prot · GB09105 · 1987-12-31 00:00:00 — kan aldrig bestrida att den njuggamoderata kulturpolitiken innebär att medlen både till den professionellakonsten och till amatörverksamheten blir ytterligare mycket kraftigt beskurna. Tredje vice talmannen anmälde attIngrid anhållit att till protokollet fä antecknat att hon inte ägderätt till ytterligare replik. 26 (): Det dagliga livet i ett industrisamhälle somvårt präglas av ett högt tempo, ökande krav på effektivitet och lönsamhet och-en ständig anpassning till en snabb teknikutveckling. Utan tillgång tillkultur - ett andligt liv, om man så vill - skulle vi knappast leva såharmoniskt som de flesta av oss trots allt gör. Ju mer komplex ochsvåröverskådlig vår tillvaro ter sig, desto större blir behovet av upplevelsersom sfimulerar våra sinnen. Att koppla av med en bok eller upptäcka nya världargenom konsten genererar inte sällan ny kreativitet. Men i vilken grad uppmuntrar vi dem som med musik,bildkonst, teater, sång och dans ger oss andra så mycket? De drygt 1,7miljarder kronor som vi kostar på kulturverksamheten och alltså oss självaframstår som ganska blygsamma jämfört med att vi exempelvis äter snaskför mer än 10 miljarder eller omsätter 15 miljarder bara på spel och dobbel. Man kan inte behandla kultursektorn som vilken annanbudgetpost som helst. Det handlar inte enbart om att ge hyggligaarbetsmöjligheter för de kulturskapare som lever och verkar . Det handlarlika mycket om att föra vidare en nationell kulturtradition. Men det handlarocksä om livskvalitet som ger mångfald och frihet åt alla medborgare. Vi ifolkpartiet finner det angeläget att samhället ökar sina ambitioner påkulturområdet. Att värt skattesystem kan leda till orimliga konsekvenserför de ensamföretagare som många av våra konstutövare faktiskt är, är vid dethär laget förhoppningsvis väl känt. har framlagt åtgärdsförslag somtas upp i ett annat sammanhang. Arbetslösheten bland professionella svenska kulturutövareär otillständigt hög. Jag vill påstå att knappast något annat skrå skulle finnasig ligga pä en arbetslöshetsnivå . Därför behövsett bättre samhällets stöd. Ingen ifrågasätter längre att författare får vissersättning när deras verk lånas ut av biblioteken. På samma sätt självklar voreen likartad behandling av tonsättare, musiker och sångare när man lånar utderas noter och fonogram.Därför har föreslagit inrättandet av en särskild komponistfond ochen musikerfond. Jag yrkar bifall till reservation 31. Regeringens förslag om . till dansare,koreografer och danspedagoger är långt ifrån tillräckligt. Ett rimligarebelopp vore 1 milj. kr. Vi anser också att anslaget Bidrag till konstnärer börräknas upp med 4 milj. kr. Slutligen vill vi understryka det nödvändiga i att flerkonstnärliga yrkesutövare än nu utan bekymmer om ekonomin under vissa perioderkan göra resor, studera och experimentera. Därför föreslår vi att åtta nya s.k. garantirum skapas. Med detta, herr talman, yrkar jag bifall tillreservationerna 32, 34 och 38. Under förutsättning av bifall tillreservationerna 31,32 och 34 yrkar jag bifall också till reservafion 35. Anslag ull allmän kulturverksamhet 27CATARINA RÖNNUNG (s) replik: I mitt anförande räknade jag upp vad vi ger idirekt stöd till konstnärerna. Jag talade också om vilka skattelättnader sommedgivits . Ytterligare en synpunkt vill jag föra in i resonemanget,nämligen att ökad köpkraft bland människor i allmänhet naturligtvis betydermycket för att kulturarbetare skall få avsättning för sina alster, för att folkskall ha möjlighet att gå på teater osv. Under de borgerliga regeringarna sjönkreallönen mycket kraftigt. Sedan började vi göra en snabb återhämtning, ochreallönen har stigit . Det betyder alltså mycket för att kulturarbetarnaskall fä avsättning för vad de har att sälja. Vi vill att tonsättare, dansare och fonogramartister ocksåskall få ett ökat anslag i årets budget. Men vi vill avvaktaupphovsrättsutredningens vidare arbete och är inte med på den modell somMargareta har talat för. Regeringen föreslår två nya garantirum. Man kan säga attde är specialdestinerade för ytterligare tvä kulturarbetare. Jag vill i dettasammanhang erinra om att 20 garantirum står tomma. Konstnärligkvalitet måste ju trots allt ge en rimlig lön, och 20 konstnärer som hartilldelats en inkomstgaranti har alltså en alltför hög lön för att över huvudtaget komma i fråga. Det är naturligtvis oppositionspartiernas rätt att kommamed överbud när det gäller diverse anslag. Men det är vi som har ansvaret förden totala statliga ekonomin i landet. 28 () replik: har inte kommit med någotöverbud. Våra förslag finns klart redovisade i vårt budgetförslag, och de äralltså finansierade. Men vi har kanske gjort andra prioriteringar änsocialdemokraterna. När vi hävdar att vårt land behöver ett nytt skattesystem,inte minst med tanke på konstnärliga yrkesutövare, och när vi begär mer pengartill dansarna och koreograferna än , så tycker vi attarbetslöshetssiffrorna talar sitt tydliga språk. Prot.1987/88:105 . Anslag tid allmän kulturverksamhet 29INGA (vpk): Överallt i världen pågår en amerikanisering.Vare sig man befinner sig i , i eller i kan man se ochuppleva hur det amerikanska tänkandet och den amerikanska livsstilen både påett ytligt och på ett djupare plan infiltrerar och tränger undan det inhemskasättet att leva och tänka. Också i pågår dennaamerikanisering, både öppet och fördolt. Professor vid sägerföljande: "Alla kan väl se hur svenskarna sitter framför TV-apparaternaoch ser på med hamburgare och i handen. Klädseln är jeans ochandra typiska attiraljer. Före Dallas-kvällen i hemmet har mänga varit påStretch-out och Work-out. Ungarna har cyklat på BMX eller lekt Står War. Förehamburgaren har det varit frukt och grönsaker i bästa fit-for-life-anda. NärJane Fonda gympar så kniper . Allt är lånat från ." Det anförda kan man väl dra litet på smilbandet åt,men det finns allyarligare tendenser av amerikaniseringen. Det finns många smygvägar som den dåliga amerikanskakulturen tar till vårt land. Som exempel kan nämnas att av 20 filmer somvisades en viss vecka i var 16 amerikanska. Från kommer många videofilmer och elektroniska spelmed inslag av grovt våld. Huvuddelen av all översatt litteratur är amerikansk.Tidigare fick sin litteraturpåverkan främst från , , ochAten. kommer den från . Många viktiga universitetsämnen är inspirerade av . Detgäller framför allt samhällsvetenskaperna sociologi, ekonomi, psykologi,statskunskap,och socialantropologi. Kurslitteraturen i dessa ämnen, och imånga andra ämnen, är hämtad direkt från . De studerande för resultaten avdessa studier med sig ut i arbetslivet och formar därmed det kommande . Vissa sociala behandlingsformer kommer också direkt frånUSA, t.ex. den s. k. Minnesota-modellen för att bota alkoholism ochDay-Top-modellen för behandling av narkomaner. Den s. k. Alby-modellen ärytterligare ett exempel på amerikaniseringen inom .. Näringslivetsteknik är nästan till beroende av . Sponsring - som man har talat om här tidigare - av kulturoch idrott är en annan amerikansk företeelse. Den största delen av konsten ochkulturlivet har aldrig varit en frizon bortom kommersiella beroenden,ideologiska innebörder, sociala klassmönster och vanor. Men under de senasteåren har otaliga tecken i tiden blottlagt nya band och bindningar som starktpåverkar kulturklimatet. Det är inte bara inom populärkulturen och i massmediasom kommersialismens negativa verkningar gör sig gällande. En rad fenomen påkulturområdet kan vid en första anblick verka tillfälliga, men de bildar ettmönster. De har alla det gemensamt att de är uttryck för nya bindningar mellankultur och privat kapital, mellan ekonomiskt och kulturellt kapital. Kultursponsring är något ganska nytt i vårt land.Sponsring har funnits inom idrotten . Kultursponsringenkom dock först i köpte t.ex. då "insig" i . Kultursponsring uppfattas av företagen som en nykommunikationsform och ingår i vad företagen kallar"marknadsföringsmixen". Hela företeelsen och alla begrepp kommer frånUSA. Under senare är har en form av "tänkande" kommitfrån . Det är det s. k. positiva tänkandet. Detta positiva tänkande ärfarligare än vad det låter. Idén är att om man tänker positivt, sä blir ocksåresultatet positivt. Om man tänker att "nu skall jag bli rik genom hårtarbete", sä blir man också rik. Om man däremot tänker negafivt, dvs.tänker att ens liv är fattigdom och elände, då blir livet ocksä sä. Man kangenom sitt tänkande själv forma sitt Uv, påstås det enligtpositivt-tänkande-modellen från . Det positiva tänkandet har spritts i alla möjliga kurseroch i böcker. Näringslivet, de nya religionerna, idrotten och enskildamänniskor har anammat budskapet om det positiva tänkandet.. Franchising är ett nytt system för marknadsföring ochdistribution som kommer från . Det finns nu många sådana företag i ,ett exempel är McDonald's. McDonald's i sin tur sprider både skräpmatkultur ochett livsstilsmönster i vårt land. Den svenska politiken har också amerikaniserats - eftersomvi befinner oss i , kan det vara värt att framhålla det. Docent säger att valrörelserna alltmer liknar hästkapplöpningar och attpolitikerna riskerar att bli kampanjmakare. Med amerikaniseringen får man en förskjutning frånresultatpolitik till taktisk valpolitik. Politiken blir kortsiktig ochopportunistisk. De ständiga opinionsmätningarna, en förändrad och tuffarejournalistik och TV:s dominans av valrörelserna har bidragit fill dennaförskjutning. Det förhållandet att politikerna, åtminstone de som meststår i rampljuset, ständigt måste tänka på sin popularitet, hör förstås ocksåtill kampanjpolitikens mönster. Detta politiska mönster, skall vi veta, ärhämtat från . Dessutom finns det amerikanska inflytandet på många andraområden: leksaker och spel, serier, fritid, mat och dryck, kläder, musik ochmycket mycket mer. Allt detta inflytande sker i olika former och i stor ellerliten omfattning, mer eller mindre seriöst, utan att man märker det. När man tänker efter och funderar på amerikaniseringen,får man många aha-upplevelser. Men för de flesta människor är amerikaniseringenhelt naturlig. Den ingår så att säga i vårt dagliga liv. Vi lever efter dettamönster utan att fråga oss varför. Vi frågar heller inte efter om den kan varaskadlig. Det finns ingen forskning som belyser hur vi i vårtland påverkas av amerikaniseringen. Ingen vet heller ät vilket hållutvecklingen går eller hur långt amerikaniseringen kommer att gå i vårt land.Sverige är. som jag sade i början, inte unikt i detta avseende, utanamerikaniseringen av samhällen pågår överallt-i världen. Jag har väckt en motion i den här frågan, och utskottetavstyrker motionen med att säga att man inte skall styra forskningen. Jag harnämligen krävt att det skall forskas om amerikaniseringen i . Men detkan ju knappast vara fråga om någon styrning bara därför att man påpekar ettuppenbart Anslag tiU allmän kulturverksamhet Prot:1987/88:105 behov och vill att forskningsmedel skall anslås till denna fråga.Jag tycker att avslagsmotiveringen är väl tunn. Anslag tid allmän kulturverksamhet Det enda jag begärt är att forskning kommer i gång och attriksdagen uttalar sig för det kravet. Det är verkligen inte att styra någonforskning, möjligtvis att försiktigt påpeka att den behövs. Och jag undrar ominte utskottet ändå kunde hålla med mig om att en sådan här forskning faktisktbehövs och att den behövs , innan det är . Jag vill ställa den frågan till , som ärtaleskvinna för utskottet - jag har sett att hon begärt ordet. Men jag villockså passa på att fråga , som jag vet skall gå upp i debatten,om inte han delar min uppfattning att det behövs forskning om denamerikanisering som pågåri och att medel behöver anslås till sådanforskning. Jag har inte sagt i motionen att amerikaniseringen börmotverkas, så som det stär överst på s. 8 i betänkandet. Jag har över huvud tagetinte uttalat mig om jag tycker att amerikaniseringen är dålig eller inte. Jagvill bara att vi undersöker effekterna av den på vårt samhälle. Motionen handlar egentligen inte om det som utskottet villpådyvla mig, nämligen om svenskhetens bevarande eller ens om att bevara dennationella kulturen, utan den handlar bara om hur amerikaniseringen visar sig ivårt samhälle, och jag vill då veta hur den påverkar oss. Denna fråga har mig veterligen aldrig rests i riksdagentidigare. Därför är det underligt att utskottet försöker stödja sig påforskningspropositionen , där vissa resurser finns förkultursociologiska och-kulturpedagogiska frågeställningar. Och att tro att manforskar om amerikaniseringen genom att förbättra kulturstatistiken, är så dumtatt jag inte kan tro att orden är sanna. Jag tycker att det var tråkigt att motionen fått ett såtöntigt avslagsyrkande. Jag yrkar bifall till vpk-reservationerna. 30 () replik: Jag skall återgälda artigheten med att sägaatt vpk-reservationen är otroligt töntigt och torftigt skriven. Därföruppskattade jag desto mer vältalighet i debatten, men jag tycker atthon har läst betänkandet som fan läser . Vi säger att harmedel till kultursociologiska studier, och här kan ju mycket väl forskning omamerikaniseringens effekter ingå. Till kammarens protokoll vill jag läsa in vad som står ireservationen: "Amerikaniseringen av det svenska samhället sker i olikaformer och i både stor och liten omfattning och mer eller mindre seriöst utanatt man egentligen märker det." vill alltså att det skall forskas om någontingsom man egentligen inte märker- det är innebörden, om jag skall hårdrareservationen. Det är inte bara till snabbprotokollet som den här magnifikaformuleringen bör föras, utan den skulle mycket väl platsa också i GrönköpingsVeckoblad. 31 () replik: genom historien har olika länderskulturer påverkat varandra. Vad vi nu får tillbaka från är värderingaroch företeelser från människor som har smälts samman under ett par hundra är,däribland ett icke föraktligt antal skandinaver. Man kan tycka precis vad man vill om den s. k. amerikanskakulturen, men det avgörande är ju hur vi själva står rustade att välja ochvraka och att välja bort det som eventuellt skulle vara dåligt. Min erfarenhetär att det som är dåligt till slut kommer att försvinna av sig självt. Jag vill ställa en fråga till : Vad vill IngaLantz göra med den här forskningen? Är avsikten att förbjuda amerikanskpåverkan, eller vad? 32INGA (vpk) replik: Man kan ju göra sig rolig över en kortfattadreservation, om man finner det påkallat, men jag tycker inte att reservationenär dålig. Att amerikaniseringen pågår utan att vi märker det, är ju precis vadsom sker, och det är det farliga med amerikaniseringen. Jag har själv intevarit varse alla de yttringar som den faktiskt har. Jag rekommenderar att ta del av detmaterial som jag har fått från utredningstjänsten. Jag tror att hon i så fallblir ganska förskräckt. Hon kommer också att märka att hon inte haruppmärksammat hur amerikaniseringen har slagit in på vissa områden. Så det ärganska dåliga argument kommer med. är ett hårt samhälle, där svaga inte har plats.Solidariteten får stå tillbaka för egoism och individualism. Det är ett kultur-och livsstilsmönster som också präglat , framför allt ,vilket jag har gett exempel på i mitt huvudanförande. Jag talar inte om attförbjuda eller inte förbjuda. Det enda jag begär, , är forskar i denna fråga för att fä reda på vilka effekterna blir. Jag harinte tagit ställning till att förbjuda eller inte förbjuda. Däremot tror jag inte att dumma och farliga sakerförsvinner bara för att de är dåliga. Vi har tvärtom fått en ökning avvideovåld och dålig kultur . Detta ökar , det är intenågon självsanering. Som politiker måste man faktiskt vara med och besluta omsanering, om man vet att det skall saneras. Men jag har sagt att i motionen föreslås en forskning omamerikaniseringens effekter på det svenska samhället. Den behövs sannerligen,och det är bråttom med den forskningen. 33 () replik: Jag har ett bra argument till närdet gäller forskning vid universitet och högskolor. Forskning i detta land ärfri och vem som helst som känner för att forska om amerikaniseringens effekterkan göra det. .1 protokoll 1987/88:105 Prot.1987/88:105 Anf. 34 inga lantz (vpk)replik: 21 april1988 Herr talman! Del är lätt att sägaatt vem som helst kan göra det, men jag Anslag tiU allmän kulturverksamhet vill attdet skall ske med medel tillförda i särskild ordning, eftersom detta är en allvarlig fråga som påverkar oss mycket. När man som statsråd befinner sig i kammarenunder en debatt får man alltid frågor från ledamöter och blir anmodad att gå ini debatten. När man då gör detta kommer emellanåt samma företrädare och sägeratt statsrådet tar dyrbar debattid - har han inte tillfälle att tala på andraställen? Detta gör att jag känner mig något kluven inför dettainlägg. Låt mig, herr talman, klargöra att jag nu har begärt ordet uteslutandeför att ta upp några av de frågor som jag har fått. Jag har begärt ordet föranförande under utskottets betänkande 14, och jag avstår här från de allmännakulturpolifiska resonemangen, som jag får tillfälle att ta upp under denpunkten på kammarens dagordning. Först mycket kort till , eftersom hon frågade omhur jag ser på behovet av forskning om amerikaniseringen. Jag ser inte det somett viktigt forskningsområde just . Däremot är det utomordentligt viktigt attvi debatterar saken. Den politiska opinionsbildningen är för mig viktigare änden politiska forskningen i detta avseende. Jag tycker att , som har så klara åsikter ochuppfattningar, medverkar utomordentligt väl i denna opinionsbildning utan atthon behöver stötta sig på en professor, en docent eller en trebetygsuppsats föratt finna underlag för det hon hävdar i sina debatter. Jag tycker att hon ärtillräckligt bra redan som . gjorde ett påpekande om fördelningen avanslaget i . Hon säger; Låt oss slippa denna politiska fördelning avanslaget. Så konstaterar jag att hon i kammaren står bakom kravet att flyttabort fördelningen av anslag från , där "politikernsitter, tillika med "politikern", skulptören på PyeEngström, "politikern" radioprogramdirektören ,poet tillika, "politikern, "politikern. Jag undrar vad skulle gilla att bli betecknad sompolitiker. Han är politiskt medveten, men han är ju inte någon partipolitiker. Så vill flytta denna anslagsfördelningfrån det "politiska" in i den "opolitiska"! Jag tycker faktiskt att detta är litet komiskt. Man vill låtariksdagen fördela 100 000 hit och 10 000 dit för att inte ochPye skall göra missbruk av det politiska instrumentet i kraft av sinapartipolitiska ambitioner och syften. Jag förstår inte riktigt logiken i dethela. Så var det frågan om bildkonstnärsfonden och detförhållandet att den anslagit medel till Föreningen induslriformgi-vare och likaledes till . Dethandlar om huruvida pengarna kunde användas för sådana ändamål. Bakgrunden till denna fond och dess möjligheter är enproposition som min företrädare lade fram 1981/82. Där sadesatt det är viktigt att fondstyrelsen ges stor frihet närdet gällerattbestämma hur fonden skall användas. Fonden har en styrelse vars majoritet ärbildkonstnärer. Det är alltså konstnärerna själva som har majoriteten. Myckettidigt, redan första året, beslöt detta styrorgan att så tolka den allmännaregelskrivning som fanns i proposition att man skulle kunnage anslag till konsthantverkare och industriformgivare.. Mot bakgrundav den praxis man då etablerat har jag i beslut kodifierat det som dåtillämpades. Detta är förklaringen till att dessa medel har gått ut. Jagharinte funnit anledning att i efterskott ta tillbaka den fullmakt tillsjälvständig hantering som min företrädare medverkade till attbildkonstnärsfonden fick. i all synnerhet som bildkonstnärsfondens styrelse haren sådan ledning att det faktiskt är konstnärerna själva som kan bedöma vilkenfördelning man skall göra mellan kollekliva nyttigheter och andra. Man kan möjligen fråga; Bör man ta bort den kollektivamöjligheten helt och hållet? Det skulle man kunna göra, men då ryker möjlighetenatt ge anslag till kollekliwerkstäder och annat, och det har jag inte velatmedverka till. Prot.1987/88:105 , Anslag tdl allmän kulturverksamhet 36 INGA (vpk) replik: Jag vill börja med att tacka för berömmet.Jag är också tacksam för att har en helt annan ton iargumentationen och en seriös inställning i denna fråga som jag inte uppfattadehos . Om det vore så bra att en debattleder till en bestående kunskap som automatiskt för till förändring, vore detlyckligt; Tyvärr är det inte så. Vi har en tendens i vårt samhälle på gott ochont att utreda frågor kors och tvärs, att forska och ha väl underbyggdafaktamaterial innan vi beslutar. Jag tycker att också frågan omamerikaniseringens påverkan på vårt svenska samhälle måste bli föremål för enallvarligt syftande forskning. Jag tycker också att vill man förändra någotmåste man ha mera fast grund att stå på, även om jag önskar att jag kundeförändra saker från debattstolen här i . Men så är det inte. Därförhar jag framhållit behovet av att forskning kommer till stånd omamerikaniseringens effekter på det svenska samhället. 37INGRID () replik: Jag vet att kulturministern haft helt lagaskäl för att inte vara här i kammaren när jag höll mitt anförande. Jag villesäga att i budgetpropositionen redovisas konstnärsstödet som om det gickdirekt till konstnärerna som ett stöd till deras verksamhet. Där nämns inte denförändring i förordningen som har skett. Sedan är det en annan sak att man kan ställa sig tveksamtill, som jag gör, att ha en särskild anslagspost t.ex. till . Jag vet dessutom att det inte nått ut information tillandra organisationer om alt man kunde söka annat än enskilda bidrag ur denfonden. Jag hoppas att vi i fortsättningen skall få en klarare redovisning avhur konstnärsstödet har kommit enskilda konstnärer resp. det allomfattande KROtill del. Det tycker jag är viktigt. Sedannågra ord om verksamhet. Jag begärde från utred- Anslag tiU allmän kulturverksamhet ningstjänstenupplysning om sammansättningen av , men jag gjordeinte detsamma med . Jag vill vara den siste att beskylla några av deav statsrådets nämnda kulturpersonligheterna för att vara aktiva politiker.När det gäller medlemmarna i är det dock mycket tydligare.Men vad vi från moderat sida har satt oss emot är ju inte personerna somsådana, utan det är i första hand den centralisering som råder vid fördelningenav stöd. Några fä människors åsikter blir avgörande för hur kulturstödetfördelas över hela vårt land. Statsrådet vet hur vi haragerat, och vi har inte ändrat uppfattning i denna fråga. 38 (): behandlade enmption som jag hade väckt. I den motionen pläderade jag för att initiativskulle tas till ett europeiskt kulturcentrum för zigenare. Jag pläderade ävenför att ett svenskt zigenskt kulturcentrum skulle bildas. När motionen behandlades var det motbakgrund av ett betänkande från utrikesutskottet. behandlas motionen ikulturutskottets betänkande 12. Förra gången som vi behandlade motionen var det ViolaFurubjelke som försvarade majoritetens skrivning. Hon underströk då gång pågång, vilket utskottet också hävdade i sin skrivning, att idén med ett zigensktkulturcentrum var bra i och för sig men att initiativet skulle komma frånzigenarna själva. Det var den bärande argumenteringen då. Om jag förstodargumenten rätt så skulle de väl tolkas som att det kunde verka som ettpådyvlande om drev genom frågan om ett zigenskt kulturcentrum utanatt zigenarna själva hade begärt det. Märkligt nog använder sig kulturutskottet nu av sammaskrivning. Jag har nämligen med anledning av årets behandling av motionenframlagt bevis för att zigenarna själva begär ett sådant centrum. Jag harbifogat en skrivning om detta. Därför tycker jag att det är märkligt attkulturutskottet inte har använt sig av någon annan argumentering när det i århar avstyrkt motionen. Den gamla motiveringen duger ju inte längre. Vad harCatarina Rönnung att komma med , med tanke på att de argument som ViolaFurubjelke använde faktiskt är undanröjda? Jag tror att det är viktigt, om vi skall visaen konkret minoritetspolitik, att vi arbetar förebyggande. citerade jagden kände , en av våra kända invandrare.