prot · GB09100 · 1987-12-31 00:00:00 — Men i reservation nr 2 har intagiten mera generös attityd och begär inte att nämndemännen skall fråntas sinindividuella rösträtt. De häryrkandena har behandlats i varje är och har Man har nämligen inte kunnat påvisa någon sämre kvaliteti rättskipningen sedan reglerna ändrades 1983. förslag angående nämndemännenhåller just nu på att remissbehandlas, och jag tror att remisstiden går ut ibörjan av maj. Eftersom frågan är under behandling i , harutskottsmajoriteten inte ansett att det finns anledning för attvidta någon åtgärd utan att vi kan avvakta eventuellt kommanderegeringsförslag. Reservationen bör därför avslås. Reservation nr 3 gäller ersättning till nämndemän.Departementschefen har aviserat att tilläggsbeloppet bör höjas så att denhögsta sammanlagda ersättningen kommeratt uppgå till . per dag.Reservanterna anser som vi hörde av att det är grundbeloppet somskall höjas. Vi vet att en av orsakerna till att det varit svårt attrekrytera nämndemän bland vissa yrkesverksamma grupper har varit den lågaersättningen. Därför anser utskottsmajoriteten att det är tilläggsbeloppet sombör höjas, just för att åstadkomma en allsidigare rekrytering. Reservation nr 4 handlar om ökad delegering avarbetsuppgifter vid våra domstolar. Här finns det egentligen inte några delademeningar mellan ulskottsiTiajorilelen och reservanterna. Överfiyttning avarbetsuppgifter från domarpersonal till biträden har pågått länge vid våradomstolar, och resultatet har varit enbart positivt. har beslutat om vidgad användning avdelegering. Det gäller en del enklare ärenden om avträdande av egendom tillböutredningar, förordnande och entledigande av boutredningsman m.m. Det pågårett arbete både inom och i för att ökadelegeringen i syfte att rationalisera domstolsarbetet. Men jag vill framhållaatt det mest positiva med det här-arbetet är kanske ändå att delegering ärpersonalutvecklande och ökar alla personalkategoriers arbetstillfredsställelse. Utskottsmajoritetén anser inte att behöver geregeringen till känna något som det redan arbetas med ganska intensivt inomberörda myndigheter. Även när det gäller reservation nr 5. angående snabbarehandläggning av skattemål. är utskottsmajoriteten och reservanterna i stortsett överens. De långa handläggningstiderna är inte godtagbara, vilketdepartementschefen också har konstaterat i propositionen. Utskottet pekar påatt det är viktigt att berörda myndigheter samarbetar på ett konstruktivt sätt. Utskottet pekar även på det arbete som pågår när detgäller att förenkla såväl taxeringsarhetet som skatteprocessen och anser attnågon åtgärd från sida inte är påkallad . Reservation nr 6 handlar om specialdomstolar. Man begär,som vi har hört. en översyn i syfte att nedbringa antalet speciella domstolaroch organ m. m. Särskilt pekar reservanterna på hyresnämnderna ochbosladsdomsto-len. som de helt enkelt vill avskaffa. Rättskipningens organisafion har behandlats i riksdagenunder . Särskilt utförligt har denna fråga belysts i justitieutskottetsbetänkande !985./86:28 . Arbetetnied uppbyggnad av vår rättskipningsorganisation har pågått Domstolsväsendet m. m. Domstols väsen det m. m. En ledstjärna har varit att garantera medborgarna största möjligarättssäkerhet, som det gällt att slå vakt om effektiviteten irättskipningen och att hushålla med resurserna. Jag kan hålla med om att en viktig huvudprincip bör varaatt de allmänna domstolarna bör ha en generell saklig kompetens och att domarnavid dessa domstolar bör ha en så bred kunskap och överblick över hela detjuridiska fältet som möjligt. Men bör man vara klar över att detfinns behov av särskild sakkunskap för rättsskipningen inom vissa rättsområdensom kan motivera att det finns speciella domstolar. Framväxten av dessa domstolar har inte enbart varitinitiativ från socialdemokraterna i strid med borgerliga partier. Ofta har manvarit överens om att det har varit bra med speciell sakkunskap inom vissaämnesområden. belyste en del saker som kommit upp från olika hållgenom kommittéförslag. Jag tycker man bör avvakta till dess ärendena kommitfram till riksdagsbehandling. Vi får då tillfälle att diskutera dem. Reservanterna tar enbart upp de nackdelar som finns närdet gäller specialdomstolar, men glömmer att det finns många fördelar mednuvarande system. Rent allmänt kan man säga att rättskipningen vid våraspecialdomstolar ligger pä en hög nivå och sällan ger anledning till kritik.Men naturligtvis kan allmänheten uppfatta organisationen som svåröverskådlig.Utskottet anser att allteftersom frågor kommer upp till bedömning i takt medatt reformarbetet fortskrider så skall behovet av särreglering noga övervägas,men anser inte att det nu finns behov av en allmän översyn av våradomstolsorganisationer. har behandlat frågorna omhyresnämnderna och bostadsdomstolen och framlagt förslag som övervägs ijustitiedepartementet. får därför tillfälle att inom en troligtvisinte alltför avlägsen framtid diskutera denna fråga. Det finns därför enligtmin mening inte anledning att nu ta ställning, utan det är bättre att avvaktaregeringens proposition i ärendet. Jag yrkar bifall till utskottets hemställanoch avslag på samtliga reservationer. 63BJÖRN KÖRLOF (m): Jag skall inte polemisera med inämndeman-nafrågan. Vi får anledning återkomma till den. Däremot är det viktigt att vi för en viss diskussion omspecialdomstolarna. En av de viktigaste principerna i rättssamhället är attallmänheten skall kunna förutse effekten av sina rättshandlingar. Detta ärmöjligt om man har ett rättsväsende där man kan följa ett ärendes gång och tadel av domstolarnas utslag, som är principiella när de kommer upp i högrerätter och blir vägledande för rättsutvecklingen. Det är viktigt för enskildamedborgare och företag att få reda på vilka spelregler som gäller i samhället.Därmed skapas stabilitet och ordning på många olika områden. Förutsebarheten blir mindre i ett rättssystem med fleraolika domstolar som avgör olika rättsfrågor. Det är som vi påpekar i vår reservationså, att rättsfrågor som är mycket snarlika varandra kan komma att avgöras påolika sätt i olika specialdomstolar. Därmed blir det för den rättssökandeallmänheten, som skall kunna förutse effekten av sina rättshandlingar, svårareatt överblicka vad som är riktigt och rätt att göra. Detta blir desto merframträdande om två rättsfrågor är på väg att avgöras i tvä olikadomstolssystem, där den ena rättsfrågan kan gå genom det allmänadomstolssystemet ända upp till högsta domstolen, medan den andra rättsfråganinte får överklagas därför att den avgjorts av en specialdomstol. Jag menar att den särskilda sakkunskap som ha - och jag förnekar inte att det i mänga olika avseenden finns behov avatt tillföra domstolen sakkunskap - inte behöver föranleda inrättande av ensärskild domstol för en viss typ av ärenden. Detta problem kan genom atten allmän domstol i den typen av ärenden sammansätts så att i rätten finns denkompetensen eller, som sade, att rätten kallar in sådankompetens, som får avge sakkunnigbevisning eller ge det underlag domstolenbehöver för att kunna fatta beslut. Jag vill peka på att man åtminstone kan föra en diskussionom de partssammansatta domstolarna, som man säger tillför särskild kompetens.Det är dock en kompetens som bygger på att vederbörande är parter itvistemålet. Detta inte alltid för att de har kompetens för att avgörarättsfrågan. Det finns en spänning i ett system med partssammansatta domstolarsom man måste vara vaken över. Som vi reservanter pekar på finns åtminstone enantydan om att detta kan tänkas vara inte riktigt förenligt medEuropakonventionens tankar om att man skall kunna få sin sak prövad inför enopartisk domstol. Domstolsväsendet m. m. 64GUNILLA (): Vi har från sida sedan 1985aktualiserat denna fråga och tyckt att det är viktigt att vi gör klart för osshur vi vill ha den framtida organisationen inom domstolsväsendet. Sedan desshar både och anslutit sig till vår uppfattning, mensocialdemokraterna anser tydligen fortfarande att det inte finns något behov aven sådan översyn. Det är givetvis beklagligt. Jag nämnde i mitt inledningsanförande tre aktuella exempelpå åtgärder som. om de genomförs, leder till att det blir minskningar för deallmänna domstolarna, dvs. tycker att vi inte skall ta upp denna fråganu. utan avvakta ett förslag från regeringens sida. Men jag vill ta upp det nudärför att jag är orolig för vad dessa förslag kan innebära. Om vi fattar detena beslutet efter det andra utan att göra klart för oss vad de innebär islutskedet, då är vi inne på fel väg. Vi måste givetvis först göra klart föross vilken organisation vi vill ha. Jag vill ställa en fråga till : Känner han ochsocialdemokraterna inte någon som helst oro för utvecklingen på detta område?Har de inga betänkligheter över huvud taget när de så envist år från årmotsätter sig att vi tar upp denna fråga i en översynsutredning? Tycker att det är rätt och Domstolsväsendet m. m. riktigtatt på detta sätt öka skillnaderna i arvode mellan nämndemännen? Är det riktigtatt exempelvis ett sjukvårdsbiträde som tjänstgör som nämndeman skall hamindre arvode än en direktör? 65 (): Avgångarna från domarbanan är oroande. De är mycketallvarliga. Åtgärder av olika slag. stora som små, behövs. En relativt litenåtgärd vore enligt vår mening att gå vidare på vägen med delegering. går med på att delegeringen ärpositiv ur rationaliseringssynpunkt. Trots detta, trots att domare avlastasrutingöro-mål, trots att biträdande personal därigenom får mer ansvarsfullauppgifter, trots att erfarenheterna av delegering är goda och trots att mandelar tankarna bakom motion, så vill man inle ge regeringen tillkänna att arbetet med denna delegering skall gå vidare och intensifieras. Ärdet något annat än prestigetänkande som står bakom yrkandet om avslag på vårmotion? När det gäller specialdomstolarna som debatten också hargällt, kan jag instämma i vad och har sagt. Det är dock en typ av specialdomstol som vi inte har sagtnågot om. Det är ekodomstolarna, som vi i har varitemot. Vad är det egentligen som motiverar deras fortsatta existens? TyckerHelge Klöver att de fä fall som har förts till ekodomstolarna kan motiveradomstolarnas fortsatta existens? Vi fick inte svar på frågan om det ärgodtagbart för socialdemokraterna att avgörandet i specialdomstolarna inte kanöverklagas. 66 (): När det gäller att åstadkomma effektivitet irättskipningen och få en allsidig bedömning av kunniga och sakkunnigamänniskor, blir det naturligtvis en viss intressemotsättning mellan de allmännadomstolarna och specialdomstolarna. Man har emellertid inte kunnat påvisa någranegativa effekter av att vi har fört över vissa ärenden. I många fall är detsärskilda tingsrätter som har utsetts att handlägga vissa typer av mål. Jag vill svara på direkta fråga om vi intekänner någon oro för utvecklingen. Vi har sagt att vi är beredda att göraregleringar allteftersom reformarbetet fortskrider. harlagt fram förslag om hyresnämnderna och bostadsdomstolen. Man arbetar med dettai . Det kan ju tänkas att det blir ännu fler frågor som såsmåningom kan ge sig till känna. Vi tycker emellertid inte att det behövs utredning kring denna fråga . Det har inte aktualiserats, eftersom maninte har kunnai påvisa några speciellt negativa effekter av den organisation vihar . får naturligtvis aktualisera dessa frågor.Det är inget fel i det, när det gäller förslag från kommittéer och förslag somkommer upp. Här i kan vi nog avvakta tills vi får detunderlag som behövs för att diskutera dem på ett allsidigt sätt. Vi har ju engammal god regel som säger attvi skall ha ett bra beslutsmaterial med utredningar och remissorgans Prot.1987/88:100 synpunkter innan vi fattar beslut. Domstolsväsendet m. m. När det gäller ersättning till nämndemän råder det enigheti utskottet, så när som på . Man kan även på detta område hadelade meningar om vad som är rättvisa. Den här frågan har bl. a. diskuterats iKommunförbundet. Det har resulterat i rekommendationer ute i kommunerna om kan införa ett slags ersättning för förlorad arbetsförtjänst. Det är intebara inom nämndemannakåren man använder sig av detta system. häri flera omgångar fattat beslutpm att man skall ge möjlighet för domstolsväsendet att öka delegeringen. Jag har ett pressmeddelande från en konferens medpersonalorganisationer. Det var statstjänstemännens ST Domstol som hade enkonferens, där denna fråga var ett stort ämne att diskutera. Man var mycketpositiv till de möjligheter som getts för delegering. Från personalens sidasäger man i detta pressmeddelande att ansvaret nu ligger på de enskildamyndigheterna att utnyttja de möjligheter som finns för att effektiviseraverksamheten. 1 den personalgruppen anser man att instrumentet för delegeringfinns. Det kan ju tänkas att det på vissa håll har varit en viss tröghet närdet gäller alt använda sig av det. Det finns skäl att säga att det borde gålitet snabbare med utnyttjandet av de möjligheter som finns. Det finns därför ingen anledning för att i dettaläge göra något nytt tillkännagivande när det gäller möjligheten till delegering.Det är bättre att avvakta och se hur man använder de möjligheter som redanfinns ute på myndigheterna. 67 (): säger att vi inte har sett någranegativa effekter av att vi har olika specialdomstolar. Jag är inte sä säker pådet. Jag tror faktiskt att vi kan se en dei sådana negativa effekter. Det blir bristande förutsebarhet hos de,enskildamedborgarna om vad domstolarna kan komma fram till. Det blir svårt attöverblicka vilken domstol man skall vända sig till i olika ärenden och mål.Även om man hjälper till och skickar ärendet till rätt instans, så är detotillfredsställande att medborgarna inte själva i första instans kan vända sigtill en domstol som har allmän behörighet och allmän kompetens för alla typerav mål. Mitt och reservanternas resonemang grundar sig pä vissaprinciper om hur rättsväsendet skall fungera. Specialdomstolarna bryter motdessa principer. Det är en negativ effekt. När vi fortsätter denna diskussionvid något senare tillfälle skulle jag vilja att ochsocialdemokraterna går in på principiella resonemang om specialdomstolar kontraallmänna domstolar. 1 stater som vi inte alls har något att göra medtillsätter man ofta specialdomstolar i många andra sammanhang för vissa typerav mål, eftersom regimen där vill ha en viss typ av avgöranden till stånd. Jagvill absolut inte säga att socialdemokraterna skulle vara ute efter detta ivårt land. Vi bör emellertid själva vara medvetna om att den diskussionen förspå många andra håll i världen. a. upp sitt resonemang och sitt rättssys- 95 Domstolsväsendet m. m. tem på attdet inte skall finnäs specialdomstolar med en viss sorts sammansättning förvissa typer av mål, eftersom erfarenheterna utifrån under tidigareskeden var sä otäcka omkring detta. Jag hoppas att socialdemokratin själv skall känna attdiskussionen inte behöver och inte bör glida in i den typen av resonemang, utanatt vi kan vara överens om att vi skall ha ett domstolssystem i princip utanspecialdomstolar. Vi skall ha allmänna domstolar med allmän behörighet att tahand om alla typer av mål, med lekmannamedverkan och stor kompetens ochskicklighet hos domarna. Den speciella kunskap som ibland behöver tillförasvissa mål och ärenden kan tillföras målen på det sätt som vi tidigare resoneratom. 68 (); Frågan om hyresnämndernas ochbostadsdomstolens eventuella flyttning till de allmänna domstolarna har, somjag nämnde, övervägts i regeringen . En rak fråga blir då när detkommer något förslag frän regeringens sida. När det gäller nämndemannaarvodet är det riktigt att också. derater och folkpartister är med på den differentierade arvodessätti.i. Men det var i alla fall regeringen som lade fram förslaget. Från sida har vi gått emot denna orättvisa, somvi uppfattar det. Det gäller arvodet till nämndemän, men - vilket HelgeKlöverockså nämnde -systemet finns också beträffande andra uppdrag. Vi hartyckt att det inte är riktigt att göra en skillnad beträffande arvode för sammaarbete. Men tydligen har man nu helt frångått regeln om att ha lika lön församma arbete. 69 (): Det råder en viss tröghet i frågaom delegering, sade , och menade att därför inte skallgöra något tillkännagivande, som önskar. Jo, , det ärjust därför som skall göra ett tillkännagivande om att den härdelegeringen skall bedrivas mer intensivt. Det skulle verka påtryckande ochpådrivande, enligt vär mening, just därför att det hela sker med en visströghet. 70HELGE KLÖVER (s): Till : Olika domslut i likartadeärenden kan lika väl inträffa mellan olika tingsrätter som om man harspecialdomstolar. Beträffande jämförelsen med andra länder, där man harnegativa erfarenheter, anser jag att man inte kan dra så långtgåendeslutsatser. Vi har t. ex. överfört till vissa tingsrätter att handläggasjörättsmål och gjort andra överföringar till fastighetsdomstol, vattendomstolosv., för att man skall kunna använda sig av den speciella sakkunskap ocherfarenhet som finns hos vissa domare i de domstolarna. Men jag tror alltså litet grand överdriver de negativa effekterna. Däremot har jag sagt - ochdet har vi också sagt i betänkandet - att allteftersom problem gör sig gällandeär vi beredda att ta upp problemen. Någon allmän översyn anser vi dock inte attdet finns anledning till . Frågan om partssammansatta domstolar är gammal och hardiskuterats tidigare. ingående isitt betänkande. Men även där har man - om jag inte minns fel -varit ganskaenig om att yi, även om hyresärenden förs över till allmän domstol, skall haett partsinslag i dessa ärenden. Åsikterna här är litet grand delade. Till beträffande delegeringen: Det var justnär vi beslutade om delegering som vi klargjorde för myndigheterna att de skall använda sig av delegering. Det är inte vanligt att dessutom - eller efter beslutet - går ut med pekpinnar till enskilda myndigheter. De har fått pekpinnen genom att de har fått möjlighet till delegering, och den möjligheten skall de använda. ' Onykterhet tiU sjöss, m. m. . Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut i ärendet skulle fattas vid nästa arbetsplenum. 1987/88:23 om onykterhet till sjöss, m.m. Onykterhettill sjöss, m. m. 71ELVER (): I motion L904 har vi motionärer från fyrapartier yrkat att bestämmelser i sjölagen om onykterhet till sjöss skallinföras, innebärande att fylleriförseelser där bedöms lika strängt som liknandeförseelser pä land. Vidare har vi krävt en sådan lagändring att den på landtillämpade promillelagen skulle gälla.även för trafik på sjön. Slutligenföreslär vi en av staten inför den stundande båtsäsongen initieradinformationskampanj med inriktning på en förbättrad säkerhet genom hävdandet avnykterhet vid all sjötrafik. Det är välgörande att lagutskottet i sin principielladeklaration är klar, dä man säger att alkoholförtäring i samband med sjötrafikinte är förenlig med de krav sjölivet ställer, utan leder till ökade risker förallvarliga olyckor. Den stora ökningen av antalet fritidsbåtar med starkamotorer och höga hastigheter leder enligt utskottets mening till att man"i högre grad än förr måste inskärpa kravet på nykterhet till sjöss".Det leder utskottet till att föreslå att man borde ha en lika strängsyn på onykterhet till sjöss som till lands. Man föreslår en ändring av 325 §sjölagen, så att den anpassas till vad som gäller enligt trafikbrottslagen. delen tillstyrker utskottet vår motion och föreslär att skrivertill regeringen i denna fråga. Om utskottet har en logisk linje beträffande vårt förstayrkande, är det annorlunda när det gäller det andra yrkandet, dvs. om kravet påpromilleregler också på sjön. Faktum är att antalet fritidsbåtar på tiotaletår har ökat från omkring 500 000, för att uppgå tillöver en miljon båtar. Därtill kommer att båtarna körs med allt högre hastighet,ofta i trånga, passager och i starkt trafikerade vatten, där blandningen itrafikbilden av stora och små båtar är påfallande. Den ökade frekvensen avvattenskidåkan-de komplicerar bilden ytterligare. 7 protokoll 1987/88:100 AU stafistik ger vid handen att alkoholförtäring är enväsentlig del i eller bidragande orsak till många båtolyckor på sjön,åtskilliga med svår eller rent av dödlig utgång. Det finns också en uppenbarbrist på kunskap när det gäller vådan av att förena alkohol och trafik på sjön.I fråga om nykterhet i trafiken har vi en aktiv debatt om att sänkagränsvärdena vid påföljd för trafiknykterhetsbrott. Dessutom är förenklade ochförbättrade mätmetoder på gång. Det vore både rimligt och logiskt ochtrafiksäkerhetsfrämjande att införa en promilleregel också i sjötrafiken. Menhär tvekar lagutskottet. Man suckar tungt och resignerat över att det är svårtatt upprätta trafikkontroller i sjötrafiken för att garantera efterlevnaden; Det problemet gäller mycket av svensk lagstiftning, menändå har lagstiftare inte väjt för att slå fast samhällets attityd och hållningtill olika företeelser. Inte är det väl sä att lagutskottet vill ta bortpromillereglerna i landtrafiken därför att bara en bråkdel - eller skall visäga någon promille -kan kontrolleras i landsvägstrafiken? Dessutomunderskattar lagutskottet betydelsen av att en promillelagstiftning skulle görafullt klart att det även på sjön finns betydande risker i trafiken. Dessarisker mångfaldigas, precis som i landtrafiken, redan då föraren är måttligtpåverkad av alkohol. En sådan konstruktiv lösning beträffande trafiksäkerhetenpå sjön har utskottet inte velat bidra till. Man har förskansat sig i ettdefensivt resonemang kring övervakningsfrågor. När frågor faller kan de också falla framåt.Jag har berömt utskottet för att man har konsekvens i bedömningen av hurpåföljdsfrågorna bör hanteras. Men jag är kritisk till att lagutskottet i frågaom att införa en promilleregel inte har tagit det avgörande steget - ännu.Kravet på ökad trafiksäkerhet också på sjön kommer att öka i styrka. Därför ärdet nödvändigt att finna konstruktiva och effektiva lösningar. I detta anförande instämde (). Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut i ärendet skulle fattas vid nästa arbetsplenum.) 1987/88:24om medlemsantalet i ekonomisk förening. 72MARTIN (): Ekonomiska föreningar betyder synnerligenmycket i vårt land och har stor betydelse för sina medlemmar och för hela vårtsamhälle. Bland de många föreningar som är organiserade som ekonomiskaföreningar finns alltifrån stora landsomfattande föreningar som KF och LRF tillsmå lokala föreningar med ett fåtal medlemmar, dock minst fem stycken. För ekonomiska föreningar gäller en noggrann lagstiftningsom dels ungefär motsvarar aktiebolagslagens regler för aktiebolag, dels angerregler ommedlemskap och medlemmars rättigheter och skyldigheter. Vad gäller antaletmedlemmar stadgas att en ekonomisk förening måste ha minst fem medlemmar. Ettundantag är dock att det räcker med tre eller fyra om minst tre av medlemmarnaär ekonomiska föreningar eller andra föreningar som är att anse som juridiskapersoner. Frågan om att tillåta en ekonomisk förening att bestå avmindre än fem fysiska personer som medlemmar har tagits upp i motioner iriksdagen . När vi behandlade regeringensproposition med förslag till ny lag om ekonomiska föreningar behandlade vi samtidigttvä motioner om underlättande av kooperativ verksamhet som var väckta 1986 och1987 av m. fl. I dessa motioner krävdes bl. a.att det skulle räcka med tre medlemmar för att bilda en ekonomisk förening. 1 de båda motionerna av m. fl. framhöllsvikten av att underlätta för sysselsättning och företagande i kooperativaformer. Man betonade bl. a. att det för ungdom och kvinnor i många falliskullevara lämpligt att starta och driva verksamheter i kooperativ form, alltså i enekonomisk förening. Bland de sju olika förslagen om att underlätta bildande ochbedrivande av verksamhet i form av ekonomisk förening var ett av dem att detalltså skulle vara tillräckligt med tre personer som medlemmar. Dettamotiverades med att det ofta kan vara svårt för en liten verksamhet - bl. a. itypiska glesbygder - att kunna uppfylla kravet på minst fem medlemmar.