prot · GB09114 · 1987-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1987/88:114 1 § Upplästes och lades till handlingarna följande frånvalprövningsnämn-den inkomna Berättelse om granskning av bevisför ersättare för riksdagsledamöter valprövningsnämnden har frånriksskatteverket inkommit bevis om att Marie-LouiseNauclér, , , , och GertieÅgren, (alla m) utsetts till ersättare för riksdagsledamöter med stöd av 14 kap. 14 § vallagen.Valprövningsnämnden har vid sammanträde denna dag granskat bevisen och därvidfunnit att de blivit utfärdade i enlighet med 15 kap. 1 § vallagen. 2 § Kompletteringsval till utskott Socialdemokratiska riksdagsgruppen, har som suppleant isocialförsäkrings- och kulturutskotten den 4 maj-den 3 juni anmältBirgitta Dahls ersättare . Vidare har moderatasamlingspartiets partigrupp, som suppleant i arbetsmarknadsutskottet underBengt Wittboms ledighet anmält hans ersättare . Talmannen förklarade valda fill suppleant i socialförsäkringsutskottet () suppleant i kulturutskottet ; suppleant i arbetsmarknadsutskottet () 1987/88:114 3 § Justerades protokollet för den 26april. Sverigeoih den västeuropeiska integrationen 4 § Föredrogs men bordlades åter Justifieutskottetsbetänkanden /88:40 och 47 1987/88:24 om och den västeuropeiskaintegrationen (prop. 1987/ 88:66). och den västeuropeiska integrationen Statsrådet erhöllförst ordet för att lämna meddelande i handelspolitiska frågor.' Utrikeshandeln är av grundläggande betydelseför den svenska ekonomin och samhällsutvecklingen. Genom att delta i detinternationella handelsutbytet och den internationella arbetsfördelningen, kanäven ett litet land som renodla sina konkurrensfördelar och skapa enlevnadsstandard som annars inte skulle kunna uppnås. Handelspolitiken utformasemellertid inte enbart i syfte att främja vår materiella välfärd. Tillsammansmed utrikespolitiken skall den också bidra till att värna vår integritet ochvårt självbestämmande. Internationell ekonomisk och handelspolitisk utvecklingunder efterkrigstiden har varit i linje med dessa strävanden. Genom skapandetav ett öppet multilateralt handelssystem, har en snabb och stabil expansion avvärldshandeln åstadkommits. har fungerat som ett värn för de småhandelsnationernas rätt att hävda sig i den internationella konkurrensen ochtillvarata sina intressen gentemot handelns supermakter. Det har för varit naturligt att delta i dennamultilaterala process. Genom en öppen och fri handel har vårt behov av fortsattoch ökat marknadstillträde tillgodosétts, vilket bidragit till vår högasysselsättning och vårt välstånd. Insikten hos svensk industri ochfackföreningsrörelse om proteklionismens skadeverkningar har banat väg för denbreda förankring som frihandelspolitiken har i det svenska samhället. Det ärockså genom frihandel som enskilda konsumenters intressen bäst kan tillgodoses. De dystra prognoser om det framtida ekonomiska läget somföljde i spåren av höstens händelser på de finansiella marknaderna har nureviderats till det bättre. Detta är naturligtvis tillfredsställande, men detfinns anledning att varna för oreserverad optimism. Osäkerheten beträffande denframtida händelseutvecklingen kvarstår. Nya omvälvningar på de finansiellamarknaderna med en åtföljande försvagning av världsekonomin skulle snabbtkunna hämma den internationella handeln och utlösa latenta handelskonflikter. Väridshandelns tillväxt var i detperspektivet nöjaktig. Under stabila förhållanden väntas den växa i samma taktunder Särskiltglädjande är att även flera av de skuldtyngda lyckats förstärka sinahandelsbalanser något . Samtidigtmåste det konstateras att denna utveckling döljer fundamentala problem.Obalanserna mellan de tre stora handelsblocken , och kvarstår. Enviss minskning av det väldiga amerikanska handelsunderskottet förefalleremellertid att vara på väg - även om enskilda månader fortfarande kan uppvisaalltför stora underskott. Det är viktigt att det amerikanskahandelsunderskottet fortsätter att minska. är det nödvändigt att endämpning av importutvecklingen i underskottsländerna åtföljs av ökad efterfrågani länder med betydande handelsöverskott. Risken är annars uppenbar att en ökadbalans i världshandeln uppnås till priset av en försvagad ekonomisk utvecklingoch höjd arbetslöshet. Detfinns också anledning att peka på de negativa konsekvenserna av alltför storasvängningar i växelkurserna. De kan skapa osäkerhet om handelsutsikterna ochdärigenom även hämma investeringsviljan. Blandu-länderna har handelsförbättringarna delvis skett till följd av kraftigaekonomiska åtstramningar med sänkt levnadsstandard som resultat. Omfattningenav skuldbörda kommer även i fortsättningen att påverka utsikternaför tillväxt i världsekonomin. Regeringen fäster bl. ä. av dessa skäl fortsattstor vikt vid att söka konstruktiva lösningar på skuldproblem. Ävenom de flesta länder har stått emot kraven på protektionistiska åtgärder finnssåledes de handelspolitiska orosmolnen kvar trots'högkonjunktur. Påsikt kan de ständiga påfrestningarna på handelssystemet leda till att respektenför etablerade spelregler gradvis går förlorad - att tröskeln gentemotprotektionistiska åtgärder sänks. Idebatten om den amerikanska handelslagstiftningen har det funnits inslag sompekar i denna riktning, och liknande tecken har noterats i och i andradelar av världen. Detta ger anledning till oro , särskilt somdessa tendenser visat sig under en högkonjunktur och riskerar att stärkas underén lågkonjunktur. Detökande ömsesidiga beroendet mellan de nationella ekonomierna ställer alltstörre krav pä såväl det internationella samarbetet som på vårt egethandelspolitiska uppträdande. För att dämpa effekterna av ekonomiskalågkonjunkturer och för att motarbeta protektionism i handeln, måste vi geoförändrat hög prioritet åt stärkandet av det mulfilaterala regelverket. Genomett intensifierat samarbete inom vårt näromräde i och kan vividga gränserna för vår hemmamarknad och skapa en stabilare bas för vårtnäringsliv och vår handel. FörSverige är det viktigt att ständigt ge akt pä skiftningar och förändringar i deinternationella handelspolitiska mönstren. En viktig sådan förändring ärframväxten av olika former av regionalt handelspolitiskt samarbete. Så längedessa samarbetsformer är förenliga med frihandelsprincipen och sker inom kan de tjäna som ett komplement till det multilateralaliberaliseringsarbetet och motverka tendenser till unilateralism ochbilatera-lism i handeln. a. mot den här bakgrunden som vårt arbete för att stärka EFTA och för attvidareutveckla samarbetet med EG skall ses. Sverigeoch den västeuropeiska integrationen Sverigeoch den västeuropeiska integrationen allvarligt omregionaliseringen skulle leda till en fragmentering av världshandeln, därnågra stora maktblock gör upp om spelreglerna i periferin till detmultilaterala regelverket på bekostnad av mindre, utanförstående länder. Den svenska utrikeshandeln har utvecklats på ett gynnsamt sätt undersenare år. registrerades ett överskott på drygt 22 miljarderkronor. Det är visserligen en försämring med 8,5 miljarder jämfört med åretinnan, men man skall då hålla i minnet att överskottet var det störstasom någonsin har haft. a. till följd av att världshandelnstillväxttakt nu dämpas kan en fortsatt försvagning i såväl handelsbalansen somtjänstebalansen förväntas . Idetta läge är det bekymmersamt att svenska företag förlorar marknadsandelarbåde i och utomlands. Vi måste vända denna utveckling. Fortsattaöverskott i handelsbalansen är nödvändiga, om vi skall kunna vidmakthållabalans i den svenska ekonomin och bevara sysselsättning och levnadsstandard påen hög nivå. Mångafaktorer påverkar konkurrensförmåga på internationella marknader. Vimåste ha en kvalificerad forskning och utveckling vid högskolor och universitetoch inom företagen. I en värld där tekniska försprång är kortUvade och därförmågan till ständig teknisk utveckling är utslagsgivande, måste arbetare ochtjänstemän vara utbildningsmässigt väl rustade att möta krav på förändringar.Vi måste ha en pris- och kostnadsut-veckUng som ligger i nivå medkonkurrentländernas. Utsikternatill balans och stabilitet i ekonomi och handel betingas också i höggrad av våra exportansträngningar. Tillsammans med näringslivet och berördaorganisationer måste staten därför verka för att det exportfrämjande arbetetintensifieras och anpassas till nya konkurrensförhållanden. Vårutrikeshandel har en stark inriktning pä . Framväxandet av envästeuropeisk hemmamarknad kan ge stöd och stabilitet åt vår utrikeshandel.Men den västeuropeiska integrationen har även andra dimensioner. tillhör geografiskt, historiskt, kulturellt ochekonomiskt. Vi tillhör ett där motsättningar och spänningar under1900-talet lett fram till två förödande världskrig. Ett alltmer omfattandesamarbete växer emellertid fram mellan och . Den europeiskasäkerhets- och samarbetskonferensen, ESK, är ett uttryck för dessa strävanden. Denvästeuropeiska integrationen har som ett av sina mål att historiskamotsättningar skall överbryggas. Mellan forna fiendestater har vuxit fram enså stark vilja till samarbete att de krig som härjade vår kontinent för baranågra decennier sedan ter sig alltmer ofattbara. Dennautveckling är av största betydelse även för . Varje steg i riktning motavspänning och samarbete i innebär, ett större mått av trygghet även förvårt land. Händelseutvecklingen i vår europeiska omgivning kommer alltid attge avgörande förutsättningar för vår egen trygghet och välfärd. Detär mpt denna bakgrund som regeringen klart har uttalat att vi akfivt skalldelta i ett brett europeiskt samarbete. Vi skall ge vårt bidrag tillavspänningen i vår världsdel och verka för ett ökat utbyte mellan Öst- ochVästeuropa. Deteuropeiska samarbetet får inte begränsas till bara . Och fårinte sluta sig mot omvärlden. Redan när vi förhandlade om vårt frihandelsavtalmed EG deklarerade regeringen att detta skulle ses som ett steg mot världsomfattandefrihandel. Vi önskar ett som är öppet för ekonomiska, kulturella ochmänskliga kontakter med den övriga världen. Ekonomisktär i hög grad integrerat med det övriga . Vi tillhör ettvästeuropeiskt frihandelsområde för industrivaror omfattande 18 länder och 350miljoner människor. av vår industriexport går fill Västeuropa.Hundratusentals arbeten är direkt eller indirekt beroende av tillgången tillden västeuropeiska marknaden. Ettviktigt mål för vårt deltagande i den integrationsprocess som pågår iVästeuropa är därför att vidareutveckla en gemensam marknad bestående avsamtliga 18 EG- och EFTA-länder. En gränslös västeuropeisk marknad förutsätteratt olika slag av fysiska, tekniska och juridiska hinder mellan ländernaavlägsnas. Genom värt frihandelsavtal med EG har vi fr. o. m. årsskiftet1983/1984 avskaffat alla tullar och kvantitativa restriktioner för handeln medindustrivaror mellan och EG. Regeringen verkar nu för att andra slag avgränshinder mellan och skall avlägsnas i samma takt som EG:sinre marknad förverkligas. Viönskar ett sä nära och omfattande samarbete med EG pä så många områden sommöjligt med hänsyn tagen till vår neutralitetspolitik. kan således intedelta i ett förpliktande utrikespolitiskt samarbete med en grupp länder i syfteatt utforma gemensamma ståndpunkter. Regeringen gjorde bedömningen attsvenskt medlemskap i var oförenligt med neutralitetspolitiken. Regeringenfinner inte skäl att ändra denna bedömning. Menneutralitetspolitiken får inte enbart ses som en begränsning av värthandlingsutrymme. Genom sitt bidrag till stabiliteten i ärneutralitetspolitiken också en positiv faktor i ett vidare europeiskt säkerhetspolitisktmönster. Vid sidan av de neutralitetspolitiska hänsyn vi måste ta utesluter vipå förhand inga samarbetsomräden, även om förutsättningarna för samarbete kanvariera frän område till område. Integrafionsarbeteti har intensifierats och gäller nu långt mer än rentekonomiska och handelspolitiska frågor, Inom EG är målet att förverkliga de s.k. fyra friheterna års utgång. En inre marknad med fri rörlighet förvaror, tjänster, människor och kapital skall skapas. Detta ställer krav påharmonisering av en mängd regler av olika slag. Vårsträvan är att svenska företag och produkter inte skall diskrimineras iförhållande till andra länders foretag och produkter på den västeuropeiskamarknaden. Svenska högskolor och företag måste pä lika villkor sommotsvarigheterna i andra västeuropeiska länder kunna delta i det växandeforsknings- och utvecklingssamarbetet. Enviktig grundval för deltagande i den västeuropeiska integrationenutgörs av Luxemburgdeklarationen, som undertecknades av representanter församtliga EFTA- och regeringar . Det gemensamma målet är attskapa ett dynamiskt europeiskt ekonomiskt samarbetsområde, omfattande samtliga18 EFTA- och . Sverigeoch den västeuropeiska integrationen och den västeuropeiska integrationen deklarationenhar förhandlingar igångsatts på en rad olika områden. Detta multilaterala samarbete med EG genom EFTA har mångafördelar. Det omfattar praktiskt taget alla västeuropeiska länder och stårdärför i god samklang med visionen om ett gränslöst . Kontakterna medEG underlättas om EFTA-länderna, vars intressen i förhållande till EG oftasammanfaller, uppträder gemensamt. Vi måste givetvis också verka för en dialogmed de enskilda . Statsministerns förestående Europaresa skall sesi bl. a. detta perspektiv. Det mångåriga samarbetet mellan de nordiska länderna harstor betydelse även för vårt deltagande i det västeuropeiskaintegrationsarbetet och kan på flera områden tjäna som en förebild. Enutveckling av det nordiska samarbetet är nödvändig för att det fortsättningsvisskall kunna bidra positivt till den västeuropeiska integrationen. Detta höjerkraven på samarbetet inom som dess betydelse ökar. År 1985antogs en gemensam handlingsplan för ekonomisk utveckling och fullsysselsättning, som håller på att genomföras. I den nya handlingsplan som nuutarbetas ges strävan att vidareutveckla den nordiska hemmamarknaden fortsatthög prioritet. Den nordiska gemenskapen bygger på ett starkt fundament avgemensamma traditioner. I de nordiska länderna finns en väl utbyggd socialvälfärd. Strävan att utjämna människors levnadsvillkor har, vid eninternationell jämförelse, varit framgångsrik. Löntagarnas intressentillvaratas av starka fackföreningsrörelser. När vi nu står inför uppgiften att delta i en meromfattande västeuropeisk integration är det nordiska samarbetet en tillgäng. Vikan gemensamt verka för att ge integrationen en social dimension och inte baraen ekonomisk. Och detta är nödvändigt. Den västeuropeiska integrationen fårinte bli en angelägenhet bara för de multinationella koncerner som i så höggrad redan är internationellt integrerade. Även andra frågor måste nu sättas i förgrunden. Detinternationella fackliga samarbetet i multinationella koncerner måste gesmöjlighet att utvecklas och stärkas. De europeiska länderna måste intensifieradet pågående arbetet med att söka gemensamma lösningar på de miljöproblem somvi är utsatta för. Vi skall arbeta för att öka våra ungdomars möjligheter attstudera och praktisera i olika västeuropeiska länder. Vi skall verka för attöka människors möjligheter att arbeta i andra västeuropeiska länder än det egnaoch för att denna möjlighet verkligen skall bli en frihet och inte ett tvång.Vi skall söka bredast möjliga västeuropeiska samarbete i syfte att främja fullsysselsättning och en ansvarsfull socialpolitik. Vi skall medverka i arbetet päatt stärka de mänskliga och kulturella kontakterna inom . På alla dessa områden kan vi genom ett aktivt deltagande iden västeuropeiska integrationen och i ett bredare europeiskt samarbete ökavåra möjligheter att uppnå centrala politiska mål. Den ekonomiskaintegra-fionen i sig ger dock inga garanfier för ett sådant resultat. Endastgenom en stark politisk vilja och genom ett intensifierat politiskt ochfackligt samarbete över gränserna är detta möjligt. I syfte att stärka organisationen och effektiviseraarbetet med Europafrågorna inom har regeringen nyligenfattat beslut om en rad åtgärder.En statsrådsgrupp för Europafrågor under ledning av statsministern harbildats. Under statsrådsgruppen har inrättats en särskildstatssekre-terargrupp, som skall ansvara för frågor rörande deltagandei del västeuropeiska integrationsarbetet. En chefsförhandlare för Europafrågorhar utsetts, och ett särskilt sekretariat för europeiska integrationsfrågor harinrättats inom . För att hålla nära ochfortlöpande kontakter med företrädare för fackföreningsrörelsen, näringslivetoch andra berörda samhällsintressen har ett råd för Europafrågor inrättats.Dessutom fäster regeringen stor vikt vid att samarbete mellan statligamyndigheter som berörs av det europeiska standardiseringsarbetet skallförbättras. Den västeuropeiska integrationen aren lång och kompliceradprocess. Det är omöjligt att förutse slutresultatet. Avgörande kommer attvara den politiska viljan hos berörda parter att lösa förekommandeinstitutionella, principiella och praktiska problem. Det ministermöte som höllsi februari mellan samtliga EG- och EFTA-länder om det västeuropeiskaintegrationsarbetet bekräftade ländernas vilja att vidareutveckla sittsamarbete. Inför det förestående mötet i mellanEG-kommissionen och ministrar från EFTA-länderna äger ett konkret uppföljnings-och planeringsarbete rum på en rad områden. Förhoppningen är att vid dettamöte kunna ingå ytterligare samarbetsöverenskommelser. engagemang i det västeuropeiskaekonomiska samarbetet får inte innebära att vi förlorar det globalahandelspolitiska perspektivet ur sikte. En stor del av handeln sker med världenutanför . Vårt deltagande i den internationella arbetsfördelningenhar bidragit till vår välfärd. Detta deltagande har väsentligt underlättatsgenom tillskapandet av multilaterala handelsregler. En ny omgång multilateralahandelsförhandlingarinomGATT:sram, den s. k. Uruguayrundan, pågår i Geneve.Sedan ministermötet i del avanceradeförhandlingarna snabbt och utan konflikter till . Rundans komplexitet börjar nu bli tydlig. De framlagdaförslagen måste bli föremål för kompromisser. För att rundan skall bliframgångsrik måste ibland vitt skilda förhandlingsintressen balanseras motvarandra - ett givande och tagande blir nödvändigt. Avståndet mellan parterna på tunga förhandlingsområdensåsom jordbruk är stort. De större i-länderna verkar obenägnaatt ta initiativ till kompromisslösnigar. De mindre och medelstora aktörernahar därför utrymme att spela en aktiv roll och kan därigenom bidra till atttempot i förhandlingarna hålls uppe. har tillsammans med övriganordiska länder presenterat ett stort antal förslag på mångaförhandlingsområden och förbereder ytterligare initiativ. har Uruguayrundan pågått . Halva den tidsom förhandlarna har till sitt förfogande har då gått. Beslut har fattats att ibörjan av december hålla ett nytt ministermöte, i . Attdär uppvisa resultat av det bedrivna förhandlingsarbetet blir av storbetydelse. Då måste konturerna av ett slutresultat kunna skönjas. Nyligenavhölls ett informellt handelsministermöte i , Västtysk- och den västeuropeiska integrationen och den västeuropeiska integrationen land,mellan ett antal av de större handelsnationerna. var ett av de ländersom deltog. Vid mötet bekräftades de åtaganden som gjordes i Piinta del Este.Deltagarna betonade vikten av att kunna visa upp framsteg i rundan i Montreal.Särskild uppmärksamhet ägnades jordbruksfrågan, som spelar en central roll iförhandlingarna. Frågorna om tjänstehandeln och ökat marknadstillträde förtropiska produkter gavs också stort utrymme i diskussionerna. har ett starkt intresse av att aktivt verka föratt Uruguayrundan skall bli framgångsrik. Vi måste värna om frihandeln och detöppna, internationella handelssystemet. De generella och för alla medlemsländergällande regler som bär upp G ATT måste stärkas vad avser den traditionellavaruhandeln och anpassas till nya områden. En fortsatt frigörelse avvärldshandeln är av utomordentlig betydelse för . Våra internationella handelspolitiskasträvanden får emellertid inte enbart bestämmas av ekonomiska överväganden. Ivissa fall måste grundläggande folkrättsliga och humanitära värden kunna fäavgörande betydelse för våra ställningstaganden. Händelseutvecklingen i ger anledning tillfortsatt djup oro. Inga steg för att avskaffa apartheidsystemet har tagits.Tvärtom har förföljelsen av de fackliga, politiska och kyrkliga organisationersom verkar för ett demokratiskt, icke-rasistiskt ytterligare skärpts. Det är därför oroväckande att de internationellareaktionerna mot apartheid nu tycks avmattas i ett läge då de demokratiska,icke-rasistiska krafterna i behöver omvärldens fulla och uthålligastöd. Behovet av nära fackliga, politiska och kyrkliga kontakter med deorganisationer i som verkar för en demokratisk utveckling är störreän . Fortsatta insatser måste också göras för att stödja frontstaterna. är det viktigt att de internationellapåtryckningarna mot den sydafrikanska regeringen blir effektivare. Vi kommerdärför fillsammans med de övriga nordiska länderna att fortsättaansträngningarna att fä till stånd beslut om effektiva sanktioner av FN:ssäkerhetsråd. I avvaktan på ett sådant beslut kommer vi också fortsättningsvisatt verka för omfattande internationella sanktionsåtgärder mot . Det förbud mot handel med och sombörjade tillämpas skall ses mot denna bakgrund.Tillämpningen av reglerna har varit mycket restriktiv, och undantag harmedgivits endast när tungt vägande humanitära skäl har förelegat. utreder den svenska sanktionspolitikenmot . De frågor som berörs av kommitténs arbete är handeln med tjänster,handeln mellan svenska bolag utomlands och samt svenska dotterbolagsverksamhet i . De bilaterala och multilaterala relationernafill utgör ett väsentligt inslag i vår handelspolitik. Deras andelav svensk utrikeshandel har minskat beroende på bl. a. den internationellaskuldkrisen och fallande priser på råvaruexport. För vissabranscher och enskilda företag är emellertid handeln med av mycketstor betydelse. Handelssituationenhar förbättrats något för flera av tredje Såvälexporten som importen har pä sina håll ökat som inkomstnivåerna ivissa börjar närma sig industriländernas nivå. Därmed finns ocksåanledning att närmare diskutera hur de ekonomiskt mer framgångsrika u-ländernaskulle kunna påta sig ett större internationellt handelspolitiskt ansvar. Sverigesekonomiska relationer med berörs också av det multilaterala arbetetinom FN. Vid FN:s sjunde konferens för handel och utveckling, , förrasommaren intog handelsfrågorna en framskjuten ställning. Regeringen verkar nuaktivt för att de förslag och åtgärder på olika områden som man enades om islutdokumentet skall följas upp i såväl som andra berördainternationella organisationer. Tekoexportenär viktig för många . Inom ramen för det s. k. multifiberavtalet, ettspecialavtal under , har , liksom de flesta andra industriländer,vissa restriktioner på tekoområdet. Merparten avvara bilateralatextilbegränsningsavtal har omförhandlats. Det mandat som regeringenfastställde inför dessa förhandlingar har öppnat vägen för en successivt ökandeimport av tekovaror från berörda länder. Trotsatt de nuvarande handelspolitiska skyddsåtgärderna stegvis trappas ned, harregeringen bedömt det angeläget att tekoindustrin får ytterligare tid för denomställning som krävs. Frågan om fortsatt skyddsbehov för tekoindustrin skallutredas av kommerskollegium innan det nuvarande multifiberavtalet, MFA IV, löptul. Målet för regeringens tekopolitik är emellertid att industrin inomöverskådlig framtid skall kunna stå på egna ben. Slutligenskall erinras om att teko ingår som ett betydelsefullt förhandlingsområde iUruguay-rundan. Förhandlingarna om teko har till syfte att skapaförutsättningar för att integrera tekosektorn i . Regeringens strävan äratt gemensamt med övriga industriländer diskutera ett återförande avtekosektorn till ordinarie regelverk. Vi står inför stora handelspolitiska utmaningar. Utformningen av vårEuropapolitik kommer att påyerka utvecklingen i vårt land under lång tidframöver.