prot · GB09118 · 1987-12-31 00:00:00 — Vi menar exempelvis att till- ochfråntransporterna för vissa näringsställen inte skall behöva utföras somlufttransporter. Jag vet inte hur klåfingriga kommunalmännen är i ,men jag förutsätter att kommunen i det speciella fallet har velat vara med ochdiskutera hur trafikföring osv. skall se ut. Och jag tror det är viktigt att hadenna planering och att detaljhandeln kan lagregleras i vissa fall. Det kommervi att behöva även . Så till sockennamnen. Det är ju så, , att omvi nu skulle överföra till det system som är infört för såkommer strax hela raddan av län. Låt oss nu sjösätta det här och se till attdet kommer i varje län, som vi var överens om . När det är genomförtkan vi gå tillbaka och vara beredda att diskutera om detta försök skallutsträckas eller ej, men låt oss först få det genomfört i hela landet. Sedankan vi se över sockennamnen. Vet för resten att det finns 2 500 socknari det här landet? Det är alltså ingen liten siffra som är aktuell. talade om de handikappade ochsamrådsförfarande; Jag har suttit i en byggnadsnämnd, och jag vet att mångabyggnadsnämnder under en lång följd av år har haft ett samrådsförfarande. Jagtror inte man skall måla ut detta som större än vad det är. Det är möjligt kommer fram till att detta skall vara en regel, men det är jujust där vi inte är riktigt ense. Vpk vill ha en regel, medan vi säger att viinte är beredda att ta detta , möjligen i ett senare skede. Låt ossavvakta och fä en dialog med kommunerna på detta område! Tredje vice talmannen anmälde attMargareta och . Biörsmark anhållit att till protokollet få antecknat att de inte ägde rätt till ytterligare repliker. Plan-och bygglagen samt vissa fastighetsbildningsfrågor m. m. 80 (): väckte jag en motion angående ändringar ifastighetsbildningslagen. Mitt förslag i motionen var enkelt: jag föreslog attmänniskor skulle få bosätta sig pä landsbygden under sådana förutsättningar somrimligen kan ges då det gäller tomtyta. Motionen väckte en viss uppmärksamhet,dels därför att den var den första med ett sådant förslag, dels därför attmånga tyckte att det var en ganska onödig framställan. Det var det emellertidinte. De fall som kan åberopas som bakgrund till motionen är många, och de tersig onekligen ganska egendomliga. Mittförslag i årets motion i detta ärende är lika enkelt som . Den motionsom jag och mina medmotionärer alltså väckt har beteckningen Bo425. Närdet gäller texten hänvisar jag till motion Jo259. Bakgrundentill min första motion i detta ärende, vilken jag väckte ,var ett par fall i som kom till min kännedom. I det ena fallet gälldedet en pensionerad lärarinna som ville köpa det gamla skolhus som hon en gånghade arbetat i. Skolan var nedlagd och skolhuset var till salu. Lärarinnanfrågade den lantbrukare som ägde marken intill skolan om hon fick köpa ca 3 000m hagmark av honom. Det gick alldeles utmärkt. På den marken skulle lärarinnankunna odla potatis och grönsaker -någonfing som väl är av intresse för de flestamänniskor. Man gjorde alltså upp om affären. Såkom den dag då lantmäteriförrättning skulle göras. En ny fastighet skulle jubildas. Men lantmätaren sade nej. Lärarinnan fick lov att nöja sig med denursprungliga skoltomten. Gårdstomten fick omfatta maximalt 3 000 m när detgällde det gamla skolhuset. Idet andra fallet gällde det en familj som redan bodde på landet.Jordsbruksfastigheten intill familjens tomt var till salu. Familjen skulle fåköpa till en bit - två tre hektar - av den intilliggande jordbruksfastigheten.Det gick alldeles utmärkt, sade den som representerade det sterbhus som såldefastigheten. sade också ja. Den aktuella markbiten behövdesinte för storleksarrondering. Lantmätaren däremot vägrade, med stöd av lagen. Närman läser fästighetsbildningslagen på detta område får man en obehaglig känslaav förmynderi. I och för sig kan jag förstå att det finns bevekelsegrunder fören viss styrning. Men den lagtext som återfinns i fjolårets betänkande nr 14från bostadsutskottet är faktiskt förlegad. Det har också hänt så mycket pådetta område att bostadsutskottet bestämde sig för att säga ja till demotioner som hade väckts i detta ärende. Dessa motioner syftade till attmöjliggöra att människor, åtminstone på landsbygden, får äga så pass stor tomtatt de har det svängrum som de anser sig behöva. Dessa människor har kanskebehov av betesmark för djur - sporthästar är ju populära. Dessutom finns detpersoner som själva vill odla sin kål, potatis osv. men som på grund avfasfighetsbildningslagen ännu inte har fått den möjligheten. Detställningstagande som bostadsutskottet gjorde innebar ett tillstyrkandeav väckta motioner. Jag vill tillägga att det inte bara var jag som hademofionerat. Man beställde helt enkelt en översyn av lagen. Regeringen gavlantmäteriverket i uppdrag att göra en översyn. En redovisning skulle ha Detframgår av det betänkande som vi nu behandlar och som har samma nummer, alltsånr 14, som betänkandet i samma ärende frän . Men någon utvärdering harännu inte presenterats av lantmäteriverket. Senast frågade jag genomutredningstjänsten hur det förhöll sig i det avseendet. Samtidigthar vi, skulle jag vilja säga, ett landsbygdsår. Man kan åtminstone säga attdet pågår en kampanj som går ut på att få människor att flytta ut till landet,att hålla landsbygden levande, att få oss att se till att det kulturlandskap somhåller på att slya igen återupprättas osv. Vifår sé till att vi inte tappar tempot i detta sammanhang. Det finns anledningför just bostadsutskottet att säga ifrån. Enkelt uttryckt: Ge signaler tilllantmätarna, så att de vet vad som gäller!-Visserligen finns det lantmätare somlåter förnuftet styra och som medger inte bara "hästtomter" utanockså tomter på flera hektar, som rent av kan benämnas bostadsjordbruk. Mendet finns också, dess värre, ganska många lantmätare som håller sig till lagensbokstav och som obönhörligen endast medger tomter av stadsstorlek. Med denna kortfattade beskrivning av ett ärende som faktiskt är ganskaomfattande - väldigt många människor berörs ju av detta Och dessutom gäller detnågonting så väsentligt som just landsbygdens framtid - ber jag utskottet attge nämnda signaler till dem som arbetar ute på fältet. På det sättet kan viredan nu få en tillämpning som överensstämmer med vad som förr eller senaremäste bli ett beslut. Plan-och bygglagen samt vissa fastighets-bildningsfrågor m. m. 81 ()replik: Jag vill bara till säga att jag har tagit del avlantmäteriets förslag till lagtext. Förslaget är utarbetat av lantmäteriet iKarlstad, . framlades förslaget i , och detväntas bli presenterat . Låtmig bara helt kort säga att den föreslagna lagtexten i allt andades deninriktning som här har gjort sig till tolk för. Förslagettillmötesgår alltså motionärernas önskemål i detta avseende. Jagvill sedan bara tillägga att lantmäteriet och flertalet lantmätare redan i dagär införstådda med nyordningen på detta område. Jag tror således att fråganinom kort kommer att få en lösning. Anf.82 () replik: Om jag nu skall vara litet elak mot kan jag säga att jagförstår att motionen i fråga blev uppmärksammad. Plötsligt propagerar alltså enmoderat för att man skall bosätta sig på landsbygden. Från moderat häll har manju tidigare drivit en politik som innebär att man vill att människor flytiarfrån landsbygden. Menså småningom blir det till allvarligt men för landsbygden att de människor somflyttar dit från städerna börjar odla potatis överallt där det finns hagmark. är och jag dock inte oense. Den fråga som härtar upp är oerhört viktig. Det gäller ju att försöka behålla en levandelandsbygd. Jag vill här framhålla att det är väldigt farligt om 6 protokoll 1987/88:118 Prot.1987/88:118 .:, samt vissa fastighetsbildningsfrågorm. människorfår en-känsla av att det hela handlar omnågon form av förmynderi frånmyndigheternas sida. Enligt min.uppfattning bordeman ha fått göra deavstyckningar som här nämner. Vidaretyckerocksä jag, ,, att det är viktigt att man inte tappar tempot när det gäller arbetet med att möjliggöra bildandet av mindre fastigheter, där människor alltså kan odla olika saker eller ha djur på sin fastighet. Sådant bidrar ju till att hålla landsbygden, levande. Från utskottets sida hade. yi naturligtvis gärna sett att,den aktuella utredningen hade varit färdig med sitt arbete. Dä hade vi kunnatkomma framåt i frågan. Jag vill betona att vi i bostadsutskottet är helt enigai vår skrivning. Vi har samma uppfattning,som rnotionären. Redan förra årettillmötesgick vi dennes önskemål.. Såvitt jag förstår ligger bollen nu hosregeringen. Det,är alltså regeringen som har ett ansvar för att frågan försframåt så snabbt som möjligt. Jag vill gärna betona att vi i bostadsutskottetär beredda att hjälpa till så mycket vi kan för att möjliggöra att frågan lösesså snart som möjligt. Det är mina signaler till lantmäteriverket -om sådanaskulle behövas och om det som jag säger nu skulle tillmätas någon betydelse. 83GOTHE , (m) replik: Utskottsordföranden genmäle kanindelas i två avdelningar. Tillåt mig,göra den recensionen att den andraavdelningen var bra. Den första avdelningen, med hans beskrivning av moderatersom motståndare till bosättning på landsbygden, var däremot inte elak utanganska fånig. Jag vet inte när utskottsordföranden är född, rnen han har i allafall ingen klar historisk blick. .Qm vi skall ta upp frågan om jordförvärvslagen och vadsom har hänt på det området, kan jag iipplysa om att det faktiskttvärtom är centerpolitiken som i högsta grad har bidragit till att utarmalandsbygden, genom storleksrationalisering. Vi moderater har inte alls varitinställda pä det - vi har inte ens stött tanken. Vi har drivit på för att fåtill stånd en ändring av jordförvärvslagen så att landsbygden skall kunnaöverleva, Jag ber att få ihänvisa till åtskilliga motioner från just moderathåll. Nej, det var en dålig beskrivning. Det som sades om odling av potatis på all hagmark osv.bryr jag mig inte om att kommentera. Det säger sig självt att man får lyssna på andemeningen i ett inlägg även här i . Dessutom har jag aldrig gett intryck av någon generalisering. Den, andra delen av'utskottsordförandens genmäle var dockalldeles utomordentlig - det var bra att det blev sagt. Får jag sedan säga till regeringspartiets företrädareMagnus att det är värdefullt att socialdemokraterna nu är så positivaatt förslag till lagtext rent av är på gång. Qm dessa, förslag är skrivna avöverlantmätaren i är jag övertygad om att det blir mycket bra. Sedanfår vi hoppas att också lantmäteristyrelsen tar vara pä det goda som även dennagäng tycks komma från . 84 ELISABETHFLEETWOOD.(m): .' samt vissa fastighets-bi Idn ingsfrågor m.m. Jag har begärt ordet med anledning av den motion som här 10 maj1988. har diskuterats, nämligen om något större friggebodar. Det är en kortfattad motion, där jag begär att storieken på friggebodar skall ökas från 10 m till 15 nr. ..._-., betänkande 1987/88:14 sägs att det i. värbestämt att byggnaderna inte skulle vara "större än 10 m, atttaknockshöjden inte överstiger 3 m och att byggnaderna placeras minst 4,5 mfrån tomtgräns eller på det avstånd från denna som kan vara föreskrivet i engällande plan". Sedan säger utskottet att detta har äridrats därför attbestämmelsen utgjorde en "onödig begränsning av den enskildesfrihet". Det var bra. Men sedan går utskottettillbaka och säger: "Ävenom de ursprungliga motiven-för de storleksbestämmelser som gäller för lovfrittuppförande av kompleméntbyggnader här förlorat en del av sin giltighet isambänd med överförandet till PBL, finner utskottet likväl inte tillräckligaskäl för att ändra dem på det sätt motionären föreslår." Därefter föresläs avslagpä min motion. Förstvill jag göra några övergripande kommentarer. sade att han trodde att kommunerna ville vara med och leka. Ja, det tror jag också, framför allt om de är socialdemokratiskt styrda. Det är precis som sade tidigare, nämligen att socialdemokrater tycks vara litet mer intresserade av att styra och ställa . vad de flesta borgare i denna kammare är. frågade om följer frågorna ute på fältet.. Ja, det ärprecis det jag har gjort, och jag har då upptäckt att många människor ute ilandet tycker att begränsningen till 10 m" är helt onödig. Därför har jagpå mångas begäran föreslagit en ökning till 15 m. Detsägs att kommuner kan ge tillstånd till större mått och att jag,liksom de moderater och folkpartister som står bakom reservationerna 7 och 8,slår in öppna dörrar. Men varför ges i så fall inte ett generellt tillstånd för15 m'? Jag fär antagligen i en replik frågan varför jag inte föreslår 20 m.Okej då! Jag tog 15 m därför att jag hoppades att det fanns möjlighet att fämed socialdemokraterna, såsom varande det största parfiet, på det förslaget. Ombestämmelsen om 10 m" nu inte är giltig, varför står fast vidden i stället för att lägga fram ett nytt förslag? Dettaär förmyndarmentalitet, som nämndes i ett annat sammanhang. Varför skall inte den enskilda människan få bestämma? Varförskall vi politiker bestämma så mycket som över huvud taget går? Dettapåminner mig om en känd socialdemokratisk bostadspolitiker i som engång i en bostadsdebatt sade: Vi socialdemokrater vill inte att de enskildamänniskorna skall bestämma, för vi tror inte att de kan det. Det väckte ganskamycket uppseende när han sade detta, och jag tror att inställningen är giltigtän . Jagskulle också vilja vända mig till . Det är framför allt från hans hembygd som jag har hämtat de här idéerna. Jag kan inte. begripa att och inte har gått med på reservationen. Varför kan ni inte tillåta större friggebodar? Hur skall utskottsordföranden kunna stå 83 Prot.1987/88:118 - samt vissa fastighetsbildningsfrågorm. hemma iGamleby, i eller i och säga att människor inte får byggafriggebodar utan att det räcker med 10 m"? Vi kanske kommer attmötas i en valdebatt, och om utskottsordföranden inte vill ge mig ett svar häri kväll kanske han ger det pä ett torg. Jag tycker, även om det låter skämtsamt när jag raljerarlitet, att detta är en allvarlig fråga. Varför i all världen skall vi politikerbestämma i frågor där vi inte behöver fatta beslut, där de,enskilda människornafattar precis lika bra om inte bättre beslut än vi? 85AGNE (): Jag skall gärna ge svarpå frågan varför har gått med på majoritetens skrivning i detta falloch avstyrkt den moderata motionen. Vi har gjort det därför att vi inte villbegränsa den enskildes frihet till den grad som motionären vill. Finessen med den nya är nämligen attkommunerna har fullständig frihet att geriom områdesbestämmelserna gemänniskor, i , eller , möjlighet att utanbyggnadslov byggas, k. friggebodar som kanske t. o. m. är 20 m. Det ärinnebörden i den nya lagstiftningen, och det vidgar den enskildes frihet istället för att begränsa den genom en bestämmelse om en fast storlek. 86 (): Utskottets ordförande har redan gått in påfrågan. Kommunen kan alltså via områdesbestämmelser och/eller detaljplanergöra regleringar. Det är inte mycket mer att orda om den saken. säger att socialdemokratiska politikeralltid har utmärkt sig genom att styra och ställa och leka. Låtmig bara säga att vi tycker att sä många som möjligt skall vara med och lekaoch delta i besluten när det gäller - det är därför lagenhar kommit till. Men i den debatten har varken eller ,dvs. inte ens egna partikamrater, funnits med påbarrikaderna. Vi hälsar med stor tillfredsställelse om i ökadutsträckning ställer sig bakom den förträffliga . 87 (): Det var med förlov sagt en märkligargumentation som här använde sig av. Jag har ju citeratutskottets skrivning, i vilken man avstyrker mitt förslag om en ökning avstorleken till 15 m'. Man vill inte frångå de 10 m som gäller. Ändå påstårAgne att detta ökar den enskildes frihet. Det är inte möjligt. Detberor helt enkelt på att inte har vågat släppa fram en sådanstorlek. Jag har svårt att avgöra vilken hans motivering är. brukarinte handla på det här viset i vanliga fall. citerade vad jag sade om att leka osv., mendet var ett citat som jag hämtat från inledningsanförande. Härär det inte fråga om att vi moderater inte vill öka friheten. Detta är attvända på kakan, . Vi vill ha större frihet och inte någon kanbetvivla detta, när man läser de reservationer som vi lade fram ianslutning till plan- Inte hellerkan det uppstå några tvivel, om man lyssnar till de debatter som äger rumi denna kammare. Detär bara att konstatera att vi fär gå ut på gator och torg i samband medvalrörelsen och upplysa om att och moderata samlingspartiet stårför den enskilde människans rätt när det gäller denna detaljfråga, som handlarom att få öka storleken på friggebodar för att bättre kunna utnyttja dem tillförvaring av trädgårdsredskap samt till förvaring av sådana småbåtar som inteens behöver registreras, , utan som man kan ha fulldispositionsrätt över och placera där man vill. Vi kommer naturligtvis ocksåatt framföra detta. , jag hoppas att vi ses under valrörelsen iGamleby, eller . Anf.88 (): Jag ser fram emot det mötet, . Det är inte så attjag inte har vågat släppa fram en friggebod pä 15 m. Det är ju precis vad jaghar gjort, och jag kan även tänka mig att släppa fram en friggebod på 20m". Därför förstår jag inte varför stannar vid just 15m. Den debatten kan vi gärna ta lokalt, men det går också bra att ta den här ikammaren, Anf.89 (): kunde man höra det som jag förutskickade redan i mittinledningsanförande, nämligen att medgav att han inte förstodvarför friggebodarnas storlek skall begränsas till 15 m. Men det var för attjag skulle lyckas locka och några fler med pä den här vägen motstörre friggebodar. Ett annat år kan storleken mycket väl utökas. Okej,Om vi här tillsammans kan framlägga ett yrkande om 20 m", , ärjag gärna med på det. Låt mig än en gång citeramajoritetens skrivning i utskottets betänkande: "--- finner utskottetlikväl inte tillräckliga skäl för att ändra dem på det sätt "Såvitt jag kan förstå måste det innebära att den gamla bestämmelsen gäller,dvs. att storleken pä friggebodar inte får överstiga Överläggningenvar härmed avslutad. (Beslut i ärendet skullefattas vid nästa arbetsplenum.) 11§ Föredrogs bostadsutskottets betänkande 1987/88:15 om naturresurslagen. 90 (): betänkande nr 15 behandlar sju motioner med krav påändringar i naturresurslagen. Ändringarna berör till övervägande delundantagande av ytterligare älvsträckor för vattenkraftsutbyggnad. 7 protokoll 1987/88:118 Prot.1987/88:118 10 maj 1988- ' Deställningstaganden det här är fråga om är därmed i mycket hög gradmiljöpolitiskt betingade. kammare har haft att ta ställning tillpraktiskt taget identiska förslag i bostadsutskottets betänkanden, såväl:1986som 1987. Man måste tyvärr konstatera att dessa ställningstaganden därför är välkända. Det beror på att majoriteten, oftast bildad av socialdemokrater ochmoderater, inte har lyssnat på den miljöopinion som finns och som bl.a. vi från arbetat för när det gäller dessa för miljön ochnaturvärden så värdefulla bevarandeintressen. Dock är inte förslagen i årets betänkande helt identiskamed tidigare års. På en punkt som gäller Edänge i Mellanljusnan föreligger enförändring i förhållande till fidigare. Ett enigt bostadsutskott föreslär nuatt sträckan mellan Laforsen och undantas frän utbyggnad. Detta ärpositivt, eftersom det är ett krav som vi från drivit . Idetta fall gäller teorin om att droppen har urholkat stenen. Sedan regeringenäntligen lyssnat på miljöopinionen och avslagit en ansökan omutbyggnad, har det nu varit möjligt att skydda Edänge i naturresurslagen.Beslutet om att skydda Edänge är också en stor seger för alla miljövänner ochorganisationer som arbetat för detta krav. Från sida kommer vi naturligtvis som hitfills attdriva kraven på att också Ammerån, Emän, Hårkan och i naturresurslagenskall få förstärkt skydd mot vattenkraftsutbyggnad. Är regeringen och socialdemokraterna förnuftiga och bli trovärdig i miljöfrågorna, bör Ammerån, Emän, Hårkan och bli nyaEdängefall - ju förr desto bättre. I vissa fall, t. ex. i Emän, hotar enutbyggnad och ansökning om tillåtelse ligger hos i ,Därför måste man skyrida sig att tänka om. I reservation 7 föreslår vi från , tillsammans medfolkpartiet och vpk med anledning av motionskrav från samtliga dessa trepartier, att Ammeråri, Hårkan, Emän och bör omfattas av naturresurslagenoch undarttas från vidare utbyggnad. I samtliga fall väger miljövärdena ochbevarandeintressena klart över i förhällande till det relativt ringa energitillskotten utbyggnad skulle ge samt de allvarliga och stora ingrepp i naturen enexploatering skulle föra med sig. Jag behöver bara peka på Emän för att belysadetta. Emän är och bör förbli nationalälv. Byggsden ut går vi miste om miljövärden som inte finns någon annanstans i södraSverige. Emän är unik ur flera synpunkter. Den ärreproduktionsplats för ett naturligt bestånd av lax och havsöring frånÖstersjön, som i förhållande till storlek och kvalitet inte enbart är Europasfrämsta, utan kanske t.o.m. världsbäst. Den genuina Emåhavsöringen kan bevarasåt framtiden endast genom naturlig reproduktion. Emän ärocksä en unik lokal för målen som är utrotningshotad. Emän har också unika sankmarker med betydelsefullafägelskyddsområ-den för . Emän är i den tidigare fysiska riksplaneringen avsatt somett naturområde av riksintresse. Enupprustning och effektivisering av de kraftstationer som redan finns i Emän och som inte påverkardet nuvarande naturliga flödet skulle ge ett krafttillskott som motsvarar tvåtredjedelar av den kapacitet som fås ut av det utbyggnadsprojekt som liggerför prövning i . Det vore djupt kränkande mot alla miljövänneroch mot människorna i bygden att tillåta en sådan skövling av värdefullanaturområden som en utbyggnad av Emän skulle innebära. Jag yrkarbifall till reservation 7. I reservation 6, som vi från tillsammans med folkpartietsrepresentanter i utskottet står bakom, tas upp kraven i ochfolkpartiet, motioner om ett förstärkt skydd för de fyra huvudälvarna. Viföreslår att de fyra outbyggda Norrlandsälvarna förklaras som nationalälvar inaturresurslagen. En sådan åtgärd skulle göra det möjligt att skydda inte barasjälva älvarna utan även miljön i deras närhet. En förklaring som nationalälvarskulle dessutom vara av stort symbolvärde och ge tyngd åt det bevarandevärdesom dessa älvar enligt vår mening har. Jag yrkar därmed bifall till reservation6. Slutligenvill jag, herr talman, ta upp yrkandet i vår kommittémotion, som harbeteckningen Bo503 och har som första namn, om en översyn avhushållningsbestämmelserna i naturresurslagen. Det är tillfredsställande attregeringen nu är beredd att ta initiativ till en översyn avnaturvårdslagstiftningen. Den övergripande naturresurslagstiftningen bör enligtvår mening ange hur resurserna skall förvaltas och inte hur en exploateringskall ske med mindre områden undantagna. Särskilt betydelsefullt är det attändringar i lagkomplexen görs sä att de olika lagarna på miljövårdsområdetkompletterar varandra på det sätt som var avsikten när de skapades. Därmedber jag att fä yrka bifall till reservafion 1 som är fogad till betänkandet. Iövriga delar ber jag att få yrka bifall till utskottets hemställan. 91 (): Det betänkande som behandlas tar upp ett antal motioner angåendenaturresurslagen. Denmoderata reservationen nr 3 handlar om bebyggelsen i våra skärgårdssamhällenoch om möjligheten att behålla den kulturbygd som finns där och som ur olikasynpunkter är betydelsefull för mänga människor. Närnaturresurslagen antogs anslöt sig till propositionens förslag om attden stora restriktiviteten i fråga om ny bebyggelse i skärgårdssamhällenaskulle kunna eftersättas då det gällde komplettering av befintlig bebyggelse. Trotsuttalanden från regering och riksdag har den förtätning -och komplettering somansågs lämplig inte kommit till stånd. Vi moderater anser att det är angelägetatt skärgårdssamhällena förblir levande och att de även ges möjligheter till enviss utveckling genom en förtätning av de gamla byarna.