prot · GB0913 · 1987-12-31 00:00:00 — Mot den bakgrunden har Edänge en nyckelroll när detgäller trovärdigheten i det som sägs om ett bevarande av orörda älvar ochälvsträckor. och regeringen har ännu inte tagit ställningfill om man skall säga ja eller nej till ansökan om att få bygga ut Edänge. Jagskall inte här försöka pressa att ge något slags förhandsbesked iden frågan. Den var ju för övrigt uppe till diskussion här i kammaren tidigarei dag. Jag hoppas självfallet att vill arbeta för att bevaraEdänge och att hon är beredd att argumentera starkt mot andra krafter iregeringen eller i dess närhet som vill ha en utbyggnad. Frågan om Edänge är alltså denna höst en verkligförtroendefråga. Ett ja fill en utbyggnad av Edänge skulle visa attexploateringsintressena har vunnit. Dessa har i så fall fått igenom ettkraftverksbygge, trots att Edängeforsen var en av de älvsträckor som gavs skyddi den fysiska riksplanen. Ett ja till en utbyggnad i skulle därför egga dehär intressena att söka använda samma medel också när det gäller nästa objekt.Skyddet genom lagstiftning har ju då visat sig vara ytterst relafivt. Det är mot denna bakgrund som man kan se folkpartietsförslag om att förstärka skyddet genom att proklamera de mest skyddsvärdaälvarna som svenska nationalälvar. Det finns också andra som föreslår sammasak. Men inte heller ett sådant skydd skulle vara absolut. Vi minns medbedrövelse hur - mitt inne i en svensk nationalpark - offrades. Som energiskt har visat ärdet dock angeläget att göra vad som går när det gäller att göra lagskyddet motexploatering av viktiga älvar så starkt som det över huvud taget är möjligt.Den konkreta erfarenheten är tyvärr att det hittillsvarande lagskyddet inte ärtillräckligt. 39Miljö- och energiminister ; För att först stämma oss alla till eftertankeoch ödmjukhet-för det behöver vi - vill jag bara nämna ordet Sölvbackaströmmar. Det beslutet fattades av folkpartiregeringen utan att man ensavvaktade de riktlinjer som fanns på bord när det gänervattenkraftsutbyggnaden. Sedan har jag bara en sak till att säga. Vi lever i en demokrati.Således finns det två regler som jag vill påminna om i detta sammanhang. Fördet första har vi rätt att uttrycka olika uppfattningar när vi har sådana. Detär uppenbart att det finns olika uppfattningar, och det har många dragit nyttaav. Som ett kuriosum kan jag nämna följande. I den mycket unika omröstningen iden socialdemokratiska riksdagsgruppen 1969 om röstade både IngvarCarlsson och jag för ett bevarande av denna. För det andra vill jag framhålla att jag, när jag uttalademig här, inte uttalade mig - som andra aktörer har gjort - som privatperson utan som representant för regeringen, och i det härfallet väl Jag ber er att beakta detta. Vad jag har att säga överensstämmersjälvfallet också med min personliga uppfattning. 40 (): Jag tycker också att det är mycket viktigt -nämnde det här - att ha klart för sig vilken positiontalaren har och vem det är man talar för. Det kanske man också måste betänka,om man t. ex. sitter i en partistyrelse. Man är ju då faktiskt företrädare försitt parti. och har krävt att våraoutbyggda älvar skall få ett förstärkt skydd i egenskap av nafionalälvar ochatt de skall sparas från utbyggnad. De symbolhandlingar som kan noteras frånmiljöministerns sida består till stor del av ett starkt och vackert ordflöde,och då är frågan om det inte är bättre med nationalsymboler i form av levandeekosystem bestående av starka och vackra vattenflöden. 41 HANS (); Statsrådet har självfallet rätt i att detförs en debatt, men frågan är också vilka beslut som skall fattas. Jag tror attmånga människor efter riksdagsbeslutet ansåg att den fysiska riksplaneninnebar ett reellt skydd. Mycket av trovärdigheten föll dock när lagskyddetrevs upp för ett bestämt exploateringsintresse. Då ställer man sig frågan: Kandetta göras också nästa gång när en exploatör vill gå in någonstans? Mycket av trovärdigheten i fråga om den fysiska riksplanenoch därmed också naturresurslagen har naturligtvis minskat efter vad som händei Edängefallet. Det är då naturligt att ställa frågan: Går det att införa ettkraftigare skydd för dessa älvar än det som ligger i naturresurslagen? Det ärmot den bakgrunden förslagen från och andra, inkl.folkpartiet, skall ses. Det är alltså mycket en fråga om trovärdighet. De signaler som ges från detta hus och från regeringen ärmindre kraftiga efter vad som hände 1985. Det är förvisso inteBirgitta Dahls fel, därför att hon blev mer överkörd än någon annan just dengången. Överläggningen var härmed avslutad. 10 § Föredrogs och hänvisades 1987/88:33fill trafikutskottet 1987/88:36till finansutskottet 1987/88:20 till näringsutskottet 11 §Föredrogs och hänvisades 1987/88:A2-A4till arbetsmarknadsutskottet 1987/88:T1till trafikutskottet Prot.1987/88:13 1987/88 23oktober 1987 1987/88 12§ Anmäldes och bordlades med anledning av prop.1987/88:8 om delegerad beslutanderätt i vissa 1987/88'. ]u2 av m.fl. (m) 13§ Anmäldes och bordlades 1987/88:1 om ändring i 9kap. regeringsformen, m.m. (prop. delvis)1987/88:2 om ändring i lagen 1982:1255 om författningssamlingar för riksdagensförvaltningskontor och (förs. 1986/87:23) 1987/88:3 om normgivningm. 1987/88:1 om tulltaxelagm.m. 1986/87:102 delvis) 1987/88:2 om nyorganisation för folkbokföring (prop. 1986/87:158) 1987/88:1 om ändring ivapenlagen (prop. 1986/87:154) 1987/88:2 om olovligtkönsumgänge 1987/88:4 omtelefonavlyssning (skr. 1986/87:162) 1987/88:5 om svenskajurister och EG Utrikesutskottetsbetänkande /88:1 om nedrustning 1987/88:1 om egenavgifter och pensionsgrundandeinkomst för jordbrukare (prop. 1986/87:140) 1987/88:1 om fortsatt decentralisering inomhögskolan (prop. 1986/87:127 delvis) 1987/88:1 omtrafiksäkerhet och trafikföreskrifter m.m. Jordbruksutskottetsbetänkanden /88:1 om vissa vattenrättsliga frågor m.m. 1987/88:2 om vissa avfallsfrågor m.m. (skr. 1986/87:157) 40 1987/88:3 om fiske och vattenkraftsproduktion iKlarälven 1987/88:4 om fiske 14 §Meddelande om interpellationer Meddelades att följande interpellationer framställts den22 oktober 1987/88:70av (vpk) till industriministern om ASSLs avveckling avsågverksrörelsen, m.m.: Så har då det hänt. År avförsummelser och underlåtenhet från affärsledningarna har tvingat attavveckla sin sågverksrörelse. Självfallet kan inte regeringen undandra sig sittansvar, som representant för ägaren, för vad som skett. Regeringen kan hellerinte skylla på att man inte blivit uppmärksammad på behovet avförädlingsinsatser inom . Från vänsterparfiet kommunisterna har vivid upprepade tillfällen i mofioner och interpellationer lyft fram behovet avkonstruktiva insatser för flera jobb, ökad förädling ochvirkesfördelningsplaner, där domänverkets roll som storsäljare av virke skulleutnyttjas för att ge förtur åt företag med hög förädling. har regeringenvalt väg i den här frågan. går in som ägare. läggs ner.Både i och skär man ner personalstyrkan. Enligt uppgift kommervissa investeringar att göras i de anläggningar som drivs vidare. ökade engagemang i sågverksnäringen reser enrad frågor av mera långsiktig art. Hur kommer fördelning mellan köpsågverken iinlandet och de egna anläggningarna att bli? Hur fast är regeringens styrning? Med hänvisning till det anförda vill jag tillindustriministern ställa följande frågor: Har regeringentänkt ta något inifiafiv för att utnyttja domänverkets roll som storsäljare avvirke genom att upprätta virkesfördelningsplaner och då ge förtur åt de företagsom har hög förädlingsgrad? att fortsättningsvis leverera timmer till inlandssågarna i sammaomfattning som ? Avserregeringen att vidta några åtgärder för att bygga ut komponentfabriken iKarlsborg upp till den volym som möjliggör att de som avskedas frånKarlsborgssågen kan få nya jobb inom anläggningen för ämnestillverkning? Hur bedömderegeringen det förslag till ändrad uppbyggnad av Karls-borgsanläggningarna somKalix kommun, facket och ledningen för och ? Har regeringentänkt ta något initiativ till någon typ av aktionsplan för att snabba påutvecklingen inom sågverksnäringen mot snickeritorkning och ämnesproduktion? övertagande att man kan förvänta sig en snabb övergång tillhögförädling i de anläggningar som drivs vidare i Norr-boften? Om svaret påden senaste frågan blir nej, tänker regeringen ta något initiativ för att fåtill stånd en ändrad produktionsstrategi? 1987/88:71av () till statsrådet om flyktingbarnenssituation: Antalet flyktingbarn som anländertill har ökat drastiskt. Före ankomsten till har barnen oftautsatts för traumatiska händelser i sitt hemland. Efter ankomsten hänvisasbarnen till en utredningsförläggning. Att därefter komma till ett nytt land ochsättas i förvar kan i många fall förvärra barnens hälsotillstånd. Flyktingbarnen drabbas hårt av den fruktan familjen kännerför att tvingas återvända till det land man flytt från. Barnen är för sinpsykiska tillväxt beroende av att föräldrarna orkar ge dem en trygg omgivning,vilket många flyktingföräldrar i sin pressade situation inte förmår.Flyktingbarn kan av ovannämnda orsaker ofta behöva terapi. Både invandrarpolitiska kommittén, IPOK, och denproposition som följde på utredningen slog fast att barnens situation måste uppmärksammasi samtliga fall. Om IPOK:s intentioner skall fullföljas skulle barnexpertisregelmässigt kopplas in från första början av utredningen. Ett förslag på hur detta skulle kunna ske har utarbetatsav psykiska barn-och ungdomshälsovården, PBU, i . Där vill PBU isamarbete med skapa ett specialteam för flyktingbarn, förlagt tillutredningsförläggningen. Modellen förefaller vara väl ägnad atttillfredsställa kraven på att bättre uppmärksamma flyktingbarnens situation.Folkpartiet krävde därför under allmänna motionstiden att medelskulle anslås till detta projekt till vilket medel sökts av länslandsting från . Majoriteten i socialförsäkringsutskottet ansåg attframställningen om medel från skulle behandlas i"vederbörlig ordning inom ramen för anslagna medel". Framställningen har varit föremål för handläggning inomarbetsmarknadsdepartementet utan att något besked har avgivits. Detta är mycket otillfredsställande med tanke påflyktingbarnens utsatta läge. Initiativ som det hu refererade bör uppmuntrasoch inte förkvävas i regeringsbyråkratin. Minafrågor till invandrarministern är därför: Vad avserinvandrarministern att göra för att uppfylla de av fastslagnaintentionerna vad gäller flyktingbarnens situation? Avserinvandrarministern att vidta några åtgärder för att det refererade projektetmed ett specialteam vid PBU skall komma till stånd? 1987/88:72av () till utbildningsministern om reformeringen av deyrkesinriktade delarna av gymnasieskolan: I årets budgetproposition anför utbildningsministern, att" frågan om reformeringenav den yrkesinriktade delen av gymnasieskolan bereds inomregeringskansliet". Under vårriksdagens gång förutskickades, att enproposition i ärendet skulle komma före sommaruppehållet. I den regeringsförklaring som statsministern avgav vidnuvarande öppnande, framhölls att en proposition bereddes inomregeringskansliet. I den för hösten lämnade förteckningen över propositionersom avses läggas under höstriksdagen finns ingen proposition i detta ärendeupptagen. Jag villdärför ställa följande fråga till utbildningsministern: Kan utbildningsministern redovisaskälen till att en proposition om reformeringen av de yrkesinriktade delarna avgymnasieskolan dröjer? 15 §Meddelande om fråga Meddeladesatt följande fråga framstänts 1987/88:87 av () fill industriministern omASSLs sågverk i : Statligt ägda AB:s sågi bereder 175 personer arbete. En förutsättning försågens fortlevnad är att den moderniseras. Kostnaden för bl. a. en nysönderdelningsanläggning har beräknats till 40 milj. kr. Vad tänker industriministern vidtaför åtgärd för att göra det möjligt för en ny ägare att köpa, modernisera ochdriva sågen i ? 16 § Kammaren åtskildes .