prot · GB0966 · 1987-12-31 00:00:00 — Det tycks också numer bli allt vanligare, såsom utskottetsvice ordförande var inne på, att idrottsmän och t. ex. rallyförare blir levandereklam för cigarettmärken, på antingen kläder, fordon eller redskap. En väg attkomma fill rätta med smygreklamen kan vara förbud för all tobaksreklam. Utskottet är ju också positivt till annonsförbud förtobak, vilket jag konstaterar med tacksamhet, även om utskottet vill gå via enutredning. Det är verkligen hög tid att göra något för att minskatobaksreklamen, när vi vet Tobaksreklam, m. m. 5 protokoll 1987/88:65-67 atttobaken dödar ca 10 000 människor i värt land. När det gäller tobaksreklamen har jag ingetannat yrkande än utskottsmajoritetens men vill gärna understryka de;t som sägsi folkpartisternas särskilda yttrande och som redogjortför. Överläggningen i detta ärende varhärmed avslutad. , (Beslut fattades efter debatten om näringsutskottetsbetänkande 14.) Kammaren övergick till attdebattera näringsutskottets betänkande 14 om kollektiv sakförsäkring. 12STEN (): I näringsutskottets betänkande nr 14 behandlastre motioner med yrkanden om lagstiftning rörande kollektiv sakförsäkring.Motionerna har föranletts av att vissa fackförbund har infört kollektivgrupphemförsäkring för medlemmarna. Motionärerna anser att sådan försäkringendast skall tillåtas om den bygger på individuell anslutning. De tre borgerliga partiernas företrädare inäringsutskottet är av samma mening och föreslår i en gemensam reservation attregeringen skall anmodas förelägga ett förslag till lagstiftning, sominnebär att kollektiv sakförsäkring skall vara baserad på individuellanslutning. Jag skall, herr talman, återkomma till ett rättsfall, somockså tas upp i en enskild motion till lagutskottet av min kollega . 1 sin motion pekar han på att ett fackförbund sedanbeslöt att teckna en obligatorisk, kollektiv hemförsäkring - utanreservationsrätt för den enskilde medlemmen - i ett förbundet närståendeförsäkringsbolag. Försäkringspremien för medlemrnarna motsvarade avbruttolönen. Några medlemmar vägrade att foga sig i förbundets beslutoch yrkade -efter stäm.ning av förbundet vid - attbeslutet skulle förklaras ogiltigt på den grund att detsamma stred motförbundets stadgar. Enligt dessa har förbundet till uppgift "atttillvarata medlemmarnas intressen på arbetsmarknaden och inom näringslivet samtatt därvid och i övrigt medverka till en samhällsutveckling på grundval avdemokratisk socialism". Beslutet att teckna obligatorisk hemförsäkringföll enligt kärandena utanför det sålunda angivna syftet. I sin dom förklarade tingsrätten att försäkringen intekunde anses ha sådan anknytning till medlemmarna i deras egenskap avarbetstagare att den rymdes inom förbundets syfte såsom detta uttrycktes istadgarna. Beslutet var därför ogiltigt. instämde genom dom den 6december 1985 i denna tingsrättens bedömning. däremot underkände i dom den 6 maj 1987underdomstolarnas bedömning av rättsläget. Enligt högsta domstolen räckte deticke med att det klandrade beslutet strider mot ändamålet med den ideellaföreningens verksamhet, åtminstone om - såsom fallet var här - föreningenutgjorde ett fackförbund. Det krävdes då att beslutet "avser ett ändamålsom äruppenbart främmande för förbundets uppgift". Högsta domstolens dom fäster först uppmärksamheten på det förhållandetatt det saknas rättsnormer för hur de beslutande organen i en ideell föreningeller sammanslutning skall utses. Det är därför omöjligt att,veta att ettförenirigsbeslut är ett korrekt uttryck för medlemmarnas vilja, en jakttagelsesom även regeringsrätten gjort i annat sammanhang. Avsaknaden av bindande normer i förhållandet inbördesmellan föreningen och den enskilde gäller även i fråga om för det förstamöjligheten att fä ett beslut fråri föreningens sida överprövat, för det andrarätten att inträda i föreningen, för det tredje rätten att vara kvar iföreningen, för det fjärde rätten att utträda ur föreningen och för det femterätten att slippa bli ansluten till en förening mot sin vilja, dvs. vad man idagligt tal kallar negativ föreningsrätt. Vilka slags beslut kan en förening - hur de beslutandeorganen än har utsetts - fatta med bindande verkan för den enskilde medlemmen?Det var denna centrala fråga som målet gällde. Hur långt kan med andra ordlegitimiteten för förenirigsbeslut gruudas på "härisynen tillmajoritetsintresset"? Här berörs den mest fundamentala fråga som man kanställa sig, nämligen vad som menas med folkstyre, demokrati. Är demokratidetsamma som obegränsat majoritetsdiktat, rösträkningsdemokrati, eller råderdet en yttersta gräns även för majoritetsstyre? För alla andra associationer än ideella föreningar -aktiebolag, handelsbolag, ekonomiska föreningar, understödsföreningar ochsamfällighetsföre-ningar m.fl. - finns i lag uttryckta rättsnormer i de ämnensom domen aktualiserar. Upprepade krav och önskemål som vi i vårt parti harframfört motionsvägen om att täcka den lucka i rättsordningen som sålundaföreligger har icke gett något resultat, beroende påsocialdemokraternas hårdnackade motstånd. Försäkringsverksamheten i grundar sigpå fri korikurreris på en öppen marknad. Denna förutsättning riskerar att slåssönder, om t. ex. fackförbund tillåts teckna kollektiva hemförsäkringar försina medlemmar hos ett enda bolag. Effekten blir högre hemförsäkringspremierför alla kategorier. När fackförbundsavdelningar och verkstadsklubbar hartecknat kollektiva grupplivförsäkringar har det inträffat att offerter inteinhämtats från andra försäkringsbolag än . När man följer utvecklingen under visar detsig att just försäkringsbolaget är den gemensamma nämnaren i alla dehär fallen. Detta är särskilt betänkligt, herr talman, när det nu kankonstateras hur försäkringsbolaget i olika sammanhang har hanteratförsäkringstagarnas pengar, vilket försäkringsinspektionen med rätta harkritiserat. Än mer betänkligt är att sådana försäkringar har tecknats hos justFolksam, trots att andra bolag erbjudit bättre och billigare alternafiv. Tecknandet av hemförsäkringar, bilförsäkringar m. m. börtill försäkringstagarnas fromma utsättas för samma konkurrens som all annanverksamhet. Fackliga organisationer har också - endast genomstyrelsebeslut - anslutit alla sina medlemmar utan inträdesanmälan. Dessutomhar i en del fall maka eller make till gift medlem anslutits automatiskt, ominte reservation har anmälts . Vidare har beslut fattats om attpremien skall dras på lönen,dvs. det förutsätts att den som inte reserverar sig automatiskt har medgett attavdrag på lönen får ske. Vi reservanter står främmande för det handlingssätt somdessa exempel pekar på. Staten måste ha möjlighet att skydda individerna motkollektiva beslut som i onödan begränsar deras valfrihet. I det aktuella falletgäller det bara att förhindra att vissa organisatiorier medverkar till skadligaförändringar inom försäkringsväsendet. Regeringen måste med det snaraste ta slutlig ställningtill försäkringsverk-samhetskommitténs betänkande om gruppförsäkring och därvidlåta reservanternas syripunkter bli vägledande. Regeringen måste med andra ordkomma med förslag till om en lagstiftning som innebär att kollektivsakförsäkring skall vara baserad på individuell anslutning. Jag ber med det anförda, herr talman, att fä yrka bifalltill den reservation som har fogats till näringsutskottets betänkande 14. 13 (): Det här aktuella ärendet om kollektiv sakförsäkring varföremål för en ganska omfattande debatt i kammaren så sent som den 26 novemberförra året. Varken eller reservanterna har fört fram några nyaargument utan upprepar delar av vad som då sades. Jag ber därför att isakfrågan få hänvisa till den debatten. Däremot gjorde en utvikning tillföreningsrättens område. På den punkten kan jag bara rekommendera honom attåterkomma när det ärendet blir föremål för diskussion och beslut i kammaren.Såvitt jag kan förstå bör inspirationen räcka till ett inlägg också där. Jag ber att få yrka bifall till utskottets hemställan. 14STEN (): Nog finns det anledning att återkomma tillföreningsrätten. Det kommer vi att göra, eftersom lagutskottet har fått enmotion av samma innebörd undertecknad av . Jag påpekade detta imitt anförande. ville göra det väldigt lätt för sig genomatt säga att det inte har hänt någonting, att vi inte behöver ha en förnyaddebatt. Låt mig då peka på ett aktuellt exempel. Jag har i min hand ett erbjudande till medlemmar i euklubb, vars styrelse har fattat beslut deri . Informationen gick ut i ett ärende som innebär att en ny form av försäkring skall tråda i kraft . Klubbens grupphemförsäkring gäller för alla medlemmar, utan att medlemmen själv betalar någon premie. Den gäller också för alla övriga personer som är kyrkobokförda och bosatta i samma bostad som medlemmen själv. Den fackliga klubben säger också i sitt erbjudande till sina medlemmar: "Den gamla hem/villahemförsäkringen kommer att automatiskt anpassas till klubbens hemförsäkring." "Sänd därefter möjligt in meddelandet tillFolksam i det bifogade portofria svarskuvertet. Den gamlahem/villahemförsäkringen kommer då att ändras så att den passarihop med grupphemförsäkringen och för mycket inbetald premie Prot.1987/88:66 kommer att återbetalas." Vidare: ""Läs det här om ni i familjen har enhem- eller villahemförsäkring i något annat försäkringsbolag än och inte tänker reservera er . Kontaktadet andra bolaget och meddela att ni får en grupphemförsäkring har en villaförsäkringsom passar perfekt till grupphemför-säkririgen." De medlemmar som inte vill vara med pä detta kan reserverasig. Då får man fylla i en kupong. I anslutning till den ruta där mau kryssarför sitt riej står det: ""Jag är medveteri om att riågori ersättning vidskada inte kommer att utbetalas och att jag inte får någon del av premien utbetaldtill mig." Jag har mot denna bakgrund en fråga attställa tillÅke Wictorsson: För det första har gjort en uppgörelse medett antal fackliga organisationer som går ut på att man skall ändramarknadsföringen på detta område. För det andra har näringsfrihetsombudsmannerii sitt remissvar till regeringen hävdat vissa krav som måste vara uppfyllda föratt marknadsföringen av kollektiva sakförsäkringar av den innebörd som jag nysshar redovisat skall få fortsätta. Min fråga till är alltså: Ärdetta erbjudande av den karaktären att det uppfyller överenskommelsen mellankonsumentverket och ett antal fackliga organisationer och tillgodoses de kravsom ställer? Överläggningen var härmed avslutad. Kammarenövergick till att fatta beslut i de förevarände ärendena. Mom. 1(tobaksi-eklam) Utskottets hemställan bifölls med 239 röster mot 66 förreservationen av m. fl. 2 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 2-4 Utskottets hemställanbifölls. Utskottets hemställan bifölls med 160 röster mot 149 förreservationen av m. fl. näringsutskottets betänkande 1987/88:15 om torghandel. 5 §Meddelande om interpellation Meddelades att följande interpellation framställts 1987/88:181av () till socialministern om arbetssituationen påförsäkringskassorna: Den nya sjukpenningreformen har,såsom bl. a. varnade för, skapat kaos på en stor del av landets försäkringskassor.Folk klarar inte av att fylla i de nya blanketterna rätt. I storstäderna harutbetalningarna försenats med upp till en månad. Vissa kontor påstås varaoinöjliga att över huvud taget komma fram till. Den riya sjukpenningreforrnen ger stor arbetsanhopning ochutbetalningen av sjukpenning tar därför än vanligt. Det kan t. o.m. gå så långt att en automatisk telefonsvarare beklagar förseningen ochföi-klarar att telefontiden tyvärr har inskränkts för attpersonalen skall hinna jobba undan. Sjukpenningreformen ger mer pengar till dem som arbetatdeltid och arbetar oregelbundet. Detta är bra. Den har också medfört merarbete för allaförsäkringskassor. Många kontor dignar under dubbel arbetsbörda - dels skallman räkna ut de nya dag-och timpenningarna, dels sköta de löpandeutbetalningarna. Vid fler kontor har personalen jobbat på alla sedannyår. Problemet är att de som blir sjuka första gången efterreformens införande får två blanketter. En del fyller bara i den ena. Ochuppskattningsvis hälften av blanketterna om årsarbetstid är felaktigt ifyllda. Motbakgrund av detta vill jag fråga socialministern: Vilka åtgärder avser regeringenvidta för att lösa den besvärliga arbetssituation på försäkringskassorna sombl. a. sjukförsäkringsreformen har orsakat? 6 § Kammaren åtskildes .