jag kan visapå punkt för punkt att det nya lagrådets uttalande stred mot synpunkter somfördes fram från det första lagrådet. Man gjorde en annan bedömning. På depunkter vi begärde, fick vi dock en precisering. Vi kunde därför uppnå en bralagsfiftningsprodukt. Det är på det sättet jag tycker att vi skall arbeta. Vi skall inte låta lagrådet ha ett inflytande över vårabeslut här i . Jag är glad över att samtliga partier, utom ,delar den uppfattningen. Jag är glad över att blev ganska ensamom sin uppfattning vid det seminarium om lagrådet som hölls i . En närmastenhällig juridisk expertis ansåg att det var olyckligt med bestämmelser somkunde tilldela lagrådet vetorätt. Det skulle kunna skapa motsättningar mellanpolitiker och jurister. Vi lyssnar gärna på juristerna, men vi vill inte blitvingade att rätta oss efter dem. Jag yrkar bifall till utskottets hemställan på samtliga punkter. Normgivning m. m. 123 (): Jag undrar om inteordföranden i har missförstått ossmoderater något. Han uppfattar tydligen vårt särskilda yttrande såsom varandeett bevis på att vi inte skulle vilja stärka lagrådets ställning. Så är det juinte. Om hade lyssnat på mig, hade han hört att vi moderaterdefinitivt talar för en omarbetning av ett förslag, om det inte passerarlagrådet utan kritik. På grund av att vi har begärt en översyn i annatsammanhang kunde vi begränsa oss till ett särskilt yttrande. Vi anser attlagrådets medverkan är av största vikt, och vi återkommer. 124Tredje vice talman (): nämnde ett juristseminarium iLund. Jag vet inte vilket han har varit på. Jag medverkade i ettjuristseminarium där vi just diskuterade lagrådet. Där mötte jag, måste jagsäga, om det är tillåtet att skryta, stor uppskattning. Vidare säger att kravet på minoritetens rättatt inhämta upplysningar och yttranden stärks i folkstyrelsekommitténs förslag.Ja, det är riktigt. Men vilka är det som har kommit med det förslaget? Jo, detär vi centerpartister som startat den diskussionen. har vi fåttalla de andra partierna med oss. Jag hoppas att det i den fråga som har hettattill litet i diskussionen blir på samma sätt. Vi får knega på, och så småningomfaller barriärerna. är nu nästan över staketet. Hon ärvälkommen på andra sidan. Hur blir det, , om vi låter grundlagenförfalla såsom vi är på väg att låta den göra? Man säger: Ja, detta ärvisserligen diskutabelt ur grundlagssynpunkt, men riksdagsmajoriteten tycker såoch så, och då låter vi det gå. Resultatet blir att vi kommer attbry oss mindre och mindre om vad grundlagen säger, eftersom det finnsprejudikat på att man 8 protokoll 1987/88:16 Normgivning m. m. kan gåförbi det. Vi får inte någon ordentlig diskussion om en föreslagen lag irelation till grundlagen. kan det, som jag ser det, leda till en av tvåtänkbara utvecklingar. Antingen får vi en akfivering av lagprövningsinstitutet,dvs. en utveckling i sfil med den som man har haft i , där genomlagprövningsrätten högsta domstolen har kommit att bli en tredjepolitisk instans med ett kolossalt politiskt inflytande, och där man i senatenslåss i månader om vem som skall utnämnas till domare i denna politiskt såviktiga instans. Så vill inte jag ha det. Den andra tänkbara utvecklingen är att det krav på enförfattningsdomstol som redan framförts här i av moderatasamlingsparfiet och som, om jag inte missminner mig, också var uppe påfolkparfiets landsmöte vinner mer och mer gehör. Då får vi en variant av ettofunständigi lagstiftningsarbete, som kan ifrågasättas vad gäller de färdigaprodukterna, och sedan en juridisk instans som i efterhand skall ta ställningfill vad grundlagen egentligen innehåller. Då får vi det verkliga juristeriet,oavsett vilken av dessa varianter som kommer att segra i det långa loppet. Genom det förslag som vi i har framfört villvi hindra en sådan utveckling. Vi tycker att goda lagar skall vara goda lagarredan när de antas i detta hus. 125 (): Helt kort till : Jag hadehoppat över staketet helt utan hjälp - den behövdes inte. Det förvånar mig, ,att inte innehållet i en reservafion resp. ett särskilt yttrande går fram påett bättre sätt. Jag har två gånger framfört det , och vi återkommer tillfrågan. 126OLLE (): Låt mig försöka sammanfatta min ståndpunkt. Först fill : Kryp inte bort från vad niskrivit i betänkandet. Där står det ordagrant: "Någon vetorätt förlagrådet bör emellertid inte föreligga." När jag nu har berömt moderaternaför en god principiell ståndpunkt, så skall ni väl inte krypa bort från den inästa anförande. Jag är förvånad över tredje vice talmannen, som inteaccepterar den folksuveränitetsprincip som vår författning bygger på. Det ståri vår författning: "All offentiig makt i utgår från folket. "Det står i vår författning: "är folkets främstaföreträdare." Det står i vår författning att den offentliga makten utövasunder lagarna. Dessa lagar, även grundlagarna, beslutas av . Menhär inkompe-tensförklarar att kunna göra en bedömninghuruvida ett lagförslag står i överensstämmelse med grundlagen eller inte. Omett antal höga jurister säger att lagförslaget går emot grundlagen, då skall vihuka oss, be om ursäkt och säga: Vi måste överarbeta detta. Jag säger inte att det är fel att vi kan få sådanapåpekanden av lagrådet, men jag ser lagrådet som en rådgivande instans. Jaghävdar som ledamot av att vi mycket väl kan följagrundlagen, vi som har stiftatden, och att vi kommer att vara noggranna i det avseendet. Då får vi denslutliga lagprövning som enligt våra grundlagar ligger hos de vanligadomstolarna bara i undantagsfall. Det är också meningen med vår författning.Då får vi ingen förskjutning av den politiska makten frånfolkstyrelse-representanterna till juristerna. Då får vi juristerna bara sommedhjälpare för att få fullvärdiga och kvalitativa lagprodukter. En gångtill, ; Upprepa inte den här motionen! Det är möjligt att fick applåder på dendär juristkonferensen, men det var inte för det här förslaget - jag har lästprotokollet. Juristerna är rädda för att komma i motsatsställning till depolitiska företrädarna. De vill förbli rådgivare till folkstyrelserepresentanterna.Låt dem förbli det! Sluta med att motionera på det här sättet! Normgivning m. m. 127 (): Av protokollet kommer att framgå att jag harsagt att lagrådet icke skall erhålla någon vetorätt. Vad vi har gjort i annatsammanhang är att begära en översyn av andra bestämmelser och stärkande avlagrådet. 128 Tredje vice talman (): Det är med en viss ängslan som jag går upp ipolemik med - han blir så väldigt upprörd när någon har enavvikande mening från den han själv förfäktar. Dessutom vanställer hanfullständigt vad jag har sagt här i kammaren och vad jag har avsett. Jag haraldrig sagt att lagrådet skall bli någon överordnad instans över . Närhar jag sagt det, ? Jag har sagt att lagrådet skall vara ett hjälpmedel föratt få oss att stanna upp och överväga de lagförslag som har lagts fram, ochsom har varit och ofta är dåligt förberedda, och få oss att ändra på sådanalagförslag, så att de blir acceptabla ur grundlagssynpunkt. Jag vill med andraord ha en ordning som gör att vi redan på ett ingångsstadium kan säga att vipresenterar en ur grundlagssynpunkt bra slutprodukt. Det är syftet med det hela- inte att ge tre fyra jurister, eller hur många de kan vara, något slagsöverhöghet över . Sedan undanber jag mig alla förmaningar från vad jag och andra centerpartister skall motionera om. Hade vi inte varit såenvisa i fråga om minoritetens rätt att skaffa upplysningar och information iutskotten, hade vi naturligtvis aldrig fått in den rätten i folkstyrelsekommitténsbetänkande. Så är det i fråga efter fråga. Vihar blivit aktivt motarbetade av socialdemokraterna och t. o. m., som jag ,avhånade av representanter för socialdemokraterna. Men kommer nikrypande i fråga efter fråga. Så blir det nog i den här frågan också, OlleSvensson. 129OLLE (): Jag vill understryka att vi inte brukar slåoss för vårt bröst om vi kan vinna enighet i en grundlagsfråga. Vi brukarbetrakta det som ett gemensamt, kollektivt resultat av vårt arbete. Normgivning m. m. fördestill skydd för minoriteten i beredningsarbetet har vi varit överens om, och detär positivt. Jag bryr mig inte om att betygsätta insatser påden punkten. Det är bara värdefullt att vi alla har kunnat enas om detta. Låt mig bara citera den mening som visar att lagrådet härhar placerats på en piedestal. Det sägs så här i reservationen: "Ett sättatt minska risken för riksdagsbeslut som kan ifrågasättas frångrundlagssynpunkt skulle, såsom anges i motionen, kunna vara att stadga att ettlagförslag som underkänts av ett enhälligt lagråd inte får antas utan en sådanomarbetning att det kan godkännas vid en förnyad lagrådsgranskning." Vadär detta, om inte att begära att lagrådet skall kunna sätta sig över riksdagenoch ange regler för dess beslutskompetens? Överläggningen var härmed avslutad. Mom. 1 (omfattningen och utformningen av lagar och andraregler) Först biträddes reservation 2 av och med 46 röster mot 36 för reservation 3 av tredje vice talman och . 214 ledamöter avstod från att rösta. Härefter biträddes reservation 1 av Hans Nyhage m. fl. med68 röster mot 45 för reservation 2 av och . 181ledamöter avstod från att rösta. Slutligen bifölls utskottets hemställan med 153 röster mot64 för reservation 1 av Hans Nyhage m. fl. 79 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 2 (beredningen av lagstiftningsärenden) Först biträddes reservation 4 av Hans Nyhage m.fl. - somställdes mot reservation 5 av tredje vice talman och BengtKindbom- med acklamation. Härefter bifölls utskottets hemställan med 193 röster mot64 för reservation 4 av Hans Nyhage m. fl. 40 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 3 (lagrådets ställning) Utskottets hemställan bifölls med 259 röster mot 36 förreservation 6 av tredje vice talman och . Mom 46 Utskottets hemställanbifölls. 9 §På förslag av andre vice talmannen medgav kammaren att de ärenden som hanndebatteras färdigt under återstoden av dagens sammanträde skulle företas tillavgörande i ett sammanhang vid kammarens arbetsplenum . 10 §Kammaren beslöt att ajournera förhandlingarna till förmiddagsuppehåll. 11 § Förhandlingarna återupptogskl. 19.00 under ledning av tredje vice Prot. 1987/88:16 talmannen. 12 § betänkande 1987/88:1 om nedrustning. Anf.130 (): En faktor som man bör ha i minnet inför vårt betänkande omnedrustningspolitiken och dagens debatt är att de motioner som ligger tUl grundför betänkandet och besluten alla skrevs . Eftersom detfaktiskt händer en del i de olika förhandlingar som pågår vill det till attvara något av en visionär när man formulerar de önskemål ominriktningen av svenskt agerande i nedrustningspolitiken som skall fastläggas ioktober. Idetta avseende tycker jag att vi i moderata samlingspartietsnedrustnings-pohtiska motion till årets har lyckats mycket väl. Dethar fått till resultat att flertalet av våra yrkanden av utskottet har kunnatbesvaras med hänvisning till en utveckling som gått i den riktningvi önskat eller till svenska initiativ som tagits helt i enlighet med deninriktning vi velat förorda. Dettagäller t. ex. vårt krav om att uppmärksamma eventuellt uppdykande behov avsärbehandling av NN-staterna i relation till de nedrustningsförhandlingar inomESK som kan förmodas komma till stånd på ett sätt som kan garantera att de småalliansfria staterna inte skall behöva på Hkvärdiga villkor omfattas avnedrustningskrav. Sådana bör i första hand ställas på de i sammanhanget myckettyngre och mycket bättre rustade militära allianser som omfattar huvuddelen avESK-länderna. Underåret har båda maktblocken uttalat att NN-staterna inte kan förväntas omfattasav inledande nedrustningskrav. Det svenska förslag som framlades rörandehur vår anknytning till eventuella nedrustningsförhandlingar inom ESK bör seut har också passat in i ett sådant mönster. Utvecklingen har ju varitden att det nu gäller att slåss för att vårt land och de övriga alliansfriastaternas tillträde till denna del av förhandlingen inte blir endast ettpassivt mottagande av information i efterhand. Sammasak: En utveckling som gett utskottet skäl att med instämmande besvara våramotionsyrkanden har ägt rum vad det gäller ett par i motionen särskilt nämndaområden inom CD:s arbete i , liksom behovet av nordiska informellakonsultationer i de frågorna. Eftersomriksdagens nedrustningsbetänkande till helt övervägande delen bygger påinitiativ från den politiska oppositionen, är det också för oss ett specielltansvar att se till att de frågor som kan komma att få verkligt stor betydelseför nedrustningsarbetet verkligen kommer upp till behandling i . när våra förslag framlades var det redan klartatt de direktiv regeringen givit försvarskommitté - att studera hurnedrustningspolitiken bättre skulle kunna samordnas med säkerhetspolitiken iövrigt - skulle komma att leda till något resultat under året.Försvarskommittén hade redan tillsatt en särskild arbetsgrupp för att beredadessa frågor. Under ordförandeskap av , som jag förmodade skullevara utskottets talesman i dagens debatt men som ännu inte är närvarande ikammaren, utarbetade gruppen en liten skrift med titeln -ett element i svensk säkerhetspolitik. Denna skrift fanns tillgänglig ijanuari. I den moderata motionen om nedrustningspolitikens inriktning tog vitill icke ringa del fasta på denna arbetsgrupps överväganden. Vi har ocksåvisat på hur det intima samarbete mellan säkerhetspolitisk, militär ochdiplomatiskt expertis som växte fram under gav värdefullerfarenhet. Det samarbetsprojekt på det säkerhetspolitiska området somEuropaprojektet innebar har också givit erfarenhet av hur just en ökadsäkerhetspolitisk förankring av nedrustningspolitiken kan utformas. Givetvis kan det sägas att alla realistiska och välavvägda nedrustningsinitiativ bör ligga i svenskt säkerhetspolitiskt intresse.Men graden och arten kan vara olika. Det är t. ex. av större intresse för ossom det blir möjligt att uppnå inskränkningar i möjligheterna att företa storaövningar med amfibieförband eller luftlandsättningstrupper i vår närhet, än omnågra öar på andra sidan jordklotet vill göra inskränkningar i supermakternasmöjligheter att angöra deras hamnar i fredliga visiter. Kontrollerbaraförtroendeskapande åtgärder på det militära området, omfattande de båda i vårsäkerhetspolifiska omgivning förhärskande militärpolitiska maktblocken, ärockså av större betydelse än aldrig så högtidligt avgivna deklarationer om atti den och den situationen inte företa sig vissa åtgärder av militär natur. Även i det nedrustningspolitiska arbetet måste vi avresursskäl prioritera. Därvid kan det anses självklart att vi skall fortsättaatt arbeta på väl inarbetade områden, där vi genom erfarenhet och kompetenskunnat få inflytande och kunnat påverka viktiga frågor, såsomkemivapenförhandling-arna i CD. Men när vi skall ge oss in på nya områden börde säkerhetspolitiska bedömningarna väga tungt. Detta uttrycks i den moderatamotionen. Sedan motionen skrevs har också försvarskommittéavlämnat sitt slutbetänkande. I detta har man enigt och klart tagit ställning idessa frågor. Det syntes dock redan vid årets början angeläget att genom ettmotionsyrkande se fill att denna del av försvarskommitténs arbete verkligenskulle komma att uppmärksammas i . Det kunde nämligen förväntas attjust detta i det sammanhanget relativt undanskymda avsnitt skulle riskera attkomma bort i behandlingen av själva försvarsbeslutet. lyfter särskilt fram några punkter.Sålunda säger man att det kan finnas skäl att eftersträva en koppling mellannedrustningspolitiken och det etablerade studiesystemet för totalförsvaretsplanering. Detta skulle enligt kommittén kunna identifiera framtidasäkerhetspolitiska påfrestningar och peka ut områden för möjliga svenskainitiativ. Man påpekar också att vi har att utgå från att den internationellasäkerhetspolitiska miljön domineras och bestäms av supermakterna och derasallianser, av kärnvap- nensexistens och av kopplingen mellan kärnvapen, kärnvapenstrategier ochkonventionella vapen. Detta senare har vi märkt inte minst under det gångna åretdå världen med spänning åsett de olika turerna i det spel mellan supermakternasom trots allt ser ut att leda till det första riktigt påtagliganedrustningsinitiativet på kärnvapenområdet: ett genomförande, t.o.m. utöverdet ursprungliga förslagets vidd, av NATO:s s. k. nolloption vadgäller medeldi-stansvapen. Det ser nu ut att bli inte en utan en dubbel nolla,sedan gått med på att också inkludera vapen med kortare räckviddän de ursprungligen åsyftade. Det är ett självklart svenskt intresse attmedverka till att främja kärnvapennedrustning, hindra kärnvapenspridning ochöka säkerheten mot att béfinfliga kärnvapen kommer till användning. Försvarskommitténunderstryker att detta senare är viktigt inte minst mot bakgrunden att t.o.m.mycket radikala nedskärningar i kärnvapenarsenalerna endast marginellt minskardet faktiska hotet. Man menar också att det är nödvändigt attnedrustningspolitiken utformas under beaktande av det övergripande svenskaintresset av att stabiliteten i upprätthålls.