prot · GB096 · 1987-12-31 00:00:00 — Jag har ingen annan uppfattning än ,nämligen att det är viktigt att man diskuterar de totalakommunikationsmönstren. Jag hoppas att så skall ske i , men jag trorinte att det är helt säkert att en sådan diskussion leder fram till deprioriteringar vi nu talar om. Jag känner mig rätt övertygad om att en del av det totalakommunikations-mönsfret och det som skapar problem i norra under deansträngda sommarmånaderna är trafik som kommer från de inre delarna av landet,kanske t. o. rn. Det är inte säkert att lösningarav de problemen stämmer överens med slutsatser om exempelvis vad järnvägarskall gå. Men jag vill gärna att det görs sådana studier. De ger oss ett bättrebeslutsunderlag, så att vi för framtiden kan göra de rätta avvägningarna mellanolika trafikinsatser. Vi ser positivt på möjligheterna att göra sådana insatseroch hoppas att förbättringar därigenom skall ske. Om ökad trafiksäkerhet på genom , m.m. Talmannen anmälde att anhållit att tillprotokollet få antecknat att han inte ägde rätt till ytterligare inlägg. Anf.9 (): Det framställs här som om skulle vara emotmotorvägen, och jag vill därför göra en deklaration. Jag var själv närvarandevid sammanträde när vi diskuterade motorvägen bl. a. medutgångspunkt i det uppdrag som hade fått av regeringen. Det somdebatten då handlade om var hur motorvägen skulle gå, inte om det skulle varamotorväg eller ej. De sträckningar som förordades av andra skulle bli mycketdyrare än det alternativ som fastnade för. Jag vill också hävda, att när vägen från tillUddevalla blir klar löser den en hel del av de problem som vi har brottats medsedan många år -inte minst trafiksäkerhetsproblem. Den löser problem förmänniskor som pendlar och för företag som transporterar. Det är alltså bara att konstatera att det inte har varitdelade meningar i någon större utsträckning om motorvägen i sig.Åsiktsskillnaderna har gällt sträckningen. 10 (): Jag vill bara ställa en fråga tillkommunikationsministern. Han kommer tillbaka till detta att vägplaneringen ärdecentraliserad, som jag också togupp i mitt anförande. Det var just när detta beslut fattades somchefen för där nere förtvivlat basunerade ut att man inte klarade avatt göra de utbyggnader som hade planerats och att pengarna'inte räckte till. Har det därefter skett någon ändring av anslagen, ellerkommer det att ske någon sådan, så att kan fullfölja sina planer? Detverkar nästan sa, eftersom kommunikationsministern kommer tillbaka i frågan. 11 Kommunikationsminister : Herrtalman! Det har i och för sig inte givits några nya ramar för vägplaneringen,men proceduren i ett sådant ärende är den att det sker olikadiskussionsomgångar. Först lägger fram ett förslag, som går ut påremiss till bl. a. kommunerna. Sedan fattar länsstyrelserna det slutligabeslutet, vilket kommer att ske eller december. Medelstilldelningen har alltså ännu inte ökats. Regeringenhåller naturligtvis på sin roll i denna decentraliserade process och går inteut och säger något definitivt förrän länsstyrelserna har fattat beslut. Överläggningen var härmed avslutad. 2 § Föredrogs och hänvisades 1987/88:1till justitieutskottet § Anmäldes och bordlades 1987/88:12om ändring i lagen (1963:633) om biskopsval 1987/88:23om ändring i (resning i brottmål vid jäv) 4 § Meddelande om interpellationer Meddelades att följandeinterpellationer framställts 1987/88:42av (vpk) till arbetsmarknadsministern om den fackligaverksamheten i transnationella företag: blev det käntatt de transnationella bolagen och () skall gåsamman. Igår-den 12 oktober-blev det klart att regeringen godkänt hela affären. Det ären fortsättning på en utveckling där svenska transnationella företag endera gårsamman med utländska företag, köper upp bolag i andra länder eller investeraralltmer utomlands. De transnationella företagen blir alltmer"överstatliga"' institutioner som styr och beslutar utvecklingen förnationer och folk. De spelar ut nationella intressenoch fackliga organisationer mot varandra bl. a. genom överflyttning avproduktion, forskning och ledningsfunktioner från ett land till ett annat. I förhandlingarna med de fackliga organisationerna omsamgåendet har ASEA, med stöd av SAF, vägrat att i avtal göra upp om möjlighettill facklig samverkan inom den nya koncernen . De fackliga organisationerna har inte haft något stöd isvensk lagstiftning. Där har SAF:s linje fått råda och alla arbetsrättsligakrav avvisats. I stället har hoppet stått till att frågan skulle lösasavtalsvägen mellan parterna. förefaller det som att avtalsvägen är stängdnär det gäller att få transnationella koncerner att bekosta internafionelltsamarbete mellan fackliga organisationer inom en koncern. För de arbetande och deras fackliga organisationer är detlivsnödvändigt med en internationell samverkan som kan motverka detransnationella koncernernas makt. Därför är det nödvändigt attlagstiftningsvägen ålägga svenska transnationella företag och utländska företagverksamma i att bekosta de fackliga organisationernas samarbete inomkoncernen. Samgåendet mellan ASEA och ställer även denfackliga maktpositionen i blixtbelysning. Produktion, forskning ochledningsfunktioner kan flyttas utomlands, utan att facket har lagligamöjligheter att förhindra detta. En facklig vetorätt mot utflyttning avverksamhet till annat land är ett rimligt krav för att kunna hävda arbetarnasoch nationens intressen. Med hänvisning till det anförda vill jag ställa följandefrågor till arbetsmarknadsministern: Har regeringen för avsikt attframlägga förslag som ålägger transnationel la företag, verksamma i , att bekosta de fackliga organisationernas samarbete inom koncernen? Är regeringen beredd att stärkade fackliga organisationernas lagliga möjligheter att stoppa transnationella koncerners möjligheter att flytta verksamheter utomlands? 1987/88:43 av () till finansministern omviss ändring i energibeskattningen: Kärnkraften i skallavvecklas och en omställning och förnyelse av det nuvarandeenergiförsörjningssystemet måste därför ske. Ett framtida energisystem kommeratt bygga på olika produktionsmetoder, tekniker och bränslen. Ett alternativ, som har sin givna plats i framtidensenergiförsörjning, är kraftvärme i små och medelstora anläggningar, så långtsom möjligt baserad på inhemska bränslen och producerad med svensk, miljövänligteknik. En väsentlig del av den el som produceras ikärnkraftverken kan sparas. En betydande del måste dock ersättas med nyelproduktion. Nuvarande kraftproduktionssystem i bygger fillövervägande del på storskaliga anläggningar. decentraliseradproduktion i små och medelstora anläggningar och ger betydande fördelar: * maximal användningav inhemska bränslen * lägrenätbelastning och minskade överföringsförluster El- och värmeproduktion kan vidutnyttjande av biobränslen ske i mycket små anläggningar genom att biobränsletförst förgasas och att gasen därefter, med hög verkningsgrad, förbränns idieselmotorer. En tvåtakts dieselmotor kan omvandla av tillfört bränsletill elenergi, och vid kraftvärmeproduktion kan alfavärdet (förhållandetel/värmeeffekt) över 1,3 uppnås med hög bibehållen totalverkningsgrad (). Det mer än dubbelt bättre utnyttjade bränslet vidkraftvärmeproduktion i jämförelse med kondenskraft är ett välkänt faktum. Dettaär också huvudorsaken till de väsentliga miljöförbättringar som erhålls vidsatsning på kraftvärme. Även med en modern reningsteknik i kolkondenskraftverkenså blir skillnaden i miljöpåverkan mellan kondenskraft och en rätt utbyggdkraftvärme mycket stor. Svavelutsläppen kan reduceras ochNO-utsläppen mer än halveras. C02-utsläppen reduceras till nästan en tredjedeloch om vi också tar hänsyn till att en väsentlig del av bränslet vidkraftvärmeproduktion är biobränsle så blir nettotillskottet av CO9 ännu lägre. Kraftvärmens konkurrenskraft gentemot kondenskraft minskasdock kraftigt av att kondenskraften har en mycket stor skatteförmån. Om olja används i kraftvärmeproduktion såbelastas den med skatt . Om olja i stället används i ett kondenskraftverk så blir skatteuttaget mindre än 300 kr.Kondenskraftverket har en verkningsgrad på . har entotalverkningsgrad på . Kondenskraftverket får en skatteförmån per kubikmeterolja i storleksordningen . Samma förhållande gäller vid användningen avkol. Det är helt orimligt att bränsleslöseri och större negativmiljöpåverkan skall gynnas genom en mycket stor skattesubvention. För kärnkraft som ersätts med kondenskraft istället för kraftvärme blir den årliga skattesubventionen 2-3 miljarderberoende på andelen kol och olja. Det torde inte råda några delade meningar om attkraftvärme bör prioriteras före kondenskraft. Den logiska slutsatsen måste dåbli att om kondenskraft skall finnas i energiförsörjningssysteinet måste denetableras på kraftvärmens villkor och inte tvärtom. En första åtgärd för att främja ett framtida bra ocheffektivt energisystem bör därför vara att skatten på utnyttjat bränsle ärminst lika hög om det används för elproduktion i kondenskraftverk som församproduktion av el och värme i kraftvärmeverk. Det ärviktigt att såväl kraftindustrin som den maskintillverkande industrin får klaraoch snabba besked om statsmakternas syn på hur elproduktionen Prot.1987/88:6 skallutformas vid förnyelse av vårt energisystem; Energibeskattningen är ett 13oktober 1987 viktigtinstrument för att främja en önskvärd inriktning av elproduktionen. Medhänvisning till vad jag ovan anfört vill jag fråga finansministern; Avser regeringen att föreslå förändringar ienergibeskattningen innebärande att kondenskraftproduktion inte erhållerskatteförmåner i jämförelse med den mycket bränsleeffektivare ochmiljövänligare kraftvärmeproduktionen? 5 §Meddelande om frågor Meddeladesatt följande frågor framställts 1987/88:42 av (vpk) till statsrådet om bistånd till viss hjälporganisation i : Den politiska situationen iFilippinerna är fortsatt instabil och den förbättring många hoppats på efterdiktaturens fall har ännu inte avsatt särskilt många praktiska resultat. En detalj i sammanhanget är att t. o. m. den förebyggandehälsovård och enkla sjukvård, typ "barfotaläkare" som t. ex.organisationen () bedriver, betraktas somsubversiv av regeringen. Organisationens resurser är dessutom mycket begränsade. Jag villdärför fråga biståndsministern: Har den svenska regeringenmöjlighet att bistå CPHC och är biståndsministern i så fall villig attkanalisera sådan hjälp? 1987/88:43 av (vpk) till justitieministernom behandlingen av permissionsärenden inom kriminalvården: Enligt uppgift harkriminalvårdsstyrelsen infört en restriktivare hållning till permissioner såsomen följd av rymning. Detta är en form av kollektiv bestraffning,som drabbar personer, vilka över huvud inte har något att göra med denomdiskuterade rymningen. Med anledning av det inträffade vill jag ställa följandefråga till justitieministern: Kommer regeringen att vidtaåtgärder för att undvika, att praxis i permissionsärenden vid fångvården blirgodtycklig eller tar formen av bestraffning av oskyldiga? 1987/88:44av () till utrikesministern om initiativ för att återförenaviss rumänsk familj: Den svenska medborgaren hungerstrejkar sedan någon tid utanför den rumänska ambassaden i syfteatt utverka utresetillstånd för sin make , som är rumänsk medborgare.Makarna har tillsarnmans dottern . Den rumänska hållningen i denna fråga har allvarligtskadat anseende i vårt land. Framställningar från regeringen ocholika organisationer har ännu inte gett resultat. Med anledning härav ber jagatt få fråga utrikesministern: Är regeringen beredd att taytterligare initiativ för att utverka tillstånd för en återförening av familjenStoican? 1987/88:45 av () till miljö- ochenergiministern om statliga medel för cesiummätningar: ,, genomförde mätningar av grundvattnet på sex platser inom ettområde som var drabbat av radioaktivt nedfall från . Trots attdet tar relativt för cesium att förflytta sig genom jordlagret tillgrundvattnet påträffades redan då cesiumhalter på en av provplatserna. SGU ansökte om medel för att göra ytterligareundersökningar för att följa cesiumets väg till grundvattnet. Det är angelägetatt veta vad som sker med de radioaktiva ämnena. Jag vill mot denna bakgrundställa följande fråga till miljö- och energiministern: Avser regeringen bevilja medel för cesiummätningar? 1987/88:46 av () till statsrådet om ursprungsmärkningen av tekoprodukter: infördes iSverige ett krav på att tekoprodukter som säljs inom landet skall vara märktamed tillverkningsland, s. k. ursprungsmärkning. Ursprungsmärkningen är en brakonsumentupplysning och också bra för den svenska tekoindustrin. Enligt vad jag erfarit har kommerskollegium i skrivelsetill regeringeri begärt att denna ursprungsmärkning skall upphöra. Detta görmig orolig, eftersom jag tycker att det är bra med en upplysning om var en varaär tillverkad. Jag villställa följande fråga till utrikeshandelsministern: Kommer kravet på ursprungsmärkningav tekoprodukter som saluförs i att finnas kvar? 1987/88:47av (fp) till statsrådet om initiativ för attåterförena viss rumänsk familj: Utanför står enbil parkerad. I den bor . Hon hungerstrejkar sedan 14 dagarför att få förena sig med sin man och dottern med sin far. Allt de önskar äratt leva tillsammans som varje annan lycklig familj i . För oss framstår detta som en självklar rätt, bådemänskligt, moraliskt och juridiskt. Men för är det en rätthon hungerstrejkar för att uppnå. Hon behöver allt stöd vi kan ge henne. Förfolkpartiets del uttalade landsmötet sitt stöd för hennes kamp att fåleva med sin man i . På vad sätt har regeringen hittillsstött och vad kan från officiellt svenskt håll ytterligaregöras i denna sak? 1987/88:48 av i (m) till statsrådetBengt om planerad utbyggnad av barndaghem i enskild regi: Ett antal statsråd, inkl.statsministern, har agerat på ett sätt mot som iflertalet fall verkar riktat mot den politiska majoriteten. Som bekant erhöll de borgerliga partierna majoritet i Malmövid det senaste valet efter ett mer än 60-årigt socialistiskt maktinnehav istadens kommunfullmäktige. Senast i raden av statsråd är , vilken iKommunaktuellts senaste nummer uppmanar näringslivet att gå till storms motMalmö för att den borgerliga majoriteten av ideologiska skäl inte vill bygga utden kommunala barnomsorgen. Är statsrådet beredd vidta åtgärdersom förhindrar utbyggnad av barndaghem i i enskild regi? 1987/88:49 av () till statsrådetGeorg om förbud mot att ta barn i fängsligt förvar: har lagtfram en rapport angående flyktingbarn. I denna framgår det att under tidenmaj-juli 1987 kom 1 785 asylsökande till . Av dessa togs inte mindre än825 personer i förvar, däribland 232 barn. godkände statens invandrarverkavvisningsbeslut av 44 barn. satt alltså i förvar. Motbakgrund av detta vill jag fråga invandrarministern: Är det inte dags att införa ettabsolut förbud mot att ta barn i fängsligt förvar? Prot.1987/88:6 1987/88:50 av Be«g//?oié« (fp) tilljordbruksministern om exportpriserna på 13 oktober1987 spannmål: Meddelande om frågor att avsätta 350 milj. kr. för samhällets delansvar förexportkostnaderna av spannmålsöverskott. Regeringen bemyndigades attefter samtal med regleringsföreningen fastställabeloppet när exportkostnaderna var kända. Med hänsyn till det sällsynt dåliga vädret den gångnasommaren blir skörden mindre än normalt och kvalitetsavdragen högre.Därmed minskar exportkostnaderna, och det föreligger möjlighet att med hjälp avbl. a. influtna medel från handelsgödselavgifter och 350 miljoner från statenfastlägga grundpriserna till nivå. Vid sammanträde kunde dockinte Svensk Spannmålshandel fastställa några priser, därför att regeringen integav besked om statens bidrag blev 350 milj. kr. Medan andra grupper i samhället uppnåttvissa reala förbättringar har lantbrukarna fått det allt sämre. Det voreorimligt om de nu också skall straffas för sommarens dåliga väder. Kommer regeringen att överlämna de350 milj. kr. till Svensk Spannmålshandel som avsatt? 1987/88:51 av () till statsrådet om initiativ för att återförena viss rumänsk familj: kamp för att hontillsammans med dottern skall få återförenas med sin man är väl känd i Sverige.I våras demonstrerade hon utanför rumänska ambassaden i 145 dagar.Demonstrationen avslutades efter vissa positiva tecken från rumänerna. Förhoppningarnagrusades dock , då hon fick besked om att maken inte har en chansatt få utvandra . hungerstrejkar hon i en bilutanför rumänska ambassaden. Jag villdärför fråga statsrådet: Vad har regeringen gjort iden här frågan och vilka ytterligare åtgärder kommer att vidtas för attfamiljen skall kunna återförenas i ? 1987/88:52 av () till socialministern om villkoren för förtidspension i vissa fall: dömdes till livstidsfängelse för spinoneri. Under fängelsevistelsen beviljades Berglingförtidspension. Sedan under uppseendeväckande omständigheter rymtfrån fängelset har beslutet om pensionen upphävts. Berglingförefaller ha erhållit pension på felaktiga grunder. Mångaanser det stötande att en person som förrått sitt land och för detta ådömtslagens strängaste straff skall kunna erhålla förtidspension, och dettapå grunder som vid närmare granskning, och med anledning av gjordaerfarenheter beträffande den dömdes kapacitet och arbetsförmåga, visat sig vara felaktiga. Jag vill med anledning av det inträffade fråga: Vad ämnar statsrådet vidta föråtgärder för att inte liknande misstag skall återupprepas? 1987/88:53 av Gimnel () till statsrådet om initiativ för att återförena viss rumänsk familj: tillbakahungerstrejkar för att utverka tillstånd för sin make, , att förena sig med sin familj i . har tidigare demonstrerat utanförrumänska ambassaden, och svenska myndigheter har också vädjat för paret - utanresultat. Mot dennabakgrund vill jag fråga statsrådet : Vilka ytterligare åtgärder ärregeringen beredd att vidta för att skall få utresetillstånd urRumänien? 1987/88:54 av Per Stenmarck (m) tillkommunikationsministern om tidpunkten för utnämning av ny generaldirektör förSJ: SJ är ett företag med mycketstora problem. Företagets förluster blir allt större . En utredningtyder på att persontrafik norr om inte är lönsam. För att möta situationen föreslås nu kraftfullaomändringar av SJ. Företaget delas upp i ett företag för infrastrukturen,"", ett "kommersiellt åkeri" på räls och ett somtar hand om , . För mer än meddelade SJ:s generaldirektöratt han lämnar sin post. Trots den långa tid som förflutit harnågon efterträdare ännu inte utsetts. Detta är olyckligt och skapar osäkerhetom SJ:s fortsatta inriktning. När kommer regeringen att utse en ny generaldirektör förSJ? 6 §Kammaren åtskildes .