prot · GB09111 · 1987-12-31 00:00:00 — Detta har lett till att kommunen har nödgats vidta kraftigabesparingsåtgärder- dvs. minskad service - och höja utdebiteringen så att den ligger mycket högt över omgivande kommuners. Denstora skillnaden mellan kommun och omgivande kommuner kommer dessvärre att bli ännu större efter genomförandet av det förslag som har lagtsfram. Detta förslag leder nämligen fill en försämring av den kommunalaekonomin, motsvarande en skattehöjning på fill . Omkringliggandekommuner kommer inte att drabbas så hårt. Utdebiteringen kommer att varamellan . Till detta kommer att en del av dessakommuner ligger i landsting- läns och -som har en lägre utdebitering än , där kommun ligger. Dettahar jag och mina socialdemokrafiska kolleger från påtalat imotion Fi311. Vi har i ett förstahandsyrkande krävt att kommun, ochandra kommuners, besvärliga situation skall beaktas vid beräkningen avgrundgarantin. Tyvärr har inte utskottet ansett sig kunna tillmötesgå dettakrav. Detta ställningstagande är inte så alldeles enkelt att förstå, eftersomutskottet har förbättrat grundgarantin för ett antal kommuner somligger söder om den s. k. gränsdragningslinjen, och därigenom har dessakommuner kommit i ett sämre läge.än grannkommunerna norr om denna linje. Dettaär helt enkelt inte konsekvent. Nuhar man emellertid från utskottets sida - och det har understrukits avutskottets talesman i - pekat på det faktum att dekommuner som genom utskottets förslag kommer i en bättre situation inte längrebehöver göra anspråk på s. k. extra skatteutjämningsbidrag. Därigenom skulleenligt utskottet medel frigöras till "kommuner med hög utdebitering ochlåg skattekraft som drabbas hårt av de nu föreslagna omläggningarna.och därförfår betydande svårigheter att anpassa sig till en lägre bidragsnivå". 1987/88:111 För min egen del anser jag att det är självklart att är en sådan kommun. Jag utgår därför helt enkelt ifrån attMarkaryd och liknande Den kommunala eko nomin kommuner skall få ettextra skatteutjämningsbidrag som fullt ut motsvarar det inkomstbortfall somförorsakas av det nya systemet för skatteutjämning. Därmed skulleockså andrahandsyrkandet i vår mofion vara tillgodosett. Anf.21 () replik: I allt väsentligt instämmer jag i vad säger. Jag vill dockbara ge följande tips: Det enklaste sättet att åstadkomma vad LarsHedfors vill är att rösta för centerreservafionerna nr 6 och nr 11. Den senareinnebär bl. a. bifall till mofion Fi311 av m. fl. Anf.22 () replik: Jag tackar för de vänliga orden. Men jag vill påpeka att ett bifalltill nämnda reservationer faktiskt innebär avslag på propositionens förslagfill skatteutjämningssystem, och så långt är jag inte beredd att gå. Jag anseratt propositionens förslag fill skatteutjämningssystem är alldeles riktigt urprincipiell synpunkt. Men det finns, som någon här har sagt, en och annanskönhetsfläck. Anf.23 () replik: Till information vill jag säga att de båda reservationernainnefattar det förslag som regeringen har lagt fram. Det innebär också enutvidgning av detsamma på det sätt som har krävt. Anf.24 () replik: Icke desto mindre innebär reservationerna ett avslag på propositionennär det gäller skatteutjämningssystemet, och någonfing sådant är jag, som sagt,inte beredd att stödja. Förste vice talmannen anmälde att att till protokollet fä antecknat att han inte ägde rätt tillytterligare repHk. Anf.25 (vpk): Attackerna mot kommuner och landsfing har varit mänga genom åren.Följderna av ätstramningspolitiken visar sig , bl. a. i bristerna inom vårdoch omsorg. Sjukvårdskrisen har ett klart samband med denna politik. Dagensbetänkande från finansutskottet om den kommunala ekonomin handlar främst om den kommunala skatteutjämningen. Jag vill ta upp några frågor i anslutning härtill. Ännu har inget skatteutjämningssystem konstru erats som ger rättvisa ät alla kommuner, med tanke på de mångskiftande problem som kan finnas. Den översyn av systemet som skedde i utredningen - som jag nära kunde följa - gladde vissa kommuner och gjorde andra missnöjda. är det åter dags att se över skatteutjämningssystemet. '' D»t förslag som har framlagts syftar bl. a. tillatt minska klyftorna mellan skattesatserna i norra ochsödra , och det är motiverat. Vpkhar anslutit sig fill förslaget till nytt skatteutjämningssystem - med tvåviktiga förbehåll, nämligen: att inga indragningar frånkommuner och landsting sker och att orimligheter förenskilda kommuner inte bhr följden. Närförslaget till nytt skatteutjämningssystem lades fram , var detförenat med minskade statsbidrag . Detta har nustoppats. Det är viktigt för kommuner och landsting att beakta vid värderingenav nu föreliggande förslag, som redan har pekat på. Detnya systemet har, tyvärr, effekter som missgynnar enskilda kommu ner. Inom ramen för det nya systemet borde man kunna komma till rätta med förhållandena när det gäller de allvarligaste konsekvenserna. Det har också skett i utskottsbehandHngen för vissa kommuner, men det hade varit befogat att göra detta för ytterligare några. Jagtror att man så mekaniskt sett på frågan i en nord-syd-skala att man missatvissa andra aspekter. Låt mig peka på några, som jag har tagit upp i motionFi314. Norrköpinggår miste om över 27 miljoner i skatteutjämningsbidrag och skulle behöva höjaskatten med för att.kompensera bortfallet. Detta skulle innebära ensammanlagd utdebitering på betydligt mer än , och skulle hamnapå högsta utdebitering i landet. Finspångskulle också få en sammanlagd utdebitering på ca . om inkomstbortfalletskulle kompenseras. Det är för övrigt en kommun med befolkningsminskning,vilket är ett särskilt problem. Motalaär ytterligare en kommun som kommer upp i en sammanlagd utdebitering på nära 32kr. Förslageti propositionen innebär att dessa kommuner skulle placeras i grundgarantinivän100 % av medelskattekraften. I mofionen föreslås en höjning till . Iflera av länets övriga kommuner, varav några placerats i högre grundgaranti än100 %, finns behov av kompensation för inkomstbortfallet. Dit hör kommuner somValdemarsvik och . Dessa kommuner bör komma i fråga för extraskatteutjämningsbidrag. Jaghar i min motion berört förhållandena i , men jag är medveten omatt enskilda kommuner i andra län kan uppvisa särskilda problem. 1mofion Fi314 yrkas alltså dels att kommunerna i grundgaranfinivån av medelskattekraften, dels att etttillkännagivande görs till regeringen om extra skatteutjämningsbidrag fillvissa kommuner som kompensation för inkomstbortfall från skatteutjämningssystemet. Yrkandetom extra skatteutjämningsbidrag kanske delvis får anses vara tillgodosett, ävenom utskottet av bara farten yrkar avslag på hela motion Fi314. Utskottetföreslår nämligen att regeringen bemyndigas att utge extraskatteutjämningsbidrag, bl. a. för bidragsminskning på grund av ändringar iskatteutjämningssystemet. Problemet är bara att de110 miljoner som anvisas för ändamålet inte 1987/88:111 räcker långt. Beloppet kan jämföras med bidragsminskningen enbart för på mer än 27 miljoner. r, , , , Även om vissa kommuner som hitfills har erhållit extra skatteutjämnings- Den kommunala eko- ' ° bidrag kan antas klara sigutan detta genom det nya systemet kommer pengarna ändå inte att räcka. Ingenkommun skall som bekant behöva räkna med mer än i minskatskatteutjämningsbidrag per skattekrona. Skulle minskningen överskrida dettabelopp - och det gör den för åtskilliga kommuner - skall extraskatteutjämningsbidrag utgå. Om därtill en rad andra kommuner - exempelvisNorrköping - skall behöva gå med haven och be om extra bidrag räcker inteanvisade medel långt. Ettvälmotiverat nytt skatteutjämningssystem får onödiga skönhetsfläckar somskymmer de positiva sidorna, om inte kantigheter korrigeras. Utskottet harockså korrigerat propositionen pä några punkter och föreslår höjd grundgarantiför vissa kommuner i , län och . Detsammaborde man ha gjort för några östgötakommuner. Det går inte att blunda för deproblem som bl. a. har redovisat. Dethandlar inte om att ändra det föreslagna systemet, det vill jag betona, utandet handlar om välmotiverade förbättringar. MofionernaFi314, som jag har väckt, och Fi312 av överensstämmer ihiivudsak. I båda begärs höjd grundgaranti för och . Jagyrkar, fru talman, bifall fill mofionerna Fi314 och Fi312 i detta avseende samttill Fi310. Anf.26 () replik: Får jag bara tipsa såväl som om att det säkraste sättet att tillgodose deras önskemål är att rösta för centerreservätionerna 6 och 11. Den senare innefattar bifall till såväl Fi314 av som Fi312 av . ' Anf.27 (vpk) replik: Ju fler kommuner som nämns, desto fler tillfällen får attspela upp sin skiva om bifall till sin reservafion. Men som redan har sagtsinnefattar den betydligt mer än de konkreta yrkanden som vi har. Jag har redanbetonat att det för vår del icke handlar om att kräva någon ändring i sak i denöverenskommelse som har träffats om det föreslagna systemet utan om attkorrigera vissa brister i detta.- 28 ÄKE WICTORSSON (s): . Visocialdemokrater i har i motion 321 krävt att i förstahand skall besluta att grundgarantin i skatteutjämningssystemet skall vara av landets medelskattekraft i , och kommuner.I andra hand har vi krävt att skall göra ett fillkähnagivande tillregeringen, att extra skatteutjämningsbidrag bör tillföras dessa kommuner föratt kompensera förändringarna i skatteutjämningssystemet. Dessatre kommuner skulle nämligen drabbas utomordentligt hårt av 46 regeringens förslag till förändratskatteutjämningssystem. ten skulle vid fulltutslag behöva höjas med i , i och iBotkyrka. Skillnaderna gentemot angränsande kommuner, bl. a. i län,synes därutöver omotiverade. skulle exempelvis få sin grundgaranfisänkt från till , medan grannkommunen får sin höjd till107 % av medelskattekraften. Nuhänvisar utskottsmajoriteten fill den höga medelskattekraften i länoch förutsätter att den inomregionala skatteutjämningen utvecklas och anpassastill de förändringar som regeringens förslag innebär. Majoriteten hänvisar ocksådessa kommuner fill att ansöka om extra skatteutjämningsbidrag. Sedan föreslårutskottsmajoriteteri att skall avstå från att vidta åtgärder medanledning av vår motion. Vihar redan i vår mofion framhållit att vi delar regeringens uppfattning att detstatliga skatteutjämningssystemet bör ges en mer regionalpolitisk inriktningoch att de norra delarna av vårt länd bör få högre bidrag. Vi kan däremot intefinna att det är en godtagbar princip att dessa förbättringar skall åstadkommasgenom att kommuner i söder méd låg skattekraft skall betala dessa förbättringari norr. En sådan omfördelning bör i stället ske inom hela kommunkollektivetefter de olika kommunernas skattekraft. Detär riktigt att det regionala skatteutjämningssystemet i har ensådan fördelningspolitisk karaktär inom länet som vi här har förordat förlandet, genom att kostnaderna bärs av landstingsskatten och således drabbarskattebetalarna efter bärkraft. Under förutsättning att de berörda kommunernafår kompensafion genom den inomregionala skatteutjämningen kan vi således förvårt vidkommande acceptera utskottsmajoritetens skrivning Vivill dock klart markera att vi inte anser de föreslagna grunderna förinplacering av , och i det statliga skatteutjämningssystemetsom riktiga och rättvist förankrade. Vi utgår därför ifrån att dessa principerändras vid den utvärdering som utskottsmajpriteten förutsätter skall ske av denu föreslagna förändringarna i systemet. Iavvaktan på att en sådan förändring sker utgår vi, liksom utskottsmajoriteten,från att dessa komfnuners situation beaktas vid beviljandet av de extrastatliga skatteutjämningsmedlen. Härvid är det särskilt angeläget att beaktaUpplands Bros höga kommunalskatt, som är en följd av en snabbsamhällsut-byggnad, och speciella problem i samband med denexcepfionellt stora fritidsbebyggelsen. Utskottsmajoritetenbestår av de socialdemokratiska ledamöterna och ledamöterna från vpk. Avövriga partier föreslår i reservation nr 5 att skatteutjämningssystemetskall vara oförändrat, men vill på annat sätt i reservation nr 1 minskakommunernas sammanlagda intäkter med . Dessa indragningarskulle pä ett avgörande sätt drabba den kommunala verksamheten i länoch det betydligt hårdare och brutalare än vad utskottsmajoriteten förordat.Därför måste dessa förslag bestämt avvisas. Folkpartietgodtar regeringens förslag till förändrat skatteutjämningssystem i reservationnr 7 utan att de förutsättningar som utskottsmajoriteten angivit för UpplandsBro, och anges. minskastatsbidragen till kommunerna med . Därför måste ävenfolkpartiets förslag avvisas. Centerpartietgodtar propositionens förslag med den förändringen att grundgarantin för 1989skall uppgå till . För kommun skulle detta innebära ett bortfallav 13,2 milj. kr. mot 12,8 milj. kr. i regeringsförslaget, eftersomdet i det senare men inte i centerreservation nr 6 finns en spärregel, somsäger att skattehöjningar till följd av förändringar i skatteutjämningssystemetinte får uppgå till mer än . har , såvitt jagkan förstå, inget annat förslag än en snabbutredning som skall ge ett helt nyttskatteutjämningssystem i samband med den aviserade skattereformen. harvidare inga synpunkter på att den inomregionala skatteutjämningen skallkompensera de minskningar som sker i det statliga skatteutjämningssystemet. Under hänvisning till vad jag här anfört ger en sammanfattandebedömning vid handen att ett yrkande om bifall fill motionen endast blir engest utan effekt. De i vår motion behandlade tre kommunernas ekonomiskasituation förbättras då mest genom ett bifall till utskottsmajoritetensförslag. Jag ber därför att få yrka bifall till detta. Idetta anförande instämde , , ,och (alla s). Anf.29 (): . Jag har begärt ordet med anledning avmotionerna Fi312 och Fi314 som behandlas i betänkande 19 från finansutskottet. Jaghar i motion Fi312 föreslagit att kommunerna , ochValdemarsvik skall få grundgarantin förstärkt . Detfinns skäl att solidariskt ställa sig bakom regeringens förslag, och jagförstår att Bergslagen och Norrlandslänen behöver mer bidrag. Jag har däremotsvårt att förstå att det bara är de kommuner som är inomskatteutjämningssystemet som skall betala. Detvore mer rättvist om de kommuner som står utanför skatteutjämningssystemetockså tvingades vara med att betala. De har ofta en bra service, låga skatteroch en god ekonomi. Det är bättre i alla sammanhang att ta från de rika när manskall omfördela resurser i värt samhälle. KommunernaFinspång, och tillhör inte de rika utan tvärtom: de harhöga skattesatser och låg skattekraft. Jagtycker det är märkligt av flera skäl att utskottsmajoriteten avstyrker motionFi312. För , och kommuner innebär förslagetatt den kommunala skatten ökas till . Enligt finansutskottets förslagblir det fem kommuner som får en utdebitering , däribland de trekommuner som jag berört i mofionen. ,och speciellt har påfallande ofta drabbats avomfattande omstruktureringar av näringslivet, såsom avveckling avtextilindustri, flera verkstadsföretag och gummiindustri. Effekten har bl. a.blivit höga sociala kostnader på grund av utslagning vid företagsnedläggningar. En annan effekt är ennegativ befolkningsstruktur, där antalet personer som är och äldrekraftigt har ökat, vilket medför höga kostnader inom åldringsvården, bl. Jagvill också framhålla befolkningstrenden. kommun har som ett exempelen negativ befolkningsutveckling . Den kraftiga minskningen medförför ett beräknat bortfall för skatteunderlag med inte mindreän 945 000 skattekronor eller 16,7 milj. kr. vid oförändrad utdebitering på17:65 kr. Det motsvarar ett utdebiteringsbehov av ca . Mankan ställa sig frågan varför de ekonomiska problemen för de berörda kommunernaär så svåra som de nu är. En avgörande förklaring är att de socialdemokratisktstyrda kommunerna har haft ambitionen att fullföljariksdagens beslut inom social- och fördelningspolitiken. Det har inneburit enbra service för invånarna, en bred barnomsorg och en bra och väl utbyggdåldringsvärd, men det har också lett till en hög kommunalskatt. Därföranser jag att kommunerna drabbats på ett orättfärdigt sätt. fårenligt förslaget högsta kommunalskatt, . NorrlandskommunenArvidsjaur, som enligt förslaget kommer , får väl sända ett"Tack för solidariteten" fill . Finspångsgrannkommuner får tacka finansutskottet för höjningen avgrundgaranfin . Kumla får nu en skattedebitering som ligger under 16kr., medan vi i får en utdebitering . Ettalternativ till skattehöjningar för de berörda kommunerna är att skära nedverksamheten. Angelägna utbyggnader inom barn- och äldreomsorgen kan därviddrabbas. Socialdemokraterna i och ger inte upp hoppet, ochhoppet står till , där vi kommer att ansöka om extraskatteutjämningsbidrag. Enligt utskottets talesman finns det ju 60 milj. kr.att fördela. Slutligen yrkar jag bifalltill motionerna Fi312 och Fi314. 30 (): Jag tänkte först säga några ord om specialdestinerade statsbidrag, somdiskuterades tidigare under debatten. Jagvill på grundval av min ganska mångåriga kommunala erfarenhet säga att detfinns anledning att slå vakt om de specialdesfinerade statsbidragen. I varjefall om vill att exempelvis skola och barnomsorg skall ha en visskvalitet och en viss inriktning, tror jag att det är utomordentligt angelägetatt man inte faller för de i och för sig aptitliga resonemangen om attkommunerna så att säga skulle få pengarna i en säck och sedan själva få bestämma.Om vill att man skall bedriva barnomsorg och att den skall ha en vissomfattning och om vill stödja detta med statsbidrag, finns det ocksåanledning att skicka pengarna direkt till barnomsorgen. Jagvill också peka på något som framgår av utskottets betänkande, nämligen att av de specialdestinerade statsbidragen fakfiskt rör just skola ochbarnomsorg. har under en lång följd av år gjort starka uttalanden ochstora insatser för att på ett likvärdigt sätt över hela landet bygga utjust de båda samhälleliga serviceverksamheterna. Som motionär kan jag med tillfredsställelse konstatera attutskottsmajoriteten, bestående av socialdemokrater och vpk, tillgodoser deönskemål som jag och mina medmotionärer framfört i motionen om en mjukareövergång mellan söder och norr. Det innebär att de fem kommuner som ligger isödra delen av placeras in i en högre grundgarantiklass än mantidigare hade tänkt. Av betänkandet framgår att den borgerliga splittringen pånationell nivå är omfattande också i skatteutjämningsfrågan. Det märks tydligti . vill inte att man skall ändra någonting inuvarande skatteutjämningssystem. Det medför alltså att de femBergslagskommunerna inte får de resurser som utskottsmajoriteten ochregeringen vill ge dem och som de har behov av för att kunna klara de besvärligaproblem som de under flera är har råkat ut för. Utöver att de inte vill tillföra ytterligare resurser tilldessa kommuner vill i ett annat sammanhang också dra in avsevärdabelopp från Bergslagskommunerna. har hamnat på en något annorlunda linje. Deaccepterar grundgarantinivåerna för Bergslagen men anser att de kommuner somligger i södra delen av länet har möjlighet att klara sin ekonomi även om mandrar in ett antal . Den borgerliga splittringen, som är tydlig i Västmanlandslän, markeras ytterligare av att , i och för sig välkommet,faktiskt när det gäller ställer upp på den socialdemokratiskamajoritetslinjen. Mot den bakgrund som jag snabbt har försöktatt skissera skall det bli intressant att följa omröstningen. Skall nuexempelvis frän moderata samlingspartiet rösta för ett rättvisareskatteutjämningssystem som tillgodoser Bergslagskommunerna eller för att detnuvarande orättvisa skatteutjämningssystemet skall bibehållas? Med det här vill jag yrka bifall till finansutskottets förslag. 31ANDERS (): , Jag hade väntat att skullevara nöjd med den behandling hans motion har fått i finansutskottet. Tydligenär han inte riktigt nöjd ändå, eftersom han gick upp här i talarstolen. Låt.mig först kommentera detta med enigheten. Den ärtydligen inte så stor i s-lägret heller i den här frågan, för annars hade detinte behövt komma någon motion från Västmanlandsbänken. är det så med pengarna till Bergslagskommunerna. , att vårt förslag om den kommunala skatteutjämningen drabbar inteBergslagskommunerna. Dessutom har vj extra pengar att dela ut till de kommunersom kanske skulle ha fått mera än de får enligt det förslag som ligger påbordet. Vad gör här är att han använder denkommunala skatteutjämningen som ett sätt att rycka ut för att rädda svagas-majoriteter i kommunerna som han har räknat upp. Visst skulleBergslagskommunerna få pengar, men så skulle alla andra också ha de pengarna,och då måste man ju fråga sig: Vilka kriterier vill ha förskatteutjämningen i framtiden?Är det att använda skatteutjämningen som en Prot. 1987/88:111språngbräda för att här i kunna rädda en bräcklig majoritet pä 29april 1988 Ti ] ', ', 32 (): Det är alldeles klart att det är angeläget attförsöka hitta ett skatteutjämningssystem som är bestående under en längre följdav år. En av ambitionerna är ju att kommunerna skall få en bättreplaneringssituation. Moderaternasförslag skulle inte drabba Bergslagskommunerna, säger , men det gör det ju. Det sker dels genom att villbibehålla det nuvarande skatteutjämningssystemet, dels genom att moderaternahar föreslagit en närmast monumental indragning av resurser från kommunernarent generellt. I Bergslagskommunerna rör sig de moderata indragningsförslagensammantagna om skattehöjningar i storleksordningen . Vi har inte heller agerat i dessa frågor för att räddanågra bräckliga s-majoriteter. Det är faktiskt - och detta vet stabila s-majoriteter i Bergslagskommunerna. Vad vi agerat för, medutgångspunkt i motionen, är en mjukare övergång mellan norr och söder. Vi harinte sneglat på vilka majoriteter det är i den ena eller den andra kommunen,utan vi har tagit hänsyn till den grupp av kommuner som är i behov av enmjukare övergång. De tre kommunerna har jusocialdemokratisk majoritet. Men Sala och har inte socialdemokratiskmajoritet, och vi har precis samma uppfattninjg när det gäller dessa kommuner,att de är i behov av en mjukare övergång. Detta tillgodoses nu också iutskottsmajoritetens förslag. Får jag bara allra sist understryka att vi faktiskt intealls har sneglat på vilka majoriteter som är aktuella. Det framgår av att vibehandlat de här fem kommunerna lika, medan av någon outgrundliganledning faktiskt vill att de centerstyrda kommunerna skall hahögre grundgaranti än övriga kommuner inom södra delen av det ifrågavarandelänet. 33 (): Jag vet att kan tala averfarenhet när han säger att man behöver pengarna till dessa kommuner. Han harju själv skött det här reviret under de år då socialdemokraterna gjorde dessastora indragningar ute i kommunerna. De två borgerligt styrda kommuner somberörs har faktiskt hanterat ekonomin så att de klarat sig, men tydligenbehöver få stöd för att kunna fortsätta på hemmaplan. I Bergslagen handlade det inte om bräckliga majoriteter,för där finns det en stabil majoritet i kommunerna, som.vi också genom detmoderata förslaget vill ge pengar till skatteutjämning. De kommuner vi nunärmast diskuterar räknas inte till Bergslagen. Så en sista fråga till : När man nu vill hapengar, varför då över huvud taget aldrig nämna ett ord om hur det hela skall finansieras? Det har man inte sagt någonting om - det har inte ens majoriteten i utskottet 34 (): sade att det enligt det moderata förslaget fannssärskilda pengar att tillgå för de kommuner som drabbats. Till det vill jagbara säga att med hänsyn till kommunernas planeringssituation är detnaturligtvis mycket angelägnare att få en grundgaranti fastställd, för då harman en fast utgångspunkt att arbeta utifrån. talar om min egen erfarenhet av att göra av med en del pengar "ionödan", när jag har ökat ut service, och han talar om minerfarenhet av indragningar som förevarit . Jagvill då konstatera att det har faktiskt inte skurits ned på äldreomsorg ochbarnomsorg . Jag vet detta av egen erfarenhet. Det har gåttatt hantera de här ekonomiska frågorna inom en bra social ram.