prot · GB0956 · 1987-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1987/88:56 Förhandlingarna leddes av förste vice talmannen. 1 § Justerades protokollen för den 14 och 15 innevarandemånad. 2§ Svar på interpellation 1987/88:154 om ubåtskränkningarna har ställt följande frågor tillmig med anledning av att en sakkunnig i försvarsdepartementet uttalat sig i entidningsintervju beträffande ubåtskränkningarna i . Ärförsvarsministern beredd att redogöra för om någon ny omständighet frarnkommitefter som motiverar den sakkunnigesutspel? Om inte någranya omständigheter framkommit, avser försvarsministern att vidta någon åtgärdmot denna typ av desinformation från en tjänsteman i försvarsdepartementet? Som svar på den första frågan kanjag upprepa vad jag sade i ett uttalande för TT ,nämligen att några nya omständigheter, som skulle slutsatser, som de presenterades för regeringen iapril 1983, inte har framkommit. De indicier som redovisade inationalitetsbe-stämningsfrågan studerades i själva verket noga i samband medatt överbefälhavarens senaste kvartalsrapport överlämnades. Därför hade jag enmycket god grund att stå på när jag gjorde mitt uttalande. Som svar.på den andra frågan kan jag meddela ätt jag inteavser att vidta några speciella åtgärder i syfte att hindra personer - de måvara sakkunniga i försvarsdepartementet eller ej - att redovisa sinaminnesbilder i massmedier förutsatt att sekretessbrott inte begås. 2 (): Först vill jag tacka statsrådet för svaret påmin interpellation. Man kan emellertid konstatera att det ärotillfredsställande, eftersom det i detta fall inte handlar om att en enskildtjänsteman, vilken som helst, skulle ha rätt att redovisa en minnesbild. 4 protokoll 1987/88:53-58 vid ettbesök i , då han avfärdade det grundlösa ryktet om att detvar ett antal andra nationers ubåtar som var inblandade i Hårsfjärdenincidenten.Han sade: "Det som låter som en saga! skulledessa Nato-ubåtar ha tagit sig genom det smala och bara nio meter djupaÖresund?" Det var minnesbild. Det handlar om ett ryktesom en enhällig parlamentarisk har avfärdat-somgrundlöst. Vadden här interpellationen och sakfrågan handlar om, frutalman, är inte om en enskild tjänsteman skulle ha rätt att återge sinaminnesbilder. Det handlar om att en av regeringen politiskt tillsatt tjänstemanutnyttjat ett rykte, som man avfärdade som en saga. Hanutnyttjade detta rykte för att misstänkliggöra grunden för den diplomatiskaprotest som riktade mot Sovjeunionen med anledning avutbåtsskyddskommis-sionens rapport. Det handlar om att en av regeringenpolitiskt tillsatt tjänsteman försöker desavouera den av regeringen fördautrikespolitiken. säger att några nya omständigheter inte hartillkommit. Det är riktigt. Ändå har han - vilket jag inte visste när dennainterpellation skrevs - varit informerad om att hans politiskt sakkunnigetjänsteman skulle antyda att det fanns andra omständigheter. har inte sett till att detta inte skedde genom att intelängre betraktades som politiskt sakkunnig. Denne av regeringen politiskt tillsattetjänsteman i statsrådet omedelbara närhet har spritt ut ochåterupplivat ett grundlöst rykte som spelar stormakten i händerna. Den stormaktsom förra gången hävdade att det inte fanns någon grund för den protest somSverige riktade mot den kan nu ta åt sig detta återupplivade rykte som RoineCarlssons politiskt tillsatte tjänsteman spred ut. Detta spelar stormakten ihänderna av det skälet att det skadar trovärdigheten i ett eventuellt framtidadiplomatiskt agerande. Dagen innan ÖB skulle presentera sin ubåtsrapport återupplivade denne politiskt tillsatte tjänsteman ett rykte,uppenbarligen för att minska trovärdigheten hos dem som eventuellt skullevilja att man gjorde en nationalitetsbestämning med anledning av den rapportsom ÖB lämnade. Detta skedde, fru talman, i samförstånd med försvarsministern,enligt vad han själv har uppgivit. Jag skulle sätta värde på om försvarsministern här ikammaren ville bekräfta att han var informerad om att hans politiskt sakkunnigepå detta vis skulle göra vad han kunde för att desavouera svenskutrikespolitik. Var statsrådet informerad om att detta rykte skulleåterupplivas? I så fall är det av intresse att veta om försvarsministern hadenågon synpunkt på det förenliga i att på en gång vara politiskt tillsatttjänsteman och sprida ut rykten som desavouerar den av regeringenförda politiken. Ingen kan neka någon enskild medborgare att föra fram varesig grundade eller grundlösa rykten. Men man kan ha synpunkter på att någon gördet då han talar i egenskap av medarbetare till landets försvarsminister. HadeRoine någon synpunkt på den desinformation som spreds via massmediadagen före framläggandet av ubåtsskyddsrapporten? åtgärderavser att vidta för att reparera den skada han tillsammans medNils har åsamkat svensk trovärdighet? gör sig som vanligt skyldigtill felaktigheter. En av dem är att den tjänsteman som han åberopar inte ärpolitiskt sakkunnig. Den som i vårt land lämnar meddelanden för publicering imassmedia åtnjuter ett starkt rättsligt skydd. För det första går vår lagstiftning långt i skyddet avuppgiftslämnarens . Det är som bekant i princip förbjudet attforska efter källan till uppgifter i tidningar eller i radio och TV. För det andra har vi särskilda regler till skydd för demsom inte använder., sig av rätten till anonymitet i kontakten med massmedia. Avdem kan vi utkräva ansvar vid domstol bara enligt vad som regleras itryckfrihetsförordningen. Det innebär att lagföringen är kringgärdad avåtskilliga särregler till skydd för svaranden. Också i det falluppgiftslämnandet inte involverar något brottsligt förfarande verkartryckfrihetsrätten till skydd för uppgiftslämna-ren. En arbetsgivare fårexempelvis inte vidta sanktioner mot en anställd som visar bristande lojalitetgenom att till pressen lämna negativa upplysningar om någonting på arbetsplatsen. Vår lagstiftning ger alltså starka garantier för attuppgifter skall kunna lämnas till massmedia utan att uppgiftslämnaren drabbasav repressalier. Bakgrunden till reglerna på detta område är givetvis vårönskan att värna om den fria opinionsbildningen. Jag tycker inte att det fall som vi diskuterar i dagmotiverar några överväganden i fråga om ändringar i tryckfrihetens bärandeprinciper. För övrigt förtjänar inte inläggatt man fäster något avseende vid det. 1987/88:56, 4GUNNAR HOKMARK (m): Jag kan förstå att söker flyden här debatten genom smärre oförskämdheter. Det är ju en debatt som måstevara . utomordentligt pinsam för honom själv. Debatten handlar inte om meddelarskyddet eller om rättenatt fritt uttrycka vad man vill, utan den handlar om att en av regeringentillsatt sakkunnig tjänsteman efter samråd med försvarsministern haråterupplivat ett grundlöst rykte som drabbar svensk säkerhetspolitikstrovärdighet. Mot den bakgrunden är det intressant att notera att detenda försöker göra är att ta en liten poäng på frågan om NilsSköld var politiskt sakkunnig eller ej. Men vill väl inteförneka att var en sakkunnig tjänsteman, anställd som medarbetaretill ? Vad det handlar om kan ses i ett annat perspektiv. Förnågra veckor sedan kunde vi konstatera att man på läckteviss hemlig korrespondens, såvitt man utifrån kan tro i syfte att åstadkomma énpartitaktisk poäng. spred den sakkunnige tjänstemannen ochmedarbetaren till på nytt ett rykte, förmodligen i syfte att 1987/88:56 . försvåraför dem som vill föra en debatt om huruvida vi i kannationalitetsbestämma ubåtar. Då handlar det inte om meddelarskyddet. Jag har inte pånågot sätt ifrågasatt fullkomligt självklara rätt att uttrycka vadhan vill, utan vad det handlar om är om i sin egenskap avförsvarsminister och statsråd accepterade att detta rykte skulle spridas av enperson med den ställning som då hade. Det är intressant att inte har svarat på enenda av mina frågor. Han har inte svarat på om han hade några synpunkter på detlämpliga i detta. Han har inte velat bekräfta här i att han verkligenvar informerad. Han har inte heller på något sätt presenterat någon åtgärd attvidta för att reparera den skada som han, genom att vara informerad,'tillsammans med har åstadkommit. Han har ju medverkat till ettdubbelt budskap. Man kan självfallet säga här i kammaren att frågan inteförtjänar någon' mér debatt. Men dessa frågor borde besvaras, . Överläggningen var härmed avslutad. 3 § Föredrogs och hänvisades 1987/88:76till socialutskottet 1987/88:77till lagutskottet ' 1987/88:78till trafikutskottet 1987/88:80till socialförsäkringsutskottet 4 § Meddelande oni interpellation Meddelades att följande interpellation framställts 1987/88:167av () till statsrådet om ålderdomshemmen somalternativ i åldringsvården: Socialministern måste nu läggapapperen på bordet och öppet redovisa regeringens inställning och målsättningbeträffande ålderdomshemmens framtid. har skilda företrädare förregeringspartiet på olika sätt motarbetat ålderdomshemmen trots deras viktigaroll inom äldrevården. Detta har skett genom uttalanden, direktiv och beslut. Socialministern skriver nu visserligen ibudgetpropositionen att ålderdomshemmen skall vara kvar. Men samtidigtredovisas inga avgjort konkreta och positiva förslag i den riktningen. Somexempel kan nämnas den betydande orättvisan när det gäller grunderna förhemtjänstbidragéts fördelning. Ibudgetpropositionen redovisas faktauppgifter om att ett stort antal platservid ålderdomshem försvunnit . Statsrådet förutsätter attdenna utveckling skall fortsätta. Några konkreta förslag som kan stoppaminskningen av platser föreslås inte. Enligt uppgifter i nyhetsprogrammetRapport , kommer nedläggningen av ålderdomshemsplatser attgå ännu snabbare än . Beräkningen skulle vara baserad på uppgifter frånsocialstyrelsen och med anledning av en begäran frånstatsrådet. Många gamla människor på ålderdomshemmen lever iovisshet och rried mycket stor oro . Från hela landet kommerrapporter om ålderdomshemsnedläggningar mot de boendes vilja. Det är heltorimligt att detta får fortsätta utan att regeringen och ansvarigt statsrådingriper. Det faktum att konstruktiva förslag inte föreligger måste tolkas såatt regeringen sanktionerar utvecklingen. Från moderat sida har vi och i olikasammanhang krävt att ålderdomshemmen skall vara kvar som boende- och vårdform.Den trygghet och gemenskap som detta boende innebär måste enligt minuppfattning finnas kvar och vidareutvecklas . Det gäller rätten tillboende med helinackordering, utan byråkratiskt beställningskrångel viahemtjänsten för mer heltäckande hjälpinsatser. De moderata kraven innebär inteatt de ålderdomshem som är dåliga skall förbli dåliga. Dessa skall byggas omtill modern ålderdomshemsstandard. De skall dock inte förändras tillservicehus med den vårdinriktning som gäller för den formen av boende. Antaletplatser i ålderdomshem totalt sett får inte minska, utan snarare tvärtom behövsett nytillskott. krävs snabba åtgärder och beslut för att stoppaminskningen av ålderdomshemsplatser, och jag vill fråga statsrådet : Vad är regeringens ärligauppfattning beträffande ålderdomshemmens framtid som alternativ iåldringsvården? Hur långt anser statsrådet att minskningen skall kunnafortgå, och hur ser enligt de senaste uppgifterna minskningstrenden ut? Detta äruppgifter som vi i inte fått ta del av! Är det statsrådets uppfattning att utvecklingen skallfortgå utan att regeringen ingriper på något sätt? Vilka omedelbara åtgärder ämnar regeringen vidta, och vadär målsättningen med sådana eventuella åtgärder från regeringens sida? 5 §Meddelande om frågor Meddeladesatt följande frågor framställts 1987/88:312 av (vpk) tillutrikesministern om förhållande till palestinierna: uppträdande mot ochbehandling av den palestinska befolkningen i de ockuperade områdena ochVästbanken har väckt avsky och mötts med fördömanden från många skilda håll ivärlden. Även har agerat, främst genom ett kritiskt anförande i FN avambassadör . Det är bra, men det vore ännu bättre om den svenskaregeringen ville följa upp de senaste dagarnas händelser med ett auktoritativtuttalande. Jag villdärför fråga utrikesministern: Är utrikesministern villig attfördöma och ta avstånd från agerande mot palestinierna? 1987/88:313 av () tillfinansministern om extra skatteutjämningsbidrag till kommun: I en frågedebatt den 12 mars 1987behandlades den besvärliga ekonomiska situationen i kommun, Östergötland- en situation som i hög grad accentuerats genom nedläggningen av Euroheat ochfriställningar vid Kindasågen. I sitt svar sade finansministern: "Reglerför denna kompensation" (extra skatteutjämningsbidrag) "är underutarbetande, men då kommun tillhör nämnda grupp bör kommunen kunnapåräkna ett extra skatteutjämningsbidrag för som är större än detkommunen fått tidigare." Vid fördelningen av det extra skatteutjämningsbidraget hardet nu visat sig att kommun inte fick en krona. Medanledning av detta vill jag fråga finansministern: På vilket sätt ämnarfinansministern uppfylla sin gjorda utfästelse om extra ekonomisk hjälp tillKinda kommun? 6 § Kammaren åtskildes .