prot · GB09106 · 1987-12-31 00:00:00 — Dessa personalminskningar har framtvingats av att bolaget redan viddess etablering hade en alltför stor kapacitet i förhållande tillefterfrågan. För att kunna upprätthälla en konkurrenskraftig verksamhet har detdärför varit nödvändigt att vidta olika rationaliseringsåtgärder. Det bör ävennoteras att efterfrågan på prospekteringstjänster minskat under det senasteåret. Jag vill i detta sammanhang fästa uppmärksamheten på denprincipöverenskommelse som regeringen har träffat med omgruvinvesteringar inom regionalpolitiskt prioriterade områden. Dessainvesteringar torde kunna medföra nya uppdrag för bl. a. SGAB. Överenskommelseninnebär att kommer att investera sammanlagt i 15olika gruvprojekt. Huvuddelen av investeringarna kommer att genomföras underde närmaste åren. Staten medverkar i finansieringen av gruvinvesteringarna med314 milj. kr. i form av lokaliseringsstöd. Vidare får möjlighet attanvända invesieringsfondsmedel. Ungefärhälften av inveslerinsjarna koiiiriier att genomföras i Västerbot- 23 Om finansieringen av långsiktig forskning tens län.Det handlar för del om investeringar i storleksordningen 850milj. i gruvområdena i och . Ett antal nya gruvorkommer att öppnas. De som ligger nära är Norrliden och Petiknäs i Norsjökommun. Det investeringsprogram som kommer att genomföras bidrar till attstabilisera arbetsmarknaden i regionen. Även andra statliga satsningar kommer att få betydelse förSGAB. Jag vill särskilt nämna den prospektering avseende guld som nämnden förstatens gruvegendom driver i Pahtohavare, strax söder om . Regeringen hari den framlagda Norrbottenspropositionen föreslagit ett medelstillskottom 10 milj. kr. till borrinsatser under det kommandeåret. De intensifierade undersökningarna torde fä betydelse för SGAB:suppdragsverksamhet. 50 (): Jag ber att få tacka för svaret på min fråga. Jag vill inleda med att påminna industriministern om attcenterpartiet som svar på de mycket marginella insatser sorn regeringenföreslog för inland har lagt fram ett motförslag, nämligen ettomfattande regionalpolitiskt paket för de 50 mest utsatta småkommunerna, som istort sett inte har berörts av de satsningar som har, gjorts. I kommun ärca av den yrkesverksamma befolkningen utan fast arbete. Jag är övertygadom att regeringen skulle göra mycket stora insatser, om motsvarande situationskulle uppstå i en större stad. Jag vill föreslå att regeringen avsätter ett ordentligtbelopp för de delar av inland som har farit mycket illa sedan 1982.Regeringen bör inte själv utforma paketet utan i stället överlåta åtlänsstyrelserna i de berörda länen att göra ett bra sådant. En fråga som särskilt berör skulle jag emellertidvilja att industriministern tog sig an. Där finns en grusvägfram till . Dess tillstånd är till stort hinder för Malåföretagensexport till . Om industriministern tar med sig Hulterström och gör en färdlängs den vägen , kommer industriministern ochkommunikationsministern att förstå att det är ett objekt som det är heltnödvändigt att göra någonting åt. Överläggningen var härmed avslutad. 11§ Svar på fråga 1987/88:451 om finansieringen av långsiktig forskning har frågat mig om jag är beredd attmedverka till att ökade resurser förs över från industrin för att bekosta långsiktigsamhällsfinansierad forskning. I den forskningsproposition som lades fram förra åretbehandlades bl. a. frågan om statens och företagens ansvar för forskning. I statsministerns inledning till propositionenkonstaterades att rollfördelningen mellan stat och näringsliv sedan många årvarit klar. Det är statens ansvar att svara för anslag till den grundläggandeforskningen och forskarut- Om finansieringen a v långsiktig forskning bildningen, medan det ärföretagens ansvar att bedriva egen FoU-verksam- Prot. 1987/88:106 het somligger nära marknaden. Om denna rollfördelning råder enighet, 22april 1988framhöll statsministern i propositionen. Denna enighet visade sig också i attriksdagen inte hade något att erinra mot propositionens uttalande. Jagvill i det här sammanhanget påminna om att, i ett internafionellt perspektiv,de svenska företagen gör mycket stora satsningar på forskning ochutvecklingsarbete. Anf.52 BO (vpk): Jag tackar utbildningsministern för svaret på min fråga. Låt mig varaofin nog att citera vidare ur förra årets forskningsproposition: "Enallt större del av den samlade svenska forsknings- och utvecklingsverksamhetenär företagsfinansierad och företagsstyrd. Därmed finns en risk för attlångsiktigheten i forskningen och den grundläggande forskningen trängstillbaka." Astrashantering av aidsforskningen är ett mycket trist exempel på hur snabbavinstintressen tillåts styra forskningen. har ju miljarder kronor ikassan, men inte ett öre av dem skall i fortsättningen gå till aidsforskningen,eftersom den inte anses kommersiellt lönsam. Detta är tragiskt, sägerprofessorn i immunologi, . Han anser att inte tar någon moraliskhänsyn. En bokstavligt talat livsviktig forskning får inte förspillas avkortsiktigt företagsekonomiskt tänkande, säger aidsexperten docent . Virusforskarna pä lär vara upprörda och har blivit heltöverrumplade av koncernledningens beslut. största läkemedelskoncernstruntar helt enkelt i en av vår tids värsta farsoter- en koncern som dessutomhar gjort enorma vinster. Denkoppling som jag ville diskutera med gäller vilken slutsatshan drar av detta vad gäller inriktningen av vår framtida forskningspolitik,och om vi inte måste föra över pengar från dessa oerhört vinstrika bolag föratt just bekosta långsiktig samhällsforskning. Jag vill bara i korthet erinra om att den medicinska forskningen iSverige representerar det största av våra forskningsområden. Den medicinskaforskningen får ungefär en tredjedel av de som läggs ned påforskning. Det är inom detta område som den grundläggande forskningen utförs.Sedan sker ett fortsatt utvecklingsarbete inom industrin. Jagkan också beklaga att man inom det här enskilda företaget inte ansett attresultat är så näraliggande att industrin vill ägna sig åt denna forskning utani stället lämnar ät staten att svara för den. Jagvill också göra påpekandet att av de medel som går till den forskning som bedrivs vid våra universitet på det tekniska och naturvetenskapliga området kommer från olika statliga källor och resten från andra källor, bl. a. från industrier och organisationer. Jag hoppas emellertid att det inte finns något universitet eller någon högskola i som forskar på sådana villkor att dess resultat inte skall tillkännages. Den medicinska forskningen bekostas till av staten. Om finansieringen av långsiktig forskning bekostasav landsting, läkemedelsindustri osv. Vi kan inte "specialdestinera"varifrån de olika statliga medlen kommer. De kommer från skatter som staten tarin både från enskilda hushåll och från företag. 54 BO (vpk); Jag tackar för de härytterligare preciseringarna. Forskarsamhället har reagerat oerhört starkt pädet som har inträffat - att, som jag sade tidigare, ett bolag som gjort dessaenorma vinster och som därmed också har ett mycket stort ansvar för forskningenhelt enkelt inte är intresserat av att satsa några medel på en sådan här mer långsiktigforskning närdet gäller en så oerhört allvarlig fråga. säger att han beklagar att detförhåller sig på detta sätt. Men vad det nu handlar om är att vi måste funderapå hur forskningen i vårt land skall se ut. Jag hörde Kjell-OlofFeldt säga att det flyter i de privatastorföretagens kassor. Vore det inte lämpligt att vi tog hand om en del avdessa pengar och använde dem bl. a. just till forskning? När det gälleraidsforskningen är det en helt katastrofal situation. 55Utbildningsminister : Herr talman! De olika medicinska,odontologiska och farmakologiska fakulteterna samt Medicinska forskningsrådetdisponerar ungefär en och till forskning. Om nu eninsats som har gjort bortfaller, så tycks det mig tänkbart inom fakulteter och forskningsråd kan komma att göra andra avvägningar. Mendet är svårt för en lekman att ge närmare råd om hur dessa avvägningar skallske. Vi har ingen- anledning att beklaga att den svenskaindustrin är så utvecklingsintensiv som den är. Men vi kan inte ändra pä detförhållandet att vad man inom industrin kallar forskning i betydande utsträckningär utvecklingsarbete. Det överlåts till den statliga forskningsorganisationenatt svara för grundforskningen. AnL 56 BO (vpk): satsar mycket pengar på andra och -förlåt uttrycket -mer bagatellartade sjukdomar, för att få fram nya medicinerpä vilka man kan.göra stora pengar. Om vi har ett samhällssystem där viöverlåter så mycket ansvar, inflytande och makt åt de privata företagen, är detväl rimligt att vi avkräver dem mer ansvar. Det gäller bl. a.forskningsverksamheten och, i detta fall, forskning om en enormt allvarligsjukdom som vi står inför. Jag tycker att kanske kunde använda någothårdare ord i detta sammanhang. Han beklagar att nu helt har upphört meddenna forskning. Jag tycker att man skulle kunna säga att det är skandalöst. Överläggningen var härmed avslutad. 12 § Svar på fråga 1987/88:438 om ordförandeposten iBohusbanken har ställt följande fråga fill mig. Regeringen underkände i ett beslut en föreslagenkandidat till ordförandeposten i Bohusbanken. Vilka utgjorde skälen förregeringens ståndpunktstagande? Enligt en bestämmelse i bankaktiebolagslagen måste val avny styrelseordförande i affärsbank underställas regeringen för godkännande.Sådant godkännande skall lämnas om den valde kan förväntas verka för att såvälbankens som samhällets intressen beaktas i bankens verksamhet. I det aktuella fallet motsatte jag mig vid enunderhandskontakt val av en person med hänvisning till att denne representeradeett helt dominerande ägarinflytande i . Min hållning innebar inte något ifrågasättande avkompetensen eller den rent personliga lämpligheten hos personen i fråga. 58 (): Jag tackarstatsrådet för svaret. Det är inte någon överraskning att svaret har denutformning det har. Inte heller svarets innehåll är överraskande. Jag harställt denna fråga därför att jag tycker att den behöver finnas med iriksdagens protokoll, för att styrka mitt påstående i andra sammanhang om attregeringen håller på att flytta gränserna högst avsevärt, både när det gällerregeringens fullmakt enligt banklagstiftningen och när det gäller dess syn påägarrollen i bankverksamhet. Slutsatsen av svaret måste bli att en person somrepresenterar ett stort ägaransvar inte ocksä kan hysa ett seriöstsamhällsintresse och ha ett samhällsengagemang. Vi talar här orii Per Lundberg.Han är VD i Providentia, som är en betydelsefull delägare i Bohusbanken.Statsrådet säger att denne Per är en bra människa. Han är lämplig förarbetet. Men han är inte lämplig, därför att han representerar en dominerandeägare. Den direkta logiska slutsatsen av detta måste bli att den somrepresenterar en dominerande ägare enligt den socialdemokratiska dogmen intekan ha samhällsintresse. Jag vill fråga om statsrådet är beredd att bekräftaatt den tolkningen av svaret är riktig. Jag vill också göra gällande att statsrådets svar ochstatsrådets ståndpunktstagande strider mot lagen. Det är nämligen omvittnat inäringsutskottets skrivningar att ägarintresset inte får spela in i sädana härsammanhang. Från näringsutskottets sida talas en hel del om den integritetdessa personer, som representerar betydande ägarintressen, normalt har. och detframhålls att de icke får underkännas i sådana här sammanhang. Personer med.integritet får inte underkännas, tycker näringsutskottet. Jag frågar statsrådet: På vilket sätt anser statsrådet attnäringsutskottet har givit regeringen fullmakt att underkänna lämpligapersoner, därför att de är representanter för ägare? Om ordförandeposten i Bohusbanken Jag förnekar bestämt att regeringen har förändrat eller förändrarpositionerna på det här området och att det skulle strida mot lagstiftningen. Jaghar redovisat vad lagstiftningen säger. Såväl bankens som samhällets intressenskall beaktas i verksamheten. När lagstiftningen då tillämpas går det inte attbortse från att den som representerar ett helt dominerande ägarintresse i enbank kan ställas inför situationer där detta intresse kommer i konflikt med deintressen som en styrelseordförande enligt bankaktiebolagslagens regler skallverka för. Risken för att de senare intressena därvid kan komma att åsidosättasgör det mindre lämpligt med en sådan person pä ordförandeposten. Det var dessa övervägandensom låg till grund för mitt besked. 60 (): Den risk som statsrådet nu talar om är en helt teoretisk - jag skullet.o.m. vilja säga hypotetisk - risk. Det finns ju andra regler som säkerställersamhällsinflytande av mycket större betydelse i bankstyrelserna. Det handlar omde offentliga ledamöterna i styrelsen, som verkligen kan utöva påverkan påbesluten. Styrelseordföranden representerar trots allt bara en röst. Detsenaste inlägget förstår jag var förberett, för jag såg ju att statsrådet lästeinnantill, så sakeri-'är genomtänkt. Det intressanta är då att statsrådet sägeratt risken för en framtida konflikt skulle utgöra grunden för ståndpunktstagandet.Det betyder faktiskt att statsrådet menar att personen i fråga_Lnteharintegritet. Det som kännetecknar en god människa med hög integritet är/ju attdenna människa pä ett klokt och korrekt sätt kan pröva konfliktsitiiationer ochavgöra dem i enlighet med sina skyldigheter. Jagundrar om statsrådet har tänkt igenom vad statsrådet egentligen sade. Om PerLundberg har tillräcklig integritet för att klara en konfliktvärdering, då kanhan helt enkelt inte underkännas. Och ni har ju sagt att han har det. Överläggningen varhärmed avslutad. 13 § Svar på fråga1987/88:448 om översyn av konkurrenslagstiftningen har frågat mig om jag är beredd att ta initiativ till enöversyn av konkurrenslagstiftningen. Bakgrunden till frågan är attnäringsfrihetsombudsmannen (NO) har uttalat sig i massmedierna mot bl.a. horisontell prissamverkan. Konkurrenslagenhar till ändamål att främja en från allmän synpunkt önskvärd konkurrens inomnäringslivet. Lagen ger NO ett instrument att ingripa mot alla typer avkonkurrensbegränsningar som kan ha skadlig verkan. Lagen är avförhandlingskaraktär, och om NO inte kan nå fram till en godtagbaröverenskommelse i ett enskilt fall kan frågan hänskjutas till marknadsdomstolenför prövning. Genom ändring i lagen infördes regler om kontroll avföretagsförvärv. Detär självfallet viktigt att erfarenheterna av lagens fillämpning ständigtutvärderas. Inom följs därför fortlöpande resultatet avkonkurrenslagens tillämpning. Jag har för egen del gjort bedömningen att lagenhittills fungerat tillfredsställande och att gränserna för nuvarandekonkurrenslagstiftning inte prövats tillräckligt. Det konkreta fall som BengtRosén berör i sin fråga har ännu inte avgjorts av NO. Ett antal ärenden, därhorisontell prissamverkan har ifrågasatts, prövas dessutom av NOoch . Jagser mot den här bakgrunden inte skäl att föreslå regeringenändringar i konkurrenslagen. Jag vill emellertid inte utesluta att en sådanöversyn kan bli aktuell. Anf.62 (): Jag tackarstatsrådet för svaret. Detråder ju politisk enighet om att vi så långt som möjligt skall ha konkurrensinom handel och näringsliv, därför att detta leder fill utveckling ochprispress. Vår konkurrenslagstiftning och ärovärderliga instrument för att bevara konkurrens mellan stora och små företagpå någorlunda lika villkor. Utan dessa hade troligtvis ett företag som IKEAaldrig kunnat utvecklas från en genial idé till ett världsomspännandestorföretag. Den första utvecklingen hade säkeriigen kvävts genom leveransvägranm. m. av de större företag på marknaden som känt sig hotade. k. konkurrensutredningen, som utarbetade förslaget till nuvarandekonkurrenslag, föreslog utöver förbuden mot bruttoprissättning och anbudskartelleräven förbud mot priskarteller och marknadsdelningskarteller. De senare förbudeninfördes dock inte, eftersom man ansåg att det var svårt att göra enavgränsning av det kriminaliserade området. Detta har lett till att NO nu harsvårigheter att komma till rätta med horisontell prissättning, vilket t. ex.har inneburit att skogsägare har svårt att få mer än ett anbud därför att destora skogsbolagen har fusionerat och dels gjort en geografisk marknadsuppdelning,dels prissamarbetat genom gemensamma inköpsbolag. Närdet gäller frågan om förbud mot priskarteller och marknadsdelningskartellerkan vi ju utifrån senare års erfarenhet lätt koppla på den utredning somnyligen har gjorts. Jag anser att vi därför snabbt kan få fram det underlag somvi behöver för en remissomgång och en lagstiftning när det gäller denna del. Jag önskar höra omstatsrådet delar min uppfattning. Öm informationen till anställda vid företagsköp och fusioner Överläggningenvar härmed avslutad. 14 § Svar på fråga1987/88:425 om informationen till anställda vid företagsköp och fusioner 63Arbetsmarknadsminister : har frågat mig på vad sättregeringen avser att agera för att tillförsäkra löntagarna det inflytande överbl. a. företagsköp och fusioner vilket är andemeningen med lagen (1976:580) ommedbestämmande i Om informationen tid anställda vid företagsköp ochfusioner arbetslivet(MBL). Frågan är ställd mot bakgrund av de allt vanligareaffärerna i näringslivet med företag som går samman eller köper upp varandra. Regeringen har aviserat en utredning om vissanäringspolitiska frågor i samband med större företagsförvärv och fusioner isvenskt näringsliv. I uppdraget ligger bl. a. att i ett antal fall kartläggavad som hände efter det att affären genomfördes och ställa detta mot de konsekvensbedömningarsom gjordes innan affären genomfördes. MBL gäller beslut av den som juridiskt sett ärarbetsgivare, däremot inte den som enbart äger eller kontrollerar ett företag.Utanför lagen faller därför t. ex. beslut av en koncernledning att överlåta etti koncernen ingående dotterföretag genom att sälja moderbolagets aktier idetta. I fråga om koncerner med verksamhet i har det dock kommit i gången avtalsutveckling som ger facket möjlighet till inflytande även över koncernbeslut.I dag finns, förutom utvecklingsavtalet mellan SAF och LO/PTK, flera sädanaavtal. Frågan om de anställdas medbestämmanderätt inom koncerneroch i samband med företagsöverlåtelser har diskuterats och analyserats i olikasammanhang utan att det lett till lagstiftningsåtgärder. Inte minstde senare årens utveckling med komplicerade ägarförhållanden och företag som iökad utsträckning går samman eller köper upp varandra visar att frågan kanskeär mer aktuell . Enligt min mening talar detta för att manborde undersöka dels vilket utfall medbestämmandeavtalen har givit i prakfiken,dels vilka ytterligare möjligheter som kan finnas till ett ökat fackligtinflytande på detta område. Som jag ser det är det nödvändigt att arbetstagarnaocksä har insyn i så viktiga beslut som att sälja eller köpa företag. Frågan äremellertid komplicerad och rymmer många olika aspekter. Denna fråga krävernoggranna analyser. Jag är därför inte beredd att ta ställning tillvilken eller vilka möjliga lösningar som kan vara framkomliga när det gälleratt tillförsäkra de anställda ett sådant inflytande. 64NILS (): Jag vill först tacka arbetsmarknadsministernför svaret, som jag tycker andas en viss optimism. Anledningen till att jag har ställt den här frågan är deomfattande företagsköp som förekommit utan att de anställda har haftinformation eller kunskap om skeendet. Låt mig ta ett exempel. i , ett företag som kommitganska långt på medbestämmandeområdet, uppköptes avFläkt AB för att dagarna efter köpet ingå i den stora , Asea BrownBoveri, med huvudkontoret placerat i . Man ställer sig naturligtvisfrågan: Hur skall de anställda på Bahco Ventilation kunna påverka de beslut somfattas i ? Det är för mig obegripligt, om vi inte på något sättförändrar medbestämmandelagen. Jag noterar att efter det att jag hade ställt min frågahar regeringen aviserat den i svaret nämnda utredningen av företagsköp ochfusioner. Än en gång vill jag påstå att jag finner en positiv sida isvaret. Tack så mycket! Överläggningen var härmed avslutad. 15 § Svar på fråga1987/88:455 om arbetslösheten bland skådespelare har frågat mig om jag är beredd att vidta åtgärder som kanminska arbetslösheten bland skådespelare. Frågan är ställd mot bakgrund av attAMS har minskat fördelningen av medel till Teatercentrum, något som enligt BoHammar kan försvåra Teatercentrums förmedlingsverksamhet och därigenomytterligare öka arbetslösheten. Arbetetmed att förstärka de arbetsmarknadspolitiska insatserna på kulturområdetinleddes när kulturarbetsförmedlingen gavs en starkareställning inom arbetsmarknadsverkets organisation. I samband med dettafastställdes också ett arbetsmarknadspolitiskt program för kulturområdet medmålsättningen att minska arbetslösheten och öka servicen. I den nyakulturarbetsförmedlingen ingår bl. a. fem regionala kontor och förmedlare vidåtta Centrumbildningar, varav Teatercentrum är en. Påscenområdet innebär detta att ca 11 milj. kr. satsas på arbetsmarknadspolitiskaåtgärder under innevarande budgetår, utöver en förbättrad platsförmedling ochyrkesvägledning där kulturarbetsförmedlingen och Teatercentrum utgörkompletterande verksamheter. Utöver denna verksamhet behövs emellertid andraåtgärder. Detsenaste exemplet på nya initiativ är den s. k. Teaterpoolen för arbetslösaskådespelare som startar i . Det är en försöksverksamhetdär de arbetssökande på heltid i grupper om tio får stöd i form av förmedling,yrkesvägledning, yrkesträning och marknadsföring. Arbetslöshetenbland skådespelare har många orsaker. Den främsta är naturligtvis attefterfrågan på arbetskraft är otillräcklig. En annan orsak är attanställningsformerna har förändrats mot allt fler objektsanställningar -för enuppsättning eller en säsong. med denna utveckling har tillströmningenav medlemmar till och arbetslöshetskassan ökat. Allt flerungdomar söker sig på olika vägar till konstnärliga yrken och kräver att få enfast förankring på en redan överetablerad arbetsmarknad. Denna utveckling måstemötas med andra medel än arbetsmarknadspolitiska, något som jag ocksådiskuterat med ledning vid ett sammanträffande iår. 66 BO (vpk): Jag tackar för hennes utförliga svar på min fråga. Igårdagens kulturdebatt här i kammaren uttalade sitt bekymmeröver just arbetslösheten bland skådespelarna. Detta är naturiigtvis i hög graden kulturpolitisk fråga - det handlar om våra kulturpolitiska satsningar. Mendet är faktiskt också en fråga för arbetsmarknadsministern. Arbetslöshetsfrågornadiskuteras ju ofta häri kammaren. Men det ärmera sällan som vi visar någotintresse för kulturarbetarnas situation - därav min fråga till . Arbetslösheteninom Teaterförbundets område läg 1987 på , vilket jag tror ärarbetsmarknadens högsta. Teateranställdas förbundvar arbetslösa . lär var fjärdeA-kassemedlem ha varit arbetslös hela eller delar av denna tremänadersperiod.Nästan varje medlem i erhöll ersättning från A-kassan någongång . IngelaThalén talar om att arbetsmarknaden är överetablerad. Jag vet inte riktigt omjag är beredd att hälla med om detta, för jag menar aft vi har behov av mycketmera teater. Vi har också ansvar för att de ungdomar som går igenom vårastatliga teaterhögskolor och drar på sig enorma studieskulder även skall kunnafå ett jobb efter avslutad utbUdning. Viborde satsa ytterligare. Just därför är jag förvånad över att man dragit ner päanslaget till Teatercentrum för denna förmedlingsverksamhet. Teatercentrumförmedlar ju tusentals föreställningar och skapar därmed också mycketarbete för skådespelarna. Den minskade tilldelningen av medel till Teatercentrum gäller stödettill den administrativa delen av verksamheten, och detta påverkar en del administrativarutiner och arbetsorganisationen. Det minskade bidraget skall emellertid intepåverka de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna. Jag har haft en noggranngenomgång av saken och fått klartecken för att man skall förändraarbetsorganisationen och det administrativa arbetet och därmed kunna genomföralika god förmedlingsverksamhet som tidigare, men med ett något förändratarbetssätt.