prot · GB0931 · 1987-12-31 00:00:00 — Trots detta återkommer det här förslaget. T.o.m. de som tillverkar och säljer öl tycker skall höja åldersgränsen när det gäller möjligheten att komma åt alkohol. Får jag korrigera StenAndersson på en mycket viktig punkt. Varken jag eller någon annan iutskottsmajoriteten har föreslagit fler restriktioner, som i sitt anförande. Vi säger bara att de restriktioner som finns skalltillämpas på ett rikfigt och rättvist sätt. 95STEN i (m) replik: talar om en ståndaktigtennsoldat. Han har faktiskt viss poäng i det, därför att jag drivit dennafråga . 1, år 2 och år 3 behagade inte någonutskottsföreträdare gå in i denna fråga. År 4 inträffar att man i alla fallkommenterar min mofion i kammaren. sig att det trots allt kanvara förenat med vissa fördelar att bli benämnd som ståndaktig tennsoldat. Mendet är inte detta frågan i grunden handlar om. Det handlar, , omatt ni, och jag skall inte exkludera något parti i denna kammare, medvetetdiskriminerar människor som är myndiga, människor som vi i inånga sammanhangkräver stora insatser av. Jag skall ta ett exempel. Vari ligger den enormaavgörande skillnaden mellan att skaffa och uppfostra egna barn och att köpa enflaska lättvin på Systembolaget? Om ett par som är skaffar sig ett barn,finns det ingen som talar om att man skall ta barnet från dessa myndigamänniskor. Den rätten ger dem det största ansvar man någonsin kan lägga på enmänniska, nämligen att fostra sina barn. Men rätten att t. ex. fira det härbarnets dop genom att köpa en flaska lättvin på Systembolaget förbehåller mandem inte. Tillsist, fru talman, skall jag i min stora generositet invitera fill , där jag skall bygga en ställning runt ett hus på enbyggarbetsplats. Jag skulle med glädje se fram mot att följde meddit. Då kunde han tala om för arbetarna i dessa arbetsbodar varför situationenpå detta område är som den är. Jag tror inte att kommer attacceptera min inbjudan, och jag kan, fru talman, fuller väl förstå varför. Anf, 96 (): I det här betänkandet behandlas en mängd motioner. Själv är jaginblandad i en del av dem. Detär bra att vi minst en gång får en debatt om alkoholfrågorna ochdärigenom stämmer av hur läget är på det alkoholpolifiska området. Även om detredan här sagts en del om det stora problem som alkoholen utgör i vårtsamhälle, vill jag göra några konstateranden. Enligten undersökning 1981 skulle alkoholen ha kostat svenska samhället 50 miljarderper år. Översatt fill dagens situafion motsvarar det ca 70 miljarder. Ett parsvenska forskare har också konstaterat att det inte finns något annat ämne, somhar så stora giftverkningar på den industrialiserade vaddens befolkning somalkohol. Alkoholenligger bakom en förfärande stor andel olyckor, för tidiga dödsfall ochvåldsbrott. Nästan vart tredje dödsfall bland medelålders män och var fjärdeförtidspensionering har samband med alkoholmissbruk. Detsamma gäller varannandrunkningsolycka och vart tredje dödsfall i trafiken. Ungefär en femtedel av sjukfrånvaronberor på alkoholen. I var fjärde sjuksäng på våra akutsjukhus ligger pafientermed alkoholrelaterade sjukdomar. När det gäller våldsbrott och skadegörelsefinns alkohol med i bilden i av fallen. Dettaär skrämmande siffror. Och bakom varje siffra finns mänskliga tragedier. Bakomvarje missbrukare finns dessutom anhöriga som far illa -ofta en slagen kvinnaeller ett skadat barn. Detär viktigt att uppmärksamma alkoholens betydelse för olika samhällsproblem, t.ex. våldsbrott, narkotikamissbruk och aids. Men dessa problem blir oftauppmärksammade i massmedia utan att förhållandet till alkoholen tas upp. Dettycks ofta vara lätt att i allmänna termer ta avstånd från och kräva hårdaretag mot t. ex. våld och knark. Men då man påvisar att alkoholenhar en stor roll i sammanhanget, blir tvehågsenheten genast större. Vi var här i 1977 överens om ätt den alltförhöga alkoholkonsumtionen skulle minska. Detta understryker också utskottet isitt ufiåtande. Men skall vi uppnå en stabil minskning av alkoholkonsumtionen,måste vi relatera denna minskning till ett bestämt mål. Och det mål som vi harsatt upp för oss, och sorii jag hoppas vi alla i denna kammare fortfarande äröverens om, är att vi skall uppfylla WHO:s rekommendafion om en minskning avalkoholkonsumtionen . Det innebär i praktiken att vi skallminska konsumtionen från nuvarande ca ren alkohol och invånareöver till . För varje åtgärd som vi företar oss på detalkoholpolifiska området måste vi fråga oss om, och i så fall hur mycket, denaktuella åtgärden kommer att minska alkoholkonsumtionen. Vi måste också frågaoss om den föreslagna åtgärden tvärtom kanske kan tänkas gå på tvärs med vårmålsättning. För att nå det mål som vi satt upp måste vi vidta fleraolika åtgärder gällande både information och restrikfioner. Utskottet avstyrker alla motioner och mofiverar detta medatt bl. a. hänvisa till den avlämnade alkoholhandelsutredningen,trots att förslaget varit ute på remiss och blivit ganska sönderskrivet. Iutredningsförslaget föreslås ju bl. a. att det kommunala vetot skall tas bort.Det har många reniissinstaner - bl. a. - gått emot. Ett annat mycket tvivelaktigt förslag är att folköletskall få säljas i kiosker, bensinstationer, korvbarer o.d. Alla alkoholpolitiska beslut i blockeras nu avde förslag som kan tänkas komma i en eventuell proposition . Även omtiden och utvecklingen borde arbeta mot alkoholhandelsutredningens förslag, kanvi inte fortsätta att skjuta upp viktiga alkoholpolifiska beslut för attregeringen inte kan ta ställning i de här frågorna. Jag skulle här vilja vädja till socialdemokraternasrepresentant i utskottet att ge någon form av garanti eller löfte om att eneventuell proposition - när den nu kommer - verkligen har som klar målsättningatt fullfölja vårt riksdagsbeslut om en minskning av alkoholkonsumfionen. Ochen sådan målsättning kan ju inte förenas med de förslag som utredningen harfört fram. Utskottet uttalar sig - liksom socialutskottet -visseriigen något positivt om de mofioner som tar upp prisinstrumentet som ettled i att sänka alkoholkonsumfionen. Men trots detta tillstyrker inte utskottetmotionskraven på kortare intervaller mellan prishöjningarna. Först höjdes alkoholskatten, efterpåtryckningar från inte minst folkparfiet. Priserna hade då legat stilla . Det är därför hög tid att höja priserna igen, trots vad utskottetstalesman sade här fidigare. Prishöjningarna måste också vara något större änvad som mofiveras av förändringarna av konsumentprisindex. Vi måste ju få nedkonsumfionen! Och är prisinstrumentet ett av de mest effektiva sätten. Ett speciellt index som inte har anknytning fillkonsumentprisindex bör tas fram, ett prisindex som inte ufiöser andrahöjningar, t. ex. av pensionerna. Jag vill med detta yrka bifall till reservafionerna 1 och 2. I det härbetänkandet förekommer också ett par mofioner - dels från Alkoholfrågor m. m. moderathåll, dels från vpk - om att återinföra mellanölet. Bryggeriernasrepresentanter springer också benen av sig i trapporna hos medbegäran om att få återinföra mellanölet, att få en ny skatteklass avmellanölstyp. Det vore djupt beklagligt om regeringen inte nu skullekunna stå emot alkoholkapitalets påtryckningar. Det nya mellanölet skullevisserligen kanske säljas endast på restauranger och i systembutiker. Men detverkar orealistiskt att systembolagspersonalen skulle orka med en sådanytterligare belastning, vid sidan av den ständigt ökande starkölsförsäljningen.Krav från olika håll skulle säkerligen snabbt uppstå på att mellanölet skullefå säljas även i livsmedelsbutikerna. Med erfarenheten från mellanölstiden kanvi nog inte vänta oss någon positiv överströmningseffekt till minskad alkoholkonsumtion,vilket nämndes här fidigare. Så fort stämningsläget tillåter dyker olikaintressegrupper upp med förslag om uppluckring av alkoholpolitiken. Men manmåste väl ändå begära av ett statligt bolag som att det skall accepteraden alkoholpolifik som har slagits fast av regering och riksdag. I en av motionerna tar andre vice talman och jag upp den tullfria alkoholen, den s. k. turistspriten, sominnebär ett problem som det är svårt att komma till rätta med. Det är ju enalkoholpohfisk fråga, en skattefråga och en rättvisefråga. De stora flytande krogarna - inte minst till och frånFinland - finansierar till stor del sin verksamhet genom att sälja billigalkohol. Problemet är att det är internationella bestämmelser som gäller,eftersom försäljningen sker på internationellt vatten. Det borde inte vara svårt att inse att båttrafiken inteskall subventioneras genom billig sprit och tobak. Inte heller i samband medflygning bör skattefri försäljning av tobak och alkohol få ske. Man blir mäkta förvånad - och besviken - när numoderaterna på sin stämma beslutat att verka för att skattefri sprit skall fåsäljas även på Gotlandsbåtarna! När det gäller den skattefria försäljningen av alkohol ärdet ett betydande skattebortfall som sker. Om man antar att motsvarande mängdalkohol skulle beskattas, rör det sig om somsvenska staten förlorar genom turistinförseln. Men det avgörande är att detdessutom är en alkoholpolitisk fråga. Enligt generaltullstyrelsen uppgick år1979 införseln av spritdrycker till av den registreradespritförsäljningen och införseln av vin fill av den registreradeförsäljningen. Det är alltså ingen enstaka flaska eller några marginellamängder det gäller. I vår motion påpekar vi att år 1981rekommenderade regeringarna i de nordiska länderna att genom samfälltuppträdande på internationellt plan verka för enhetliga regler, som innebärbegränsningar i rätten att tullfritt införa skattefria alkoholvaror. Frågan ärockså aktuell inom EG, där de nordiska länderna bör agera i den här frågan. Utskottet anser sig ha viss förståelse för motionskravetmen anser ändå inte att några speciella lösningar kan föreslås för i Sverigebosatta personer. Denna inställning är tyvärr mer passiv än den inställning somskatteutskottet gav uttryck för. Jag skall ta upp en motion som jag har avlämnat fillsammansmed och som gäller hembränning. Hembränningen har nämligenblivit en fritidssysselsättning med status. I bostadsområden förekommer t.o.m.att de boende bildat hembränningsförehingar, i vilka nyinflyttade erbjudsmedlemskap. Att lagöverträdelser förekommer inom olika områden vet vi, men atthembränningen nu är så ohämmad och öppen måste ses med stor oro. Härmåste till en skärpning. Övervakningen är nämligen minimal. Genom ettborgerligt regeringsförslag skärptes straffen förhembränning. Men vad som behövs ytterligare är en upplysningskampanj, där detslås fast med skärpa ätt hembränning är ett allvarligt brott. Utskottethänvisar här, liksom när det gäller många av de andra motionerna, tillalkoholhandelsutredningens förslag. Man tar därigenom ingen egen ställning utanskjuter frågan framför sig. En viss markering i positiv riktning finns dock idet särskilda yttrandet av folkparfisterna i utskottet. Dethär är bara ett exempel på vilken förhalning som sker med mångaalkoholpolitiska frågor, och det går stick i stäv med vår målsättning att sänkaalkoholkonsumtionen. Skall vi klara av den beslutade sänkningen på de få år somvi har på oss , får vi inte fortsätta att skjuta nödvändigaåtgärder , utan vad som måste göras måste ske snabbt. Det ärdärför, herr talman, anmärkningsvärt att regeringen inte redan nu har kommitmed förslag som går i den riktningen. Detskulle sedan ha varit frestande att ta upp den handske som iMalmö kastade tidigare. Men med hänsyn fill den fid som jag har använt skalljag inte göra det. Han gjorde jämförelser med Vinländerna , Italienoch . Jag skulle bara vilja säga fill honom att han nog bör låta siginformeras om fakta: tillståndet i dessa länder är inte alls så bra som mankunde få intryck av genom vad han sade. Det gäller inte minst medicinskt. Underdetta anförande övertog tredje vice talmannen ledningen av kammarensförhandlingar. Anf.97 () rephk: ställde en fråga fill mig angående målsättningenbeträffande alkoholkonsumtionen i det här landet. Jag skall nöja mig med attpåpeka att vår socialminister i eninterpellafionsdebatt mycket klart sade ifrån att vi socialdemokrater stårbakom alkoholpolitiska beslut, som innebär att alkoholkonsumtionenskall bringas ned och att på det sättet missbruket skall kunna minskas ochalkoholskador kunna undvikas i så stor utsträckning som möjligt. Jagvill tillägga att vi här i har ställt oss bakom WHO:s rekommendafionom en 25-procenfig nedskärning av alkoholkonsumfionen till år2000. 6Riksdagens protokoll 1987/88:31 98 (vpk) replik: Det är ett rikfigt påpekande av att det finns enenskild vpk-motion om ett nytt mellanöl, men det är också helt riktigt att denmotionen inte har stötts vid behandlingen i skatteutskottet, och det finnsalltså inget bifallsyrkande till den. Ettannat avsnitt i anförande skulle jag vilja bemöta. Det gällerfrågan om ett rensat index. Mangör upp olika avtal på arbetsmarknaden under vissa bestämda förutsättningar. Enav de förutsättningarna är indexserier och låsningar fill löneglidnings- ochprisgaranfier. Om man under pågående avtalsperiod i skulle fattabeslut, som skulle innebära allvarliga förändringar av hur dessa index beräknasoch därmed undanröjde tilltron fill de index som finns med i villkoren föravtalen, skulle detta enligt min mening vara djupt olyckligt. Man kan inteunder pågående avtalsperiod komma med sådana här förslag och ens tro på demsjälv. Detär väldigt konstigt om man först väger in en rad faktorer och sedan rycker utdessa, med tanke på den kompensafion som då uteblir men som man egentligen hartjänat in genom att ha en fast indexering under vissa givna förutsättningar.Detta kan ju, med förlov sagt, inte alls vara allvarligt menat. Anf.99 () replik: Stora delar av de båda senaste inläggen gör mig faktiskt glad. Jag ärtacksam för att svarade här och slog fast socialministerns på nyttuttalade inställning. Det handlar alltså om de beslut som vi fattade gemensamt1977 och som fortfarande gäller och också om löftet till WHO om en sänkning avalkoholkonsumtionen . Jag tolkar således den på nytt här givnaupplysningen som ett löfte om att den proposition som vi kan vänta någon gångnästa år inte kommer att beröra vissa av alkoholhandelsutredningens förslag. Jagtänker då bl. a. på förslaget om ölförsäljning på bensinstationer, i korvbareretc., som jag berörde i mitt förra anförande, och en del av de förstag som gårhelt på tvärs när det gäller fidigare beslut. Jag är glad för påpekandet - även om jag redan visste det- att motionen i fråga var en enskild vpk-motion. Jag förstår att den inte harnågot stöd i vpk:s riksdagsgrupp, vilket är tacknämligt. Vidare förstod jag att det var litet farligt att pånytt nämna just det rensade indexet. Det kunde ju leda fill en förlängning avdebatten. Jag vill emellerfid inte uppta kammarens fid. Både ochjag har tidigare här följt denna debatt. Jag hänvisar därför bara till deargument som har anförts i dessa sammanhang. 100 (): Det är ju så, att skatteutskottet har hand om de alkoholpolifiskafrågorna, som det har sagts tidigare. Men regelmässigt remitteras sådana frågortill socialutskottet. Det finns dock en skillnad. Självfallet harskatteutskottet hand om skatterna, medan vi i socialutskottet i huvudsak harhand om vårdfrågorna. Men de här två bitarna - alkoholpolifiken ochvårdpolitiken - hör faktiskt ihop. Det handlar ju om orsak och verkan. Alkoholpolitiken måste hållas samman. Samhället har skapatolika organ för det här ändamålet. Vi har , som har ettövergripande ansvar. Vi har ochnarkotikaupplysning, som har ett starkt inslag av folkrörelse och som framförallt följer forskningsfrågorna och informationen på detta område. Vidare harvi , som ganska har underställts regeringen. Det är alltså ettregeringsorgan. Jag vill här nämna att så att säga har fått ett litetbarn som heter - beredningsgruppen för opinionsbildning mot alkohol ochnarko-fika. Säkerligen kan man göra mycket mera genom AN-rådet ochnämnda beredningsorgan. Jag hoppas verkligen på en utveckling i detta avseendeoch att man skall ta upp alla de frågor som hör hemma på alkoholpolitikensområde. Om vi läser utskottsbetänkandena, finner vi att man gång på gångupprepar att har en alkoholpolitisk uppgift. Jag skulle vilja säga alltid måste ha det mål framför sig som finns beskrivet här och som viideligen kommer tillbaka till. Det gäller alltså målet att minska alkoholkonsumfionenmed fram . Det gäller att inrikta politiken mot det målet. Vi för en restriktiv politik. Det innebär att vi harSystembolaget. Dessutom har vi Vin- & Spritcentralen. Jag vill här lyftafram vad både socialutskottet och, inte minst, skatteutskottet säger på dennapunkt, nämligen att såväl Systembolaget som Vin- & Spritcentralensjälvfallet måste anpassa sig till alkoholpolitikens mål. Inte minst från Vin-& Spritcentralens sida har man menat att man egentligen inte har ettalkoholpolitiskt ansvar. Men det har man, och det markerar i dagväldigt tydligt. Självfallet skulle det i detta sammanhang inte finnasnågot monopol, om vi inte menade att det är viktigt att inordna dessa organ ialkoholpolitiken. Vi vet att alkoholistvården kostar mycket, inte minst inomhälso- och sjukvården. Men själva alkoholistvården är kanske inte så oerhörtdyr. Jag har fått ett meddelande från om folkrörelsernasarbete inom detta område. meddelar nämligen att det har kommitin ansökningar, där man totalt begär 75 milj. kr. Men i själva verket har socialstyrelseninte mer än 7 milj. kr. Jag känner glädje, men också i viss mån frustration idetta avseende. Folkrörelserna är alltså beredda att ställa upp oerhört starktnär det gäller att bekämpa alkohol- och narkotikamissbruket. Men vi har intemöjlighet att ge dem av det de behöver. Jag undrar om det intemåste till en omfördelning av de pengar som går till vården av alkoholskadade,så att man mera kan rikta in sig på förebyggande åtgärder. Det är ju denuppgift som folkrörelserna har i detta sammanhang. Det är således oerhörtvärdefullt, intressant och glädjande att folkrörelserna är så akfiva på dettaområde. Det har sagts en del om prisinstrumentet. Jag skall inteupprepa argumenten. Jag vill dock framhålla att vi i socialutskottet, när vihar tagit upp den här frågan, har sagt att minst konsumenfindex måste följas.Men man måste kanske hålla sig på en litet högre nivå för att få ned alkoholkonsumfionen- det är ju ändå vårt mål. Vi i socialutskottet har gjort ytterligare någrapåpekanden som jag vill lyfta fram här. Vi är oroade över utvecklingen när detgäller snabbvinerna och har Alkoholfrågor m. m. därför sagt att det ärnödvändigt att man uppmärksammar detta. Frågan bereds i sedanalkoholhandelsutredningen har tagit upp frågan. Det är alltså nödvändigt attfrågan uppmärksammas ordentligt. Vi är, som sagt, oroade. Ävenpå en annan punkt gör vi en markering. Det gäller T-spriten. Vi har fåttoroande rapporter från t. ex. , där många sägs köpa T-sprit på vanUgabensinmackar. Man vet inte riktigt hur man skall ta itu med problemet.Socialstyrelsen bör undersöka om det går att göra något åt detta. Eftersom dethär är viktigt, lyfter vi också fram frågan. Naturligtvistalar vi också om hembränningen i betänkandet. har i uppgift att följafrågan. Det här hör ju ihop med priser, ja, med alkoholpolitiken över huvudtaget. Det är klart att man måste vara väldigt uppmärksam. Hembränningen fårinte öka. Enannan fråga som vi måste följa med stor uppmärksamhet gäller reklamen, att detreklamförbud som vi har följs. Mycket mer oroande är emellerfid den indirektareklam som förekommer i TV. Det är svårt att veta hur man skall komma åt dennaföreteelse. I många TV-program är det så att så fort man har något bekymmereller när människor pratar med varandra vid sammanträden eller i andrasammanhang, så bär det i väg fill barskåpet. Det sups mycket mer iTV än hemma hos svenska folket. Det är klart att dessa TV-inslag mycket starktpåverkar alkoholvanorna. Vidarevill jag säga i den här debatten: Kom inte med något förslagom att mellanöletskall återkomma! Det kan inte finnas några möjligheter att över huvud taget fåigenom ett sådant förslag i . Anledningen är, som sade,det elände som mellanölet förde med sig när det fick säljas. Efter många om ochmen fick vi ju bort det. Det betydde mycket när det gällde alkoholkonsumtionenoch då inte minst ungdomens alkoholkon-sumfion. Det har sagts i debatten att det är svårt att få fram nya djärva måleller förslag. En sådan här debatt kan kanske vara rätt avslagen i och för sig,men jag vill ha sagt att det fordras en ständig bevakning, om vi skall kunnaklara av att uppnå de mål som vi har och utvecklingen inte skall vändas i enuppåtgående konsumtionskurva. Det finns, herr talman, egentligen inte någotAlexanderhugg, utan man får använda ett ganska stort antal instrument ochfillvägagångssätt för att bekämpa alkoholkonsumtionen. Somjag redan sagt sysslar vi i socialutskottet med vårdfrågan. På det området görsmånga insatser från folkrörelsernas sida. Jag ser på talarlistan att anmält sig som nästa talare. Jag vill gärna hälsa honom välkommen. Hanförestår ju , en av de organisationer - det finns, som jag talatom tidigare, flera - som har gjort en oerhört stor insats när det gällervårdfrågorna. Jag skulle kunna gå vidare i debatten om vården, men jag villavsluta med att säga att vi i vår får ett förslag beträffande vårdfrågorna. Dåfår vi en ny debatt om hur vi skall klara vården av dem som är alkoholskadade. Jag yrkar, herr talman,bifall fill skatteutskottets hemställan. Anf.101 (): Som fidigare sagts vid upprepade tillfällen är alkoholproblemet vårtlands största medicinska och sociala problem. Alkoholdebatten handlar ju ihuvudsak om hur många som dör, hur många som missbrukar alkohol och omutslagning av den enskilde. Det talas om hur många sjukvårdsplatser som upptasav alkoholskadade och inte minst om de stora kostnader det innebär som en följdav alkoholen. Allt detta är mycket viktiga detaljer i alkoholdebatten ochfrågorna kring den. Hurvi sysslar med de enskilda alkoholisterna eller missbrukarna själva har oftadominerat debatten. erfarenhet av arbete med dessa problemafikervill jag påminna om de nära anhörigas svåra, ja, obeskrivligtsvåra situation. Då vill jag framför allt påminna om barnen, de oskyldiga ochglömda barnen. År1958 genomfördes en undersökning vid , en undersökning avbarn till alkoholister. Det var professor som utfördeundersökningen. Han fann bara två alkoholiserade mödrar i ett material på 141missbrukarfamiljer. är det en på fem, en mor på fem alkoholistfamiljer. Ompappa var berusad kunde barnen tidigare i de flesta fall söka trygghet hos ennykter mamma. är det inte ovanligt att båda föräldrarna super. Inomalkoholistvården i behandlar man sällan någon annan än alkoholistensjälv. Att även resten av familjen kan fara illa är ett problem som sopas undermattan. Ändå visar alla undersökningar att barn fill alkoholister har detmycket svårt. De känner skuld och skam för föräldrarnas missbruk och gör sittbästa för att dölja förhållandet. De vågar inte ta hem kamrater, och de blirofta mycket isolerade. Alldeles för tidigt får de ta på sig en föräldraroll åtsina egna föräldrar. De städar, torkar, rensar upp spyor, försöker skydda sinmamma eller pappa mot omvärlden. Vidett samtal säger en sexårig flicka att det är hemskt när mamma dricker. Jagblir ledsen och gråter när mamma är full. Två gånger när hon har varit full harhon ramlat och slagit sig i huvudet, så att hon har blött. Då har jag fåtttorka upp och ringa efter hjälp, säger flickan. Hon berättar vidare att honinte vågat sova , om modern varit borta, för "jag är så räddatt hon skall göra sig illa". Eftersomdet i regel är mamman som står för den dagliga omvårdnaden av barnet får hennesmissbruk förödande konsekvenser. Barnet har inte hela och rena kläder. Iblandskickas det iväg till skolan utan vantar och mössa, trots att det ärminusgrader. När klassen åker ut på utflykt får barnet ingen matsäck med sig.Ingen middagsmat står på bordet. Hemmet förfaller, därför att mamman har svåraalkoholproblem.