prot · GB0996 · 1987-12-31 00:00:00 — Både under den borgerliga regeringsperioden och under densocialdemokratiska har den genomsnittliga pensionären haft en bättreinkomstutveckling än den genomsnittliga löntagaren. Då är frågan : Vilketär det viktigaste för de äldre i ? Är det att man justerar basbeloppetför att framför allt pensionärer med maximal ATP skall få mer pengar, eller ärdet att satsa på en bättre sjukvård? Vårt svar är att sjukvården är denviktigaste frågan för de äldre. 23ULLA TILLÄNDER (c): ' Herr talman! ställde frågan: Vad ärborgerlig sjukvårdspolitik? Jag skall ta två, kanske små men ändå belysandeexempel. Vi i anser att man skall satsa på primärvården, eftersom detavlastar sjukhusen. Om man t. ex. vill satsa på sjukhem i decentraliseradeformer och på annanäldreomsorg, måste denna satsning ske inom primärvården. I har allapartier till slut kunnat enas om en satsning på primärvården. Där är detcentern som varit pådrivare. Frågan om ålderdomshemmen har och moderatasamlingspartiet och drivit . äntligen tycks ävensocialdemokraterna stödja vårt förslag om statsbidrag till driften avålderdomshem, och det är ju bra. Om man verkligen skall komma till rätta med vårdkrisen ärden fråga det ytterst gäller hur man skall få folk tillbaka till vårdyrkena. besökte jag ett sjukhem i ,där man skulle ha 15 sjuksköterskor i verksamhet men hade bara sex. För dessavar situationen orimlig med'en alltför tung arbetsbörda. Det var helt enkeltomöjligt att rekrytera nytt folk. Att arbetstider och lönenivån härvidlagspelar en stor roll ar självklart. Vad gör en arbetsgivare som saknarkvalificerad arbetskraft? Jo, han höjer naturligtvis lönen. Det har vi fåttmånga bevis på . Vården är ett arbete som kräver en viss grad avdelaktighet, engagemang och livserfarenhet. Därför är det också angeläget skapar möjlighet för dem som varit ute i arbetslivet att söka sigtill vårdutbildningar och vårdyrken. Det kan ske genom att dessa yrken blirattraktiva ur löne- och arbetssynpunkt. Ett faktum som ger anledning till oro är att så mångasjuksköterskor lämnar yrket och söker sig till andra områden. Den utvecklingentycks fortsätta. Det uppstår alltså många vakanser, som skulle behöva fyllasmed nyutbildade sjuksköterskor. Vi kan i fortsättningen inte utgå från attmänniskor skall prioritera vårdyrkena, om man inte ger bättre lön och bättrearbetsvillkor. Därför måste det också skapas utrymme för försök med kortarearbetstid, något som vi också föreslagit. Dilemmat är att det är många sorn nu arbetar deltid mensom av ekonomiska skäl skulle behöva arbeta heltid. Men man orkar inte med åttatimmars arbetsdag, eftersom arbetet är så tungt. Jag skulle vilja fråga: Vadtänker regeringen göra för att förbättra rekryteringen av personal tillvårdyrkena? Debatt om sjuk vårdskrisen Under detta anförande övertog tredje vice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. 24MARGO (vpk): När anordnar en särskild debattomvårdkrisen; väcks givelvis förhoppningar hos många att den skall resultera i konkretahandlingar. Jag måste erkänna att jag själv har de förhoppningarna. Jag är räddför att det är fler än jag som känner sig en aning besvikna efter den härdebatten. Jag är inte bara besviken. En del inlägg har gjort migriktigt upprörd. Jag kan låta bli att kommentera förslag tilllösningar genom ökad privatisering, för det har Lårs gjort. Men jagmåste kommentera de recept hade för att lösa vårdkrisen. Hanangav tre områden: främst ett ökat engagemang hos personalen, en ökadeffektivitet Debatt om sjuk vårdskrisen Han anförde vårdhemmet , som han hade besökt, som ettföregångsexempel. De åldersgränser som man på grund av bristande resurservarit tvungen att sätta inom vården har faktiskt ingenting med god eller dåligorganisation att göra. De beror på bristande resurser. Jag undrar vad uttalandet om ett ökat engagemang och godeffektivitet får för konsekvenser på personalsituationen inom hälso- ochsjukvården. Hur känner sig de anställda inom vården som har slitit hela dennadag pch känt att de inte räckt till - de har kanske tvingats till svåra val avvilka som skall få vård -när de uttröttade kommer hem , slänger sig nedframför TV-n och där får höra uttalanden om att receptet föratt lösa krisen är ett ökat engagemang och en ökad effektivitet hos personalen?Om jag tillhörde vårdpersonalen, skulle jag begära avsked och sökamig till snabbköpet eller något annat arbete. Jag är rädd för att det blireffekten av sådana uttalanden. Självfallet skall vår hälso- och sjukvård vara effektiv.Det är klart att vi har det kravet. Men man skall inte kräva en ökadeffektivitet utan att tala om vad det är som skall göras effektivare. Skallvårdpersonalen springa fortare, skall de lyfta fler pafienter ellerskall de bädda sängarna på ett annat sätt? Tala om vad det är som skall blieffektivare! Annars innebär sådana uttalanden rena skamgreppen på personalen. Jag sade att jag hade hoppats att det skulle komma utnågot konkret av den här, debatten . Från vpk:s sida har vi lagt fram ettförslag om en engångsskatt för att lösa de akuta problemen. Vi vill ha enparlamentarisk utredning, där alla partier förutsättningslöst kan diskutera hurvi skall klara finansieringskrisen inom vården. Det är nämligen enfinansieringskris. Men inget annat parti har lagt fram något förslag som vi kanta ställning till. Jagvill därför fråga socialministern: är regeringensförslag till omedelbara åtgärder för att vi skall klara vården? Till vill jag säga att det i detsocialdemokratiskt styrda finns många landsting som är borgerligtstyrda. Patienternas möjligheter till valfrihet skall inte utformas pålandstingens eller några partiers villkor. Patienterna skall själva kunnaavgöra om de vill ha sitt vårdbehov tillgodosett i ett annat landsting, där köernakanske inte är så långa. När det gäller äldreomsorgen har jag förklarat att vi inteskall tvinga några gamla människor vare sig att vara hemma om de inte villdetta eller att vistas på ett sjukhem om de hellre vill vara hemma. Vi måste havalfrihet. Samhället måste kunna ställa resurser till förfogande så attmänniskor kan välja boendeform. När det gäller sjukvården är det naturligtvisde sämst ställda, de som är sjuka, som skall få vården. Till vill jag säga att även lågavlönademänniskor blir sjuka. Även lågavlönade människor drabbas av svåra sjukdomar ochbehöver vård. De måste dessutom ha en tillfredsställande sjukförsäkring. Vi tycker att pensionärerna skall ha en hygglig pension.De skall även ha möjligheter att få en god vård. Jag frågade efter den borgerliga sjukvårdspolitiken. UllaTillarider kunde presentera ett förslag, som jag uppfattade såsom ettcenterpartistiskt förslag, syftande till att man skall bygga ut primärvården.Hur den borgerliga sjukvårdspolitiken ser ut fick vi inga uppgifter om. Hälso- och sjukvården är ett mycket vikfigt område förmedborgarna. Människor måste kunna känna förtroende för sjukvården. De skallveta vart de skall vända sig när de behöver vård och de skall kunna känna sigtrygga i förvissningen om att de får den vård som de är i behov av. Debatten har inte givit något svar på frågan hur déborgerliga fillsammans vill utforma en sjukvård som gör att människor kan kännadetta förtroende och denna trygghet. De tre borgerliga partierna är djuptoeniga om hur sjukvården skall organiseras och finansieras. De har tre olikauppfattningar om primärvårdens betydelse. De har tre olika ståndpunkter när detgäller sjukvårdens finansiering och åtminstone två olika uppfattningar omlandstingens roll. Mot denna splittring ställer socialdemokraterna ett endaalternafiv, ett klart och tydligt alternafiv. Vi kan gå ut och tala om förmänniskorna att vi står för en offentligt finansierad sjukvård på lika villkorför alla människor. Vi erkänner att det finns brister i vården, men vi kan visapå ett enda klart och tydligt program för hur vi skall fortsätta att förbättravården och bygga bort bristerna. Vi har även den handlingskraft som behövs föratt förverkliga detta program. Vi skall öka valfriheten och servicen i sjukvården. Dettaarbete är redan på gång. Valfriheten skall stärkas. Människor skall kunnabesöka den läkare, den vårdcentral eller det sjukhus som de själva vill besöka- även över landstingsgränserna. Samarbetet mellan landstingen måsteförbättras. Den patient som inte inom rimlig tid kan få vård inom det egnalandstinget skall ha möjlighet att få vård i ett annat landsting. Det är en borgerlig myt att ökad privatisering skulle varaen förutsättning för valfrihet i vården. De försök som har gjorts i offentligsjukvård, där medborgarna själva kan välja vårdcentral, har givit positivaresultat. Denna valfrihet skall vi bygga vidare på. Det är även én myt att detkrävs en privatisering av sjukvården för att köerna skall kunna elimineras. Detär ett ökat samarbete som behövs, ett ökat samarbete inom den offentliga vårdenmen även mellan den offentliga och den privata vården. Men, herr talman, bara den offentliga vården kangararitera alla, inte bara de välbeställda, valfrihet och samma rätt till vårdockså för de kroniskt sjuka, oavsett inkomst, yrke, ålder och kön. Vi förnekarinte att det finns problerri, men vi ser också på vilka punkter de mestangelägna insatserna behövs. Det är först och främst nödvändigt med en snabb utbyggnadav äldreomsorgen. De gamla skall inte behöva ligga kvar på akutsjukhusen baraav det skälet att det inte finns en ordnad äldreomsorg i form av ,hemsjukvård, sjukhem eller ålderdomshem. Genom en utbyggnad av dessa resurserfrigör man platserna på akutsjukhusen för de ändamål för vilka de är avsedda. Personalen är sjukvårdens viktigaste resurs. Skall vi fåen god vård och omsorg, måste vi kunna både rekrytera och behålla personal. Dåmåste det till en bättre personalpolitik, som ger förutsättningar och utrymmeför engagemangsamt mer av eget ansvar och flera egna initiativ. Det behövs en personalpolitiksom ger de anställda en tillförsikt om goda utvecklingsmöjligheter iframtiden. Detta kräver utbildning och vidareutbildning. Stora förändringarbehövs så att ansvaret för driften i ökad utsträckning läggs på personalen vidde enskilda klinikerna och vårdcentralerna. får man i debatten en känsla av att det finns baraläkare och sjuksköterskor i vården. Men det finns också undersköterskor,vårdbiträden, laboratoriebiträden, sjukgymnaster och många fler, som gör ettfantastiskt fint arbete och som även debehöver bättre arbetsvillkor. Även jag reser i landet. Även jag besöker sjukhus ochandra vårdinrättningar. När jag besöker sjukhus, får jag höra attdet man först och främst önskar är att slippa arbeta . Låt oss fåen arbetstidsförläggning så att vi behöver arbeta bara var tredje helg, är ettsamstämmigt önskemål från alla personalgrupper. Jag tycker att vi som politikerskall försöka förverkliga detta önskemål för den personal som utför ett mycketambitiöst och engagerat arbete. Med detta vill jag ha sagt att tillgången påpersonal är av avgörande betydelse för den framtida utbyggnaden av sjukvården.Det är viktigt att sjukvårdens huvudmän är lyhörda för personalens krav påutvecklingsmöjligheter i arbetet, ändrad arbetsorganisation, flexiblare schemaläggningoch andra insatser som främjar trivseln och därmed effektiviteten. Sjukvårdenstår och faller med personalens insatser. Vi måste ha detta för ögonen, och vimåste tala väl om sjukvården och skapa sädana arbetsförhållanden att människorockså vill söka sig till den viktiga uppgift det ändå är att vårdamänniskor som behöver hjälp. 26 (): Vi har verkligen allesammans vetatatt vi skulle få fler 80-åringar i . Ingen kan ha levt i okunnighet omatt sjuksköterskebristen accelererat. Vem har inte begripit att en delexklusiva, man kan nästan säga spektakulära, medicinska insatser fångatmedierna så till den grad att de också lyckats suga åt sig resurser påfolksjukdomarnas bekostnad? Och vem har inte kunnat ana att det människoidealsom indoktrinerats i oss, den unga fritidssysselsatta, rynkfria, modemedvetnamänniskan, lätt skulle ställa den senildementa åt sidan? Jag tror att det kommer att bli svårt attintressera unga människor med en kommersiellt betingad människosyn för att taanställning på långvården med det fysiskt och psykiskt krävande arbete som därmåste utföras. Vårdkrisen är egentligen i mångt och mycket enmänniskovärdeskris både hos oss politiker och hos svensk ungdom. Vi måste juockså tillstå att vi ordat vitt och brett om behovet avingenjörsutbildning men inte hörts särskilt klart och energiskt om behovet avsjuksköterskeutbildning och förskollärarutbildning t. ex. Ingenting förändras av sandlådementalitet, av att allasitter och hackar på alla och skyller på varandra. Det krävs gemensammakonstruktiva motåtgärder och inte en klappjakt och överbudspolitik mellanlandstingen för att rekrytera varandras sjuksköterskor. Att ropa på privatisering som något slags simsalabimformelsom skulle Prot. 1987/88:96 kunna lösa vårdsektorns många och akuta problemär minst sagt för enkelt. Vi kan heller aldrig acceptera att vi får olika vårdnivåerberoende på att individer haft olika ekonomiska förutsättningar eller heltenkelt på grund av oförstånd skaffat sig fel försäkring. Visst är detpositivt med en privatisering i marginalen, exempelvis privata sjukhem ochprivatpraktiserande läkare; men jag tror att man gör det väldigt enkelt försig, om man som svar på ropen efter större resurser till vården enbart svarar:privatisering. Den andra debatten, om satsat för mycket påprimärvården till förfång för sjukhus- och specialistvården, tror jag behövernyanseras åtskilligt. Vi måste komma ihåg att i det sekulariserade samhället, idet samhälle där familjeupplösning har en mer än oroväckande omfattning, däranonymitet och ensamhet är mångas vardag - är inget välfärdsland närdet gäller social gemenskap - i ett sådant samhälle blir primärvården lätt ettkontaktcentrum, ett ställe där någon bryr sig om en, frågar hur man mår, därnågon åtminstone lyssnar . Det är alltså föga psykologiskt begåvatatt klaga över att människor utan påtagliga krämpor söker sig tillprimärvården. Jag tror att många gör det för att man har ont i själen. Det är alldeles självklart att en såomfattande verksamhet som vårdsektorn rymmer åtskilligt som borde fungeramindre byråkratiskt, smidigare och snabbare. Det vore barockt att förneka det:Men vem inbillar sig att vårdsektorn, om den i sin helhet vore privatiserad,skulle vara fri från tungroddhet och möjlighet till rationaliseringsvinster.Ibland blir debatten förenklad, så man frestas att tro att vissa debattörerinbillar sig själva att all företagsamhet vid sidan om den offentliga sektornär renodlat rationell. Ja: tänk om det vore så enkelt! Låt oss slå vakt omkloka privata initiativ, men låt oss också tillstå att det görs berömvärdainsatser inom vårdsektorn som drivs av samhället. Kanske är det så att byråkratioch tungroddhet ibland, jag säger ibland, har sina rötter i att vi sompolitiker är en aning för måna om att få ha mer än ett finger med i spelet ochatt detta skapar otympligheten, oavsett om huvudmannaskapet är privat elleroffentligt. Från kristdemokratiskt håll har vi föreslagitinrättandet av, vad vi något drastiskt har kallat en . En sådankommission skulle under förslagsvis en tvåårsperiod utreda den totalasituationen inom vårdsektorn och föreslå åtgärder för att tillförsäkravårdbehövande i alla delar av landet en människovärdig omsorg och ge deanställda inom vården rimliga villkor. Kds är ett av de partier som kräver att dekollektiva löntagarfonderna skall avvecklas. Till skillnad från de borgerligapartierna vill vi inte att löntagarfondsmedlen skall delas ut till de spararesom deltar i allemanssparandet. Kds anser att förslagsvis 4 miljarder av deuppskattningsvis 12 miljarder som finns hos fonderna skall ställas förfogande. Övriga miljarder anser vi kristdemokrater skalltillföras pensionssystemet. De fyra miljarder som kds vill tillföra vårdsektorn skullelämpligen kunna användas till investeringar och punktinsatser som kan avlastavården för framtiden. Att en större del av det ekonomiska utrymmet kommer att behövaslussas över till vård och omsorg framöver, det tror jag att vi alla är på 47 Kompletterings val tdl utskott Politik och prestige är väl ibland intimtförenade. Därför är det måhända för mycket begärt att Bildt, ochJohansson skall överge sitt eget fondavvecklingsförslag, att göra de redanrelativt besuttna grupperna rikare, och i stället styra resurser från fondernatill de sjuka och svaga i samhället. Men jag vill vänligt uppmana de borgerligapartiledarna: segern över er själva och anvisa resurser urlöntagarfonderna till vårdsektorn! Då får de sjuka och svaga mer än ord, och dåfår man dessutom som bieffekt att SAP berövas en hel del av det valrörelsekrutsom ni, genom ert fondavvecklingsförslag, förser och Kjell-OlofFeldt med. Med detta anförande - under vilkettalmannen övertog ledningen av kammarens förhandlingar - var överläggningenavslutad. 2 § Kompletteringsval till utskott Moderata samlingspartiets partigrupp har som suppleant iförsvars? och socialförsäkringsutskotten under ledighet anmält hansersättare . Vidare har riksdagsgrupp som suppleant iutbildningsutskottet under ledighet anmält hennes ersättareSven H . Talmannen förklarade valda till suppleant i försvarsutskottet () suppleant i socialförsäkringsutskottet () suppleant i utbildningsutskottet () 3 § Föredrogs och hänvisades 1987/88:164till skaUeutskoUet 4 § Föredrogs och hänvisades 1987/88:Fil7-Fi20 till finansutskottet 5 §Företogs till avgörande betänkanden /88:30 och 32,skatteutskottets betänkande 1987/88:26 samt utrikesutskottets betänkande1987/88:19 (beträffande debatten i dessa ärenden, se prot. Konstitutionsutskottetsbetänkande 30 PrOt. Mom. 4(anläggande och underhåll av begravningsplatser) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 1 avBengt Kindbom och - bifölls med acklamation. Mom. 9 (kyrkofondslag) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 2 avAnders m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 10 (allmän kyrkoavgift) Utskottets hemställan bifölls med 243 röster mot 32 förreservation 3 av och . 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 11 (särskild kyrkoavgift) Först biträddes reservation 4 av m. fl. -som ställdes mot reservation 5 av och - med acklamation. Härefter bifölls utskottets hemställan med 180 röster mot61 för reservation 4 av m. fl. 35 ledamöter avstod från attrösta. Mom. 12 (allmänt utjämningsbidrag) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 6 avBengt Kindbom och - bifölls med acklamation. Mom. 13 (särskilda statsanslag för domkapitlenskansliresurser) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 7 avAnders m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 77 (tillsättning av kyrkoherdetjänster) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 8 avBengt Kindbom och - bifölls med acklamation. Mom. 18 (tillsättning av komministertjänster) Utskottets hemställan bifölls med 185 röster mot 91 förreservation 9 av m. fl. Mom. 33 (stat-kyrka-frågan) Först biträddes reservation 12 av med 19röster mot 1 för utskottets hemställan med den ändring däri som föranleddes avbifall till motion K624 av . 255 ledamöter avstod från att rösta. Härefter biträddes reservation 10 av ochKarl med 33 röster mot 17 för reservation 12 av . 226ledamöter avstod från att rösta. Därpå biträddes reservation 11 av ochIngela med 39 röster mot 32 för reservation 10 av ochKarl . 204 ledamöter avstod från att rösta. Slutligen bifölls utskottets hemställan med 185 röster mot39 för reserva tion 11 av och . 51 ledamöter avstod från att rösta. 4 protokoll 1987/88:96-98 Prot.1987/88:96 Övriga moment 8apriri988 Utskottets hemställan bifölls. Mom. 2(negativ föreningsrätt) Utskottets hemställan bifölls med 144 röster mot 129 förreservation 1 av m. fl. Mom. 3 (reformer på grundlagsområdet) Utskottets hemställan bifölls med 240 röster mot 34 förreservation 2 av tredje vice talman och . 1ledamot avstod från att rösta. Mom. 6 (mandatperiodens längd och den gemensamma valdagen) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 3 avtredje vice talman och - bifölls med acklamation. Mom. 7 (valsamverkan mellan partier) Hemställan Utskottets hemställan - som ställdes mot hemställan imption 1987/88:K708 av i motsvarande del - bifölls medacklamation. Mot i veri ng Utskottets motivering - som ställdes mot den i reservation4 av tredje vice talman och anförda motiveringen- godkändes med acklamation. Mom. 8 (fyraprocentsspärren) Först biträddes reservation 5 av - somställdes mot utskottets hemställan med den ändring däri som föranleddes avbifall till motionerna 1987/88:K11, 1987/88;K225 och 1986/87:K227 av AlfSvensson i motsvarande delar - med acklamation. Härefter bifölls utskottets hemställan med 255 röster mot17 för reservation 5 av . 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 9 (upplösningsrätten) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 6 avtredje vice talman och - bifölls med acklamation. Mom. 11 (personval) Först biträddes reservation 7 av och - som ställdes mot reservation 8 av tredje vice talman ,-- med acklamation. Härefter bifölls utskottets hemställan med 200 röster mot38 för reservation 7 av och . 34 ledamöteravstod från att rösta. Mom 17(tidpunkten för kyrkofullmäktigvalen) Prot. Utskottets hemställan bifölls med 216 röster mot 58 förreservation 9 av Hans Nyhage m. fl. 2 ledamöter avstod från attrösta. () anmälde att honavsett att rösta nej men markerats ha röstat ja. Mom. 20 (folkomröstningar) Utskottets hemställan - som ställdes mot dels reservation10 av m.fl., dels reservation 11 av tredje vice talman och - bifölls med acklamation. Mom. 21 (förstärkt lagprövningsrätt) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 12 avHans Nyhage m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 23 (införande av en författningsdomstol) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 13 avHans Nyhage m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 24 (statligt partistöd) Utskottets hemställan bifölls med 191 röster mot 85 förreservation 14 av m. fl. Mom. 25 (valservice) Utskottets hemställan - som ställdes mot motion1987/88:K708 av i motsvarande del - bifölls med acklamation. Mom. 26 (grundlagsreglering av utlandssvenskarnasrösträtt) Utskottets hemställan bifölls med 146 röster mot 130 förreservation 15 av m. fl. Mom. 28 (svenska medborgares rösträtt i och FörbundsrepublikenTyskland) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 16 avBirgit m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 29 (valprövningsnämndens sammansättning) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 17 avBirgit m.fl. - bifölls med acklamation. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. Mom. 1(slopande av dubbelbeskattningen av aktiebolag) Utskottets hemställan bifölls med 176 röster mot 98 förreservation 1 av m. fl. Prot.1987/88:96 Mom. 2 (ej börsnoterade aktiebolags avdrag för utdelning) 8apriri988 Utskottets hemställan - somställdes mot reservation 2 av m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 3 (skattereduktion för aktieutdelning) Utskottets hemställan bifölls med 146 röster mot 130 förreservation 3 av m. fl. Mom. 4 (värderingen av börsnoterade aktier) Först biträddes reservation 4 av m. fl.med 96 röster mot 16 för reservation 5 av . 160 ledamöter avstodfrån att rösta. Härefter bifölls utskottets hemställan - som ställdes motreservation 4 av m. fl. - genom uppresning. Mom. 5 (värderingen av ej noterade aktier i börsbolag) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 6 avKnut m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 6 (värderingen av övriga aktier) Utskottets hemställan - som ställdes mot dels reservation7 av m.fl., dels reservation 8 av - bifölls medacklamation. Mom. 7 Utskottets hemställanbifölls. Mom. 8 (anskaffningskostnad för ej noterade aktier) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 9 avKnut m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 9 (övriga yrkanden om aktievinstbeskattningen) Utskottets hemställan - som ställdes mot dels reservation 10, a av m. fl., dels reservation 10 b av - bifölls med acklamation. Mom. 10 (utvidgad bas för omsättningsskatten)