prot · GB09134 · 1987-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1987/88:134 Protokoll 1987/88:134 Avtäckningav riksvapnet och högtidlighållande av nationaldagen Miljöförbättrandeåtgärder inom jordbruket, m. m..... Regleringav priserna på jordbruksprodukter, m. m... Val av en suppleant i försvarsutskottet.................... Val av ensuppleant i socialförsäkringsufskottet....... Val av ensuppleant i kulturutskottet........................ 1987/88:34om jämsfälldhetspolitiken inför 90-lalel. 1987/88:31om utveckling av yrkesutbildningen i gymnasieskolan 1987/88:16om anslag till gymnasieskolor ............... 1987/88:35om inrättande av högskola i .... 1987/88:42 om m.m.................................. 1987/88:29 om statens giftinformationscentral ....... 1987/88:36omavgifter och anslag till bankinspektionen 1987/88:37om finansbolag...................................... 1987/88:134 1987/88:25om uppskov med behandlingen av vissa ärenden...... 10 1987/88:27 om uppskov medbehandlingen av vissa ärenden........... 10 Riksdagensprotokoll 1987/88:134 Avtäckning av riksvapnet och högtidlighållande avnationaldagen Högtidligheten inleddes med affStorkyrkans kör under ledning av musikdirektör sjöngav . trädde en ny lag omSveriges riksvapen i kraft, och vid återinvigningen av påHelgeandsholmen i samband med öppnande def året varplenisalen prydd med ett provisoriskt riksvapen. Så har därefter varit falletnär öppnats. Önskemål om en permanent placering av riksvapnet iplenisalen har framförts både inom och utom . I ettpariamenfariskt styrelsesätt är def centrala statsorganet, och det ärdå helt naturligt atf riksvapnet som symbol för nationen får en permanentplacering i den sal där svenska folkets represenfaiiter sammanträder. Def är därför en stor glädje för mig atl , påSveriges nationaldag, få uttrycka tacksamhet till de konstnärer ochden heraldiska expertis som medverkat vid den nu genomförda utsmyckningen avplenisalen. Uppdraget att konstnärligt och med heraldisk tydlighetutföra def Stora Riksvapnet fill plenisalen erhöll konstnären, skulptören , . Verket som i sina uppbyggnadsfaser varit under arbetesedan dess har efter konstnärens bortgång kunnat fullföljas. Def har utförts i driven kojjpar och är bladguldförgyllf.Detta omfattande arbete har genomförts av den av tidigtmedengagerade silversmeden, , som i sin fullbordan av verketvarit synnerligen lyhörd för de konstnärliga intenfioner som i sina skisser till verket före sin bortgång. Arkitekt har varit eh sammanhållandekraft i projektet och svarat för anpassningen av vapnet till plenisalen. Talmannen avtäckte riksvapnet, varefter kören sjöng av . Slutligensjöng alla tillsammans nafionalsången. Kompletterings val tdl utskott 1 § Kompletteringsval till utskott Folkparfiets riksdagsgrupp har som suppleant i försvarsutskottetunder ledighet anmält hennes ersättare . Vidare har socialdemokratiska riksdagsgruppen på grund avuppkomna vakanser som suppleant i socialförsäkrings- och kulturutskotten anmältMats O . Talmannen förklarade valda till suppleant i försvarsutskottet () suppleant i socialförsäkringsutskottet Mals Q () suppleant i kulturutskottet () 2 § Justerades protokollet för . 3 § Talmannen meddelade atf sedan () den4 juni återinträtt som ersättare för hade som ersättare för upphört. 4 § Föredrogs men bordlades åter Skaffeutskottefsbetänkande /88:46 betänkande 1987/88:44 Lagutskottetsbetänkanden /88:36 och 37 betänkande 1987/88:33Socialförsäkringsutskottets betänkande 1987/88:32 betänkande1987/88:31 betänkanden /88:37 och 40 Trafikutskottetsbetänkanden /88:28 och 29 betänkanden /88:34, 40 och41 betänkande 1987/88:22 Bosladsulskottels belänkande1987/88:24 5 § Förelogs till avgörande utbildningsutskottets betänkanden1987/88:34, 31, 16 och 35, skaffeutskottefs betänkande 1987/88:42,socialutskottets betänkande 1987/88:29 samt näringsutskottets betänkanden1987/88:36 och 37 (beträffande debatten i dessa ärenden, se prot, 133). utbildningsutskottetsbetänkande 34 Prot, 1987/88:134 Mom. 1(kvotering m. m. inom skolväsendet) 6juni 1988 Utskottets hemsfällan bifölls med 224 röster mot 69 förreservation 1 av m.fl. Utskottefs hemsfällan bifölls. Mom. 3 (sammansättningen av högskolestyrelserna) Utskottets hemställan bifölls med 239 röster mot 54 förreservation 2 av m. fl. Mom. 4 (det fortsatta jämsfälldhefsarbetef inom högskolan) Utskottets hemställan - som ställdes möt reservafiori 3 avYlva m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 5 (roll i jämsfälldhefsarbetef) Ufskottets hemsfällan - som ställdes mot reservafion 4 avLarz och - bifölls med acklamation. Mom. 6 (en jämställdhetsansvarig vid varje länsskolnämnd) Utskottets hemsfällan bifölls med 245 röster mot 50 förreservation 5 av m. fl. Mom. 1 (treårig försöks- och utvecklingsperiod avseendegymnasieskolans yrkesinriktade studievägar) Först biträddes reservafion 2 av ochCarl-Johan med 40 röster mot 32 för reservafion 3 av ochMarianne . 222 ledamöter avstod från atf rösta. Härefter biträddes reservation 1 av m. fl.med 69 röster mot 40 för reservafion 2 äv Kersfin och ledamöter avstod från aft rösta. Slutligen bifölls utskottets hemställan med 154 röster mot67 för reservafion 1 av m.fl. 71 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 3 (dimensionering av försöksverksamhet avseendeyrkesinriktade linjer i gymnasieskolan budgetåren 1989/90 och 1990/91) Utskottets hemsfällan med godkännande av utskottetsmotivering bifölls med 247 röster mot 30 för utskottets hemställan med godkännandeav den i reseryation 4 av och anförda motiveringen.15 ledamöter avstod från aff rösta. Mom. 9 (försök med sammanhållen treårig utbildningstid föryrkesutbildning) Utskottets hemsfällan - som ställdes mot dels reservafion5 av m.fl., dels reservation 6 av och - bifölls med acklamafion. Prot.1987/88:134 Mo/n. /O (treårig vårdutbildning) 6 juni1988 Utskottets hemställan - somställdes mot reservation 7 av m.fl. -bifölls med acklamafion. Mom. 11 (lärlingsutbildning) Utskottets hemsfällan - som ställdes mot reservafion 8 avBirgitta Rydle m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 13 (elevernas arbefsrättsliga ställning vidarbefsplatsförlagd utbild- Utskottets hemställan - som ställdes mol reservation 9 avBirgitta Rydle m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 15 (tim- och kursplaner för linjer iförsöksverksamheten) , Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 10 avBirgitta Rydle m. fl. - bifölls med acklamafion. Mom. 16 (matematik som obligatoriskt ämne i finiplan förförsökslinje) Utskottets hemställan biföUs med 272.röster mot 20 förreservafion 11 av . 3 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 20 (modulindelade kursplaner i allmänna ämnen) Utskottels hemställan - som ställdes mot reservation 12 avKerstin och - bifölls med acklamation. Mom. 21 (kompéfensbevis i karaktärsämne) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 13 avBirgitta Rydle , m. fl. - bifölls med acklamafion. . . Mom. 23 (jämställdhefsfrågorna i kursplanerna) Utskottets hemsfällan .bifölls med 250 röster mot 42 förreservafion 14 av Kersfin och . 3 ledamöter avstod fränatt rösta. 2 (gymnasieskolans studievägssfrukfur m.m.) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 15 avBirgitta Rydle m.fl. - bilölls med acklamation. t. , . . ; Mom. 27(konsumtionslinjen i gymnasieskolan) . Utskottets hemställan - somställdes mot dels reservation 16 av,och , delsreservation 17 av och - bifölls medacklamation. Mom. 28 (specialkurser inom konsumtionsområdet) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 18 avBirgitta Rydle m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 29 (elever medstudiesvårighefer) Prot, 1987/88:134 Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 19 av 6 juni 1988och - bifölls med acklamation. Mom. 3 (antaletelevplatser inom gymnasieskolans lilla ram för budgetåren 1988/89, 1989/90 och 1990/91) ' Ufskottetshemställan - söm ställdes mot reservation 2 av m. fl. - biföllsmed acklamafion. Mom.5 (en totaldimensionerad gymnasieskola) Utskottetshemsfällan bifölls med 264 röster mot 29 för reservation 3 av . 1 ledamot avstod från att rösta. Mom.6 (inriktning av gymnasieutbildningen i ) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 4 av m.fl.- biföllsmed acklamafion. Mom. 10 (lämplighetsprövning vid antagning till vissa linjer i gymnasieskolan) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservafion 5 av m.fl. - biföllsmed acklamation. Mom.12 (försöksverksamhet med lokalt valt alternativt estetiskt variantämne på H-och S-linjerna) Utskottefshemsfällan - som ställdes mot reservation 6 av ' m.fl. - bifölls med acklamation. . . Mom.13 (intresseval i gymnasieskolan) Utskottetshemställan - som ställdes mot dels reservafion 7 äv m.fl., delsreservation 8 av och - bifölls med acklamation. Mom.15 (främjande av olika kultur- och föreningsaktiviteter i gymnasieskolan) Utskottetshemsfällan bifölls med 274 röster mot 18 för reservafion 9 av ledamöter avstod från aff rösta. Mom.23 (svenska som andraspråk) Utskottetshemställan bifölls med 154 röster mot 138 för reservation 10 av . 2 ledamöter avstod från atf rösta. () anmälde atf hon avsett affrösta nej men markerats ha röstat ja. Prot.1987/88:134 Mom. 29 (gymnasieskolans inriktning) 6 juni1988 : Utskottets hemsfällan - sornställdes mot reservation 11 av '' m.fl. - bifölls med acklamafion. Mom. 35 (minskat bidrag till hemspråksundervisning) Utskoltefs hemsfällan - som ställdes mot reservation 12 avYlva och - bifölls med acklamation. Mom. 36 (beredskapsanslag för gymnasieskolan) Utskottets hemställan bifölls med 276 röster mot 18 förreservafion 13 av . 1 ledarnot avstod från att rösta. Mom. 37 (procentsats för garanfiresursen förgymnasieskolans statsbidrag) Utskottets hemsfällan - som ställdes mot reservafion 14 av - bifölls med acklamafion. Övriga momenl Utskottets hemställanbifölls. Inrättandeav en högskola i , m. m. Utskottets hemställan - som ställdes mot reservationen avBirgitta Rydle m.fl. i motsvarande del - bifölls med acklamation. Utskottets hemsfällan bifölls med 168 röster mot 116 fördef av under överläggningen framställda yrkandet. 9 ledamöter avstod från att rösta. . . Mom. 1(anslag till : Förvaltningskostnader) Ufskottets hemställan - som ställdes mot reservafion 1 avKjell och - bifölls med acklamation. 5 (finansieringen av tulldatasystemet) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservafion 2 avKnut m. fl. - bifölls med acklamation. 7 (kontroll av farligt gods) Utskofi ets hemställan - som ställdes mol reservation 3 avStig Josefson och - bifölls med acklamation. Mom. 8 (tullövervakningen på ) , Utskottets hemställan -som ställdes mot reservation 4 avKnut m. fl. - bifölls med acklamafion. Mom. 10(samverkan mellan tullen och polisen) Prot. Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 5 avKnut Wacht- 6juni 1988 m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 11 (tullfillägg) Utskottets hemställan bifölls med 184 röster mol 111 förreservafion 6 av m.fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 12 (tullfillägg i fråga om mervärdeskaft vid import) Utskottets hemställan bifölls med 154 röster mot 139 förreservafion 7 av m.fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 13 (tullförrättningsavgift) Utskottets hemställan bifölls med 153 röster mot 139 förreservation 8 av m. fl. 2 ledamöter avstod från aff rösta. Mom. 14 (ankomsfförsäljning) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 9 avKnut m.fl.- bifölls med acklamafion. Mom. 16 (färjetrafikén i ) Utskottets hemsfällan - som ställdes mot reservafion 10 avKnut m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 17 (vissa färjelinjer) Utskottefs hemsfällan - som ställdes mot reservafion 11 avKnut m. fl. - bifölls med acklamafion. Mom. 18 (hemfagningssysfemet vid tekoimport) Utskottets hemställan - som ställdes mol reservation 12 avKnut m. fl. - bifölls med acklamation. Övriga momenl Ulskotlets hemställanbifölls. Utskottets hemställan bifölls. Mom. 2(bestämmelser om avgiftsmaxiriium) Utskottets hemställan bifölls med 156 röster mot 139 förreservafiori 1 av m. fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 3 (tidsdebiferingssystem) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 2 av m.fl. - bifölls med acklamation. Prot.4987/88:134 Övriga moment Mom. 1(regeringens lagförslag) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservafion 1 avErik Hovhammar m.fl.- bifölls med acklamation. Mom. 2 (möjlighet fill dispens från kapifalkravet) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservafion 2 avErik Hovhammar m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 3 (vidgning av kapitalbasen) Utskottets hemsfällan - som ställdes mot reservation 3 avErik Hovhammar m.fl. - bifölls med acklamafion. 1987/88:25om uppskov med behandlingen av vissa ärenden och 1987/88:27 om uppskov medbehandlingen av vissa fill utskottet hänvisade ärenden. Vad utskotten hemställt bifölls. 1987/88:23om miljöpolitiken inför 1990-falef (prop. 1987/88:85). 2KARL (): vid Bohuskusfen är påvissa områden svept i en gråvit liksvepning. Fiskar och andra havsdjur dör.Fiskodlingarna drabbas särskilt hårf. Där blir sambandet mellan ekologisk krisoch ekonomisk kris en omedelbar realitet. Döden i havet beror på aff livet gått snett.Näringssalter- kväve och fosfor - är en förutsättning för liv. För myckel gerövergödning och obalans. Livet kommer i otakt. Tillväxten av vissa alger ökarsnabbt. Livet blir dödligt. Beror def bara på övergödning fränNordsjöns kuststater? Eller har vi påverkat livets möjligheter genom utsläpp avmiljögifter? Algblomningen i ger en vision av vad en feltändningi livets grundstrukturer kan leda fill. Mänsklig kunskap att manipulera livetfinns inom biotekniken. Men biotekniken berörs inte i proposifionen om miljöpolitiken,ej heller i def betänkande vi nu behandlar. biotekniken den nya stora miljöfrågan och ett latentmiljöhot. Tyvärr avslog i samband med behandlingenav djurskyddslagen ett centerkrav om en biofekniklag. På andra sidan av vårt vackra land, utanför ,ligger gifttunnor och helt ofattbara mängder kvicksilver. Om miljöhotet påvästkusten består i för mycket liv av fel sort, är detta döden själv.Naturfrämmande kemikalier och tungmetaller är oförenliga rried liv. Alltförlänge har vi varit alltför oförsiktiga och bokstavligt talat lekt med döden. Även naturliga ämnen kan bli farliga, om halter ochförhållanden ändras. Nedfall av svaveldioxid och kväveoxider skadar trädensblad och barr, men vad värre är: de försurar mark och vatten. I den sura markenblir fidigare ofarligt aluminium till gift för trädens rötter. Skogsprodukternahar ett exportvärde för på ca 50 miljarder. En minskad produktion slårsnabbi igenom,i ekonomin. Vi måste bli medvetna om aff miljö inte bara är skönhetutan också resurser för uthållig produktion, ekonomi och välfärd. Regeringens miljöproposition, som lades på bordden , är ett omfattande aktstycke. Jag vill gärna här uttala aff den harsina förtjänster: Den ger en samlad överblick över miljösituationen, och deninnehåller pä' vissa områden också förslag fill effekfiva åtgärder somexempelvis förbud mot freon . Proposifionen har tyvärr också betydande brister. Allmäntkan sägas aft det i propositionen föreslås alltför mycket utredningar och förlitet handling . Vi har betydande kunskaper, och vi behöver infeytterligare förhala miljöarbetet med nya utredningar. Dessutom finns allvarligaluckor. Den allvarligaste är väl att koldioxidproblemet behandlas summariskt.Def är sannolikt, och enligt bedömning, vårtstörsta globala miljöhot. Def växande problemet med avfallshantering berörsknappt, och inga förslag läggs fram. En annan svaghet är tidpunkten för avlämnandet. Den 9december 1987 gjorde ett tillkännagivande med anledning avjordbruksutskottets betänkande 1987/88:11: "Utskottet anser alt det ärbeklagligt alt den aviserade miljöpropositionen kommer atl föreläggas riksdagenså sent alt de eventuella förslag som kommer atl redovisasinte kommer atl gälla förrän under nästa valperiod. Regeringen har haft god tidpå sig att redovisa förslag." I del betänkande från jordbruksutskottet vinu behandlar hänvisas lill delta tillkännagivande;. Det har av debatten den 9 deceriiber om miljön, liksom avflera tidigare debatter, framgått atl miljöministern och jag i många fall haftlikartade uppfattningar; Massmedia här t.o.m. försökt alt på dessa grundergifta ihop och mig. Jag har sagt: Lägg fram förslagorn miljöåtgärder, och jag skäll hjälpa till aff få igenom dem i . Del finns väl anledning att förmoda aft hadeavsikten all miljöpropositionen skulle bli en spjutspets i miljöarbetet, somhögt över de andra parfiernas huvuden ven fram för att nå sitl mål-en bättremiljö. Men så blev det inle. I stället blev den socialdemokratiskapropositionen det "golv" som markerar den lägsta nivån imiljöpolifiken bland parfierna. Anledningen till att det blev så här kännerBirgitta själv till bäst. Pi-ot.1987/88:134 . 1987/88:134 6juni 1988 denutomstående förefaller det ändå mest troligt att det varit andra intressen, t.ex. kortsiktiga ekonomiska, inom regeringen, def socialdemokratiska partiet ochLO-ledningen, som förhindrat socialdemokraterna alt bli den dynamiskamiljökraft hade hoppals på. Del sena avlämnandet ay propositionen har gett riksdagenmycket kort fid aft behandla en så omfattande proposition. Intresset förmiljöfrågor har emellertid varit utomordentligt stort från sida.Inle mindre än 595 yrkanden har behandlats, och def har resulterat i 259beslutspunkter och 159 reservafioner. Arbetet i jordbruksutskottet har varit mycket intensivt,med många och långa sammanträden, många gruppvisa diskussioner och myckelläsning. har varit hårdast ansträngt.Där har man arbetat långt in pä nätterna och även måst tillgripa helgerna föratt få ett bra belänkande färdigt i lid. Jag tror alt alla har varit besjälade av en vilja att göraen insats för miljön. Ett tecken på defta är atl alla yrkanden, med undanlag avett par moderata yrkanden om anslagsminskningar, har inneburit höjda ambitioneri förhållande till regeringens förslag. Jag tror atl mot bakgrund av vad jag nu sagtkan förstå aff jag, på grund av ett uttalande av,henne i Morgonekot för precisen vecka sedan, först blev hemskt arg och är uppriktigt ledsen.Miljöministern ansåg nämligen då alt det vi gjort i utskottet i syfte affförstärka miljöambitionerna var, som hon sade, småaktigt käbbel i valrörelsenoch bagateller. Sådana uttalanden är en skymf mot och delmiljöengagemang som visals av såväl ledamöter som tjänstemän. Def innebär ocksåatt den polifiska arbetsmiljön försämras. Aft förhållandet mellan mig har fått sig en knäck är i detta sammanhang en bisak. Del är en viktig uppgift för partierna alt redovisaståndpunkter i miljöfrågorna för väljarna. Bilden bör efter dagensriksdagsbeslut kunna beskrivas så här: Del finna en bred enighet om miljöproblemens ökandebetydelse och om alt åtgärder behövs. Detta manifesteras i det "golv"för miljödebatten som propositionen utgör. Detta golv innebär också atl man ivalet mellan atl la hänsyn till vad naturen tål och till vad näringsliv ochekonomi kortsiktigt kan anses ha råd med väljer def . ex. i förslaget i betänkandet om mål för kväveoxidutsläpp och försiktigbegränsning av klorutsläppfrån massaindustrin. Här har regeringen bildalmajoritet tillsammans med . Ovanför denna nivå finns en konstellationav , och kommunisterna som vill gä längre ochsom pä flera punkter också fått stöd av och därvid bildat majoriteti utskottei. Jag återkommer senare till detta. De andra partierna kommmer säkert atf förklara sinasärdrag. Jag vill här endast betona särdrag: Helhetssynen på miljön -naturen, människan och samhället. Detta manifesteras bl.a. i reservafion 3,där vi framhåller aff god miljö skall vara ett centralt mål i den ekonomiskapolitiken, och i krav på alt samhällsstruktur, produktionsinriktning, livsstiloch konsumtionsmönster måste underordna sig vad naturen tål, för alt garanteravaraktig välfärd och livskvaUtet, Jag skall övergå tillatt något kommentera de, som def sagts, bagatellartade ändringar somjordbruksutskottet åstadkommit i regeringens förslag. Först något om de ändringar där vi uppnått enighet ijordbruksutskottet och drivit socialdemokraterna framför oss, för att gå längreän regeringen. Utskottet föreslår ett fillkännagivande om mål förreduktion av svaveluf-släpp jämfört med nivå fram . Detta kommer atl leda till ökade ansträngningar för att skapa enbättre reningsteknik - en viljeyttring jämfört med regeringens passivahållning atl utreda . annat förslag är alt systematiskt införamiljökonsekvensanalyser i den svenska planeringsprocessen. Dettatillkännagivande motiveras särskilt av alt regeringen inte utnyttjatmiljökonsekvensanalyser trots all möjligheten för detta infördes imiljöskyddslagen . Ännu bättre hade def varit om vi också nåttmajoritet för centerförslagef, som redovisas i reservafion 125, om krav påmiljökonsekvensanalys även av alternativa handlingssätt. En markering då del gäller utskottets ambitioner för vårdav flora och fauna är att man där uppnått enighet om alt höja anslaget för vårdav hotade arter , dvs. med 1 milj. kr. Utskottet upprepar också sill tidigare krav att ekonomiskaincitament skall utformas för atl motivera att miljöfarliga batterieråterlämnas. Ett pantsystem krävs alltså på detta område. Något mera nesligt för regeringen är väl attutskottets "samlade opposition" gjort ytterligare ett antal"bagatellartade" justeringar i propositionens förslag, vilka i dettafall följs av socialdemokratiska reservationer. Jag skall nämna några som berörluffen och vattnet. gjorde - efter ett cenlerförslag - ett uttalandevåren om att regeringen skulle la initiativ lill inrättande av eninternationell luftvårdsfond. Regeringen anför i proposifionen aff def infegått att få stöd för idén i internationella fora. Enligt utskottets mening böremellerfid regeringen inte förtröffas utan verka för att bygga upp eninternationell fond för investeringar i reningsleknik, övergång lillmiljövänligare energislag och energieffekli-visering. Regeringen redovisar i propositionen ingen uppfattning omkoldioxidproblemet - ett av vår tids allra svåraste miljöhot. Med fortsattökning av luftens koldioxidhalt kommer temperaturen atf sfiga, med allvarligarubbningar av klimatet som följd. Förutsättningarna för liv och odlingförändras inom vida områden. Vid utskottets offentliga utfrågning framgick aff def bliren tvingande nödvändighet aff minska förbränningen av fossila bränslen. Vidutfrågningen framhölls även - oavsett inställning till kärnkraften i övrigt -att tillgängliga urantillgångar är så begränsade att kärnkraften inte är någotlockande långsiktigt alternativ jämfört med andra alternativa energislag. Utskottets majoritet begär också följdriktigt ett programfrån regeringen för all minska koldioxidutsläppen till vad naturen tål. Som ettdelmål bör anges aff utsläppen infe skall ökas över dagens nivå. Det är förvånande aft socialdemokraterna i utskottet infeställt upp på detta mål. I sin reservation har de socialdemokrafiskaledamöterna visserli- Prot.1987/88:134 6junil988 gen vackraskrivningar om biobränslens möjligheter. Dessa stämmer dock väldigt dåligt medexempelvis statens energiverks prognos, som redovisar nästan en fyrdubbling avkolanvändningen och en ökning av såväl olja som gas - men ingen ökning avinhemska bränslen och biobränslen. Jag måste fråga: Är det dessaframtidsvisioner som föresvävar socialdemokraterna eftersom de inte vågar sättaupp ett mål för begränsning av koldioxidutsläppen? I motiorer har och föreslagitbildandel av en efter förebild av den somarbetar i enlighet med Helsingforskonventionen. Utskottets majoritet tillstyrker förslaget för afteffekfivisera det internationella samarbetet. Algblomningen i visar atf rubbningar iekosystemet kan få katastrofala följder. Jag besökte fiskeristyrelsenoch även några drabbade fiskodlare. De hade fått bevittna hurår av arbete, möda och stora investeringar i djurkapital gick till spillo.Vilka effekter algblomningen får på yrkesfisket är ännu infe möjligt affuppskatta. Det inträffade illustrerar hur miljöskador får ekonomiska effekter -effekter som slår blint utan hänsyn fill att oskyldiga drabbas. Havsmiljön har aktualiserats i .