prot · GB09134 · 1987-12-31 00:00:00 — När enskilda människor gick fram var och enför sig i den lilla nordväslskånska kommunen hände inte myckel, om man bortserfrån allmosor från det stora företaget i form av en eller annan bil- ellerhustväff. Def var först när def bildades en gemensam front bestående avenskilda människor i det miljöslörda området, av miljökämpar ochmiljö-engagerade politiker, som det lossnade. Vanligt folk fick klart för sigatt man kunde använda politiken lill att åstadkomma förändringar - genom attorganisera sig, genom all påverka genom politiska partier. Det är bra att regeringens miljöproposition så kraftigtunderstryker alt del är miljöförorenarna själva som skall betala uppkomnamiljöskador. Men det är också viktigt atl förelagens egen kontroll nukringgärdas med skärpt hållning från de regionala tillsynsmyndigheterna.Exempel från visar att såväl ökade resurser och bättreorganisafion som större civilkurage fordras för aft våra länsstyrelser skallkunna fungera som effektiva tillsynsmyndigheter. Den andra fråga jag i: korthet vill ta upp gällerutvidgningen av den lagstiftning som gör att man kan utse s.k. särskilt föroreningskänsliga områden. Vi har och , där särskild lagstiftning gäller. ' utvidgar man begreppet så aft miljöskyddsområde intebara skall gälla vattenföroreningar utan också luffföroreningar. ochHisingen kommer att förses med sådan speciallagsfiftning. Skånska socialdemokrater har också motionerat om atf fåvästra förklarat som miljöskyddsområde. Så långt sträcker sig nu varkenregering eller riksdag. Vi kan ha viss förståelse för det med tanke på demotiveringar som anförs, nämligen aft man vill ta ett steg i taget och infe kangå fram för Prot,1987/88:134 6junil988 Prot.1987/88:134 6junil988 fort.-Delfinns flera områden i. landet som är hårt drabbade av svåra miljöstörningar. Det intressanta är emellertid att regeringen i sinproposition pekar ut västra och säger alt de föroreningar som drabbatexempelvis och är så allvarliga att man kan länka sig altsamma lagstiftning som gäller för andra områden också kan komma alttillämpas för västra . Utskottets motiveringar och skrivningar, t. ex. nu avvaktar den inventering som länsstyrelse gör. uppfattarvi på del sättet alt om bara i och län ochberörda kommuner gör gemensam sak, trycker på och redovisar ett handfastunderlag för ett beslut, sä kan vi vara optimistiska inför möjligheten aft inomnågot eller några ar fä västra förklarat som miljöskyddsområde. Situafionenär, allvarlig. Vi tycker faktiskt all vi har kommit en bra bil på väg med delbeslut utskottet nu har fattat. Eftersom ansvaret och bollen ligger hos länsmyndigheteroch kommuner, tycker vi attdet är utomordentligt beklagligt och illavarslande,när borgerliga politiker rned en centerpartistisk ledamot av denna kammare ispetsen - när de nu har möjlighet aft agera på det kommunala planet-går emotoch röstar ner ett socialdemokratiskt förslag, som.innebär alt man'vill hasärskild lagstiftning för all kunna ingripa mot ytterst svåra miljöföroreningari . Exemplet, fru talman, visar atl del råder en stor motsägelsemellan borgerlig miljöaktivitet i talarstol och praktiskmiljöpolitik på det kommunala planet:. 8 S Kammaren beslöt att ajourneraförhandlingarna till för middagsuppehåll. 9S Förhandlingarna återupptogs under ledning avtredje vice talmannen. 10 ii Miljöpolitiken inför 1990-talet (forts, jordbruksutskottetsbetänkande 23) AnL 66RUNE (): 1 sin sammanfattning av jordbruksutskottetsbetänkande nr 23 konstaterar utskottet att i betänkandet behandlas 600 olikamotionsyrkanden. När så många olika krav och förslag skall behandlas i ettutskott blir ofta behandlingen av många motioner summarisk. Det ärverkligen beklagligt att många viktiga motioner på det här sättet inte får deningående behandling som de är värda utan i många fall avfärdas i klump mednågra korta rader. Jag har tillsammans med övriga cenferkolleger som ärbosatta i länen runt motionerat om skydd av vatten. Av någonanledning behandlas .den motionen, Jo758, inte tillsammans med ett par andramotioner som också rör och som tas upp på s. 86 i utskottsbetänkan- Vår motion har i stället hänvisats till avsnittet omforskning i marin miljö, på s. 112. En möjlig förklaring är atf del andrayrkandet i vår motion handlar om analyser av vattnet och åtgärdsprogram molföroreningar. Vårt första yrkande om som riksobjekt har tydligen kommitbort i hanteringen när man behandlat andra likartade yrkanden. är i fiera avseenden en unik sjö. Delär i storlek näst största insjö. Den har stor betydelse som vattentäktför ett stort område i norra med många invånare. För svenska förhållandenär det en djup insjö, med få till- och frånflöden. Vattnet har därför en långoriiloppstid, , och vattnet är näringsfattigt. Dessa båda faktorer görsjön mycket känslig för föroreningar och miljögifter. Som färskvallenreservoar är, som vi motionärer ser del,av nationellt intresse. Försurningen och andra miljöförändringar kommeri framliden all göra intressant som färskvaiiensläkl för ett betydligtstörre område än sorri utnyttjar sjön. Därför måste målsättningen varaatt vatten för all framfid skall kunna placeras i högsta klass när detgäller vattenkvalitet. Gårdagens och för den delen även dagens miljöpolifikhandlar ju i hög grad om att i efterhand städa upp efter mänskliga rtiisstag.Åtgärder har safts in först då miljöskador varit vetenskapligt bevisade ellerallmänt kända. Miljöarbetet måste få en annan inriktning. Våra kunskaperom kretsloppen och sambanden i naturen har ökat. vet vi med alltydlighet hur sårbara de är. är ett bra exempel pa ett sårbartekosystem. Därför är det viktigt atl vi vårdar väl. har miljölarmen om avlöstvarandra. Det har genom bl.a. Rädda Vättern-kommitténs undersökningar visat sigatf fisken har förhöjda värden av dioxin och klorrester. Man har kunnatkonstatera atf antalet levande smådjur på bottnen har minskat kraftigt i delarav och atl t. ex. den fisk som fångas i norra delen av sjön uppvisarskelettskador. Sammantaget pekar rapporter av del här slaget på altVättern är på väg att förändras i fel riktning. Långsamt är man på väg altförstöra en oersättlig resurs. Vi vill med vår motion redan nu stoppa en fortsalt negativutveckling för . Av den anledningen föreslär vi ett särskilt skydd förVättern. Vi vill alt skall ge status av riksobjekt somfärskvaiiensläkl. Del betyder en klar utvidgning av det skydd som utskottethänvisar till och som finns , dvs. riksintresse för turism ochfriluftsliv. Det skyddet ger ju inle de möjligheter som behövs för alt begränsautsläppen och långsiktigt skydda vattnet. Det är andra värden runt sjön somskyddas genom de nuvarande reglerna. Vi motionärer får väl anledning alt återkommamed våra krav lill och då förhoppningsvis vid ell tillfälle närjordbruksutskottet har litet färre motioner all behandla och har lid atltränga in i problemet hur näst största insjö skall skyddas så atl ävenkommande generationer skall kunna ta färskvatten från .sjön och äta dess fiskutan oro för hälsan. 1987/88:134 6 juni1988 Prot.1987/88:134 6junil988 AnL 67SVEN MUNKE (m): . Det är med stor tillfredsställelse som jaghar noterat riksdagsledamöternas mycket omfattande miljöintresse. Det ärmindreän den första miljömofionen väcktes i , och motionärenfinns fortfarande kvar i kammaren. Det betänkande om miljöpolitiken som kammareni dag har aff fa ställning fill, jordbruksutskottets betänkande 23, innehållernärmare 600 motiorisyrkanden, Det är väl knappast något annat betänkande underinnevarande som rönt samma uppmärksamhet. Man ställer sig onekligen frågan vad som i så hög gradfångat ledamöternas stora och omfattande intresse för miljöfrågorna. Är detfråga om-ett djupgående miljöintresse och en oro inför framliden, eller är detmedborgarnas tryck på deras representanter som ligger bakom? Är intressetbetingat av sakligt miljö- och naturintresse, eller kan det ses som rentstrategiskt? Jag skall infe här, herr talman, redovisa min uppfattning i dethär avseendet, utan endast deklarera att jag ser posifivt på def ökademiljöintresset också i riksdags även om detta enligt min uppfattningär något senkommet. Egentligen skulle miljöfrågorna inte vålla debattpartierna emellan, eftersom deras lösande är en angelägenhet för helasamhället. Sä har dess värre inte blivit fallet, vilket framgår av de 159reservationer som fogats vid betänkandet. Ensak framstår som heltklarförenneutral betraktare, och det är atl regeringen varit onödigt försiktig i sinaställningstaganden i proposifionen i ärendet. Infe minst de senaste.dagarnashändelser på miljöområdet visar att krafttag behövs om vi över huvud tagetskall komma till rätta med miljöproblemen. Jag tänker då på nedsmutsningen avhav och andra vatten, vilken nu fått sådana dimensioner alt ingen - oavsettpolitisk hemvist - kan stå oberörd mför vad som inträffat. Här behövs eninhemsk skärpning och ett internafionellt samarbete omgående. Betänkandets ämnesområde är mycket omfattande, och jagger-en eloge till utskottets kansli, som på ett föredömligt sätt hanterat detomfångsrika materialet. Själv har jag intresserat mig för kontrollen avmiljöfarlig verksamhet, vilket jag framfört i ett antal motioner. Tyvärr hardessa enligt min uppfattning inte fått tillräcklig genomlysning. Det kan bero,som jag tidigare framhållit, på atf betänkandet är mycket omfångsrikt. Jag vill emellertid faupp några väsentliga frågor, som istor utsträckning dominerar samhällsdebatten utanför denna kammare. Förstgäller det tillsynen av koncessionsprövade företag och för den delen även andramiljöstörande verksamheter. Mycket ofta uppdagas ölägenheter förorsakade av industrieroch andra verksamheter som prövats av . Anled ningen fill aff så är förhållandet torde vara att koncessionssysfemet har avsevärda brister. Myndigheterna överlåter av kostnadsskäl fill företagen atf själva utföra föreskrivna kontroller. Det är ungefär samma sak som pm polisen vid gripandet av en rattfyllerist skulle överlåta fill denne alt självfa blodprov ocli.sedan låta denne gå fill posten med provet för insändande till laboratoriet. Den tillsyn som länsmyndigheterna skall utöva föregås sågott som alltid av en avisering av besöket. Företaget kan då i god lid städaupp samt underlåta att utföra produktion som är av tvivelaktigt slag. man genomnaturvårdsverket velat göra gällande aff facket sköter erforderlig tillsyn: Såär del faktiskt inle. Många bedömare ariser att tillsynen måste skärpas på deföretag som omfattas av koncessionsbestämmelser. Annars kommer man aldrig tillrätta med olaga utsläpp. Tillsynsrutinerna vid länsstyrelsernasnaturvårdsenhefer måste dessutom genomgå en radikal förändring. Detta resonemang har jag tillsammans med i motion Jo795. Ufskotfef säger i sitt betänkande atf motionens kravtillgodoses av de förändringar- som föreslås i propositionen. Så är, enligtmin uppfattning, inte fallet. De som i likhet med mig i olika positioner harprakfisk erfarenhet av sådan här kontrollverksamhet kan vitsorda vad jag haranfört. 1 mofion Jo811 har jag föreslagit atf en särskildmiljöpolis skall handha den direkta tillsynen av miljösförande företag. Médnuvarande kontroll kommer man inte lill rätta med detta. Den nuvarande miljöskyddsorganisalionenbeslår av ca 200 handläggare för prövning och tillsyn enligt miljöskyddslagen.Antalet anläggningar är drygt 15 000. 1 genomsnitt görs ett besök vart femte årper anläggning. Det skall jämföras med t. ex. 2 200 anställdasom besiktigar varje bil . Statens anläggningsprovninggenomför i snitt 0,9 besiktningar . Miljö- och hälsoskyddsnämndernabesöker livsmedelsanläggningar i snitt . Det är därför uppenbartatf kraftigt ökade resurser behövs för att få fullgod tillsyn. Tillsynsorganisationeri behöver, enligt min mening,förstärkas med en miljöpolis eller en tillsynsman, som har enbartkontrollerande uppgifter, som gör täta oanmälda inspektioner och som till sittförfogande har ett provtagnings- och analyslaboratorium. Genom en kraftigtförstärkt extern kontroll med hjälp av inspektioner och provtagning påföretagen och i omgivningen kan miljöskyddstillsynen radikalt förbättras.Miljöpolisen borde kunna bli effektiv, om den infe behöver syssla med en mängdpappersarbete i samband med prövning och rådgivning lill företagen. Tillsynennär del gäller farligt gods, som är av ytterst blygsam omfattning, bordeockså kunna skötas av en sådan miljöpolis. 1 motion Jo848 har jag bl.a. begärt alt varje förelag sombedriver miljöfarlig verksamhet åläggs atl utse en miljöansvärig. Jag menar attliksom en tidning måste ha en ansvarig utgivare borde miljöfarliga förelag haen person som bär del närmaste ansvaret för företagets miljöpåverkan. Delta ärinle märkligare än aft vi på de fiesta företag har skyddsombud när det gällerarbetsmiljön. I reservation 117 har yrkat bifall fill förslaget öm enmiljöansvarig. Jag yrkar bifall tilT reservation 117. Jag har också i sarrima mofion - Jo848, yrkande 2 - begärtall får i uppdrag atl pröva möjligheterna att redan ikoncessionsvillkoren bestämma sanktionsavgiflens storlek vid överutsläpp.Moderata samlingspartiet har tillsammans med i reservation 123tillmötesgått moiionskraven i delta sammanhang: Jag yrkar därför bifall tillreservafionen. Dessutom yrkarjagbifall lill mina motionerJo809,810,811 och 812,även om utskottet i sina skrivningar gör gällande att jag har blivittillgodosedd. Jag skall dessutom la i anspråkför alt bemöta . Tyvärr är han inte i kammaren. Prot,1987/88:134 motbjudande att gå på djupet. gjordeemellerfid ell kraftigt angrepp på moderatasamlingspartiet på grund av atf vi har en broschyrsorn har delats ut i . I broschyrensäger vi attdet tyvärr harvarit fattigdom och okunnighet och att detta har medverkat lill att demiljöproblem har uppstått som vi nu får dras med. Detta är en historieskrivning,men vill fä def fill all vi menar att det gäller . Destora miljöskandalerna har faktiskt ägt rum under en socialdemokratisk regeringoch med regeringens goda minne. Jag behöver bara hänvisa till exempelvis SJ:sverksamhet. Gång på gång upptäcker man nedgrävda gifttunnor och andra upplag avmiljöfarligt avfall. Men jag skall, som sagt, inle gå in på detaljer, eftersomden som jag angriper inte är närvarande och därför inte kan försvara sig. AnL 68 (): Likt en syndaflod har under de senasteveckorna stora områden med höga koncentrationer av giftiga alger drabbatvästkusten och lämnat död och förintelse i sina spår. I stora områden har alltliv i havet slagits ut. Fiskodlingar har drabbats av massdöd och även de vildafiskbestånden av bl. a. sill har drabbats mycket hårt. Även annat liv i havet hardött. Det är en ekologisk katastrof. Hela det mångfacetterade ekologiskasystemet har kollapsat. Om man travesterar ett gammalt ordspråk kan man sägaall medan regeringen utreder dör fisken. Larmrapporter om olika miljöhot mot har duggattätt . Och vi är många som ullalat varningar om altdet ekologiska systemet är hotat. Föroreningarna i kommer från olika håll.Föroreningar från förs norrut med strömmarna. De kraftigt,nedsmutsadefloderna i är andra föroreningskällor. Därtillkommer oljespill och andra utsläpp från oljefällen i . Tungmetaller ochkemikalier släpps ut i stora mängder frän industrier i bl.a. Storbritannien.Till delta kan dessutom läggas radioaktiva utsläpp frånupparbetningsanlägg-ningen Windscale vid och avfallsdumpning ochavfallsförbränning till havs. Ytterligare påspädning av destruktiva ämnen skergenom ullakning av kväve från jordbruksbygderna samt genom stora mängder kvävesom kommer via luffen och orsakas av bl.a. biltrafiken. För all kunna bemästra dessa problem behövs åtgärder påbåde nationell och internationell nivå. Jag har , tidigare tillsammans med och senast tillsammans med , motionerat om dessa frågor. Vi har bl. a. föreslagit att skall la initiativ till bildandel av enNordsjökommission, där samtliga slrandstater skall ingå. För det är bara genom gemensamma åtgärder som radikala förbättringar kan åstadkommas. Def är därför som jag nu med stor tillfredsställelse konstaterar att en majoritet i utskottet har bifallit delta motionskrav. Vad jag däremot inle kan förslå är atl socialdemo kraterna reserverat sig mot förslaget. Socialdemokraterna säger sig ju vilja vidta kraftålgärder för atf förbättra havsmiljön. Ändå går de emot detta förslag. 108 Det är viktigt atl del här arbetetkommerigångsnabbt.och jag vill härmed uppmanaregeringen all mycket skyndsamt leva upp till beslut - Prot.1987/88:134 som kommer all fallas i morgon-och la initiativ till bildandet ävensådan här konvention. Även om nu def internationella arbetet intensifieras, mästenaturligtvis kraftålgärder vidtas även inom vårt land: Bl. a. behövs en kraftigförstärkning av resurserna lill havsmiljöforskningen. Denna forskning ärstyvmoderligt behandlad i förhållande till den myckel stora betydelse somhavsmiljön har. Del behövs också någon form av övervaknings- ochförvarningssyslem för aff man i god fid skall kunna varna t. ex. fiskodlare förgiflalger. Därutöver behövs naturligtvis kraftfulla åtgärder för allminska bl. a. kvävetillförseln lill haven. Alt som en del debattörer, bl.a.naturvårdsverkets generaldirektör , ensidigt kasta skulden påjordbruket är att göra det alltför lätt för sig. Jag vill varna för all enbartinrikta åtgärderna på jordbruket och glömma andra ulsläppskällor. 1 en artikel i redovisar BoPersson, som är ledamot av Svenska expertråd imiljöfrågor, en del intressanta siffror om kvävetillförseln till . Kväve från lätortsavlopp uppgår till ca 5 000 lon per år.Någon exakt siffra när det gäller kväveläckage från jordbruket finns inle, menolika beräkningar anger ett intervall på mellan 4 000 och 8 000 lon . är trafiken som är den stora boveri i detta sammanhang. Luftföroreningarfrån främst bilavgaser orsakar i ett kvävenedfall på perhektar. Nedfallet sker som både s.k. våt- och s.k. forrdeposition.Problemet är att det nedfall som sker inte kan las omhand av markerna utan rinner med åar och bäckar direkt ut lill havel. I årsgenomsnitt innebär detta all 30 000-40 000 lon per är av det kvävesom deponeras frän luften rinner ut i och . Detta innebäralt de luftföroreningar - huvudsakligen bilavgaser - som faller ned överVästsverige utgör ett 5-10 gånger större hot mot haven än jordbruket gör. Mol denna bakgrund ler det sig absurt att regeringenensidigt satsar på biltrafik och nedrustar järnvägen i defta område. Att byggaen motorväg genom ett av landets mest försurningsskadade områden och samtidigtomvandla lill en s. k. länsjärnväg är en myckel dålig miljöpolitik. Vattenkvaliteten i riorra Bohusläns kustområden håller påatl försämras drastiskt. Detta beror till stor del på utsläpp från den norskasidan. I kommer föroreningarna framför allt frånSaugbrugforening-ens anläggning i med utsläpp av bl.a. klorper år. Glömma, som är längsta och mest valtenförande älv och som harsitt utlopp strax söder om , kan liknas vid en jättelik kloak.Träförädlingsindustri, kemisk industri, livsmedelsindustri och annan företagsamhetsvarar för utsläpp av tungmetaller och kemikalier. Till detta kommer atlkloakulsläpp från tiotusentals människor går i stort sett orenal ul i älven.Allt delta hamnar utanför den nordbohuslänskä kusten. Jag tycker, herr talman, atl del är omoraliskt av ett landatt smutsa ned ell annat lands vattenområden på det sätt som här gör. Del behövs mycket intensiva påtryckningar från svenska sidan för alt förmå att rena sina avlopp och minska utsläppen. Prot,'1987/88:134 Den nu inträffade miljökatastrofen på harinneburit att bl. 6 juni1988 - - många fiskodlare har drabbats avmycket stora ekonomiska förluster, då fisken ideras kassar dött eller har måst nödslaktas. Flera av fiskodlarna hotas avkonkurs till följd av det inträffade. Denna typ av miljökatastrof går def inteatt försäkra sig mot. Jag anser def vara naturligt aft regeringen ingriper ochger ekonomiskt stöd, så att konkurser kan.undvikas. Def är av största vikt attregeringeri nu ger ett snabbt och posifivt besked i ersättningsfrågan. Lät migavslutningsvis, herr falman, uttrycka förhoppningen att det inträffade kommeraft fungera som en väckarklocka, så aff kraftfulla åtgärder nu sätts in, bådenationellt och internationellt, för att rädda havsmiljön. AnL 69 (): . I detta betänkande behandlas också fremofioner som jag har väckt och en motion som och jag har väcktgemensamt. Aff miljöfrågorna hör till de mest angelägna polifiskafrågorna att arbeta med framgår äv alla de åsikter och förslag som registreratsi anslutning fill miljöproposifionen, nr 85. Jag kan inledningsvis med tillfredsställelse konstateraatt utskoffsmajorife-ten delar den uppfattning jag framför i mofion Jol8,nämligen aff det är viktigt aft stimulansbidrag utgår till dem som vill utrustasina äldre bilar med katalytisk avgasrening. Denna åtgärd får självfallet storbetydelse för aff minska kväveoxidufsläppen, och def vär mycket anmärkningsvärtaff infe proposifionen innehöll ett sådant förslag fill sfimulans. Så mycketmer glädjande är det aff utskottsmajoritefen har förstått saken bättre och nuföreslår ett bidrag på . Detta är välkommet. I motion Jo39 har jag utvecklat många skäl för att enlokalisering av ett internationellt forskningscentrum för dokumentation, analysoch utveckling i miljöfrågor lämpligen bör ske till Gofland. Försurningen avluft, mark och vatten är av stort gemensamt intresse för länderna runtÖstersjön. Orsakerna till den accelererande försurningen, transporteringengenom luft- och vattenströmmar, påverkan på växtlighet, djur och kulturarv iform av bebyggelse och miljö är viktiga frågor som utreds i resp. land ochdiskuteras gemensamt länder emellan. Behovet är stort av en gemensam stationdär den långdislanta transporteringen av luftföroreningar kan isoleras ochspecialstu-deras utan att risk föreligger för aff lokala utsläpp kan påverkaresultaten. Länderna runt är särskilt utsatta förlångdisfant transportering av luftföroreningar. är därvid inget undantag. Den kalkhalfiga berggrunden pä ön har tidigare tagits lill intäkt för att några försurningspro blem inte skulle föreligga. Dock har def visat sig atf skogsskadorna på hör fill de allvarligaste i landet. Stenhusen och de medeltida stenkyrkorna med sina skulpturer och glasmålningar har oreparabla skador. Med anledning av detta har i tagit fram ett förslag till program för övervakning av luftburna föroreningar på . har utarbetat ett handlingsprogram gällande luftföro reningarnas skadeverkningar på kulturminnen, där specialsfuderas. har med sin filial på 110. inrättat en station för studier avmiljön i vattnen. Som ö mitt i har Gofland emellerfid ett gynnatläge när def gäller studier av luftföroreningarnas orsaker och. På önskulle de lokala resp. långdistanta gränsöverskridaride luffföroreningarnasinverkan kunna isoleras. Frånvaron av större industriutsläpp möjliggör studierav både de mellaneuropeiska luffföroreningarnas transportering ochsynergisfiska effekter av kväveufsläpp lokalf i fätorten . Jag har i motionen pekat på alla de möjligheter som finnspå för att möjliggöra forskningsinsatser i nämnd omfattning. Detta ärman på t. ex. väl medveten,om, och man är därifrån bereddaff medverka i ett sådant forskningsarbete. Regeringen och utskottet talar nuom ett internationellt miljöfeknikinsfifut. Enligt min uppfattning måste detta intenödvändigtvis ligga i . Men om def ändå blir beslutat, måste man väländå utnyttja de resurser som fakfiskt finns ocksä ute i landet, bl. a. påGofland. som ,visades påstatens historiska museum här i och som väckte mycket uppmärksamhethar nu förts över fill pä och kommer atfvisas där . Den åskådliggör på ett skrämmande sätt behovet av attsnabba åtgärder kommer fill stånd vad gäller luftföroreningarna. Def är enutställning som inte väjer för def drastiska bildspråket, och den har ett klartuttalat väckelsebudskap. Gofland har - med sin känsliga berggrund i form avkalksfen och sandsten som snabbt upplöses vid kemisk påverkan - näst efterStockhom fått mest stryk av luftföroreningarna.