prot · GB0943 · 1987-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1987/88:43 1§ Justerades protokollet för den 3 innevarande månad. 2§ Talmannen meddelade att till kammaren inkommit läkarintyg för ,som var sjukskriven ytterligare under fiden . Talmannen anmälde att (vpk) ävenunder skulle tjänstgöra som ersättare för , 3§ Svar på fråga 1987/88:255 om rätten till sjukpenning har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar vidta för attändra det förhållandet att en lantbrukare får lägre sjukpenning än en löntagaremed samma inkomst. Avgörandeför sjukpenningens storlek enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring är densjukpenninggrundande inkomstens, SGLns, storlek. Två personer som har samma SGIhar lika stor sjukpenning per dag, om man bortser från de särskilda regler somgäller för s, k, timsjukpenning. Jag har emellertid fått veta att KnutWachtmeisters fråga avser reglerna för att fastställa SGI för egenföretagare. Förberäkning av egenföretagares SGI gäller att inkomst av arbeteför egen räkning inte får beräknas högre än att den motsvarar skälig avlöningför liknande arbete för annans räkning. Denna regel kan ibland ställa tillproblem när det gäller att bestämma SGI:n för bl, a. lantbrukare. Problemet äratt hitta en rikfig jämförelseinkomst för egenföretagaren och är ömsesidigt förförsäkringskassan och företagaren. har i en särskildrapport till regeringen, "Utveckling av socialförsäkringensregelsystem" (Rfv anser 1987:5), angående regelförändringsarbetet angettatt verket avser att utreda frågan om egenföretagarnas SGI . Jaganser att resiiltatet av detta arbete bör avvaktas, innan eventuella åtgärderövervägs för att förändra de nuvarande reglerna på det här området. 2 (): Jag tackar socialministern för svaret på min fråga. Uppriktigt sagthade jag inte väntat mig något annat svar än det som jag fick. Självfalletgällde frågan skillnaden i sjukpenninggrundande inkomst mellan en löntagareoch en egenföretagare. Det är det som är det intressanta i detta sammanhang. Underen har problemen observerats och diskuterats. Skälet till att jagställde frågan just nu är att riksdagsmajoriteten har avslagit 29motioner från socialförsäkringsutskottet, alla med anknytning till socialförsäkringssystemetoch dess avigsidor. Jag hade hoppats få höra socialministern komma med enstarkare viljeyttring att åstadkomma större rättvisa och inte bara få höra attregeln, som socialministern sade i svaret, ibland kan ställa till problem förbl. a. lantbrukare. Jagvet att både pensionsberedningen och utreder ochundersöker egenföretagarnas problem, när det gäller både egenföretagarnas SGIoch avgiftsuttagets storlek. Det finns då två ganska naturliga följdfrågor. Fördet första: Förstår socialministern egenföretagarens irritation över attmissgynnas på detta sätt i jämförelse med en löntagare med samma verkligainkomst, särskilt med tanke på att någon övre inkomstgräns för uttag avegenavgifter inte finns? För det andra: är det blott själva lönentill en ersättare som utgör grunden för SGI till egenföretagaren. Delarsocialministern då min uppfattning att sjukpenningen för en egenföretagareåtminstone bör utgöra daglönen till en ersättare inkl. arbetsgivaravgifter? Jag kan förstå det här problemet, och det är därför viktigt attriksförsäkringsverket får göra denna undersökning. Det finns ju framför allttvå faktorer som är väsentliga i detta sammanhang och som gör det svårare attfastställa SGI:n för en egenföretagare än för en anställd. En anställd harvanligtvis en inkomst periodiserad i form av t. ex. månadslön. Egenföretagarenmåste i stället anpassa sitt uttag till rörelsens resultat. En anställd harofta samma arbetstid året om, medan en egenföretagares arbetstid kan varieraöver året beroende på vilken typ av företag han har. Jagär emellertid medveten om och håller med om att detta är ett problem, ochdärför tycker jag att det är angeläget att man avvaktar resultatet avriksförsäkringsverkets arbete, innan man föreslår några åtgärder. Anf.4 (): Jag tackar socialministern för denna, jämfört med svaret, mer positivasyn på problemen. Jag är medveten om att det kan innebära administrativa ochandra problem att fastställa en rättvis sjukpenning. Men man kommer säkerligenatt kunna klara det i all synnerhet som den proposition som framlades för någontid sedan, och som behandlades i socialförsäkringsutskottet ,medförde ökade administrativa problem som dock säkerligen också kommer attlösas. Dåhar jag ytterligare en följdfråga som gäller en frivillig försäkring somegenföretagaren borde få teckna. Avser socialministern att låta utreda detta eller kommer det attutredas i samband med de undersökningar som nu gör?Kommer i så fall en sådan frivillig försäkring att påverka avgiftsuttagetsstorlek? Överläggningenvar härmed avslutad. Ominformation till sjukvårdspersonal om det hjärnrelaterade dödskriteriet 4§ Svar på fråga 1987/88:261 om information till sjukvårdspersonal om dethjärnrelaterade dödskriteriet har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta medanledning av den allvarliga bristen på information till sjukvårdspersonalennär det gäller frågor i anslutning till ikraftträdandet av det nyadödsbegreppet. Imaj månad beslutade att hjärnrelaterade dödskriterier skalltillämpas i . fick samtligautbildningsansvariga i alla landsting vid en konferens besked om attLandstingsförbundets informationsmaterial fill vårdpersonalen skulle finnasfillgängligt . Det här materialet består dels av en broschyr somheter "Det finns bara en död", dels av ett videogram med samma namn. Samtligalandsting lade därefter upp något slag av program för utbildning ochinformation om dödsbegreppet. har sammanlagt hållits ett åttiotalolika konferenser. Dessa har riktat sig till olika kategorier vårdpersonal,förtroendevalda och tjänstemän. Ävensocialstyrelsen har tagit fram olika slag av informationsmaterial.Socialstyrelsens föreskrifter kom ut . kommer en skriftkallad "Människans död" som ingår i Allmänna råd.Dessa kommer att distribueras bl, a, till alla intensivvårdsavdelningar ochalla vårdcentraler. Förinformation till allmänheten har tagit fram en folder som heter"När hjärnan dör, dör människan". Den kan man fågratis på alla apotek och vårdcentraler. Socialstyrelsenhar också tagit fram ett särskilt informationsmaterial till dem som haranhöriga på intensivvårdsavdelningar. Enligtmin mening har både och , somstått till förfogande, gjort stora insatser för att undvika just en sådansituation av "allvarlig brist på information" som talarom. DåGöte är förhindrad att ta emot svaret medger jag att fårta emot det. Anf.7 (): Jag får tacka för svaret på frågan. Jag är inte lika imponerad somsocialministern över de insatser som har gjorts. Även om material harframtagits, har det kommit alldeles . Det har slagits larm, därför attav Om information till sjuk vårdspersonal om dethjärnrelaterade dödskriteriet deberörda, vårdpersonalen, har många ännu inte fått någon information. Många inomvården är oroliga för vad som skall ske. Till är det kvar. När förslaget antogs sades det att det skulle kommaen ordenfiig information. Jag anser att så inte har varit fallet på det sättsom man hade anledning att förvänta sig. Hur det än är har Svenska hälso- ochsjukvårdens tjänstemannaförbund med sina 90 000 medlemmar slagit larm. Deupplever att bristen på information är så stor att många är oroliga. Jag anser att ansvaret vilar tungt på regeringen, somytterst har att intensifiera arbetet och se till att allt sker i enlighet medförslagets innebörd. Jag vill då fråga socialministern: När nu Svenska hälso-och sjukvårdens tjänstemannaförbund säger att vårdpersonalen inte fåtttillräcklig information, ämnar socialministern vidta några ytterligareåtgärder för att alla berörda får tillfredsställande information? har i sin fråga angett att detfinns en allvarlig brist på information. Det tycker inte jag. Precis som sade fattade sittbeslut . Som jag sagt i mitt svar satte de utbildningsansvariga inomlandstingen i gång med arbetet. Jag tycker att man oerhört snabbtfrån Landsfingsförbun-dets och landstingens sida satte i gång med information,likaså var snabb. Det åligger klinikcheferna ute på de olika sjukhusen attse till att informationen kommer berörd personal till del. Jag har alltså inteför avsikt att vidta ytterligare åtgärder, eftersom det pågår, och har helafiden pågått, ett intensivt informationsarbete. Jag utgår från att alla berördakommer att få del av denna information. 9 (): Ja, socialministern, det är gott och väl. Menhur det än är anser jag fortfarande att ansvaret ytterst vilar på regeringen.Signalerna från regeringen är viktiga i denna mycket angelägna fråga. Detkommer jag inte ifrån. Jag har med mig en del pressklipp, där det framgår att t.ex. sjukvårdshuvudmännen i sjukvårdsområde medger att det brustit iinformationen på sina håll. Även om det har gått fort att ta fram materialet,, har vi nu kvar till . Jagtycker att det är allvarligt att många upplever att de inte fått den nödvändigainformationen. Överläggningen var härmed avslutad. 5 § Svar på fråga1987/88:262 om viss samvetsklausul för sjukvårdspersonal med anledning av detnya dödsbegreppet har frågat mig om jag är beredd att verka för ensamvetsklausul för sjukvårdspersonal som inte vill medverka vid bortopererandetav organ från avlidna. m. gäller lagen om kriterier för bestämmande avmänniskans död. Enligt 1 § är en människa död när hjärnans samtliga funktionertotalt och oåterkalleligt har fallit bort. Detta skall gälla förutom vidtillämpningen av lagar och andra författningar även t. ex. i medicinsk praxis.När en människa är död kan organ tas ut från den avlidne under deförutsättningar som gäller för transplantationer. Att så kan ske har - som vialla vet - utomordenfiigt stor betydelse för mottagarens hälsa och livskvalitet. Jagkan ändå ha förståelse för att en del människor av personliga skäl kan hysabetänkligheter att medverka vid bortopererandet av organ från avlidna. Jag utgårdärför ifrån att huvudmännen - så långt som möjligt - medverkar till att de somkänner sådana betänkligheter inte skall behöva medverka vid dessa ingrepp. Anf.11 (): Jag tackarför svaret. Kalladet samvetsklausul eller något annat, men vi har när det gäller aborter enföreskrift för dem som av etiska eller religiösa skäl inte vill medverka vidaborter. Jag tycker att en liknande föreskrift skulle kunna utfärdas även i dethär fallet. Jag tycker inte att man enbart kan sätta sin lit fillsjukvårdshuvudmän och klinikledningar i detta avseende. För att man skall kunnakänna stöd anser jag att det behövs en föreskrift. Nuvill jag klart säga att sjuksköterskor inte är negativa till transplantationer.Men för många, som är utbildade för att vårda sjuka och även ta hand om döende,kan följande situationer te sig svåra. Först förklaras människan död, och dettameddelas de anhöriga. Respiratorn stängs dock inte av, utan patienten tas, närdöden har konstaterats, in på operafionsavdelningen för att donera etteventuellt organ. Och kom ihåg en sak: Vem är det som ytterst står förinformationen och meddelar de anhöriga och över huvud taget står patienten ochde anhöriga närmast? Det är just sjuksköterskan. Därför efterlyser jag någon formav föreskrift, socialministern. Överläggningenvar härmed avslutad. Prot.1987/88:43 ' Omviss samvetsklausul för sjukvårdsperst nal med anledning av det nyadödsbegreppt Omdatorlära i grund skolan 6§ Svar på fråga 1987/88:218 om datorlära i har frågat utbildningsministern om vilken strategiutbildningsministern ämnar utarbeta för att beslut om ämnet dataläraskall kunna genomföras. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag somskall svara på frågan. Jag vill först erinra om att datalära på högstadiet inteär ett eget ämne. Den grundläggande undervisningen om och med datorer skallenligt läroplan ges inom ramen för i första hand matematik samtsamhälls- och naturorienterande ämnen. Datalära på högstadiet skall enligt ursprungligabeslut ha en omfattning om två stadieveckofimmar efter en genomförandeperiod räknat fr.o.m, /85. Av finanspolitiska skäl har dock regeringen senare, underår 1985, förlängt genomförandet med . Med hänsyn till skolornas olika förutsättningar kommeralla högstadieskolor att ha undervisning i datalära i årskurs 7 förstinnevarande läsår och kommer först /90 att ha uppnått nivån tvåstadieveckotimmar. Den rapport som hänvisar till avser lägetunder . Jag ser nu mot bakgrund av vad jag redovisat inte.någon anledning till att vidta några särskilda åtgärder. 13 (): Tack för svaret, . Vi ärsäkert överens om att utbildning är nämnaren för förståelse av den framvällandedatortekniken. Det går inte att vara negativ eller att göra motstånd. Vi måstehantera frågan genom tidig utbildning i och i gymnasiet. Det är i skolan som vi lägger grunden till att nästageneration skall vara bättre än vad vi är på att kritiskt värdera och ävenpositivt uppskatta vad datorer kan användas till. Sker inte detta riskerar viatt få människor av olika klasser; de som kan och de som inte kan behärskatekniken. Vi har i ett gott utgångsläge, rned vårtpluralistiska samhälle, vår genomsnittligt höga utbildningsnivå och vårdatalagstiftning. Med detta som utgångspunkt är jag oroad över om riksdagensintentioner med datalära som ämne inte uppfylls. En del skolor har kommitlångt, medan andra knappast har börjat. Detta menar jag förstärkerskillnaderna. Såvitt jag förstår är det största problemet att samarbetetmellan lärarna är dåligt. De förhandlingar som har förts har rasat samman, menar att han är nöjd med hur det är, närhan förlängt genomförandetiden av beslut med ,. Då vill jagfråga: Skall en facklig tvist om ersättningen verkligen få försvåragenomförandet av beslut? Nog borde, väl ta tag i dendelen av problemet. Det handlar ju framför allt om att lärarna inte kan kommaöverens. Jag noterar att vi befinner oss inom dentreårsperiod som aviserades i propositionen, men det innebär naturligtvis inteatt jag skulle vara nöjd med de missförhållanden som kan påvisas. Det finnstvärtom anledning att ta ställning till dem. Men jag har funnit det angelägetatt här i kammaren ändå slå fast att vi måste ge rimlig tid för genomförande avdet som har beslutats, och är . Därefter får vi se vadsom har misslyckats. måste man också ha vissförståelse för att en och annan facklig fråga inte hinner lösas, 15 (): Svårigheten gäller att lärarna inte har denvidareutbildning eller det intresse som krävs. Det finns t, o, m, rapporter omatt vissa'lärare inte vill dela med sig av sina kunskaper till andra. I ansåg vi att detta ämne inte var endastmatematik-' eller NO-lärares egen specialitet utan att ansvaret skulle delasäven av lärare i' humanistiska ämnen, och det är detta som går trögt. De humanistiska lärarna behövs i ämnet, eftersom detannars finns risk för att barnen får en förenklad människosyn och blir alltförensidigt naturvetenskapliga. Det är en risk som bl. a. harpekat på, och,hon stod bakom hela det stora projektet med framtagning avskoldatorn Compis; Överläggningen var härmed avslutad. Omprövningen av tillstånd till sändning i närradio 7 §Svar på fråga 1987/88:258 om prövningen av tillstånd till sändning i närradio har frågat mig vilkamöjligheter det finris att pröva sändningstillstånd i närradio. Bakgrunden till frågan är att Närradions etiska hämnd harfunnit att ett programinslag i närradiosändningar här stått istrid med de etiska regler som har antagits av . Enligt 13 § närradiolagen (1982:459, ändrad senast1986:1215) får fillstån-det för en sammanslutning att sända närradio återkallasi ett antal olika fall, av vilka dock bara några har anknytning tillprogrammens innehåll. Om sammanslutningen bryter mot förbudet mot kommersiellreklam eller s. k. sponsrade program får tillståndet återkallas. Detsamma gäller om sammanslutningen bryter mot föreskriften att programutbudet främst skall ha framställts för deh egna verksamheten, eller om en närradioförening går utöver de särskilda begränsningar som gäller för innehållet i närradioföre- ningarnas sändningar. Sändningstillståndet får vidare återkallas omsammanslutningen har sänt ett program som i en lagakraftägande dom harbefunnits, innefatta ett yttrandefrihetsbrott och som innebär ett allvarligtmissbrukiav yttrandefriheten i riärradio. Innan en sådan dom har vunnit lagakraft får tillståndet återkallas interimistiskt. Som exempel på sådana brottkan nämnas uppvigling, hets mot folkgrupp, förtal eller förtal av avliden. Enbart det förhållandet att en sändning strider motNärradioförbundets etiska regler kan alltså inte utgöra grund för att återkallasändningstillståndet. Omprövningenav tillstånd till sändning i närradio är förhindrad att närvara medger jag att ta emot svaret, 18 (): Jag ber att få tacka statsrådet för svaret på fråga. Närradioninnebär, rätt använd, en fördjupning av demokratin i samhället, inte minstdärför att den är en åsiktsradio. Närradion är ett utmärkt medium för lokalaorganisationer att föra ut sitt budskap och för vanligt folk att komma filltals. Genom närradion har yttrandefriheten förstärkts. Mennärradion kan också användas fel och ansvarslöst. Genom att bryta mot efiskaregler skadar man demokratin och skändar principen om alla människors likavärde. Det har vi som bor i tyvärr många exempel på. Skånepartiethar upprepade gånger anmälts till etiska nämnd på grund av rasistiskainslag. har också fällts för kränkande inslag mot OlofPalme och hans efterlevande, ansåg attprograminnehållet var ett sällsynt grovt brott mot närradions etiska regler.Programmet - det kan jag försäkra - har också väckt avsky och upprörtbefolkningen i . Somdemokrater slår vi vakt om yttrandefriheten. Den får inte kränkas. Att dra inett sändningstillstånd är naturligtvis en allvarlig sak. Men vad skall mangöra, , med ett politiskt parti som gång efter annan snubblaröver gränsen för det tillåtna, som fälls av den etiska nämnden och vars främstatalesman säger att skall fortsätta sina närradiosändningar som omingenting har hänt? Jag frågar också: Har statsrådet någon kommentartill denna situation? Det är naturiigtvis en mycket viktig fråga som tarupp i sitt anförande. Deregler som staten fastställer för närradiosändningarna är absolutaminimiregler. Därför har jag varit mycket glad över de etiska regler somSveriges närradioförbund har fastlagt och sett det viktigt attNärradioförbun-det upprätthåller en etik som är något stramare än den somfastiäggs i minimireglerna. Jagtycker det är viktigt att närradion själv tar ansvar för den åsikts- ochyttrandefrihet som finns. Men skall det kunna fungera måste man förutsätta attde föreningar som sänder också rättar sig efter de regler som antas. Problemetmed anser jag emellertid vara av något annat slag. Detta parti harfaktiskt vunnit auktorisation genom det samarbete som det har inviterats fillav folkparfister och moderater i , Detta är naturligtvis ett betydligtstörre problem i det här sammanhanget än de etiska regler som finns. 20 KURTOVE (): Jag är glad att höra framför allt det sista, och jag tackar specielltför det. Jagdelar statsrådets uppfattning att det är ett specifikt problem som vi har nerei och som i högsta grad gäller närradiosändningarna. Detfinns naturligtvis saker som vi här, om vi hade haft fid, gärna skulle hakunnat diskutera ytterligare. Det är ju inte något tvivel om attSkånepartiet-det vågar jag nog påstå - mer än en gång har brutit mot de etiskareglerna. Om man studerar vad den etiska nämnden har sagt i dessa sammanhang,råder det inte heller något tvivel om att de uttalanden som har gjorts av Skånepartietsfrämste talesman visar på en skriande brist på kunskaper när det gäller deetiska reglerna. Jag tackar för svaret. Överläggningenvar härmed avslutad. 8 § Svar på fråga1987/88:265 om ett i har frågat mig när besked kommer om ett . Denplanerade flyttningen av från i har aktualiserat frågan om det framtida utnyttjandet avlokalerna i Folkets hus. Frånolika håll har framförts synpunkter på att lokalerna borde utnyttjas för attskapa en stor dansscen i . På mitt initiafiv har därför en studiegenomförts om de ekonomiska och organisatoriska förutsättningarna för attetablera en sådan dansscen. Studien, som har utarbetats av f. d. teaterchefenvid , , har redovisats i form av en promemoria. Ett antalinstanser har därefter fått möjlighet att yttra sig över förslagen ipromemorian. Beredningenhar visat att det finns ett stort intresse för att skapa en stor dansscen iStockholm och att lokalerna i Folkets hus skulle kunna utnyttjas för en sådanetablering. Beredningen har tyvärr också visat att intresset från bl. a.kommunens och sida att medverka ekonomiskt i ett sådant projekt ärbegränsat, för att inte säga obefintligt. Även andra lokalalternativ har förtsfram av intressenter. Beredningenär ännu inte avslutad. Jag räknar med att kunna ge beskedi frågan. Anf.22 (): Jag tackarkulturministern för svaret. Dansenär ju en konstart på stark frammarsch och som har både kraft och vitalitet. Intressetför dans i olika former har ökat explosionsartat. Människorsom på ett eller annat sätt själva, som amatörer eller mer professionellt,ägnar sig åt dans har också behov av att scenmässigt följa dansens utveckling.Vi har inte någon dansscen i . Och, som kulturministern själv säger,det behövs nu en sådan, bl. a. för att vi i skall kunna ta emotensembler från andra länder, regionalt intressantaensembler och inte minst vår egen internafionellt kända . Den lösning vi nu har, dans på Cirkus, är ett provisorium.Dessa lokaler är inte speciellt ändamålsenliga, särskilt inte scenen. , , och Dansbiblioteketbehöver nya lokaler. Att samla sådana här dansaktiviteter med enintressegemenskap inom samma väggar kan ha stora fördelar. En lokal som i dettasammanhang hitintills har diskuterats är , vilket ocksåkulturministern nämner i sitt svar. Förutom en lokalisering till Stadsteaternskulle man kunna tänka sig att nedlagda skolor kan användas för att kunna samlaalla dessa aktiviteter. Ett ytterligare alternativ, som jag själv har tänkt ensmula på, är den tomma gasklockan. Det är en mycket stor och ganska intressantlokal som skulle kunna användas i detta sammanhang. Det gäller att få fram lokaler så snart sommöjligt, innan man splittrar upp verksamheten alltför mycket. Kan kulturministerntänka sig andra alternativ, och kari i så fall något av de exempel som jag härhar nämnt vara intressant? Jag delar uppfattning att dettaär en mycket viktig fråga och att dansen som konstärt har behov av att fåbättre lokälförutsättningar. Det har tillkommit, någradansscener . Torpedverkstaden på och påWollmar på Söder är ett par exempel, där fria dansare harmöjlighet att framträda. Det är klart att jag, vilket jag inte har dolt, harsett nuvarande scen som en god lösning när det gäller en stordansscen i . Jag har då bl. a. haft i åtanke Operabalettenstillkommande behov, eftersom inte räcker för antalet arrangemang,och . Att jag ser som en lösning beror på att vidär redan har en scen. Jag kan i och för sig tänka mig både tomma gasklockoroch nedlagda skolor, , Men jag vet av erfarenhet, att när denförsta förtjusningen över att få komma in i en sådan lokal har lagt sig, kommerman med krav på ombyggnad av scenutrustning och scenetableringar sprn gör attdessa lösningar i regel blir utomordenfiigt kostsamma. Därför har jag sett detsom angeläget att pröva den scen som redan finns. Men jag har noterat, vilketjag också sade i svaret, att intresset för detta alternativ är begränsat. Ochdet är naturligtvis en komplicerande faktor i detta sammanhang. 24GÖREL (): Det medför naturligtvis betydligt lägrekostnader att använda en scen som redan finns och som har,ändamålsenligalokaler. Men eftersom intresset är så stort - vilket vi båda är överens om - ochdessutom är i växande, vore det kanske idé att också titta något på andralösningar. Man kommer inte längre om man har motstånd från lokala intressentersom skall vara med och betala. Förnågon vecka sedan hade jag en interpellationsdebatt med utbildningsministerBodström där vi diskuterade behov av lokaler. vorekanske av värde att t. ex. och utbildningsdepartementettittade närmare på möjligheten att samordna.