prot · GB0921 · 1987-12-31 00:00:00 — Jag tyckernämligen att det är ett mycket bra citat: "Ty om allt kan förändras äringenfing fast. Och om ingenting är fast kan vi inte längre bedöma vad som ärrätt eller fel, sant eller falskt." Detär just det den här frågan handlar om. Eleverna måste få veta vad som är rättoch fel, och detta måste vara förankrat i värden som är fasta, som inteförändras vare sig landets styre byts ut eller samhället förändras. Dethandlar inte alls om att tvinga på andra människor en tro, det får inte skolananvändas till. Det handlar helt enkelt om att skolan skall tala om att denmänniskosyn som vi har i , och som för övrigt är företrädd i helaVästerlandet, är hämtad ur just kristna värderingar och etik. Att talaom etik utan att berätta vilken etik man menar eller varifrån den är hämtad ärdet största sveket av alla mot både elever och föräldrar. Jag har i min motion yrkat att undervisningen om de kristnagrundtankarna och om andra religioner skall ske i ett ämne som benämnskristendomskunskap i stället för religionskunskap samt att detta ämne skalltilldelas i hela . Motiveringen till detta är helt enkelt, som framgårav det jag sagt tidigare, att eleverna måste få ordentlig kunskap omkristendomen för att de skall kunna förstå det svenska kulturarvet. Denkunskapen är också nödvändig för att de skall kunna sätta sig in i och taställning till andra religioner och Hvsåskådningar. Allapartier var inbjudna till biskopen i för sedan, och AnitaBråkenhielm var där. Biskop , som också var närvarande, berättadedå att en person som inte var bekännande hade sagt till biskop han mycket gärna ville att hans barn skulle få del av den kristnatraditionen. Men han kom underfund med att då räckte inte dagens skola till, såhan fick bekväma sig till att ta med sig barnen till en söndagsskola. Avsiktenvar alltså just att göra barnen delaktiga av vårt kulturarv, inte att tvinga pådem någon troslära. Deregler som gäller för befrielse från ämnet religionskunskap börsjälvfallet gälla även i fortsättningen. Dock bör man inte kräva attföräldrarna skall tillhöra ett visst trossamfund för att de skall kunna fåsådan befrielse för sina barn. Föräldrarätten kräver naturligtvis också rätttill friskolor med statligt stöd. I upplevs det tydligen av alla partier som något självklart attskolan skall bygga vidare på den kultur och tradition som det landet äruppbyggt på och att kommande generationer skall få del av det norskakulturarvet. För mig är det ofattbart att inte motsvarande förhållande skullekunna gälla för den svenska . Jag yrkar bifall till de i utskottets betänkande behandlade yrkandena imin motion Ub221. Anf.177 (): I utbildningsutskottets betänkande nr 4 föreslås att skallavslå en hel rad motioner om religionskunskapsämnets roll i skolan. En av dessaär motion Ub215 av och mig. Syftet med vår motion äratt få till stånd en utvärdering av den nya läroplanens inverkan på ämnetreligionskunskap. Utskottethänvisar till pågående arbete inom i form av ett"program för en nationell utvärdering av utbildningsverksamheten".Jag kan inte uppfatta att det programmet egentligen täcker det som vi önskar imotion 215. räknar dock med det. Utskottet finner ocksåanledning att notera att "det är SÖ:s normala uppgift att följa ochgranska utvecklingen av undervisningen i ". Det framgår inte omden noteringen görs till motionärerna eller till . Mankan förmoda att de som på SÖ arbetar med de här frågorna läserutbildningsutskottets betänkanden. Därför hoppas jag att de utvärderare somutbildningsutskottet i betänkandet hänvisar till belyser religionskunskapsämnetsroll enligt våra önskemål. Det är tydligen också utbildningsutskottetsförhoppning. För oss som motionerat i det här ärendet gäller det att försökafölja SÖ:s och andras arbete med de här antydda utvärderingarna. Om våra önskemål inte blir tillgodosedda, lär utbildningsutskottetbesluta på annat sätt . Jag förmodar nämligen att utbildningsutskottetmenar att skrivningarna i betänkandet skall tolkas så positivt som möjligt. 178 (): Under mitt första år i skrev jag enmotion om kristendomsundervisningen i skolan. Jag minns mycket väl debatten omden. Jag konstaterade till min förvåning att utbildningsutskottet inte hadebehandlat motionen. Man hade inte sagt ett ord och inte tyckt någonting utanhade bara avstyrkt motionen med motiveringen att man hade avstyrkt den åretinnan. Jag dristade mig att uttrycka att jag tyckte att det var en mycketkonstig motivering. dåvarande ordförande tillhöll migsträngt att jag var så ny i att jag nog egentligen inte borde yttramig och i varje fall inte drista mig till att tycka något omutbildningsutskottets sätt att arbeta. är jag så gammal i att jaginte låter mig avspisas så lätt. Ämnet för mitt anförande i kammaren tänkte jagskulle vara "Somt föll på hälleberget". Låt mig först ta upp det påföljande sätt. För inte så länge sedan frågade jag några unga människor iett sammanhang: Om jag säger "Somt föll på hälleberget", förstår nidå vad jag menar? De tittade mycket förvånat på mig och sade nej. De kände intetill detta uttryck. och jag har i vår motion frågat: Har vi rättatt undanhålla nya generationer kunskapen om de eviga källorna, möjhgheten attgöra ett ställningstagande i religiösa frågor, själva kunskapen om grunderna?Har vi klart för oss i hur väsentlig mån vår människosyn, de grundläggandemänskliga rättigheterna och vårt sätt att bygga samhället utifrån inriktningenatt ta hand om varandra grundar sig på evangeliet? Är det självklart att dessavärderingar består om vi inte lär ut något om dem och förklarar dem? Det är ännu svårare att förklara liknelsen om mångahandasädesåker än , då såningsmannens mödor och förutsättningar varvälkända för alla. Undervisningsuppgiften är därför större och svårare änden har varit förut. Dessutom upplever vi ett alltmera mångkulturellt samhälle,och bristande kunskap om de egna rötterna är inte någon bra grund förförståelse för och samlevnad med människor som kommer från andra kulturer ochomfattar andra religioner. Somt föll på hälleberget också på ett annat sätt. Ett meraofruktbart hälleberg än utbildningsutskott får man leta efter. Manhar återigen upprepat bravaden att avstyrka alla de engagerade och kunnigamotioner med en djup känsla för den allvarliga situation som vi står i, med ettbetänkande som till nio tiondelar består av referat av motionerna och i övrigtav citat ur läroplanen. Det enda som möjligen kan hänföras till något tyckandeeller tänkande av utskottet självt är en hänvisning till den utvärdering avutbildningsväsendet som SÖ och länsskolnämnderna påbörjat och som skall redovisassuccessivt. Utskottet förutsätter här att religionskunskapsämnet ochkristendomsundervisningen behandlas "inom ramen för utvärderingen avorienteringsämnena". Detta kommer mig att tänka på hur jag vid ett besök på ensvensk skola råkade bläddra i en lärobok i religionskunskap för gymnasiet ochdär hittade följande mening, i ett stycke som handlade om våra invandrare medislamisk trosbekännelse: "Det är annorlunda med dem än med oss; de tar sinreligion på allvar." För utbildningsutskott är religionen ettorienteringsämne. Men även om det nu är optimistiskt att tro att utvärderingenskall kunna ge någonting - den skall för övrigt såvitt jag förstår utvärderahela utbildningsväsendet, så det blir kanske inte så stort utrymme förkristendomsämnet - vill jag ta fasta på det enda jag kan finna som jag kankalla ett operativt tyckande och ställningstagande i utbildningsutskottetsbetänkande och yrka följande: att med anledning avmofionerna 1986/87:Ub201 yrkande 1, 1986/87:Ub221 yrkande 1 och 1986/87:Ub325yrkande 1 samt med avslag på motionen 1986/87:Ub310 som sin mening gerregeringen till känna följande: Den utvärdering av arbete, som pågår inom SÖoch länsskolnämnderna, bör ske med målsättningen att skolans undervisning filleleverna skall förmedla insikten om kristendomens grundläggande betydelse förkultur, normbildning och de etiska värderingar, som vårt västerländska samhällevilar på. 179 (); Det kristna budskapets ställning igrundskolan måste stärkas. Jag har fillsammans med väckt motion1986/87;Ub325, i vilken vi söker klarlägga och motivera varför detta är såangeläget. Allmän hederlighet och respekt för lag ochordning är sämre än vad som kan kan krävas i ett välståndssamhälle. Detstjäls för miljardbelopp i de svenska butikerna, enskilda hemvandaliseras och människor blir ofta bestulna. Våldet breder ut sig och blirallt råare. har butiksstölderna ökat explosionsartat;, och det har inte blivit bättre därefter. Varjeår förekommer över 3 miljoner snatterier, vilket gör 8 000 per dag. Ett normaltvaruhus årsomsättning lär försvinna i hela genom snatteri. Omfattningen är olika i landet, värst i storstäderna.Enligt kostar det varje svenskt hushåll . ,som man får betala genom högre priser på grund av butikssnatteriet. Läget ärallvarligt, och handeln börjar nu satsa på information i skolorna. En otäcktrend är nu också att våldsinslagen i samband med snatterierna ökar. Personalendrabbas då snatfare omhändertas i väntan piå polis. Brotts- och våldsutvecklingen i övrigt ökar i enomfattning som är mycket oroande. Våldsamma överfall och stor skadegörelse hörtill ordningen för dagen. Redan nedslagna sparkas, kvinnor överfalls, mobbningoch trakasserier breder ut sig i vår skola. Denna utveckling måste brytas. Alla måste vi ta ettansvar, så att förändringen kommer till stånd; annars hotas välfärdssamhället idess grundvalar. Det är djupt beklagligt att hem och skola inte lyckats fostratill ansvar och hederlighet, inte lyckats lära de unga vad som är mitt ochditt, vad som är rätt och fel. Vi är övertygade om att den bästa informationsom kan ges, inte minst till de unga, är insikter och kunskap i det kristnabudskapet, tio bud, moral och etik. De goda målsättningar som fastslagits i grundskolansläroplan - Lgr 80. s. 127-128, - har inte uppnåtts i praktiken, varför enskärpning måste till. Det är lätt att sänka moralen i ett land, men det är svårtoch tidskrävande att bekämpa slapphet, våld och kriminalitet. I vårt land talasofta om - och ställs krav på - förbättringar av olika slag, allfid avseende denyttre miljön, och det är bra. Men är det hög tid att också sätta den inremiljön i fokus, att återupprätta känslan för ansvarstagande, hederlighet ochmänsklighet. Det är som ett led i denna strävan vi harskrivit motionen. Vi begär förslag om stärkande av det kristna budskapetsställning inom ämnet religionskunskap och om skärpta förkunskapskrav för lärarei läroämnet religionskunskap. Jag tycker att utskottet i sin skrivningsmyger som katten kring det heta grötfatet. Ingenting lär hända heller. Vilär få komma tillbaka. Jag vill dock, herr talman, yrka bifall till detav under överläggningen framlagda yrkandet. 180 (): Jag vill här endast kort framföra att det ärett helt enigt utskott som står bakom betänkandet - det bör också framgå förden som läser betänkandet - och att representanter för samtliga partier harvarit närvarande vid utskottsbehandlingen. Här har emellertid motionärerframfört hur de hade önskat att deras motioner i stället skulle ha mottagits avutskottet och behandlats i betänkandet. Vi har valt att hänvisa till det utvärderingsarbete sompågår. Kristendomsämnet - eller religionskunskap, som ämnet ju heter - tillhörorienteringsämnena. Som vi har skrivit i betänkandet utgår utskottet från i översynsarbetet också kommer att titta närmare på det ämnets ställning inomorienteringsämnena. Detta är, som också påpekats, någonting som utskottettidigare uttryckt synpunkter på. Däremot kommer vi inte att utveckla det vidareförrän vi vet vad utvärderingen kommer att ge för resultat. På det sättet harutbildningsutskottet liksom många andra utskott och valt att arbetamed den här typen av frågor. Jag vill för min del yrka bifall till utskottetshemställan och avslag på motionerna och på det under överläggningen framställdayrkandet av . 181 () replik: "Kristendomsämnet- eller religionskunskapsämnet - som ämnet ju heter", sade MargaretaHemmingsson helt riktigt. Ja, det gör det verkligen. Kristendomen har blivit enreligion bland religioner när myndigheterna har bestämt att skolan skall varalivsåskådningsmässigt neutral. Det tycker jag är den springande punkten - inteom detta ämne kallas si eller så utan att man håller skolan för att varalivsåskådningsmässigt neutral och inte uttalar vilken etik den skall vara förankradi. Det, herr talman, ser jag som den största bristen i den nuvarandeobligatoriska skolan. 182INGVAR () replik: Även om utskottet står enigt bakombetänkandet menar vi motionärer att det är angeläget att man trycker på här.Det är nu andra året som vi motionerar i detta ämne, och utskottet svarar medungefär samma resonemang varje gång. Givetvis tycker jag att utvärderingen är viktig, och ensådan skall man göra, men jag tycker att utskottet borde ha kunnat gå längre,inte minst med hänsyn till de allvarliga tendenser som jag berörde i mittanförande. Se er om i samhället, så kan ni konstatera att det är någonting sombrister! Och det är någonting som vi som politiker måste ta ansvar för. Vi kaninte bara vänta, utvärdera och se på när det är så mycket som går snett. Vimåste ta det på allvar. Därför beklagar vi att utskottet inte har kunnattillstyrka några av de förslag som vi har fört fram i motionerna. Jag tyckerdet är bra att det är så många som trycker på. Förhoppningsvis kommerallt fler i vårt samhälle att inse vilket värde just de kristna värderingarnahar som grund för unga människor och för deras framtida liv. Jag tror att härhar vi någonting som kan hjälpa oss mycket mer än man kanske i allmänhetinser. 183GÖTE (): Jag skulle vilja inleda mitt anförande medatt fråga: Vad är man rädd för? När jag läser utskottsbetänkandet, som är mycket tunt ochenligt min mening dåligt motiverat, får jag en känsla av att man är rädd förkristendomsundervisningen. Då finns det anledning att påminna om att vårt landhar varit kristet . Vi har en historia och en kulturtradition, vi haretiska normer och värderingar, som från grunden är förankrade i kristendomen.Arvet från , och är grunden för hela vår västerländskakultur. Är man rädd för historien? Låt oss se på innehållet i kristendomen, i tio bud!Det är intressant att sätta sig ned och analysera det ena budet efter detandra. Ser vi i dessa budord någon konflikt med svensk moraluppfattning istort, om vi inte anlägger någon religiös aspekt på moraluppfattningen? Nej,det är mycket svårt att finna någon sådan konflikt. Du skall icke stjäla, duskall icke ha begärelse, osv. - detta är livsregler som egentligen hela vårsvenska lagstiftning vilar på. Låt oss se på det svenska kulturarvet när det gällerbildkonst och litteratur! Också där har vi en klar förankring i den kristnahistorien. Jag tänker på operan , på och , på ibadet. Fråga svenska ungdomar : Vad är grunden till Susannai badet? Då kanske många tror att det är en berusad raggarflicka som badar i enbassäng på något svenskt torg, eftersom man saknar mycket av förankringen i detsvenska kulturarvet. Det är detta som är så allvarligt. Vad är man rädd för? Jag vill redovisa några rader urbetänkandet som utskottet har som motivering för att avstyrka min motion;"Respekten för människans egenvärde och aktningen för andra skall likasåvara den etiska grunden för skolans arbete med frågor i vilka människor i vårtland har skiljaktiga värderingar." Den här skrivningen tar utskottet som intäkt för attavstyrka min motion om att svenska ungdomar behöver kunskap om kristendomen.Det är ju precis tvärtom. Det är just för att de skall få kunskap och respektför människor som det är så viktigt att ha kunskap i kristendom. Vi kan ju baratänka på den barmhärtiga samariten eller kvinnan vid som ingen merän Mästaren brydde sig om. utbildningsutskott skriver att vi inte kan undervisa i kristendomutifrån den särart som denna religion har, med motiveringen att det skulleinnebära en kränkning av människovärdet. Jag tycker att detta är allvarligt. Jag har i min motion tillsammans med andra moderater yrkat på attkristendomsämnet skulle bli ett eget ämne och att religionskunskap i övrigtskulle bli ett eget ämne i vår skola. har ställt ettyrkande som innefattar väldigt många av de olika motionskrav som finns i dennaviktiga fråga och där hon redovisar högt ställda målsättningskrav när detgäller arbetet utifrån den utvärdering som skall utföras inom ramen för SÖ. Eftersomjag tycker att det är värdefullt att inte splittra yrkandena, yrkar jag intebifall till min motion utan ställer mig bakom det yrkande som ställt här i kammaren och som jag sade innebär höga målsättningar när detgäller insikten om kristendomens grundläggande betydelse för kultur,normbildning och etiska värderingar, sådana värderingar som vårt västerländskasamhäHe vilar på. 184 (): Jag har blivit ganska upprörd . iriksdagen har jag som ordförande för , de kristnasocialdemokraterna, också bevakat frågan om religionsämnet. Jagtycker att vi har fått ganska bra resultat. När det gäller timantalet tyckerjag inte att man har någonting att säga. Jag tycker också att läroplanen är brautformad och att det har gjorts många bra uttalanden av utbildningsutskottet.Men så har jag upptäckt att ämnet ute i skolorna inte behandlas på det sätt somär syftet med vad som sagts både från och från . Mangår ifrån det i vissa fall och tar andra ämnen inom orienteringsblocket. Närdetta upptäcks är det ju en självklar slutsats, i varje fall för en riksdagsledamot,att här bör det undersökas om det är på det sätt som de mindre undersökningarnavisar. Det kan ju inte vara meningen, vare sig från utbildningsutskottet ellerriksdagen i övrigt, att intentioner som är klart fastställda sedan intefullföljs ute i skolan. Därför bör det bli klarlagt hur det verkligen förhållersig, och det är anledningen till den motion där jag står som första namn. Nutycker jag att jag kan känna mig lugn efter det att utskottets taleskvinna harvarit uppe och poängterat de här frågorna. Jagblev också litet konfunderad, måste jag säga, när jag läste utbildningsutskottetsförslag. Tar man det här på allvar? Det var min fråga. Man måste ta det påallvar, och jag fattar det också så att utskottets taleskvinna har poängteratdetta. Nuframgår det ändå av utskottets betänkande att det pågår ett utvärderingsarbete,och frågan är just om den utvärderingen tar upp den här speciella frågan omreligionsundervisningen. Vi får veta att åtta länsskolnämnder håller på med ettsådant arbete. Jag har velat framföra de här synpunkterna, och jag hoppas för min delatt vi inte skall behöva komma tillbaka utan att utvärderingsarbe- tetverkligen tar upp frågan om religionsämnets ställning i skolan. Jag skulle kunna tillägga att det också finns ett annatämne inom orienteringsämnena som har lätt att komma åt sidan, nämligensamhällskunskapen. Det är naturligtvis lättare för de lärare som inte ärintresserade eller inte kan eller är rädda för de värderingar som korsas häratt fly över till andra Jag kan gärna också vittna om att historielösheten i frågaom samhällskunskapen kan vara nog så framträdande. Vi har i socialutskottet enliten statyett föreställande . Jag hade en gymnasieklass på besöki utskottet, och att ungdomarna skulle känna igen den här figuren vore kanskeatt begära för mycket, men i en klass på litet över 2019-åringar var det baratre stycken -två lärare och en elev - som visste vem var. Det ärockså en brist i ett ämne som är av intresse när vi talar om värderingar. Med detta vin jag yrka bifall till utskottetshemställan, som ju är enhällig, vilket också har påpekats, med förhoppning attvi skall få den utvärdering som vi har begärt i vår motion och att vi inteskall behöva komma tillbaka i den här frågan. 185 (): Jag vill bara säga några ord med anledning avEvert anförande. Det ligger väldigt mycket i just detta som EvertSvensson framhåller, att det är så lätt att smita från att undervisa i det härämnet. Flera yrkanden, som återkommer längre fram, handlar om lärarutbildningenoch det faktum att väldigt många lärare, ansvariga för undervisningen i ämnetreligionskunskap, över huvud taget saknar utbildning. Men jag vill påpeka förEvert att den socialdemokrafiska utbildningspolitiken, som strävarmot den s. k. blockundervisningen och dessutom skall utbilda någon sortsblocklärare, verkligen inte gör denna situation bättre -den kommer attförvärras i stor utsträckning. Jag har varit invecklad idebatter med om den här typen av ämnen med efiskt, religiöst ochliknande innehåll. Det är tråkigt att alltid stannar på halvavägen och inte vågar följa med ända fram. Vi kommer att få utvärderingen. Detär ingenting som behöver hoppas på eftersom den redan ärbeslutad. Men hela utbildningsväsendet.skall utvärderas. betraktar religionen som ettorienteringsämne - det gjorde tydligen också . Om följa med litet längre fram, borde han kunna ansluta sig till vårtyrkande. I yrkandet uttrycker vi målsättningen att man skall se till attskolans undervisning förmedlar insikten om kristendomens grundläggandebetydelse. Märk väl att insikt är betydligt mer än kunskap. Jag vädjar tillEvert att ansluta sig till vårt yrkande, när voteringen sker i nästavecka. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut i ärendet skulle fattas vid nästa arbetsplenum.) 23 § Kammaren beslöt attärendebehandlingen skulle fortsättas vid sammanträdet onsdagen den 18november. 24§ Anmäldes och bordlades med anledning av prop. 1987/88:36 om den ekonomiska politiken på medellångsikt 1987/88:Fi4 av m.fl. (m) 1987/88:Fi5 av m. (fp) 1987/88:Fi6 av m. fl. (c) 1987/88:Fi7 av m. medanledning av prop. 1987/88:33 om säkerheten för barn i bil m. m. 1987/88:T2 avHans Nyhage (m) 1987/88:T3 av () 1987/88:T4 av . 25 § Meddelande ominterpellationer Meddelades att följandeinterpellationer framställts 1987/88:97av () till finansministern om beskattningen av regionala museer: De regionala museerna har en betydelsefull roll förden kulturella verksamheten i länen. Det finns 26 regionalamuseer som är berättigade till statsbidrag. Statsbidrag utgår endast fillmuseer som samfidigt får bidrag från landstingskommun eller kommun. Länsmuseernasuppgift är att bedriva och främja kulturminnesvård och museal verksamhet. Denmuseala verksamheten består bl. a. av dokumentation - dvs. vetenskapligtupplagd insamling, bearbetning och forskning om kulturhistoriskt material. Deregionala museernas verksamhet består vidare av utställningar och annanpedagogisk verksamhet med inriktning mot bl. a. skolor. Enannan grundförutsättning för bedrivande av kulturminnesvård är denvetenskapliga forskning som utförs vid museerna. Chefstjäntemannen-landsantikvarien - skall därför besitta den akademiska kompetens som krävs föratt leda och initiera vetenskaplig forskning. Deregionala museerna har även föremålssamlingar, arkiv och bibliotek som ofta harväsentlig betydelse för den forskning som bedrivs ute i länen. Deregionala museerna är vidare vanligen organiserade som stiftelser därstiftelsebildarna består av kommuner och landsting. Organisationsformen ärsåledes ett sätt att fördela det ekonomiska ansvaret mellan skilda huvudmän. Enligt 7 § 3 mom. lagen omstatlig inkomstskatt är bl. a. stat, landstings- kommuneroch kommuner befriade från skattskyldighet. Enligt samma paragraf, 6 mom., ärbl. a. stiftelser, vars uppgift är att främja vetenskaplig forskning ellerlämna understöd för beredande av undervisning eller utbildning, befriade frånskattskyldighet. Enligt min mening uppfyller således de regionala museernade krav som ställs i skattelagstiftningen för att befrielse frånskattskyldighet skall anses föreligga. Någon skattskyldighet hade heller inteuppkommit om de regionala museerna i stället för stiftelseformen valt attbedriva verksamheten i form - direkt eller i form av kommunalförbund. i län anser emellertid attdet regionala museet i länet, Stiftelsen , är oinskränktskattskyldig för inkomster och förmögenhet. anser att detregionala museet inte uppfyller de krav som ställs i lagen om statliginkomstskatt för att skattebefrielse skall medges.