prot · GB09126 · 1987-12-31 00:00:00 — Trafikensmiljöpåverkan har i takt med de senaste årens trafikökning varit föremål förmånga diskussioner. Olika åsikter och skilda forskningsresultat har redovisats.Åtgärderna har däremot varit sparsammare. Detär därför positivt att det i propositionerna Trafikpolitiken inför 90-falef ochMiljöpolifiken inför 90-talet har tagits ett fastare grepp på frågorna om miljöoch energi i trafiken. På aUa punkter når man inte så långt som många önskar,men färdriktningen har angivits. Det gäller för oss alla att se till atf dennahålls och att takten i åtgärderna infe släpar efter. Miljöpåverkanfrån transportsystemet måste minska både på kort och på lång sikt. På kort sikt kan vi genom att använda blyfri bensin, följa hastighetsbestämmelser, hålla jämn fart och undvika tomgångskörning påverka ufsläppsnivån. Prot.1987/88:126 ' Genomden obligatoriska katalyfiska avgasrening som införs på alla nyabilar, en åtgärd som vi i för övrigt anser borde ha kunnat kommalångt tidigare, och genom reningsutrustning även på äldre bilar får manframöver den rening vid källan som är så vikfig ur miljösynpunkt. Folkpartiethar föreslagit ekonomisk sfimulans till installation av renare påäldre bilar, vilket en majoritet i jordbruksutskottet nu föreslår i samband medbehandlingen av miljöproposifionen. Detär svårt att förstå att socialdemokraterna inte kan inse det positiva i en sådanutveckling liksom i att andra än märkesverkstäderna kan svara för reparafioriav bilar med katalytisk avgasrening. ' På kort sikt kan vialltså åstadkomma förändririgar med dagens teknik, men långsiktigt och för attuppnå ännu bättre resultat måste nya fordonsfyper och mer energibesparandeteknik utvecklas. Framför allt måste en större andel av godstransporterna förasöver till järnväg och fartyg. Omdieseldrivna fordon skall användas även bör rening införas redan ibörjan av , i stort sett än regeringen föreslagit.Det föreslagna bidraget på 450 milj. kr. till inköp av nya bussar och lastbilarsom uppfyller skärpa avgaskrav kan bli. en värdefull morot i omdaningsarbetet.Ännu viktigare är aft stimulera till minskad energiförbrukning ochtill användning av alternativa drivmedel. Jumer vi kan komma ifrån oljeberoendet, desto bättre. Etanolinblandning ellerenbart etanol är positivt från miljösynpunkt, men bensinskattens storabetydelse lägger hinder i vägen. förslaghar resulterat i en samlad strategi för introduktionen av alternativadrivmedel. Denna sammanställning ingår som bilaga i miljöpropositionen. skall ha huvudansvaret för introduktionsplanen. Någon tidsplan-finnsdock inte angiven. När kan vi emotse en sådan? Detdröjer troligen en bit in innan vi uppnår den rening yid källansom eftersträvas. Därför föreslår vi i reservafion 14 aft miljöskyddslagenskall tillämpas på större utbyggnader av vägar. bör prövasådana fall. Man bör också utreda förslag om att allavägprojekt skall anmälas till som därefter skall avgöra omtillståndsplikt skall gälla. Det är också viktigt att miljöfrågorna fidigtkommer in i.bilderi. Dét är beklagligt att trafikutskottets majoritet inte accepteratförslaget om miljöprövning. Def har nämligen jordbruksutskottets majoritetgjort.,För den som stöder reservationen här går det att hålla en rak linje idenna fråga. Jagyrkar således bifall till reservation 14 som är enda reservation idetta betänkande. Pånågra andra punkter har vi genom särskilda yttranden framfört avvikandeåsikter reservationer har avgivits tidigare i andra betänkanden fråntrafikutskottet. Idet särskilda yttrandet nr 3 betonar vi att de olika trafikslagen bör belastasmed kostnaderna för den miljöpåverkan som de ger upphov till. För dentrafikgren som ökar mest - flyget - är del särskilt viktigt att avgiftenutformas så att den stimulerar en övergång till miljövänligare flygplan. Likaså bör tätortstrafikenbetala en större del av sina kostnader. också leda till enminskning av tätortstrafiken. Det är bra att den s. k. storstadsutredningen nutillsatts för att få fram ett samlat underlag om möjligheterna att begränsatrafikens hälso- och miljöeffekter. Det är också bra att frågan omkringfartsleder och jämnare trafikströmmar blir en del av utredningsarbetet.Över huvud taget behöver många såväl små som stora kommuner se över sintrafiksituation från miljösynpunkt. Bådetrafikpropositionen och detta betänkande visar att det ökade trafikarbete somvi behöver för vår välfärd inte behöver innebära ökad negativ miljöpåverkan.Men vi skall inte bara Uta till lagar och bestämmelser eller till ny teknik. Vikan även var och en bidra tUl en bättre miljö. Vi kan åka kollekfivt, helstjärnväg när detta är möjligt. Vi kan gå och cykla mer och vi kan se till attbilens utsläpp minimeras genom avgasrening och genom att hållahasfighetsgränser. Det låter inte så storslaget, men genom vårt intensivatrafikarbete, där praktiskt taget alla tar del, kan även så enkla åtgärder geresultat. Jag yrkar bifall till hemställan i betänkandet, utom vad avser denfråga som behandlas i reservafion 14. Anf.166 (): Av sammanfattningen i utskottsbetänkandet kan utläsas att ett av deallra vikfigaste målen inom trafikpolitiken är att kraftigt begränsa trafikensmiljöpåverkan. Ett annat viktigt mål är att minska energiförbrukningen inomtransportsektorn. Miljövänliga och energieffekfiva transportförsörjningar bördärför utvecklas och stimuleras. Ja,så långt kan vi alla vara överens - men när det sedan gäller hur detta skallske är vi inte längre eniga, inte heller om målsättningen när denna närmareskall preciseras. På grund härav finns till betänkandet fogat fjortonreservationer. representanter har undertecknat sju stycken. Fem av demstår vi själva för, en har vi tillsammans med och vpk och enfillsammans med endast vpk. Jagskall, fru talman, i mitt anförande något kommentera innehållet i dessareservationer. Den6 maj diskuterade vi SJ här i kammaren och vägarna. Dagens debattmåste föras med hänsyn till vad som sades den 6 och . Från centernssida menar vi att man måste satsa på en bättre kollektivtrafik för att få enbättre miljö. Man måste också satsa på att bygga bättre vägar. Vi har i bådadessa fall velat satsa betydligt mer än regeringen. Därmed värnar vi om miljönpå ett bättre sätt. Omvi skall få folk att åka tåg i större utsträckning och om vi skall få företagoch andra att i högre grad använda SJ för godstransporter, måste järnvägen varaett attraktivt alternativ - i annat fall avstår man. För att järnvägen skallbli ett attraktivt alternativ krävs stora investeringar. Regeringen satsar 10miljarder på utbyggnad av järnvägen - vi icentern vill satsa 20-25 miljarder. Risken med regeringens snåla anslag tillbanverket är att SJ aldrig hinner ta igen det som behövs gentemot bilismen. Detvore till stor skada för miljön, och hela samhället får i efterhand stå förkonsekvensen av detta. Satsningen på järnvägen ärfrån många synpunkter viktig med hänsyn till 1987/88:126 justmiljön, dels gäller det den långväga godstrafiken, dels de kortare distanserna i våra större tätorter, dvs. allpendeltrafik som där förekommer. ~ Qm vi inte satsar på den spårburna trafikentvingas vi i stället bygga ut dubbla rnotorvägar - med alla de problem dettamedför. Järnvägenhar emellertid en uppgift även på de långa distanserna: det är viktigt att SJtar upp konkurensen med flyget, som från miljösynpunkt inte alls är bra.Snabbtågens införande är beroende av de satsningar som gjorts påjärnyägsutbyggnaden. Därmed har dessa en indirekt påverkan på de föroreningarsom kan hänföras till flyget. alternativ med utbyggnad av denspårburna trafiken ger möjlighet till en framtida avlastning av flygel, vilketockså kan innebära att utbyggnaden av flygplatser ej behöver ske på sådant sättsom nu planeras samt att flygresurserna i ökad omfattning kan användas på långadistanser. Vi är väl alla medvetna om att bilismen står för mycket avluftföroreningarna i våra storstadsområden. En ökad satsning på kollektivtrafiken,som jag tidigare berörde, är ett av de förslag vi från står bakom. Vivill också ha kraftigare åtgärder för att åstadkomma s. k. bilfria citykärnor,dvs. vi vill låta endast taxi, nyttofordon i övrigt liksom handikappfordon fåfillgång till själva citykärnan. För atf detta skall kunna vara möjligt måstekollektivtrafiken byggas ut mer liksom vissa parkeringsanläggningar. Andraåtgärder som vi vill att man skall pröva i större skala är etanoldrift liksomgasdrift och eldrift. Vi vill att samhället skall sfimulera användningen avdylik teknik. Tyvärr har inte regeringspartiet visat rätt intresse i dessafrågor. Detär visserligen bra all tillsatt en storstadsufredning, men detborde infe ha hindrat honom från atf under fiden ta olika initiativ. Iföreliggande betänkande finns förslag om stimulansbidrag fill dem som byter utsin lastbil eller buss lill ett mera miljövänligt fordon. Vi i vill atfbidrag också skall kunna utgå om man väljer att endast byta ut motorn. Det ärju den som föranleder dessa föroreningar. Speciellt när det gäller lastbilarkan det ofta förekomma atf själva bilen är okej, men att motorn är utsliten.Del vore därför klokt aft låta sfimulansbidraget även omfatta dylika åtgärder. Alla vet att utsläppen ökar med högre hastighet. Alt begränsahastigheterna är ingen populär åtgärd. När vi är medyetna om hur mycket ensänkning av hastigheten med verkligen innebär, förvånardet mig aff det inte gått att få enighet i utskottet om temporärhastighetsbegränsning från 110 till 100 resp. till dessatt vi fått katalytisk avgasrening på alla bilar. Då skall vi prövahasfighetsbegräns-ningarna av trafiksäkerhetsskäl och ej av miljöskäl. I dettaärende har vi avgivit en reservafion tillsammans med vpk. Debattenom byggandet av motorvägar och andra stora trafiksystem i vårt land är slundvis mycket intensiv. Olika sidor i debatten anklagar varandra för osaklighet. De sarnmanlagda miljöeffekterna är också svåra att överblicka. Olika experter har olika uppfattningar. Vi anser därför att det vore motiverat ,atl får pröva sådana utbyggnadsplaner. Vi har föreslagit detta och har en reservation fillsammans 154 rned och vpk. Från sida är vi starkt medvetna om problemet med detilltagande luftföroreningarna. Vi är medvetna om aft en del av dessa har sittursprung i biltrafiken. Vi är medvetna om att det är speciellt besvärligt ivåra storstadsområden. Vi är beredda att vidta åtgärder för att komma tillrätta med dessa problem. Därförvill vi bygga ut kollektivtrafiken, och vi föreslår därför betydligt störresatsningar på järnvägen för att den skall kunna ta över såväl persontrafik somgodstrafik från landsvägen. Vi är beredda alt satsa på miljövänliga alternativi storstadstrafiken. Utöver eldriven spårbunden trafik vill vi prövaetanoldrift, gasdrift m.m. De större städernas citykärnor anser vi i myckethögre grad skulle kunna befrias från framför allt onödig biltrafik bl. a. genomaft kollektivtrafiken starkt byggs ut. Vi vill utveckla miljövänligaremotorer. Vi är beredda att temporärt införa hasfighetsbegränsningar för atf påså sätt låta var och en på ett positivt sätt medverka till altluftföroreningarna radikalt minskar. har alltid slagit vakt om en god miljö. Vi gör del också nugenom att anslå mera pengar, stimulera till miljösatsningar och införahastighetsbegränsningar. Våra förslag kan snabbt ge effekt. Om övrigariksdagsledamöter vill stödja en miljövänlig politik, finns den möjlighetengenom att stödja reservationer, som jag slutligen ber att få yrkabifall till. Prot.1987,/88:126 167 (vpk): Jag yrkar bifall till de reservationer till betänkandet där vpk finnsmed. har det på en annan plats i hus funnits en miljöstudiegrupp iarbete. Det är som har stått som arrangör, och dét som sades under defimmarna skulle med fördel ha kunnat sägas här, i den här debatten. Dethandlade om det vi talar om , om trafiken, miljön, försurningen och vad yikan göra åt detta. Dét var inte särdeles välbesökt, i vart fall inte avledamöter som finns här . Gods-och persontrafik på landsväg måste minska. Bilismen är inte miljövänlig ochenergisnål och kommer aldrig att bli det. Förbränningsmotorn är en parentes iden mänskUga industrikulturens utveckling. Bilismen som global metod att lösatransportproblem är ingen framkomlig väg. Bilismen föder projekt för sin egenöverlevnad. Projekt som och ScanLink främjar bilismen och ledertill en ökning av biltrafiken, som leder till förödelse av skogen, vattnet ochluften. De investeringar som satsas här skulle i stället kunna gå ut på aftbygga ut och rusta upp järnvägen. Inrikes-och kustsjöfarten är ett annat exempel på ett miljövänligt och energisnåltalternafiv till tunga landsvägstransporter. och sjöfart är alltså deområden som del är samhällsekonomiskt bäst att utveckla. Vi kan laborera med siffror om det är 7, 8, 9 eller , men viär alla medvetna om att den ökar. blir det en tredje landningsbana påArlanda, och vi får en ny terminal - till kostnader som naturligtvis har enalternativ användning. Utvecklingenmed en snabbt ökande fiygtrafik måste hejdas. Ett sätt att göra det ärnaturiigtvis att införa en flygbränsleskatt, som blir ett instrument för att styrautvecklingen, inte bara från tid till annan bedöma vad som är ekonomiskt ochpraktiskt möjligt att ta ut av flyget. Öresundsbronoch ScanLink nämnde jag fidigare. De är naturligtvis inte de enda exemplen påvilka investeringar bilismen kräver. I min hemtrakt har man nu börjat bygget avden s. k. , som har varit ett diskussionsämne.Deltavägen har som begrepp och namn blivit så pass komprometterad att man nuhar börjat kalla den Midlandaleden, men fenomenet som sådant är detsamma:investeringar som gynnar en fortsatt UtveckUng av bilismen. Volvooch har både drivit på och gynnats av den svenska trafikpolitiken.Vi har kommit att bli beroende av massbilismen, och vi måste göra oss av meddet beroendet. Deenorma intressen som finns i bilindustrin inriktar forsknings- ochUtveckUngsarbetet på ett fullkomligt sanslöst sätt. Ett exempel såg jag för någraveckor sedan i reklamen för . I en annons säger man med stolthet att manhar använt 30 miljarder för att utveckla bilmodellen . 30 miljarder -vilken gigantisk summa för atf få en produkt som infe på något avgörande sättskiljer sig från de mängder av ohka bilar som redan finns! Försök att få greppom den mängden resurser, som hade kunnat få en alternativ användning! Ettexempel från min hemtrakt: byggde SCA om Östrandsfabriken iTimrå. Det kostade drygt en miljard. I princip var det en nybyggnad avfabriken. Jag påstår inte att vi skuUe bygga 30 massafabriker om vi hade 30miljarder, men def ger ändå ett grepp över vilka resurser som bilindustrinsatsar för att få fram en kommersiellt attraktiv bilmodell, som icke fyller någotbehov som inte redan kan tillfredsställas. 30miljarder, vad skulle det betyda för den svenska järnvägens utveckling, om viser till de summor som trafikproposifionen har laborerat med? I en strategi för bättremiljö finns inte plats för bilen. Miljöpolitikhandlar ofta om att formulera mål och ansluta sig tUl självklarheter som: Vifår inte vidta åtgärder på annat sätt än att de leder till en långsiktigutveckling som människan och naturen tål. - Ja, naturligtvis! Detär en konst att säga självklarheter som om de vore djupa sanningar, framvuxnaav ett träget och intensivt arbete. Konkreta mål för att styra UtveckUngen ärdet däremot svårare att finna. Ettkonkret mål är att överföra tunga landsvägstransporter över tilljärnväg. Men, frågar sig den klentrogne, hur skall det gå till, när vi inte enshar en järnväg som kan svälja det gods som finns? Ja, det fordrarnaturligtvis en utveckling av järnvägen. Det fordrar att vi tvingar fram denoch inte tror att marknaden skall lösa de fördelningsproblemen. Marknadensaknar instrument för att göra det. Detförslag som vpk har om att tunga landsvägstransporter över skallöverföras till järnväg och att järnvägen successivt skall byggas ut för attmotsvara kraven är ett sådant mer konkret krav. Bidragetpå 450 milj. kr. är ett annat exempel på hur resurser styrs och att de kan haalternativ användning. Bidraget gällde inköp och utveckling av dieselfordon.Det förslaget får regeringen majoritet för. Men det handlar inte om någonavgörande förbättring för miljön. De flesta inser vad det var, låt oss kalla det förnågot att slänga i halsen på man Prot. 1987/88:126 där inte skulle bråka alltför mycket om kilometerskatten. Till den delen var det naturligtvis lyckosamt, men någon insats för bättre miljö är det TTTT naturligtvis inte fråga om. Pengarna skuUe finna långt bättre användning, om ' '' de fick gå till atfutveckla nya bränslesnåla motortyper och bättre drivmedel. Jagtalade tidigare om konkreta mål. Ett annat konkret mål vore att halverabiltrafiken i de tätare delarna av städerna. Det förutsätter en koUektivtrafikav en annan kvalitet än . Det förutsätter naturligtvis massiva satsningar,om vi skaU nå den kvaUteten. Återigen: Ställ kostnaderna för det i relationtill vad bilismen kosfar och de summor bilindustrin är beredd att satsa för attnå sina mål - kanske några marknadsandelar eller ökade vinster. Ensänkning av hastigheten är en enkel och billig åtgärd, och den bidrar till ökadsäkerhet. Finns det något vettigt motiv till att man inte skulle gå in för det? Ja, man kan ha olika åsikter om det, men ett kan sägas rned mycketstor säkerhet: den minskar i varje fall inte. Blir det någon förändring, så ärdet troligt att det bUr en ökad trafiksäkerhet. Betyder det en minskad transportkapacitet? Deargument som har framförts är att det inte är någon idé att komma med förslagom sänkta hastigheter, eftersom folk inte bryr sig om att hålla dehastigheter som gäller. Överför det resonemanget till andra delar av svenskpolitik, kriminalpolitik exempelvis, så skall ni få se vilka slutsatserna bUr. Detär ingen idé att ta hårdare tag mot narkotikaeländet - folk följer ju inte delagar som redan finns. Ja, parallellen är något halsbrytande. Vad det gäller ärnaturligtvis att övertyga folk om att detta är en vettig åtgärd. Det råderinget tvivel om att en sådan åtgärd på ett högst avgörande sätt och på mycketkort sikt skulle få snabb effekt. Reservation14 har tagits upp tidigare i den här debatten, och jag ansluter mig tiU det somdå sades. Anf.168 (); Goda kommunikationer är en grundläggande förutsättning för att ett landskall kunna fungera och utvecklas i välstånd. I ett land av storlekoch läge är detta speciellt viktigt. Menvälstånd är inte bara vad som kan mätas i kronor och ören. Välstånd ochvällevnad är också lika med en god miljö, en luft som går att andas, levandeskogar och rena vattendrag och sjöar. kan vi se att vårt transportsystemhar saft sina tydliga spår på miljön. Transportsystemets andel avluftföroreningarna har successivt ökat , medan utsläppen frånandra källor har minskat. Miljönmen också energifrågorna är därför en viktig del i trafikpolitiken inför 1990-talet och i del betänkande som vi nu skall fa ställning till.Utskottet fillstyrker i sitt betänkande samfliga de rikflinjer som förordas i proposition 1987/88:50 beträffande miljö och energi. De till betänkandet fogade reserva tionerna avstyrks. 12 protokoll 1987/88:126 1987/88:126 Ipropositionen betonas att för att de grundläggande hälso- och miljökra- venskall kunna uppfyllas måste miljöbelastningen från transportsystemet Målet måste vara att de skadligautsläppen minskar men också att minskningar sker av bullerstörningar ochenergiförbrukning. Därför är det viktigt att transportsystem som är bådemiljövänliga och energisnåla utvecklas och stimuleras. Arbetet med trafikensmiljöpåverkan måste därför ske både på kort och på lång sikt. Det är inte ettarbete som kan klara ensamt, utan det behövs ett internafionelltsamarbete. Men det är också viktigt att kostnaderna för de skadeverkningar somtrafiken gör på miljön ingår i trafikens kostnadsansvar. På det sättet kan enutveckling av mer miljövänlig trafik stimuleras. Utskottsmajoriteteninstämmer i uppfattningen att buller och utsläpp av skadliga ämnen i förstahand bör begränsas redan vid källan, dvs. på det enskilda fordonet. Genom denkatalyfiska avgasreningen har vi kommit en bit på väg vad. gällerpersonbilarna, men problemet kvarstår hos bl. a. dieseldrivna lastbilar ochbussar, som svarar för en betydande del av de farliga utsläppen frånbiltrafiken. Därför är det naturligt alt emissionskraven på andra fordon änpersonbilar skärps . Eftersomdet tar fid innan effekterna ay skärpta krav på avgasrening märks är detutskottsmajöritetens uppfattning atl det är lämpligt, som föreslås iproposifionen, att köpare av nya bussar och lastbilar under en frivilligperiodgenom ekonomiskt stöd inom en bidragsram på 450 milj. kr. stimuleras aft skaffafordon med bättre avgasrening. Dessa stimulansåtgärder står inte i någonmotsatsställning till ett utvecklande av alternativa drivmedel ochfordonstyper, som vpk tycks tro. Detär också angeläget atf motorer i dieselbussar som fortfarande kommer aft vara ibruk under byggs om, så att avgasutsläppen blir mindremiljöfarliga. Dessa ombyggnader föreslås i propositionen varabidragsberät-tigade enligt statsbidragssystemet för stöd till byggandet avlänstrafikanläggningar. Det senare stödet skall också kunna användas till enfidigare utskrotning av mindre bussar. Genom en sådan ulskrotning minskar ocksåantalet miljöskadliga fordon på andrahandsmarknaden. Pålång sikt skall statsbidraget för stöd till byggande av länstrafikanläggningaranvändas för att stimulera en trafik som är mindre miljöfarlig än dendieseldrivna. Det kan t. ex. vara spårbunden trafik, blandformer av el.ochdiesel eller naturgasdrift. På lång sikt är det också viktigt att få ettminskat oljeberoende och att få en övergång till alternativa drivmedel ochdrivsystem för att minska energiförbrukningen. Med detta, fru talman,yrkar jag avslag på reservafionerna 1-9. Detär inte bara biltrafiken som orsakar miljöproblem utan också flyget, framför allt vad gäller buller och skadliga utsläpp. Flyget är dessutom det transportmedel som just nu har den kraffigaste utvecklingen. Utvecklingen av nya flygplan och flygplansmotorer har lett till atl buller och utsläpp och koloxider och kolväten i viss mån minskats. finns det dock problem framför allt i fråga om utsläpp av kväveoxid, men även där kan vi se en ljusning genom arbetet med och utvecklingen av de nya UDF-moforerna. Därför tillstyrker utskottet proposifionens förslag om atf bör verka 158 internationellt för åtgärder som syftar till enövergång till flygplanstyper som ger mindremängd skadliga utsläpp och mindre buller. Det är dessutom vikfigt aft arbetetpå hemmaplan fortsätter. Därför bör luftfartsverket tillsammans mednaturvårdsverket utarbeta förslag på hur man successivt kan minskamiljöutsläppen från flygel. Även SJ och tågtrafikens miljöpåverkan behandlas iproposifionen. Problemet gäller framför allt dét buller som tågtrafikenorsakar. finns ungefär 270 000 lägenheter som är utsatta förbullerstörningar över maximi-nivå. Utskottet instämmer i alt det är angelägelatt fastställa en ambitionsnivå mot buller. Dieseltrafiken hos SJ är ytterligare ell miljöproblem, omän begränsat. De dieselvagnar som allmänt används på trafiksvaga banor ärinte speciellt energieffektiva för sina trafikuppgiffer. Därför är delangelägel aft sä snart som möjligt få fram en lättare molorvagn, som är merenergisnål och miljövänlig. Låt mig påminna kammaren om beslut atfanvisa 100 milj. kr. fill utvecklingsarbete och demonstrafionsprojekt inomkollektivtrafiken. Med detta yrkar jag avslag på reservation lO. Vad gäller sjöfarten och dess miljöpåverkan nämnsspeciellt i propositionen de luftföroreningar som kan uppslå när fartyg liggervid kaj. Utskottei instämmer i alt det bör vara en strävan all förse sådanafartyg med elström från land, vilket skulle minska både luftföroreningarna ochbullret. Våra tätorter , och är de regionersom har drabbats hårdast av miljöproblemen. Enligt bilävgasutredningensbelänkande överskrids WHO:s riktvärden för kolriionöxid och kväveoxidlängs svenska stadsgator. Längs dessa gator bor 100 000 människor, ochlika många har sitt arbete där. av dessa gator finns just i ,och .