prot · GB0991 · 1987-12-31 00:00:00 — Enafoten hamnade på min arm, den andra på mitt överben. Det var inget kraftigtslag. Jag klarade av det här. Vi tittade varandra stint i ögonen, sedan gick vividare var och en åt sitt håll. Men om det hade varit en gammal människa, sominte hade haft de fysiska krafter som jag har, ja, då hade situationen kunnatbli en helt annan. Vad jag menar är att vi måste markera starkt mot våldet.Det är möjligt att riksdagsmän får acceptera situationen, men svenska poliserskall inte acceptera våldshandlingar utan att samhället klart reagerar ochmarkerar. 21 Justitieminister : Herr talman!Jag skulle viljasäga att vi ger alldeles fel signaler om vi skulle påstå attriksdagsmän skall acceptera att bli påhoppade på gator och torg. 22 (): Jag delar naturligtvis statsrådetsuppfattning på den punkten, och det var snarare ett skämt - som statsrådetmycket väl förstod. Vad jag menar är att det också är helt oacceptabelt attsvenska poliser inte skall känna det klara skyddet och stödet frånstatsmakternas sida som statsrådet och jag tycker är självklart när det gälleratt vi själva skall gå fredade på gator och torg i vårt gamla land. Överläggningen var härmed avslutad. 8 §Svar på fråga 1987/88:411 om ökade resurser åt har frågat mig om regeringenavser att utöka resurserna för polismyndigheten i . Polisen i har, liksom polisen i övriga delar avStockholmsregionen, ett bekymmersamt personalläge. Mänga polistjänster ärobesatta. Det är bl. a. mot den bakgrunden som polismyndigheten iStockholm har inlett ett arbete för att förändra och förbättra arbetsmetoderoch organisation. Därmed torde också personalsituationen förbättras på längresikt. Men mera omedelbara åtgärder behövs. På vissa punkter måste polismyndighetensansträngningar stödjas av insatser från statsmakterna. Som påpekar i sin fråga behövs det bl. a,ett tillskott av nya fordon för att den tillgängliga polispersonalen skallkunna utnyttjas effektivt. Regeringen har därför föreslagit riksdagenatt på tilläggsbudget anvisa 13 milj. kr. för inköp av bilar redan innevarandebudgetår. Avsikten är att bilarna främst skall användas i Stockholmsregionen.Jag räknar med att vi på detta sätt skall kunna lösa en del av problemen. Polispersonalen kan också utnyttjas effektivare ompoliserna avlastas arbetsuppgifter som inte kräver den kompetens som följer avpolisutbildningen. Sådana arbetsuppgifter kan i stället med fördel läggas på administrativpersonal. För att främja detta beräknas i årets budgetproposition medel till150 nya administrativa tjänster för polisväsendet. För att förbättra läget i redan underinnevarande budgetår har dessutom regeringen vid dagens regeringssammanträdebeslutat att vakanta medel motsvarande 60 polistjänster skall få användas föradministrativ personal vid främst polismyndigheten i . Om ökade resurser åt 24OSKAR (): Jag tackar justitieministern för svaret påmin fråga. Det är naturligtvis en väldigt viktig fråga för oss i . a, sin bakgrund i att de socialdemokratiska ledamöterna påStockholmsbänken vid årets har lämnat en motion med en rad uppslag ochförslag till åtgärder i syfte att förbättra polisens situation i ochdärmed också rättssäkerheten för de medborgare som bor i eller som avolika skäl vistas här. Även i har ju gjortframställningar om att resurserna till polismyndigheten skall förstärkas. vill jag säga till justitieministern att jag har fåttett alldeles utmärkt svar på min fråga. Jag noterar särskilt att många av desynpunkter som framkommer i svaret stämmer väl överens med de åsikter vitidigare framfört i den socialdemokratiska motionen, vilken nu är föremål förbehandling i . Jag noterar också att regeringen har beslutat attvakanta medel motsvarande 60 polistjänster skall få användas för administrativpersonal, främst vid polismyndigheten i . Det betyder att de som ärutbildade för polistjänst skall göra polistjänst. Den administrativaverksamheten skall andra sköta, som kanske kan det bättre. Än en gång tack för svaret, som jag betraktar som ettförsta steg på vägen till förbättringar för polisen och medborgarna iStockholm. Överläggningen var härmed avslutad. Om samägande av jord- och skogsbruksfastigheter 9 §Svar på fråga 1987/88:416 om samägande av jord- och skogsbruksfastigheter har frågat mig om och i såfall närregeringen avser att förelägga en proposition om samägande avjordbruksfastigheter. Jag kan svara mycket kort: Den s. k. dödsboutredningensförslag beträffande bl. a. samägande av jordbruksfastigheter bereds förnärvarande inom . Det är min förhoppning att enlagrådsremiss skall bli klar . 26 HANS (): Jag får tacka justitieministern försvaret på min fråga.Tyvärr måste jag säga att jag känner en viss besvikelse över innehållet isvaret. Den här frågan har utretts sedan 1977.1 november 1986 fickvi förslag från en enhällig utredning, och sedan har det ju gått en hel deltid. Jag frågade hos departementet , och då sade man att"remissen skall vara färdig , och vi får hoppas att vi får framen proposition under innevarande riksdagsår". Så blev nu alltså intefallet. Tydligen får vi ingen proposition förrän tidigast . Det ärmycket angeläget attdet här arbetet sker snabbt. bygder där det är mest nödvändigt att man får ordning på förhållandena är juen förändring på gång, som inte förbättrar situationen utan snarare försämrarden. Jag hoppas att justitieministern inte bara uttrycker en förhoppning utankan lova att man skall lägga fram ett förslag relativt snart. Det är vår ambition på justitiedepartementetatt vi skall göra det här arbetet så snabbt som möjligt. Det har tyvärr intevarit möjligt för oss att bli färdiga med den här frågan så att vi kan läggafram en proposition . Men kommer det alltså enproposition. Lagrådet kommer att få förslag, så att det skall vara möjligt föross i departementet att efter lagrådets yttrande arbeta vidare med de härfrågorna till början . Överläggningen var härmed avslutad. 10 §Svar på fråga 1987/88:405 om helikopterdivisionen i har frågat mig om jag ärberedd att vidta åtgärder så att andra helikopterdivisionen kan finnas kvar påSäve. Jag har inhämtat att marinstaben har påbörjat enöversiktlig analys av konsekvenserna av en sammanslagning av samtligahelikopterdivisioner till en helikopterflottilj med basering på . Detlär vara förutsatt i marinens utredning att minst en helikopter skall finnasbaserad på vardera och . Något färdigt förslag finns alltså inte. Inte heller haröverbefälhavaren granskat den här idén. Om de militära myndigheterna skulle bestämma sig för attlägga fram ett förslag om sammanslagning av marinens helikopterdivisioner, såskall detta prövas av statsmakterna. Detta kommer då att ske bl. a. motbakgrund av de faktorer som har nämnt i sin fråga, nämligenbetydelsen för försvaret av , för incidentberedskapen och även förcivil räddningstjänst. 29ELVING (): Jag ber att få tacka försvarsministern för svaret på min fråga. Jag är medveten om att det ännu inte finns något färdigtförslag på det här området. Men jag tycker ändå att det är angeläget att"slå larm" då man får reda på att den här typenav utredningsarbete pågår - ett utredningsarbete som jag för min del uppleversom mycket olyckligt. En flyttning av andra helikopterdivisionen från fårmycket allvarliga konsekvenser, först och främst naturligtvis för den militäraverksamheten men också för den civila service som helikopterdivisionenmedverkar i. När det gäller den militära verksamheten vill jag understrykaatt även är värt att försvara. Den hittillsvarande utvecklingen harju inneburit att man alltmer har koncentrerat försvarsresurserna tillöstkusten. Detta upplever vi som bor på som bekymmersamt. Att det behövs ett starkt försvar även på västkustenframgår ju inte minst av överbefälhavarens senaste ubåtsrapport, där det ståratt sju kränkningar har skett i . placerade på i stället för på försämras naturligtvisincidentberedskapen väsentligt. Det kommer att röra sig om minst tre timmarsfördröjning innan man kan vara på plats. är en mycket isådana sammanhang. Även för det civila livet på fyller andrahelikopterdivisionen en mycket viktig funktion, bl. a. när det gällersjöräddning, då man har ständig beredskap och kan rycka ut med kort varsel föratt hjälpa vid olyckor, sjukvårdstransporter osv. Divisionen har dessutom ettmycket fint samarbete med och i Göteborg.Läkare och sjuksköterskor samövar med den militära personalen för att sedankunna rycka ut snabbt och rädda liv. Jag vädjar till försvarsministern att beakta de härsynpunkterna när detta ärende hamnar på försvarsministerns bord och han skallgöra de överväganden som han nämner i sitt svar. Jag är säker på att han i såfall kommer fram till samma slutsats som jag, nämligen att en nedläggning avandra helikopterdivisionen på är ur försvarssynpunkt fullkomligtoacceptabel när det gäller . Överiäggningen var härmed avslutad. 2 protokoll 1987/88:91 -93 Om säkerhetskontrollen vid anställning iförsvarets medicinalkår Om följderna av byggrestriktionerna i bl. 11 §Svar på fråga 1987/88:412 om säkerhetskontrollen vid anställning i försvaretsmedicinalkår har frågat mig om åsikternahos den som söker anställning i medicinalkårens reserv kontrolleras ellerregistreras. Innan någon anställs inom totalförsvaret på en tjänst somhänförs till s. k. skyddsklass skall han eller hon genomgå personalkontroll förutrönande av att det inte föreligger några hinder mot anställningen frånsäkerhetssynpunkt. Detta har inte något att göra med åsiktskontroll eUeråsiktsregistrering. Svaret på frågan är alltså nej. 31 (vpk): Jag tackar försvarsministern för svaret på min fråga. Det är ändå litet märkligt att en person med mycket godavitsord från genomförd militärutbildning - som värnpliktig befälselev, såsmåningom läkarutbildning enligt de regler som gäller - inte kan få enanställning i reservkåren. Det luktar ganska mycket av att vissa åsikter, somden person jag tagit som exempel har - det är inte heller första gången jag gerexempel på detta -, inte anses vara riktigt rumsrena när det gäller anställningi sådana här befattningar, speciellt inom den militära sektorn. Försvarsministern behöver inle tala om för mig vilkaregler som gäller. Jag har under mina år i armén sett många exempel på dessa s.k. uteslutningar av personer från vad man kallar känsliga befattningar. Detta kan inte accepteras. Det vore bra om de garantiersom ständigt har getts av olika statsråd - socialdemokratiska, och borgerligapå den tid vi hade borgerliga regeringar - om att del inte spelar någon rollvilket politiskt parti man tillhör, vilka politiska aktiviteter man har haft tidigare,verkligen skulle gälla i fråga om sådana här tillsättningar. Det korta svar somförsvarsministern gett kastar inte något,ökat ljus över denna fråga. Det borde ligga försvarsministern och den nuvaranderegeringen varmt om hjärtat att se till att sådana här oegentligheter inteförekommer inomdet svenska försvaret, varken inom den militära sektorn, inomdet civila försvaret eller inom totalförsvaret i dess helhet. Överläggningen var härmed avslutad. 12 §Svar på fråga 1987/88:408 om följderna av byggrestriktionerna i bl. 32Arbetsmarknadsminister : Herr talman! har frågatmig vilka åtgärder regeringen är beredd att vidta för att minska de negativaeffekter som rådande byggrestrik-tioneri bl. a. kan få förunderleverantörer i regioner där arbetsmarknadsläget är mindre gott. Eftersombyggmarknaden var överhettad som intresset av att Om prästvigning av kvinnor i stifl produceranya bostäder var dåligt, beslutade regeringen Prot.1987/88:91 1986 att begränsa ombyggnadsverksamheten inom bostadsområdet samtatt uppdra till länsarbetsnämnderna iStockholms resp. att i samråd med en i länen tillsattsärskild delegation begränsa annat byggande än bostadsbyggande. harregeringen beslutat förlänga tiden för begränsningsåtgärderna t.o.m. . I nämnda beslut har regeringen överlåtit åtlänsarbetsnämnderna att i ;Samråd med den särskilda delegationen prioritera ochfatta beslut om byggnadstillstånd för de olika projekten i syfte att medverkatill ett vidgat bostadsbyggande. Jag har blivit informerad om att diskussioner förekommer ilänsarbetsnämnd och delegation om i vilken utsträckning regeringsbeslutet kananses medge att byggnadstillstånd i större utsträckning än beviljasför sådana arbeten som kommer till stånd med material och arbetskraft frånandra delar av landet. I avvaktan på resultatet av dessa överväganden är jagför närvarande inte beredd att vidta några åtgärder. Tredje vice talmannen konstateradeatt frågeställaren ej var närvarande i kammaren och förklarade överläggningenavslutad. 13§ Svar på frågorna 1987/88:394 och 417 om prästvigning av kvinnor i Göteborgsstift har frågat mig hur länge jagtänker acceptera att biskopen i inte följer andan i landets lagar.Anledningen är att en kvinna vägrats prästvigning i , trots att honantagits för tjänstgöring i stiftet. har frågat vilka möjligheterdomkapitelslagen och övrig lagstiftning ger att behandla och fattabeslut i detta ärende. Jagbesvarar frågorna i ett sammanhang. har kvinnor tillträde till prästämbetet isvenska kyrkan. Den nuvarande biskopen i har emellertid, enligtgrunderna riksdagsbeslut om upphävande av den s. k.samvetsklausulen, rätt att stå fast vid sin ståndpunkt att inte medverka vidprästvigning av en kvinna. ansåg dock att kyrkans egna organ måstefinna lösningar på problemen i . Domkapitelslagenanvisar en sådan lösning. "Har biskopen förfall tillkommerdet stiftets domkapitel att för prästvigning anlita biskop i annat stift. "Det var denna möjlighet som kyrkomöte tog fasta på, då det uttaladeatt "biskopen i kan medverka till en positiv öppning i den låstasituationen genom att själv utnyttja rätten att träda åt sidan och medge annanbiskop att prästviga i ". Därtill kommer beslutet vid kyrkomöte. Den nyaordning för prästvigning som då antogs förutsätter att denna skall ske istiftets domkyrka och att "vid förfall för biskopen tjänstgör annan biskopsom har anmodat". Om prästvigning av kvinnor i stifl Enligt uppgift lär frågan nu kommaupp till ny behandling i . Det är i så fall något mycketpositivt. har då möjlighet att välja den väg som domkapitelslagenoch kyrkans ordning för prästvigning anvisar. 34 (): Tack, , för svaret. Andemeningen har jag tidigare lärt känna i tidningar. Detär väl inte så ofta som en enkel fråga får så direkta och snabba reaktionerfrån departementets sida. Många människor har hört av sig till mig, och jag utgårifrån att somliga också har hört av sig till departementet och uttryckt singlädje över att ministern nu har tagit bladet från munnen och talat klarspråk.Fortfarande tycker jag att civilministern kunde ha uttryckt sig ännu klarare.Det är emellertid tragiskt att jag som ledamot av skall behöva ståhär och tacka för självklarheter: att landets lagar skall gälla alla ochöverallt. Den grundläggande frågan, om skall ha kvinnliga präster, ärjufärdigdis-kuterad. Vi är ju överens på den punkten. Men i praktiken har det ialla fall inte gällt . Kvinnor därifrån har nödgats invigastill prästyrket i ett annat stift och av en annan biskop än . Kvinnornahar känt sig förnedrade av detta. Vid det tillfälle som är aktuellt har dessutom tvåmanliga kamrater mer eller mindre hotats av biskopen när de ville följa sinkvinnliga kamrat till för prästvigning där. Ett par frågor till . Kan civilministernacceptera att biskopen agerar på detta sätt? Den andra frågan lyder; Vilken ärBo Holmbergs definition av förfall? Sammanfaller definitionen meddepartementsuttalanden som man har kunnat läsa om i tidningarna? Förfall förbiskopen skulle då inte bara gälla vid sjukdom utan även i ett sammanhang somdetta. Den tredje frågan lyder: Tänker ta ett samtal medregeringens representant i och klargöra sin inställning för henne? 35 (): Även jag beratt få tacka civilministern för svaret. I svaret står det: "Enligt uppgift lär frågan nukomma upp till ny behandling i ." Jag tycker mig kunnakonstatera att mönstret känns igen . För min del trorjag ingenting förrän beslutet är fattat i . Det ärhäpnadsväckande, för att inte säga upprörande, att i trotskyrkomötets beslut fortfarande hindrar kvinnor att prästvigas i . Jagvet att vreden över denna diskriminering nu växer sig allt starkare. Som detsägs i svaret och som det framgår klart av den antagna kyrkohandbokenskall prästvigning äga rum i stiftets domkyrka. Kan inte biskopen utföra dennahandling åligger det att vidtala annan biskop. har en av regeringen utsedd ledamot av domkapitletinför massmedia sagt, att eftersom biskopen är så hårt pressad i denna fråga,har hon för sin del inte velat medverka till att en kvinna nu kan bli prästvigdi . Är detta ett rimligt skäl för beslut? För min delanser jag inte detta. Jag skullegärna vilja veta vad kyrkoministern säger på den punkten. Vad innebär den edsom domkapitelsledamöterna har avlagt? Är den omständigheten att man tyckersynd om biskopen ett skäl för att inte följa gällande lag? Jag tycker för det första att det ärförnedrande för att en svensk biskop fortfarande vägrar att vigaen kvinna. För det andra tycker jag att detta, ur jämställdhetssynpunkt ärförnedrande för kvinnorna. För det tredje är det obegripligt för vanligt folkatt man i ett statskyrkosystem fortfarande kan ha en ordning där en biskop ochäven ett domkapitel inte medverkar till vigning av kvinnliga präster. I mitt svar har jag pekat på en möjlig utväg fördomkapitlet att komma ifrån den trista situation som har rått iGöteborgs stift. Jag har också i mitt svar, , tagit upp fråganhur man kan förfara vid förfall av biskop. Kyrkomötet har i sina båda beslut1986 och 1987 gjort den tolkningen att biskopen i kan träda åt sidan isådana här fall. Man har därför beslutat om en ordning som gör det möjligt fördomkapitlet att tillkalla en biskop från ett annat stift. Lagstiftningen kanibland vara juridiskt krånglig, men på den här punkten tycker jag att den ärklar och lättbegriplig. har, , inte bara en utan två avregeringen utsedda representanter. Jag kommer att se till att båda dessarepresentanter får det svar som jag här i har lämnat . Till vill jag säga att de två av regeringenvalda ledamöterna skall tillsammans med de andra följa stadgade bestämmelseroch uppsatta mål för deras ämbete. De skall inte ta några ovidkommande hänsyn isin ämbetsutövning. Om prästvigning av k vinnor i 37MARGITTA (): Jag vill bli trodd när jag säger att jagrespekterar att biskopen i som privatperson har den uppfattning omkvinnliga präster som han har. Människor är olika och kan ha olika tro. Men närbiskopen i upphöjer sin tro till monopol och därmed i sin tur interespekterar oss menar jag att man måste reagera, för våra lagars skull, förkvinnornas skull och inte minst för kyrkans skull. Jag vill också peka på att man i regijust har startat ett projekt som heter "Kyrkor i solidaritet med kvinnor".I det projektet medverkar tillsammans med alla frikyrkor, ochdär skall bedrivas ett gemensamt arbete. Men det är inte möjligt för oss attfrån svensk sida delta i detta arbete, om vi inte själva sopar framför vår egendörr. 38 (): har i TV uppgett att man , då hanfortfarande är i tjänst, kommer att vara beredd att medverka till prästvigningav kvinnor i . Detta har framställts som något mycketpositivt, men det är det inte. Det är helt i linje med den vanligaförhalningsteknik som vi som är verksamma i väl känner till.Jag skulle kunna nämna åtskilliga exempel på den. Om restaurangverksamheten i studentkårsägda lokaler begärde en kyrkoherde i att enkvinnlig präst skulle få tjänstgöra som semestervikarie. Som vanligt blevsvaret från biskopen: ! Dennaförhalningstaktik är oacceptabel. Jag vill fråga kyrkoministern : Är det möjligtatt säga nej til' prästvigning av , som kvinnan heter, iGöteborg mot att få ett domkapitellöfte om att tre kvinnor skallprästvigas i ? Är en sådan här fråga verkligenförhandlingsbar? Låt mig säga att jag tycker att detär positivt med den opinionsbildning som man kan märka främst i menockså i landet i övrigt. Det kominer att bli en uppvaktning från väldigt mångapräster till biskopen, och jag noterar de initiativ som har tagits avsocialdemokraterna och andra politiska partier i att hos domkapitletpeka på möjligheten för att åstadkomma en vigning. Sammanfattningsvis vill jag säga att lagen i ärskriven sådan att biskop med sitt samvete och sin inställning intebehöver viga en kvinnlig präst i . Men lagen är också skrivensådan att vid förfall kan tillkalla annan biskop. Kyrkomötet hartolkat detta så. med en speciell hänvisning till situationen i ,att kan ta biskop från annat stift för att åstadkomma en prästvigning. Tydligare än så tycker jag inte att lagstiftningen ochtågordningen kan bli egentligen. Det ankommer på att fatta sittbeslut. 40 (): Tack, , om igen! Jag menar att BoHolmberg också har vidimerat följande citat ur ett uttalande fråncivildepartementet: "Om biskopen av ett eller annat skäl meddelat att haninte kan viga en präst som antagit till tjänst i stiftet, så är detförfall i vanligt språkbruk. Har biskopen inte förfall, är det hans ämbetspliktatt också viga kvinnan till präst." 41 (): Jag vill tacka kyrkoministern och konstaterar attdomkapitlet under alla omständigheter har ett självständigt ansvar atthandlägga denna fråga i enlighet med gällande lag. Överläggningen var härmed avslutad. 14§ Svar på fråga 1987/88:407 om restaurangverksamheten i studentkårsägda lokaler 42Utbildningsminister : Herr talman! har frågamig om jag ämnar framlägga något förslag i enlighet med propositionen 1986 somger möjlighet till driftavtal för s. k. L-restauranger och när ett sådantförslag kan förväntas. Sedan godkänt vad som förordades i 1985/86 årsbudgetproposition i fråga om subventioneringen av restaurangverksamhet ilånefinansiera-de studentkårslokaler uppdrog regeringen åtbyggnadsstyrelsen att utarbeta nya riktlinjer för driftavtal m.m. förverksamheten. Enligt vad jag har erfarit kommer attinom kort redovisa sitt uppdrag. Min avsikt är att föreslå regeringen att gebyggnadsstyrelsen ett bemyndigande att fr. o. m. /89 använda denya riktlinjer som kan bli aktuella. Om kursplanen för ämnet samhällskunskap på gymnasiet 43 (): Jag ber att få tacka utbildningsministern försvaret. Som utbildningsministern ju väl känner till, drivs en delrestaurangverksamhet vid våra universitet och högskolor av studentkårerna, bl.a. vid Tekniska högskolan i , i , i ochfilosofiska fakulteten i . Anledningen till att jag har tagit upp den här frågan äratt representanter för studentkåren vid Tekniska högskolan har tagit kontaktmed mig för att om möjligt få ett besked om när frågan kommer till en lösning.Den är ju nu av relativt gammalt datum. uppdrog regeringen till statskontoret att göraen översyn av subventioneringssystemet, och 1986 fick ettuppdrag att utarbeta driftavtal. Jag har i min hand en skrivelse frånbyggnadsstyrelsen, som kom med två alternativa förslag.Studenterna har naturligt nog blivit otåliga, eftersom man vid upprepade tillfällenhar gjort uppvaktningar, bl. a. hos utbildningsministerns statssekreterare. Jag är naturligtvis glad och tacksam över det besked somjag nu fått, och jag önskar verkligen att utbildningsministern skall haframgång med sin framstöt hos . Det rör sig inte om någrastora pengar -såvitt jag kan förstå är det fråga om 30-40 milj. kr. - ochstudenterna väntar otåligt på ett besked. Men tackså mycket! Överläggningen var härmed avslutad. 15§ Svar på fråga 1987/88:410 om kursplanen för ämnet samhällskunskap pågymnasiet 44Utbildningsminister : Herr talman! har frågatförsvarsministern om vilka åtgärder han ämnar vidta med anledning av attskolöverstyrelsens förslag till kursplan för ämnet samhällskunskap i gymnasietinte innehåller något kunskapsmål innefattande upplysning om den svenskasäkerhetspolitikens mål och medel. Eftersom det inom regeringen är jag som harhand om gymnasiefrågor har frågan överlämnats till mig för besvarande. Jag vill först allmänt nämna att kursplaner består av tredelar, nämligen mål, huvudmoment och kommentarer. De två första delarna, somdels är av övergripande natur, dels är bindande föreskrifter, fastställs avregeringen