prot · GB0941 · 1987-12-31 00:00:00 — Eventuella problem i detta hänseende bör enligt vårmening kunna beaktas i samband med den översyn av reglerna som vi redantidigare har uttalat oss för då det gäller bankerna. Anf.142 (): I skatfeutskotfets betänkande nr 10 behandlas proposition 51 ominbetalningskvoten vid avsättning till allmän investeringsfond. Proposifioneninnebär att inbetalningskvoten skall höjas från till . Iutskottsmajoritetens uttalande heter det bl. a. att det anförts goda skäl fören höjning av inbetalningskvoten. Men vilka goda skäl som föreligger redovisasinte. Inte ett ord sägs egentligen om varför man skall höja-inbetalningskvoten. Ipropositionen nämns att den höjning som skedde 1984 från till inteihnebar någon hämmande effekt på avsättningen till investeringsfonderna. Attnu tro att man kan höja inbetalningskvoten till utan att det skulle hanegativ effekt är nog alltför optimistiskt. Vad vill egentligen regeringen medsitt förslag? Vill man ta bort intresset för avsättning fill investeringskonto? Noglåter det bra när man i propositionen ger sken av att företagen skall bU merintresserade av att investera snabbare, om avsättningsreglerna bUr merrestriktiva. verkligheten är ju den ätt det är regeringen och infe detenskilda företaget som avgör när investeringsfonderna får användas. Inför dettafaktum är det mycket troligt att avsättningarna till investeringsfonder nukommer att minska mycket kraftigt. ha kvar investeringsfonderna måste man också ha en viss stimulans isystemet. Det har man i de nuvarande reglerna, och jag kan, herr talman, infeannat än tillstyrka den till utskottsbetänkandet fogade reservationen, sominnebär ett bibehållande av nuvarande regler för avsättning tiUinvesteringsfonderna. Anf.143 (): Vi har i vårt land under närmare fem decennier haft investeringsfonder;den första lagstiftningen tillkom 1938. Väsentliga förändringar i reglerna förfonderna har givetvis gjorts . Den senaste större översynen gjordes1979, och bestämmelserna har varit oförändrade, med ett undantag:inbetalningskvofen höjdes 1984 från till den nuvarande nivån, som är . Deallmänna investeringsfonderna kan användas av aktiebolag, ekonomiskaföreningar, sparbanker och ömsesidiga skadeförsäkringsanstalfer. Investeringsfondernaär också fill skillnad från andra omtalade fonder av frivillig karaktär. Enavsättning till allmän investeringsfond redovisas hos företaget som enbokslutsdisposition. Den är för det berörda företaget fördelaktig då denminskar den redovisade vinsfen, eftersom avsättningen är avdragsgill vid bl. a.beräkningen av den beskattningsbara inkomsten. För att avsättningen skall varaavdragsgill krävs att ett belopp motsvarande av avsättningsbeloppetbetalas in på ett räntelöst konto i . Som framgått av de tre tidigare anförandena har regeringennu föreslagit att det belopp som skall betalas in till i samband medavsättning till allmän investeringsfond skall höjas från nuvarande till100 %. En majoritet av utskottet tillstyrker regeringens förslag. Som sig böryrkar de borgerUga i en gemensam reservation avslag på regeringens förslag.Motiven för avslagsyrkandet är två, nämligen att det inte i regeringsförslagetanförts några skäl som kan motivera en förändring av de nuvarande reglerna ochatt investeringsfondernas framtid är föremål för en utredning.Det sistnämnda är riktigt, men däremot är det inte sagt att investeringsfondernaskall upphöra. Frågan diskuteras i utredningen om reformeradföretagsbeskattning, och något förslag torde knappast bU aktuellt under detnärmaste året. Vad sedan beträffar skälen, som kan motivera höjningen,som efterlyses i reservationen vill jag rekommendera reservanterna att läsapropositionen från s. 7, nedersta raden, fram till mitten av s. 9, så hittar nimotiven. Vad där har framförts om förbättringar i fråga om likviditeten och atten större del än av utgifter för investeringar skulle kunnafinansieras av riksbanksmedel har för majoritetens vidkommande varit tillfyllest för att tillstyrka propositionen. Med def sagda yrkar jag bifall tiUbetänkandet och avslag på reservationen. Inbetalningskvot vid avsättning till allmäninvesteringsfond, m. m. 144 BO (): Jag har tidigare utförligt motiverat varförpropositionens förslag när det gäller investeringsfonder bör avslås. Låt mig säga att eftersom det är som sadeatf investeringsfonderna har funnits , , och desannolikt inte när det gäller avsättningsmöjligheter kommer atf vara kvar merän ett par ytterligare, varför skall man då vara klåfingrig och ändra påreglerna? För den som vill använda systemet skall man ivarje fall inte försämra det så aft ingen blir intresserad av det. Def är vadregeringen sysslar med. Det här är en av de sämre propositioner som kommit fillriksdagen , och det vill inte säga Utet. 145 (): säger att det är fördelaktigtmed investeringsfonderna. Jag vill då fråga: Vad är det som är fördelaktigt,när man skall betala in och inte vet när man får utnyttja medlen? Poromaa säger att det skallstimulera till att snabbare använda medlen. Har man tänkt ändra bestämmelsernaför användandet, eller har man tänkt ha kvar de bestämmelser som gäller ochsom sfipulerar atf det är regeringen som avgör när pengarna får utnyttjas? 146KJELL (); säger atf socialdemokraternainte har sagt atf investeringsfonderna skall avskaffas. Men är det rikfigträtt, ? Utgick infe socialdemokraterna i sin skatteskiss från attmöjligheterna till bokslutsdisposifioner skulle tas bort och attinvesteringsfonderna som en konsekvens av defta skulle försvinna? Inbetalningskvot vid avsättning till allmäninvesteringsfond, m. m. 147BRUNO POROMAA (s): höjde vi avsättningsbeloppetfrån till . Jag vill minnas att ni protesterade mot höjningen dåliksom . Ni gjorde gällande att tidpunkten var felaktigt vald osv. Det varungefär samma argument som fördes fram då som anförs. när vi återigen föreslår en höjning avavsättningsbeloppet yrkar ni att det inte skall höjas utan bibehållas på dennuvarande nivån, alltså . Betyder det att ni , efter det attavsättningsbeloppet höjts, är beredda att acceptera den nuvarande nivån? Jagkan inte tolka det på annat saft. Man måste säga att svensk företagsbeskattning är generösjämfört med många andra länders. Den står sig väl vid en jämförelse. Detbekräftades också vid en studieresa som vi i skatteutskottet gjorde för ett årsedan. Jag tror inte heller att den här frågan är av den art somni försöker göra gällande. I vanliga fall brukar näringslivet reagera på ettsätt som verkligen ger eko - det har man där också resurser till; det har i många olika sammanhang , exempelvis vid införandetav löntagarfonder, inför beslutet om engångsskatten, osv. Sedan propositionenpresenterades har jag inte märkt någon som helst reaktion från def hållet. Detär dock mycket möjligt att vi inte har blivit kontaktade men att däremot ni harblivit det. 148 BO (); Ett av motiven till att näringsUvet kanskeinte har artikulerat sitt motstånd mot den här höjningen så väl är attnäringslivets företrädare själva genom har föreslagit enreform av företagsbeskattningen som innebär att investeringsfondssystemetförsvinner. Det har för den delen också vi moderater gjort. Även andra partierhar pläderat för defta. Som ledamot av företagsskatteutredningen måste jag ändåsäga att jag bedömer sannolikheten för att det går på det viset som ganskastor, trots att ingen naturligtvis än vet någonting och inga beslut är fattade. Men om man skall ha ettinvesteringsfondssystem tycker vi inte att höjningen av avsättningsbeloppettill var ett bra beslut, och det blir än sämre om man höjer det till 100 %- det är helt klart. Men motivet till att vi inte har bekymrat oss omdetaljerna i systemet är naturligtvis givet; Vi anser att man skall slopainvesteringsfondssystemet och i stället sänka skattesatsen. Anf, 149STIG JOSEFSON (c): Jag tycker inte det här är platsen ochtidpunkten att diskutera den framtida företagsbeskattningen - det får vitillfälle att göra sedan. Men jag är förvånad över att inte kaninse att stimulansen att göra avsättning till investeringsfonderna måste minskanär det införs en regel som innebär att man skall sätta in på riksbanken.Det är väl självklart att intresset kommer att bli vida mindre, såvida man intehar helt klart för sig atf man eller två kommer att göra eh investeringoch då få rätt att utnyttja medlen. Den brännande frågan är alltså när man fårutnyttja pengarna. Att kritiken mot förslaget från näringslivet inteär hårdare beror väl på att man inte tvingas att avsätta medel tillinvesteringsfonderna, utan det är frivilligt att göra det. Men eftersom värdetav att företagen på det här sättet har kunnat konsolidera sig ofta har betonatsär det beklagligt, tycker jag, att man tar bort den möjligheten. Det har ändåvid många tillfällen prisats att företagen på det sättet har byggt upp enreserv för att möta en lågkonjunktur. Även om läget för näringslivet har varitbetydligt bättre vet vi inte när vi kan möta en nylågkonjunktur, och då kan det kanhända vara bra att ha en reserv att ta till. Inbetalningskvotvid avsättning till allmän investeringsfond, 150 (); Betyder defta att ni är beredda att acceptera enavsättning på , frågade . Nej, det betyder def inte. Det ärbara att läsa den motion som vi från sida har skrivit. Vi sägerdär att vi vill avveckla investeringsfondssystemet ; vi menar att detbehövs för att man skall kunna lösa upp fonderna utan alltför hårdaskattemässiga konsekvenser. Det som eventuellt finns kvar innestående på kontofår då tas upp till beskattning. Anf.151 (): Till vill jag säga att antingen uttryckte jag mig illaeller också hörde fel. Jag frågade om ni var beredda attacceptera den höjning som gjordes . Ni protesterade ju mot denhöjningen, men föreslår ni att avsättningsbeloppet skall vara oförändrat . Investeringsfondernahar haft en stor uppgift att fylla, och har det fortfarande. Skall de avlösas,skall de avlösas av något bättre alternativ. Investeringsfonderna har varitmycket betydelsefulla också från regionalpolitisk synpunkt - det har vierfarenhet av. Jag tycker att det beslut som regeringen har fattat omanvändning av investeringsfondsmedlen skulle glädja speciellt ,nämligen att de skall frisläppas i stödområdet och användas också förmiljöåtgärder. Partivänner till er alla fre har ställtinterpellationer och frågor tiU statsråden både om regionalpolitiken och ommiljöpolitiken. Tala om för de interpellanterna och frågeställarna attregeringen bl. a. på den här punkten har gjort en lovvärd insats på dessa bådaområden! Överläggningenvar härmed avslutad. (Beslut i ärendet skullefattas vid nästa arbetsplenum.) 15§ Kammaren beslöt att förhandlingarna skulle fortsättas vid morgondagenssammanträde. 16 § Meddelande ominterpellation Meddelades att följandeinterpeUation framställts 1987/88:145av () till justitieministern om brottsbekämpningen: Brottsbekämpning måste ske på många olika nivåer isamhället. Insatserna mot brott är också av olika karaktär. Somliga insatserger en effekt i det korta perspektivet medan andra har en gynnsam inverkan påmedellång och lång sikt. Denbrottsutveckling vi iakttar är synnerligen oroande. Våldsbrottenökade exempelvis , ökningen var , dvs. på tvåår har vi i reala tal fått en ökning i anmälda våldsbrott på ; verklighetenstal är säkert långt högre. Under1986 ökade antalet anmälda brott med 77 000 stycken eller och antaletanmälda brott har passerat miljongränsen. , närbrottsökning noterats , har regeringen mött denna utveckling genom enmedveten och planerad neddragning av antalet polismän. Dettahar skett genom att den årUga avgången från poliskåren med i genomsnitt ca450-460 polismän inte ersatts med motsvarande intagning i poUshögskolan. Situationenhar snabbare nått en krispunkt än vad man kunnat ana. I exempelvis Stockholmspolisdistrikt slutar fre polismän . Vid exempelvisinnerstadsdistrikten är läget så krifiskt, aft man i vissa arbetsturer saknarpersonal aft besätta radiobilar med och då får låta den personal som tjänstgörarbeta på övertid. interpellation av motsvarande slag som denna, väckt ,frågade jag om regeringen ansåg det vara en offensiv och verkningsfull åtgärdatt minska antalet polismän såsom ett svar på en ökande brottslighet. Den 28februari 1986 fick jag veta atf "den svenska polisen haftså goda förutsättningar att ingripa mot den samlade brottsligheten som ". Vad som hände denna ödesdag vet vi alltför väl, och situationen harsedan den 28 februari 1986 blivit än mer krisartad. intervju i har jusfifieminis-ternförklarat att en ökad intagning upp fill antalet som lämnar polisen inte äraktuellt. Därmed kommer den polifik som lett fram till dagens krisläge att änmer accentueras. Isamma intervju ger justitieministern uttryck för en önskan att i första handförbättra polisens arbetssituation i stället för att prioritera ökad intagningfill polisskolan. Intressanti detta sammanhang är att justitieministern inte tycks förstå att en fullbemanning är den viktigaste åtgärden för att förbättra arbetssituationen. Detär bristen på polismän som gör att de som finns kvar tvingas fill övertid,förskjuten tjänstgöring m.m. - åtgärder som slår sönder familjeliv och umgänge. Arbetssituationenute på fältet, vid olycksplatser, vid brottsplatser m.m., lär ingenjusfifieminister kunna påverka. Det är frånvaron av polismän som gör att de somär kvar överväger att lämna sina arbeten. Närbrottskurvor snabbt sfiger och när uppklarningsprocenten sjunker är detåtgärder med relativt kortsiktig verkan som måste insättas. Att möta dessaproblem med arbetsmarknadspolitiska åtgärder - vilket framgår av intervjun - ärlångsiktiga åtgärder och förändrar inte den akuta situationen nämnvärt. Detär mot den bakgrunden av stort värde om regeringen i den nu uppkomnasituationen ger en anvisning om vilken väg man är beredd att beträda. Väljerman diffusa och oidentifierbara långsikfiga arbetsmarknadsåtgärder, eUerväljer man att på relativt kort sikt ta itu med en ökande brottslighet införvilken polisväsendet med sin nuvarande personalsfat står mer eller mindremaktlös inför? Motbakgrund av vad jag ovan anfört vill jag ställa följande frågor tillstatsrådet: Avser regeringen att kompensera polisväsendet föravgångar med en ökande aspirantintagning upp till den nivå som avgången svararför? Vilka andra åtgärder planerar regeringen för attförbättra polisens arbetssituation och därmed minska avhoppen från poUsyrket? Vilka andra åtgärder med verkan på kort sikt avserregeringen vidta för att bryta den ökning av antalet anmälda brott som ägt rumunder 1980-falet? 17 § Kammaren åtskildeskl. 1987/88:41 (Siffrorna avser sida iprotokollet) Förstevice talmannen 106 vice talmannen 64 , () 158, 163, 165 ,() 91, 105, 108, 113, 115 Brunander, () 44, 49, 53Castberger, () 41, 50, 52 ,, miljö- och energiminister 3, 30, 36, 40, 59, 63, 66, 68, 73 ,() 80, 84, 85, 88, 89 , () 15, 33, 37, 51, 53Ernestam, () 20, 34, 38 Fiskesjö, , tredje vice talman (c) 69, 75Fransson, () 26, 35, 39 , () 58, 62, 63 Godin, () 166 ,(vpk) 135, 146, 151, 156, 162, 165 , Bo (vpk) 82, 85, 86Hedkvist , () 119, 122, 123 , () 89, 104, 107,113, 114 , Margö (vpk) 98, 106 Jennehag, (vpk) 25, 35 ,() 95, 104, 108, 114, 116, 122, 123 , () 170, 172,173, 175, 177 , () 131, 145, 150, 167 Josefson, Sfig (c) 174,175, 176 ,, i (c) 133, 147, 150, 156, 163 , Kersfin (fp) 123, 125Kindbom, () 82, 84, 86, 89 Kjörnsberg, () 171, 172, 173 ,(vpk) 116, 125 , Bo (m) 173, 175, 176 Munke, () 65, 67Möller, () 169, 171, 173 Nyhage, Hans (m) 78, 87, 88 , ()12, 33, 37 , () 99, 106, 109 Poromaa, () 174, 176, 177Rembo, () 126, 144, 149, 153, 161, 164 Stenmarck, Per (m) 64, 68Svensson, () 55, 61 , () 72 , () 86, 88, 89Ulander, () 168 , () 47, 51, 54, 110, 114, 116 180 , () 139, 148, 152