prot · GB092 · 1987-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1987/88:2 Efter gudstjänst i , där predikan hölls avpastor primarius , öppnades i kammarens plenisal enligtdet program som i bilaga fogats till detta protokoll. 1 §Kvinnan i den svenska , , herr talman,herr statsminister, ärade ledamöter och övriga åhörare! Kvinnani riksdag är inte ett tema utan tre. För det första kan det betyda den svenska kvinnans långaväg till rösträtt, valbarhet och inval i riksdag. För det andra kan det betyda kvinnoproblemens politiseringoch placering på bord. Och för det tredje kan det betyda kvinnorna på läktarna iSveriges riksdagshus, av olika skäl utestängda från makten men med ett levandeintresse för nationens öde och framtid. Den första svenska med män hölls på 1400-talet.Den första kvinnan i - - invaldes påGöteborgsbänkén först - . Den första motionen omkvinnlig rösträtt lades på bord 1884, den avgörande propositionenförst . Svenska kvinnors fördröjda inträde i skallinte ses som ett isolerat fenomen. Det var ett uttryck för en samhällssyn, somförlade makt och inflytande hos en elit av resursstarka män och därmedutestängde inte bara kvinnor utan också hela den stora gruppen av män somsaknade jord och förmögenhet och som måste livnära sig i tjänst hos andra. Vägen till för de utestängda gick genomorganisering. För kvinnornas del var det för KvinnansPolitiska Rösträtt som skulle ena kvinnorna över klassgränserna. Den politiskakampen inleddes. Under den intensiva rösträttskampanjen 1905 skrev feministénFrida Steenhoff pamfletten Varför skola kvinnorna vänta? Frågan har ännu inteförlorat sin udd, .Trots att kvinnor vann rösträtt och valbarhet 1921,tillväxte antalet riksdagskvinnor med seg långsamhet. 1969, före nyfeminismen,utgjorde kvinnorna av ledamöterna i de bägge kamrarna. Kvinnan i den svenska senastevalet - efter rösträttsreformen - nådde kvinnorna av antaletvalda. Kvinnor väntar således fortfarande pä den fulla effekten avrösträttsreformen. av de röstberättigade är kvinnor, men alltså invalda. I regeringen utgör kvinnor , ikonstitutionsutskottet . Den statistiska regeln "ju högre upp,desto färre kvinnor" gäller tydligen även i riksdagsmaktens korridorer. Kvinnors arbete i skiljer sig inte på någotfundamentalt sätt från männens. Några har motionerat flitigt, andra har varitmindre aktiva. Några har talat ofta och länge, andra har föredragit att tryckapå knapp. Precis som män. Men i ett avseende finns en skillnad: kvinnor finnsoftare på suppleantplats i utskotten - i väntan på makt. Det sägs ibland att kvinnan i inte intresserarsig för annat än skolfrågor, socialvård och jämställdhet. I och för sig hadedet varit rimligt om kvinnor främst agerat inom dessa områden, där de ofta harspeciell sakkunskap och yrkeskompetens. Men det är en myt, att de endastintresserar sig för kvinnoproblem. - förstariksdagskvinna, , var en drivande kraft i nedrustningsfrågor- senare följd av och . - Vårt ansvar föru-länderna - biståndsfrågorna - engagerade tidigt . - Kampen förnaturmiljön drevs energiskt av och av . - Flyktingfrågoroch flyktingpolitik har haft en outtröttlig röst i . I den politiska behandlingen av vår tids ödesfrågor finnervi kvinnor häftigt och intensivt engagerade. Men i lång väntan på resultaten. Hur blev då kvinnoproblemen politiserade? Redan degrekiska filosoferna förvisade kvinnors problem till det "nödvändigassfär", som inte skulle politiseras. Våra äldsta riksdagsprotokoll tillåter ossatt inringa den fidens centrala riksdagsfrågor: krig och skatter. De endakvinnoproblem som politiserades gällde häxprocesserna. Kvinnor som avvikare. Under den beskäftiga frihetstiden, då var ivrigtsysselsatt med befolkningsfrågan, formulerades äntligen ett verkligtkvinnoproblem: spädbarnsdödligheten och kvinnors barnsängsdöd. Mäns död påslagfält eller i fältlägerdysenteri hade då redan under varit föremålför riksdagsmännens bekymmer. Kvinnoproblemen hade fått vänta. 1800-talets talrika, brännande kvinnofrågor hanterades avmän i riksdag; rätten till yrke, rätten till myndighet, rätten tillutbildning, rätten till hka lön, rätten fill samhällets maktpositioner. Densegslitna reformlagstiftningen genomdrevs av män, men ofta av män med en aktivkvinnosakskvinna i bakgrunden. Bakom den sena politiseringen av kvinnors problem liggeren konservativ kvinnosyn, präglad av föreställningen om könens olikhet ochkvinnans underlägsenhet. Ett exempel: Vid 1865/riksdag deklareradefilosofiprofessorn , att kvinnor.inte passade för sådanverksamhet "som väsentligen förutsätter och innebär användning av detrena, isolerade förståndet".Hon borde följaktligen inte bli präst eller jurist, och inte heller var honlämpad att bekläda "de högre platserna inom kansliet och de administrativaverken". Och , yttrade riksdagsman andra kammaren, att kvinnan inte borde få bli präst, därför att hon vartempera-mentsfull, obalanserad och hade "åtskilligt svårare att hålla tandför tunga än vad män har". I ett samhälle där en så fördomsfull och primitivkvinnosyn hade vidsträckt utbredning är det knappast förvånande attkvinnoproblemen endast löstes dröjande. Så mitttredje tema; Kvinnorna på läktarna. Stormaktstidens och frihetstidens riksdagar såg ingakvinnor på läktarna. I ett land med långa avstånd och dåliga kommunikationerkunde inte riksdagsmännen ta med sina hustrur fill . Först när krympte genom järnvägar och reguljäraångbåtsförbindelser, började kvinnorna dyka upp på läktarna. Se för erCaroline , lyssnande på sin make i den kvinnolösariksdag som han själv varit arkitekt . Eller den radikala agitatornKåta Dalström, som försökte mobilisera de från utestängda. Eller ElinWägner, pennskaftet med känselspröten mot framfiden, som i tidskriftenTidevarvet sakkunnigt rapporterade från riksdagsläktaren. Ändå är det inte främst de enskilda kvinnoödena påriksdagens läktare som jag vill bringa i åtanke, utan de kollektivamanifestationerna: De politiska kvinnoförbundens medlemmar, outtröttliga ivalkampanjer men själva ofta placerade på de "osäkra" platserna påvalsedlarna. Maktlösa -men kanske inte utan inflytande? Oförglömligt är detmassiva, utomparla-mentariska motstånd mot ett svenskt kärnvapensystem somfrämst bars upp av och dess ordförande . Under de många årens remissdebatter och försvarsdebatter på 50-taletoch 60-talet fylldes läktare av kvinnor mot kärnvapen - enade överpartigränserna av oron och skräcken för det "otänkbara"; vår ödelagdamänsklighet. Tillåt mig efter denna granskning gratuleraSveriges riksdag till dess kvinnor - i bänkarna, bakom riksdagsmännen och påläktarna. De skall inte behöva vänta. 2 § Öppnande av Jag hemställer nuatt måtte förklara /öppnat. 3HANS MAJESTÅT KONUNGEN; Herr talman, ärade ledamöter! När Ni, valda ombud förSveriges folk, samlas till , inleds ett nytt arbetsår för . Det är ett ansvarsfullt arbete som ligger framför Eder.Många viktiga frågor kommer att bli föremål för diskussion och beslut. Vi här i måste noga följa utvecklingen i våromvärld och inom ramen för våra intressen deltaga i det internationellasamarbetet. Här finns det självfallet många och svåra problem. Med glädje kanvi emellerfid iakttaga tecken till förbättrade relationer mellan supermakterna,som bl. a. tagit sig uttryck i principöverenskommelsen om reduceringar ikärnvapenarsenalen. I bästa fall kan detta innebära början på en period avökad avspänning och nedrustning. Den internationella konjunkturen har under det gångna åretvarit god, vilket skapat fortsatt hög export. Den vikande dollarkursen har dockmedfört avbräck för vissa företag och branscher men har uppenbarligen intepåverkat den allmänna ekonomiska utvecklingen. Enligt, publicerade konjunkturrapporterbedöms de nuvarande förutsättnirigarna för svenskt näringsliv kunna beståunder . Reglerna för samarbetet inom Den Gemensamma marknaden ärföremål för översyn. Avsikten är att ytterligare samordna den ekonomiska utvecklingen.Detta medför överväganden avseende framtida samverkan med EG. Åldreomsorgen och sjukvården är föremål för uppmärksamhet,och nya tankar och idéer rörande den framtida utvecklingen inom dessa områdendiskuteras. Detta är verksamheter vi alla uppfattar som väsentliga, liksomkampen mot droger och vår tids farsoter. Jag har med dessa exempel på viktiga områden som kommeratt påverka Edert arbete velat framhålla hur betydelsefullt detta är för vårtlands framtida utveckling. De beslut som Ni fattar under detta kommeratt beröra oss alla. Vi kommer med uppmärksamhet och intresse att följa Edertarbete för vårt lands utveckling. Jag önskar Eder alla välgång och lycka i detta viktigavärv och förklarar härmed 1987/öppnat. , , herr talman,ledamöter av riksdag! Den svenska neutralitetspolitiken är den främsta garantenför vår fred och vårt oberoende. Den är fast förankrad i den svenskafolkopinionen och kommer att fullföljas med kraft och konsekvens. Den stöds avett starkt och allsidigt totalförsvar som med beslutsamhet slår vakt om vårtoberoende och skyddar våra gränser. har möjligheter getts till kontakter ochsamtal på högsta nivå i , och . Det har där kunnatkonstateras att den svenska neutralitetspolitiken står stark. Det finns en klarinsikt om vilka principer som styr vår politik. Man har utan reservationerdeklarerat att man också respekterar den svenska neutralitetspolitiken. Neutralitetspolitikenbestämmer vi själva. Men det är av vikt för vår nation att vårtlands säkerhetspolitiska linje möts med respekt och förståelse i utlandet.Denna politik är också till gagn för stabiliteten i vår del av världen och föravspänningen i . Det strategiska intresset för norra hartilltagit. Detta understryker värdet av ett neutralt område med starkt försvari vår del av världen. Det är en viktig grundlinje i svensk utrikespolifik attsäga ifrån när folkrätten åsidosätts, när de mänskliga rättigheterna kränks,när klyftorna mellan människor och mellan nationer vidgas. Våraställningstaganden kommer stundom i motsats fill dem som tas av andra stater,ibland också av de ledande stormakterna. ställningstaganden är våra egna. Vårt land gårinte några andra staters ärenden. När så behövs skall vi tala klarspråk, även iumgänget med stormakterna. Därför har det varit bra att i båda de ledandestormakternas huvudstäder kunna tala om hur kraftigt vi reagerar motkränkningar av vårt eget territorium. Därför har det också varit viktigt att ibåda huvudstäderna kunna redovisa varför vi reagerar med sådant allvar motfolkrättsbrott i andra delar av världen. Våra kontakter har ytterligare övertygat om den viktigaroll som har att spela på det internationella planet. skallfortsätta att ge sitt bidrag i kampen för fred och frihet, mot orättvisor ochförtryck. Det är med stor tillfredsställelse som regeringen hälsatprincipöverenskommelsen mellan och om attavskaffa alla landbaserade medeldistanskärnvapen. Det är vår förhoppning attdetta historiska första steg snart skall följas av ytterligare åtgärder iriktning mot målet en värld fri från kärnvapen. Ett fullständigt stopp för allakärnvapenprov, och ett förhindrande av kapprustning i rymden, skulle varaviktiga steg i en fortsatt sådan process. Regeringen kommer att fortsätta att aktivt verka för enkärnvapenfri zon i . Vi skall söka vinna ökat stöd för förslaget om enkorridor fri från slagfältskärnvapen. måste stärkas och dess livskraftsäkerställas. Den kommer att aktivt delta i arbetet på attlösa FN;s finansiella problem. Regeringen vidhåller sitt krav att de sovjetiska truppernaomedelbart lämnar . Det afghanska folket måste självt få bestämmasin framtid. Den sydafrikanska regeringens skärpta förtryck avapartheidsmötståndar-na och destabiliseringspolitiken mot Sydafrikasgrannländer hotar internationell fred och säkerhet. Därför måste omvärldenmedverka till att vända utvecklingen. Mest effektivt är bindande sankfioner,beslutade av . Det internationella stödet måste öka till destater, personer och organisationer som drabbas av politik. Detsvenska förbudet mot handel med och innebär ytterligare ettbidrag från svensk sida i kampen mot apartheid, som vi hoppas skall leda tillefterföljd i andra länder. Överenskommelsen i mellan de fem berördastatscheferna är ett viktigt steg mot fred i . Contrasstrider mot internationell rätt och måste upphöra. Klyftorna mellan världensrika och fattiga växer. solidariska och ambitiösa stöd till detinternationella utvecklingsarbetet fullföljs. Regeringen kommer att föreslå attmiljöhänsyn blir ett av målen för det svenska biståndet. och övriga EFTA-länder arbetar aktivt tillsammansmed länderna i EG för att avlägsna handelshindren i vår världsdel och upprättaen hemmamarknad omfattande dessa 18 länder. Inom görs enkartläggning av konsekvenserna för av utvecklingen inom EG. Detnordiska samarbetet aktiveras också i detta sammanhang. En särskild redovisningav förhållande till den västeuropeiska integrationen kommer attföreläggas . Regeringen är beredd att delta i ett intensifieratinternationellt samarbete för att bekämpa terrorismen. Reglerna för export av krigsmateriel från sesöver. Förslag om skärpningar av dessa regler, liksom av deras tillämpning,övervakning och kontroll, kommer senare att föreläggas . En särskildutredning skall göras av sambandet mellan en fungerande svensk försvarsindustrioch behovet av vapenexport från . ekonomi har snabbt återhämtat sig från den djupakrisen. Arbetslösheten har pressats tillbaka. Produktionen ochinvesteringarna ökar åter. Konkurrenskraften har förstärkts. Underskottet i deutrikes affärerna har eliminerats. Den offentliga sektorns finanser visar ettöverskott. Krafterna måste nu riktas in på att skapa goda betingelserför en långsiktigt stabil ekonomisk tillväxt. Målet är full sysselsättning ochökat välstånd för hela folket. Detta kräver låg inflation och en väl fungerandeoch flexibel ekonomi. Brist på resurser när det gäller såväl arbetskraft som produktionskapitalutgör nu ett växande problem. Årets budgetärbete kommer att bedrivas medstramhet, så att tendenser till överhettning motverkas. Reformer kan genomförasendast i den takt som utrymme skapas genom ekonomisk tillväxt ochrationaliseringar i den offentliga sektorn. Arbetsmarknadens parter har ett gemensamt ansvar för attden svenska konkurrenskraften bevaras och att inflationen motverkas. Dettaförutsätter måttliga lönekostnadsökningar. Regeringen kommer senare att ange deförutsättningar som skall gälla för löneökningarna i den statliga sektorn. I nära samarbete med parterna skall spelreglerna på denoffentliga arbetsmarknaden ses över i syfte att underlätta förhandlingsarbetet.Utgångspunkten skall vara parternas traditionella rätt att träffa avtal. För att motverka kortsiktig spekulation kommerövervakningen av de finansiella marknaderna att skärpas. Inslaget avlångsiktig, seriös verksamhet på penning-, fastighets- och aktiemarknadenförstärks genom att AP-fonderna föreslås få friare placeringsregler. Penningmarknaden har utvecklats snabbt och nått höglönsamhet. Ett förslag om utvidgad omsättningsskatt på värdepapper föreläggsriksdagen . Reformeringenav skattesystemet drivs vidare. föreslåförändringar av den kommunala skatteutjämningen. Arbete åt alla är den ekonomiska politikens främsta mål.Fler människor än har arbete. hararbetslösheten pressats fillbaka. finns dock ett betydande antalmänniskor som inte kunnat få arbete. En effektiv och väl fungerande arbetsförmedling och enframåtsyftande arbetsmarknadsutbildning är centrala instrument för att ännufler skall kunna finna sysselsättning. De av beslutade riktlinjerna förnäringspolitiken ligger fast. Dessa förutsätter en aktiv medverkan frånnäringslivet. Teknisk utveckling, forskning och teknikspridning prioriteras.Genom åtgärder för nyföretagande och småföretag skall en dynamisk utvecklingav näringslivet främjas. Tendenserna till ökade regionala obalanser motverkas. Bl.a. kommer infrastrukturen i de utsatta regionerna att förbättras.Tjänstesektorn kommer att ges en större roll i regionalpolifiken. Förslagkommer att läggas fram om insatser i delar av Bergslagen och norra avser att tillsätta en parlamentarisk regionalpolitisk utredning. Kvinnorna svarar för en ökande del av arbetskraften. Detär viktigt att förbättra kvinnors villkor och öka jämställdheten påarbetsmarknaden och i yrkesutbildningen. Ytterligare åtgärder kommer dessutomatt vidtas för att öka kvinnorepresentationen i beslutande och rådgivandeförsamlingar. Värnet av miljö och natur måsteprägla arbetet på alla samhällsområden. En god miljö kan och skall förenas medsocial välfärd, full sysselsättning och regional balans. En miljöpolitisk proposition kommer att föreläggasriksdagen . I propositionen föreslås åtgärder mot luftföroreningar,försurning samt mot gamla giftupplag. Vidare föreslås insatser för att renahav, sjöar och vattendrag. Lagstiftningen skall skärpas och organisationen påmiljöskyddsområdet göras effektivare. Ekonomiska styrmedel inom miljöområdetskall användas i ökad utsträckning. Omfattande åtgärdsprogräm kommer att utarbetas för tvåområden som är särskilt drabbade av föroreningar. Det gäller vattenoch luften över i . Regeringen kommer att föreslå en höjning av den spärradedelen av företagens avsättningar till investeringsfonder. Utanför detregionalpolitiska stödområdet skall avsättningarna få användas endast tillåtgärder som förbättrar miljön. Det internationella miljöarbetet förstärks. Förslag om ettinternationellt miljöteknikinstitut, med säte i , kommer att föreläggasriksdagen. Ett utvecklingsprogram läggs fram för att främjaenergiförsörjningen. Målet för detta program skall vara att en förstakärnkraftsreaktor skall kunna tas ur drift ochen andra . Förslag kommer att föreläggasriksdagen . Regeringen avser att utveckla jordbruks- ochlivsmedelspolitiken. Utgångspunkten skall vara konsumenternas berättigade kravpå livsmedel av god kvalitet och till rimliga priser. Regeringen kommer att föreslåen ny 4 protokoll 1987/88:1 -4 djurskyddslag.Djuren skall födas upp och leva under anständiga förhållanden. Jordbruksnäringen måste bli resurssnålare och meramiljövänlig. Regleringarna skall minskas och förenklas. Härvid skall sociala,fördelningspolitiska och regionala hänsyn tas. En trafikpolitisk proposition förbereds som skall förenaomsorg om miljön, hänsyn till den regionala balansen och en ökad trafiksäkerhetmed ett effektivt resursutnyttjande. Arbetet på att lösa frågan om fastaförbindelser över fortsätter. Den offentliga sektorn skall tjänamänniskorna efter deras behov och önskemål. Möjligheterna att välja olika slagav service ökas. Regeringen kommer att lägga fram förslag som stimulerarverksamheten i folkrörelser, föreningar och kooperativ. Åtgärder kommer attvidtas för att höja effektiviteten i den offentliga verksamheten. En god ekonomisk utveckling skapar ökade resurser somockså bör användas till en förbättrad välfärd. Noggranna prioriteringar måstegöras mellan olika angelägna reformområden'. Regeringens bedömning är att deområden som bör ges förtur är utbildningen samt vården och omsorgen om barnoch gamla. Utbyggnaden av barnomsorgen fortsätter i enlighet medriksdagens beslut. Frågan om en långsiktig utbyggnad av föräldraförsäkringenbereds inom . Förslag tillnytt bilstöd för handikappade läggs fram. höjs de kommunala bostadstilläggen tillpensionärer kraffigt. Sjuk- ochföräldraförsäkringen förbättras från . En bättre samordning av och högre effektivitet inom hälso-och sjukvården skall åstadkommas. Kvalitet och tillgänglighet skall förbättras.Den högspe-cialiserade vården skall komma alla invånare i landet till del inomen rimlig tid. Genom ett särskilt statligt stöd ökas kapaciteten föroperationer av höftleder, kranskärl och ögon i syfte att minska köerna. Ytterligare åtgärder mot aids förbereds. Regeringensaidsdelegation följer noga utvecklingen och samordnar insatserna i kampen motaids. Den fortsatta utvecklingen av vårt materiella ochkulturella välstånd kräver goda kunskaper och färdigheter på alla områden isamhället. Alla ungdomar skall beredas plats i gymnasieskolan.Förslag om en ny treårig utbildning på gymnasieskolans yrkeslinjer bereds inomregeringskansliet. Konstnärerna har en viktig roll i ett öppet ochdemokratiskt samhälle. Det är angeläget att villkoren för konstnärligt skapandeär goda. Det regionala kulturlivet och folkbildningssträvandena påkulturområdet ges goda förutsättningar. Förslag om riktlinjer förkulturmiljövården kommer att läggas fram . Idrottsrörelsen.och övriga folkrörelser utför ett viktigtarbete inte minst bland barn och ungdom. Förslag kommer att framläggas om nyaformer för stödet fill ungdomsorganisationerna. kommer vidare attföreläggas en samlad redovisning av ungdomsfrågorna. Bostadsbyggandet ökar nu åter. Förslag till en nybostadsanvisningslag föreläggs . De allmännyttiga bostadsföretagensroll för bostadsförsörjningen skall värnas. Bostadsspekulation och segregationskall motverkas. Vålds- och egendomsbrottslighet som berör människorstrygghet och personliga integritet skall bekämpas med särskild kraft. Nyaregler för unga lagöverträdare införs som syftar till snabbare och tydligareåtgärder. Ett program för att stärka brottsoffrens ställning läggs fram. Regeringen har tillsatt en kommission motfrämlingsfientlighet och rasism. Tendenser till rasism måste mötas kraftfulltoch målmedvetet. skall driva en fortsatt ambitiös flyktingpolitik.Människor skall inte behöva tillbringa långa väntetider påflyktingförläggningar. Ökade ansträngningar skall därför göras för attnedbringa handläggningstiderna och bereda flyktingar bostäder och arbete i vårakommuner. harriksdagar och regeringar i ställts inför svåra problem. Djupa ochomvälvande kriser har skakat vårt land liksom andra länder. har politiken som medel för medborgarna att lösagemensamma problem ifrågasatts. Inför vårt nya, gemensamma arbetsår finns det därför skälatt begrunda polifikens uppgift och ansvar. Vårt lands demokratiska styrelseskick har förmått föra ossut ur en djup och hotande ekonomisk kris. Detta har inte skett till priset av att sämre ställda hartvingats till arbetslöshetens utsatthet. Här skiljer vi oss från andra länder. Detta skapar stolthet och fillförsikt inför framfiden. Detär en god grund för fortsatt sammanhållning och solidaritet i vårt land. Det ärvärdefullt inför en framtid där demokratin och politiken nu ställs inför utmaning. Vi människor på detta ömtåliga men så storslagnajordklot har utsatt vår miljö för allvarliga skador. Luften vi andas är förorenad. Vattnet är nedsmutsat.Atmosfären är skadad. Själva klimatet kan komma att förändras medoöverblickbara följder för natur och miljö, för människornas framtid. Detta är en utmaning vi måste angripa tillsammans. Vifolkvalda politiker har, i den svenska demokratin, en viktig uppgift i att sökaoch genomföra lösningar på denna vår viktigaste framfidsfråga. Och dessalösningar måste gå hand i hand med rättvisa, social trygghet och en godlevnadsstandard. 4 § Ceremonin avslutades . Prot.1987/88:2 Bilaga till Program vid öppnandet av /den 6oktober 1987 När rönnen blommar..................................... W. Svenskafolkvisor och danser........................ TALMANNEN HANS MAJESTÄT KONUNGEN Folklig vals II .............................................. LilleBror Du gamla, du fria Tillendalkarl.................................................. AdolfWiklund