prot · GB0945 · 1987-12-31 00:00:00 — Det har ju krävt tid att förbereda det här förnämligapaketet. När vi socialdemokrater redovisar förslag vill vi att de skall varaordentligt förberedda. Det får hellre ta någon dag extra. Här var det barafråga . Så när vi har lagt ned ett så omfattande arbete och nuredovisat ett förslag borde det inte bli något gnäll, för det som göras skallär gjort. Jag tycker att vi borde kunna vara nöjda. Får jag tillägga att det ju har hänt saker i de härområdena sedan vi diskuterade , inte minst på och , som hargjort att vi blivit tvungna att göra extra insatser för att klara situationen iBergslagen och inland. Jag tror inte att de borgerliga skall ta åtsig äran när det gäller detta. Det är nog situationen i områdena som har gjortatt paketen har blivit så här omfattande. Till vill jag säga följande när detgäller investmentbolagen. Jag har själv varit med och bildat och vet därför ungefär hur näringslivet diskuterar. Personligen tror jaginte att det är möjligt att komma och säga att staten skall lämna lån, medannäringslivet går in direkt med kapital. Om det i något fall skulle vara möjligtatt göra detta, tycker jag att den flexibilitet som utskottet skrivit om ärbefogad. Men jag tror alltså att det blir svårt att få igenom någonting i defall näringslivet är med. Jag anser att det här rör sig om en förhandlingsfrågasom får lösas från fall till fall. Därför tycker jag att det är bra medflexibilitet. Beträffande arbetsskadeförsäkringen har utskottet skrivitföljande; "Ärendeutvecklingen för trygghetsnämnden på personskadeonirådetgör det enligt propositionen nödvändigt att nu aktualisera resursfrågan inomdetta område särskilt. Efter ingående överväganden i frågan förordas att uppgifternaförs över från SAMN till AMF-trygghetsförsäkring, Därmed åstadkommes bl, a,att gemensamma lösningar för hela arbetsmarknaden tilläni- 1987/88:45 pas inom trygghetsområdet." Jagtycker att detta är ett starkt argument och yrkar därför änen gång bifall fill utskottets hemställan. 152 (): Efter anförandena av ochElver kan jag korta ned mitt anförande genom att till fullo instämma ideras kritik av industriministerns uppseendeväckande senfärdighet. Senfärdighetenär mycket uppseendeväckande med tanke på förstamajtalet. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut i ärendet skulle fattas vid nästa arbetsplenum.) 21 § Kammaren beslöt att förhandlingarna skulle fortsättasvid morgondagens sammanträde. 22 § Anmäldes och bordlades Skrivelse, 1987/88:68 med redogörelse försvenska företags verksamhet i och 23 § Anmäldes och bordlades 1987/88:11 revisorersförslag angående produktionen av statistik över inkomst- ochförmögenhetsskatterna 1987/88:10 revisorersberättelse över granskningen av verksamhet, /87 24 § Anmäldes och bordlades betänkande 1987/88:10 om ändringar i reglementet för allrnännapensionsfonden (prop. 1987/88:11 delvis) 25 §Meddelande om interpellationer Meddelades,att följande interpellationer framställts 1987/88:149 av (fp) till utrikesministern om utvecklingen beträffande mänskliga fri- och rättigheter i : av orättvistförföljda (VONS) har ställt samman en lista över personer i somsitter fängslade och där motivet för fängslandet,även i de fall där annat uppgivits, har bedömts vara politiskt. Ur denna listahar företrädare för Charta 77 i särskilt märkt ut de fall därett svenskt engagemang kunde väntas bli till verklig hjälp. Förteckningen har ioktober av mig överlämnats till utrikesministern. Förteckningen upptarföljande namn och uppgifter: Född den19 , far till tre'barn, undertecknare av Charta 77. Arresteradesden och dömdes till fängelseovillkorligt. bekräftades domen av . Chromystraffades för att han spritt oavhängig litteratur, också sin egen,huvudsakligen sångtexter, och för att han enligt polisen skrivit ett vulgärtbrev till president . Brevet i fråga har "hittats" av polisenunder hemundersökning i den evangeliska prästen och historikern hem.Jan Dus anklagade polisen för att ha bedrägligen placerat brevet ihans hem under undersökningen. Och Chromy förnekade att han skrivit brevet. Domstolen som dömde Chromy i första instans lät denna delav anklagelsen falla, sä att den över huvud taget inte kom med idomstolsutslaget. När Chromys sak nybehandlades inför efteröverklagandet, ville Chromy tala om polisens bedrägliga förfarande i sambandmed brevet, eftersom det ju var samma poliser som gjort undersökningen i övrigtoch som varit ansvariga för historien med brevet - möjligen gjorde han detockså för att hjälpa som då ännu satt i rannsakningshäkte. Chromy blevdä bryskt avbruten av domaren med att denna punkt inte är under behandling,eftersom lägre instansens domstol inte tagit den med i sitt domslut. Trotsdetta beslöt att Chromy skrivit brevet. Det var olagligt,eftersom brevet ej fanns i det överklagade domslutet, men det kunde inteöverklagas en gång till. Syftet var tydligen att skapa en grund för polisensaktion mot Dus, vilket första instansens domstol uraktlåtit att göra. Dus haremellertid senare släppts, medan Chromy sitter kvar i fängelse. Han avtjänarsitt straff i fängelset , avdelning 3/1. Född 1940,undertecknare av Charta 77. Kania är av tysk nationalitet. Han har suttit ifängelse utan uppehåll alltsedan den 13 juni 1977. Först dömdes han till 7 årsfängelse för påstått brott mot socialistisk egendom. dömdes han underpågående strafftid två gånger, varje gång till fängelse förförsök att skada republikens intressen i utlandet. Orsaken var den att han frånfängelset försökte smuggla ut meddelanden till utlandet om sin situation. Hanär allvarligt sjuk, och trots sitt dåliga hälsotillstånd får han i fängel-set utståextrema chikaner. Han avtjänar sitt straff i ett av de hårdaste fängelserna, iValdice, grupp III. Född den12 , forskare vid distriktsmuseet i Jicin. Arresterad den 29 april1985, dömd till fängelse för subversiv verksamhet.Denna bestod i brevväxling med en vän utomlands, med kritik av den ekologiskasituationen i landet, och i en parodi med aktuellt innehåll avJulmässan av den tjeckiske klassikern J. J. Ryba. Krivka avtjänar straffet ifängelset i Plazen-Bory. Född den18 , arbetare i ett jordbrukskooperativ. Som ordförande iJazzsekfionen arresterades han , och i samband med deninternationellt uppmärksammade processen dömdes han till 16 månaders fängelseför olovligt företagande, medan hans verksamhet i själva verket bestod ioavhängig kulturell verksamhet. Jazzsektionen anordnade jazzkonserter och gavut böcker om musik, konst och litteratur samt ett begränsat antal skönlitteräraverk. Född 1949,brandman, undertecknare av Charta 77. Arresterad och dömd den 6mars 1987 till fängelse för subversiv verksamhet för att ha kritiseratförhållandena på arbetsplatsen och i landet i övrigt. var tidigaretidningsman och tvingades lämna sitt yrke till följd avsin kritiska hållning efter den sovjetiska invasionen. Som subversivverksamhet, riktad mot staten och den socialistiska ordningen, bedömdes hansuppträdande pä arbetsplatsen, då han kritiserade brister av olika slag, som numerakritiseras allmänt. Den avgörande impulsen för att statspolisen inkopplades ochsamlade material mot honom blev hans kritik av direktörens beslut, riktat motbrandmännens chef samt direktörens orättvisa behandling av underordnade. En delav E. Motls kritiska synpunkter om förhållandena på arbetsplatsen publiceradesi . Denna tidnings redaktör vittnade t. o. m. under processen tillMotls förmån. Domstolen tog emellertid ingen hänsyn till det vittnesmålet ochkvalificerade Motls kritik i enlighet med statspolisens bedömning somklassfientlig, vilket motiverade det höga straffet. Motls hälsotillstånd ifängelset är dåligt, han har haft svimningsanfall. Född den 5januari 1952, arbetare, undertecknare av Charta 77. Arresterad första gångenden och dömd till fängelse för subversiv verksamhet.Straffet har förlängts med . arresteradeshan för för subversiv verksamhet, som bestod i att han tillösterrikiska ambassaden överlämnat en rapport om förhållandena i fängelset iMinkovice, grundad på egna erfarenheter. dömd den 21 december 1983till fängelse. Han avtjänar straffet i ett av de hårdaste fängelserna,det i Valdice. Hans hälsotillstånd är dåligt, och han får utstå chikaner. Född den23 , bilmekaniker. Arresterad för uppvigling samtför angrepp mot ämbetsman. Det straffbara i hans handlingar var först ochfrämst spridandet av ett eget valprogram inför valet till Federalförsamlingen imaj 1986, då ville träda frarii som oavhängig kandidat och därförskickade in sitt program till ortens tidning. Dessutom anklagades han för attha råkat i konflikt med en domare, som kom in i hans hem för att beslagta endel av hans ägodelar. av dömts till 21 månaders fängelse ochtill skyddstillsyn efter avtjänat straff. Han avtjänar straffet iLiverec. är ursprungligen av tysk nationalitet och kan tyska. Hansadress i fängelset är: , NVU, post. 10 463 LIBEREC 23. Detta innebär att den dömde, som avtjänat sitt straffoavkortat, måste anmäla sig hos polisen på bostadsorten så ofta och vid detklockslag polisen på orten bestämmer. Straffade som anses tillhöra de"opolitiska" brukar i de flesta fall få anmäla sig en gång . När det gäller politiska fångar får de vanligtvis anmälasig eller oftare, upp till . Skyldighet attinställa sig var vanligt tidigare och inträffar i synnerhetsom motåtgärd från polisens sida, när det mellan polisen och denanmälningsskyldige uppstår diskussion om paragraftolkning. På landsbygden kananmälningsplikten pä grund av de längre avstånden kräva ,dock ej så att den inkräktar på den anmälningsskyldiges arbetstid. Dessutom harpolisen rätt att när som helst, även , och hur ofta som helst komma ini bostaden för att kontrollera vad den anmälningsskyldige sysslar med. Denne ärskyldig att släppa in polisen. Fasthållandet utnyttjas av polisen till attkontrollera och anteckna besökare till den anmälningsskyldige för attåstadkomma dennes isolering. Vidare har polisen rätt att beordra denanmälningsskyldige att vistas i hemmet från det klockslag polisensjälv bestämmer. Vill den anmälningsskyldige besöka annan ort, måste han anmäladetta till polisen i förväg. Ifall han ädöms skyddstillsyn enligt paragrafensandra stycke, måste han hos polisen ansöka om tillstånd att besöka annan ort 14dagar i förväg. Avslag på sådan ansökan motiveras ej. Order kan ges om anmälningsplikt oftare och tätarekontroller i hemmet göras, eventuellt upprepade kontroller i hemmet nattetid.På grund av ständigt upprepade kontroller har i en del fall psykiska störningarhos barn uppstått; så var fallet t. ex. hos . Kontroller nattetidkan polisen använda i godtyckligt hög grad som repressalie när den anmälningsskyldigehar invändningar eller klagomål av något slag. Vilka åtgärder har regeringenvidtagit eller avser regeringen att vidta med anledning av det som härredovisats? Hur bedömer regeringen, med utgångspunkt i ESK-dokumentetfrån , läget och utvecklingen beträffande mänskliga fri- ochrättigheter i ? 1987/88:150av () till utbildningsministern omlivsåskådningsundervisningen i gymnasieskolan: Vårdpersonal inom sjukvård ochåldringsvård måste få fördjupad kunskap i och förbättrad beredskap inför frågorrörande liv och död, människosyn och livsåskådning. Inte minst invandringen harmedfört att kraven på personalen ökat då de ställs inför nya religioner ochsynsätt. finns inget ämne, som på ett samlat sättbehandlar livsfrågor, livsåskådningar och religioner på vårdlinjens gren förhälso- och sjukvårdoch grenen för omsorg om barn och ungdom, och inte heller på den socialaservicelinjen..och har fastslagit att behovfinns av ett sådant ämne på ovannämnda linjer. betänkande 1985/86:2 citeras: "Som utskottet ser det tar motionärernas förslagsikte på att genom undervisning i ämnet religionskunskap och genom ökadeinsikter i livsåskådningsfrågor ge eleverna på främst vårdlinjen bättreförutsättningar att på ett tillfredsställande sätt möta de krav som de ställsinför under sin kommande yrkesverksamhet. Utskottet delar motionärernasuppfattning att skolan genom sin undervisning skall ge eleverna den beredskapsom krävs vid vård av gamla och svårt sjuka, bl. a. i vad avser psykologisktstöd, frågor om liv och död och religiösa spörsmål." "Enligt utskottets mening är det mot bakgrund av vadutskottet har anfört om undervisning i livsåskådningsfrågor m. m. av värde attreligionskunskapsämnets ställning blir föremål för överväganden i samband medberedningen av ÖGY;s förslag. Därvid bör möjligheten prövas att föra inreligionskunskap som obligatoriskt ämne på vårdlinjen och socialaservicelinjen. Detta bör med anledning av motionerna 1984/85:520,1984/85:611, 1984/85:1331 yrkande 2, 1984/85:1896 yrkande 2 och 1984/85:1931som sin mening ge regeringen till känna." I översynen av gymnasieskolans yrkesinriktade linjer, ÖGY,finns inget ämne om livsfrågor med i timplaneförslaget. Det är av stor vikt attämnet får en egen plattform - dvs. blir ett eget ämne med timmar i timplanen.Görs andra konstruktioner finns det risk för att frågorna drunknar i annatämnesstoff och/eller blir styvmoderligt behandlat av lärare med bristfälligutbildningsbakgrund. I vårt pluralistiska samhälle behöver alla ungdomar fåhjälp med att utveckla en egen livsåskådning. Det är därför önskvärt att deallmänna ämnena fördjupas med kultur- och livsåskådningsorientering på samtligalinjer. Med anledning av det anförda vill jag ställa följandefrågor till utbildningsministern; År regeringen beredd ta initiativ till 1, att ett ämne som behandlarlivsfrågor, livsåskådningar och religioner inrättas med timmar i timplanen på gymnasieskolans vårdlinje och sociala servicelinje, 2. att de allmänna ämnena fördjupasmed kultur- och livsåskådningsoriente ring på övriga gymnasielinjer? 26 §Kammaren åtskildes . Förteckningöver talare Prot. (Siffrornaavser sida i protokollet) 1987/88:45 ,, i () 102 ,() 96 ,() 133, 135, 136 ' ,(vpk) 90 Bjelle,() 58, 66, 69, 72, 73, 78, 82, 84, 85 ,() 86 ,() 136 Brunander,() 138, 140 ,Hädar (fp) 141, 144, 145, 147, 148, 152, 154 ,(vpk) 124, 126, 127 ,() 106, 110 ,() 99 ,() 143, 145, 146, 153 ,, finansminister 32, 45, 52 Fiskesjö,, tredje vice talman (c) 88 ,Bo (s) 80, 83, 84 ,() 87 Gadd, () 20, 27, 31 ,() 54, 67, 69, 71, 73 ,() 103, 105 ,(vpk) 110, 114, 115, 118, 119 ,() 109 HasselströmNyvall, () 128 ,() 62, 68, 70, 73 Högmark,() 154, 160 ,() 162 ,() 156, 160 ,, i (c) 104 Kenneryd,() 14,'26, 30, 43, 50 Klöver,() 97. ,() 107 ,() 120, 123 ,() 112, 115, 116 ,Bo (s) 158, 161 ,() 100, 105 Nyhage,Hans (m) 131, 133 ,() 74, 76 ,() 128, 130 ,() 61, 66, 70 ,() 149, 153 ,() 139, 140 ,() 117 167 , () 108, 118, 119, 122 1987/88:45 ,() 96, 98, 99 , ()125, 127, 130, 131, 133, 134, 135, 136 , ()74, 76, 77 , (vpk) 17,26, 30, 44, 51, 147, 148 , () 91, 93 Tarschys, () 92 , () 134 , () 5, 24,28, 40, 47 , () 77,82, 84, 85 , () 75, 76 , () 11, 25,29, 41, 48 168 gotab Stockholm1988 14194