prot · GB09118 · 1987-12-31 00:00:00 — bör därförupprepa sina tidigare uttalanden och fästa uppmärksamheten på deplaneringsrikflinjer som bör vägleda utformningen av skärgårdssamhällena.Kommunerna bör ges utförlig information om hur regeringens och riksdagensinställning är i denna fråga. Jag yrkarbifall till reservation 3. 1987/88:118 Anf. 92 (): diskuteras det ofta att svenskarna i alltför hög utsträckninglever på lånade pengar och därmed sätter sig i skuld för , Z, , galler detinte pengar utan orörda naturtillgångar. folkparfiet definifivtinte sätta sig i skuld för framtiden. Vi har naturen till låns och skall lämna denvidare till kommande generationer. a. de fyra orördahuvudälvarna - älv, älv, älv och - och andraälvar som behandlas i bostadsutskottets betänkande Riksdagenhar fattat beslut om skydd enligt naturresurslagen fördessa fyra älvar samt för vissa andra outbyggda älvar och vissa älvsträckor.Folkpartiet har därtill föreslagit att ytteriigare älvsträckorskall skyddas, och vi föreslår därför nu att följande älvar och älvsträckorförs in i naturresurslagen: Ammerån, Klippen, uppströms , Hårkan,, Meåforsen och samt sträckan mellan och ; Det finns starka skäl för att bevara samtliga dessa sträckor förframtiden. SomAgne redan framhållit ingick tidigare även Edänge i Mellanljusnan idenna uppräkning, men en stark opinion har drivit igenom att Edänge undantasför utbyggnad. Vi i känner stor tillfredsställelse över att ettihärdigt arbete frän många olika organisationer och partier, inte minst vårteget, ledde fram till detta beslut som blir stadfäst från den 1 juU 1988. Deälvsträckor som har nämnts och som vi också tar upp i reservationerna 7,8 och 9har debatterats i . Jag skall inte ta upp tiden medtidigare kända argument. Men låt mig ända liksom få säga något omEmån i län, det sydligaste av de ifrågavarande vattendragen. Det är såsällan någon talar om annat än norrländska älvar. Emånrinner upp på småländska höglandet, och via den vackra Emådalen rinner den ut iÖstersjön vid den kända sportfiskeorten Em. har unika naturområden uteftersina stränder. Både flora och fauna bör skyddas för att nya generationer skallfå se och uppleva vad där bjuds. Nedre delen av än är en'värdefull lekplats förlax och öring. Både kommunala och privata insatser har gjorts för att förbättravattenkvaliteten och miljön utefter stränderna. behöver invallas på vissaställen för att hindra översvämningar, men den skall bevaras så naturlig sommöjligt. Jag hoppas därför att ,, där frågan om utbyggnad nuligger och har legat mycket länge, tar hänsyn till den starka lokala opinionenmot den stora förändring som en exploatering skulle innebära. Folkpartiettar i motion Bo504 upp frågan om vattenkraftens roll i energibalansen.Folkpartiets uppfattning är här entydig: älvutbyggnadsepo-ken är slut. Denbeslutade utbyggnadsnivån om bör näs i första hand genom ombyggnader ocheffektiviseringar. Denna nivå skall ses som det slutliga riktvärdet förvattenkraftsproduktion och bör alltså inte höjas. Detta framgår av reservation5, som jag yrkar bifall till. För attytterligare markera skyddet av de fyra huvudälvarna samt vissa andra älvar bördessa enligt samma motion förklaras som En sådan åtgärd skulle göra det möjligt att skydda intebara själva älvarna utan ävenmiljön i deras närhet. Vi har ju så många nationalparker - varför inte ocksånationalälvar? Jag yrkar bifall till reservation 6. Riksdagenbehandlade så sent som en folkpartimotion om attnaturvårdsverket skulle ges ansvaret för naturresurslagen på central nivå.Detta ansvar ligger hos planverket. I den förestående omorganisationentill plan- och bostadsverk borde lämpligen hushållningen med naturresiirserföras över till det verk som har hand om miljöfrågorna. Det finns ett starktsamband mellan dessa två viktiga områden. Riksdagenavslog förslaget , men precis som i Edängefallet har vi kommit igenoch framhåller i reservation 4 fördelarna med en sådan överföring tillnaturvårdsverket. Detåterstår därför att yrka bifall till reservation 4 liksom till reservation 2, ivilken vill öka skyddet mot mineralutvinning inom de obrutnafjällområdena, samt i övrigt till utskottets hemställan. Under detta anförande övertog andre vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar. Anf.93 (vpk): Vpk har i är återkommit och föreslagit att ett antal av eventuellautbyggnadsprojekt och vattendrag/områden där det finns mycket starkabevarandeskäl skall undantas från utbyggnad. Dessa projekt är sådana där ettstort antal människor berörs; där det är det sista någorlunda orördavattendraget eller älvsträckan i ett stort område; där ekologiska och/ellerbiologiska kvaliteter och förmågan att motstå försurning är osedvanligt stor;där artrikedomen är unik dä det gäller fauna och flora; där tillgången på flskeär bra och det värde resp. områden har för rekreafion och friluftsliv är mycketstort för en betydande del av befolkningen. Förett bevarande talar bl. a. även massiva lokala och regionala opinioner, olikamyndigheter, vetenskapliga institutioner och det relativt låga energitillskotten utbyggnad skulle ge. Det finns även en ganska samstämmig uppfattning blandde politiska partierna om att byggandet av nya stora vattenkraftverk i Sverigemåste anses vara avslutat. har ju också ställt sig bakom program sominnebär att nya energikällor skall utvecklas. Skäl saknas därför att anlägganya vattenkraftverk i de områden som vid olika tillfällen frånvpk och andra partier föreslagits skall undantas från utbyggnad och skyddasenligt naturresurslagen. Vpkhar som bekant föreslagit att ett antal vattenområden,utöver dem som är undantagna, skall undantas från utbyggnad. Vi anser inte attvi har råd att göra oss av med de värden som finns i orörda vatten. Det behövsheller inte, då vattenkraften redan tillgodoser det energibehov som riksdagenlagt fast. Följer vi linjen om hushållning med våra naturresurser, eneffektivisering av befintliga vattenkraftverk, effektivare energianvändningoch satsar på utveckling av inhemska alternativa energikällor, kan vi spara deflesta ännu ej utbyggda objekten. Det bör också understrykas att det inte finnsnågon miljövänlig vattenkraftsutbyggnad. Flera av de förslag till undantag vadgäller utbyggnad av älvar och älvsträckor somvpk tidigare - i vissa fall ensamt - har ställt, har fåttanslutning från andra partier. och omfattande opinioner av älvräddar-ochmiljöorganisationer, partiorganisationer, fackföreningar, idrottsföreningaroch andra organisationer och enskilda har medfört att många fallsträckor ochvattenområden med stora bevarandevärden kunnat räddas, men många återstår somäven de mäste bevaras. Riksdagenhar och början av 1987, på förslag från en majoritet ibostadsutskottet, beslutat att från utbyggnad undanta fem vattendrag utövertidigare undantagna. Det gällde Hylströmmen i , Haverö strömmar iLjungan, Långan i , och i Klarälven.Regeringen har också , såsom har påpekats i debatten, sagt nej till enutbyggnad av Edänge i Mellanljusnan. Jagvill gärna säga i detta sammanhang att det är bra att man nu har kommit framtill enighet i utskottet på denna punkt. Det hedrar socialdemokrater ochmoderater, som var motståndare till att undanta Mellanljusnan frånutbyggnad, att de nu gör detta ställningstagande tillsammans med oss andrapartier. När det gäller de olika objekt som har tagits upp här vill jag säganågra ord beträffande det vattendrag som jag anser mest angeläget, mestmotiverat att kunna undanta från utbyggnad, nämligenAmmerån i . Kommunfullmäktige i kommun har enhälligt sagt nejtill förslaget om överledning av Ammerån. Ytterligare motiv mot överledning är,som vi har påpekat i reservationen, det förhållandet att iJämtlands län utreder frågan qm bildande av naturreservat iområdet efter framställning från kommun. Dessa fakta tillsammans medden omständigheten att effektivise-ringarna av befintliga kraftverk, som harutgjort motiv för förslaget om överledning, kommer till stånd utan att den häröverledningen genomförs, är så starka argument att det borde vara möjligt attutan vidare redan nu fatta beslut om att låta också Ammerån omfattas av detskydd som naturresurslagen ger. Jagvill bara instämma i vad som sagts beträffande , som det också är oerhörtangeläget att undanta. och har utvecklatsynpunkter på den frågan och talat om de värden och förtjänster som haroch varför den bör bevaras. Låt mig fillägga att såvitt jag känner till ärdet enda reproduktionsvattnet för malfisk som vi har i . Det borde ocksåvara ett tungt vägande skäl att låta skyddas enligt,naturresurslagen. Sedanjag har sagt detta skulle jag gärna vilja göra ett par kommentarer till tvåreservationer. Den första av dem är reservation 5 frän omvattenkraftens roll i energibalansen. I reservationen föreslås att riksdagenskall ta ställning för och fatta beslut om att vi i skall stanna för enutbyggnadsnivå på . Jag vill bara erinra om att man under de tvåsenaste åren har uppnått en nivå på över när det gäller vattenkraft.Fortsatta om- och utbyggnader och effektiviseringar, som inte ärkontroversiella, gör att nivån kommer att ligga betydligt över . Jaghar redan sagt att vi är överens om betraktelsesättet att vattenkraftsutbyggnadenmåste anses vara i huvudsak avslutad. Men jag tycker att det är fel att läsafast nivån på det sätt som föreslås i reservationen. uttalande omnivån står ju fast, men det vore, enligt min mening, felaktigt att nuutvidga det hela, så att vi bestämmer att detta skall vara den slutliga nivån.Jag är övertygad om att vi kan få ut åtskilligt mer utan att behöva ta någrakontroversiella objekt i anspråk. Sedan några ord om reservation 6. Inom vpk är vi överensom att man bör se till att de olika älvsträckorna får ett så bra skydd sommöjligt. föreslås från och sida att de fyrahuvudälvarna, och som det står i reservationen "vissa andra älvar",skall ges ett ökat skydd genom att man förklarar dem som nationalälvar. Jagtycker, som sagt, att det är bra att man pä olika sätt försöker ge ett såstarkt skydd som möjligt, men det viktigaste nu måste vara att slå vakt omnaturresurslagen och ge den en sådan status att man inte börjar ändra ochplocka bort objekt som är undantagna enligt 3 kap. 6 § naturresurslagen. Börjarman markera att vissa områden är viktigare än andra, på det sätt som föreslås ireservationen, finns det risk för att andra områden betraktas som mindreviktiga. Jag tycker alltså att det nu är angeläget att slå vakt omnaturresurslagen och ge den så stark status som möjligt och på det sättet säkraatt de vatten, älvar och älvsträckor som har undantagits sedan över huvud tagetinte skall behöva diskuteras. Besluten skall inte rivas upp. Jag ber att få yrka bifall tillvpk-reservationerna i det här betänkandet. 94MAGNUS (): I bostadsutskottets betänkande 15 behandlasnaturresurslagen, eller NRL som vi i dagligt tal kallar den. antog in lagen om hushållning mednaturresurser. Lagen trädde i kraft . Naturresurslageninnehåller bestämmelser om den framtida användningen av mark och vatten. IngridHasselström Nyvall sade helt riktigt att vi har naturen till låns. Det ärdärför som naturresurslagen har tillkommit. I NRL föreskrivs att stora mark-och vattenområden som inte alls eller endast obetydligt är påverkade avexploatering eller andra ingrepp i miljön skall skyddas. Mark- och vattenområdensom är särskilt känsliga från ekologisk synpunkt skall så långt möjligt skyddasmot åtgärder som kan skada naturmiljön. Förutom i det nämnda betänkandet har bostadsutskottetvåren behandlat en rad motioner om NRL. I det nu föreliggande betänkandetbehandlar utskottet motioner som väckts under den allmänna motionstiden ,motioner i vilka föreslås ändringar i NRL och uttalande från i avsiktatt klargöra vissa tillämpningsproblem som berör lagen. Den ändring som ett enhälligt utskott föreslår är enindirekt konsekvens av regeringens tidigare beslut i vad gäller ett nej till utbyggnadav Edänge. Därmed införs den kontroversiella älvsträckan i naturresurslagen den1 och fredas alltså enligt NRL och de riktlinjer regering och riksdagtidigare har enats om. Namnet Edänge kommer därmed att avföras från den menysom utskottet brukar presentera för kammarens ärade ledamöter isamband med naturresurslagens behandling i kammaren. Jag skall helt kortkommentera utskottsmajoritetens ställningstagande fill de reservationer somfogats till betänkandet. Reservation 1 gäller översyn av hushållningsbestämmelsernai NRL. Sakförhållandet är följande. kommer att taställning till proposition 1987/88:85-om miljöpolitiken inför 90-talet. Ipropositionen, som bereds av jordbruksutskottet, tas bl. a. inriktningen avnaturvårdspolitiken upp. a. anges att en samlad översyn av naturvårdslagstiftningenkommer att genomföras. Vad rör den genom motionen aktualiserade frågan omhushållningsbestämmelserna i vill utskottet erinra om sittställningstagande vid beslutet om lagens tillkomst 1986. Vid behandlingen dåunderströk utskottet vad i centermotionen hade anförts om vikten av att bevarandeintressenafick ett effektivt stöd i lagen. knäsatte vi principen. Föratt ge uttryck åt denna uppfattning föreslog utskottet och beslöt omen ändring i propositionen, så att det i lagens inledande paragraf markerades attbl. a. en långsiktig god hushållning skulle främjas. Att nu mindre än efter lagens tillkomst föreslåregering och riksdag en ändring synes oss vara väl magstarkt. Den tidsaspektsom vi talar om är ju kort. Vi förväntar oss en ökad integrering och samordningmellan naturresurslagen och den övriga naturvårdslagstiftningen. Det ärmöjligt att det som reservanterna är ute efter redan tillgodoses i samband medden aviserade översynen av naturvärdslagstiftningen. Det finns således mångatunga skäl att avvakta. Jag yrkar avslag på reservationen. Reservation 2 har vi mött tidigare i debatten. Det ärfolkpartiet som återigen för fram kravet på att ingen exploatering bör få ske ifjällområdena. Här berörs frågan om exploatering, främst mineralutvinning, i deobrutna fjällområdena. Motionärerna kräver mer eller mindre ett idiotstopp närdet gäller alla eventuella framtida mineralutvinningar. Jag vill erinra omtidigare beslut i frågan. I detta framhölls "att endast mycket starkasamhällsintressen bör leda till att gruvdrift bör komma i fråga".Civilutskottet anförde vidare att konflikter mellan olika särintressen fårlösas från fall till fall. Detta är i princip beslut pä denna punkt.Avvägningen mellan de olika anspråk som kan göra sig gällande beträffande deobrutna fjällområdena får, enligt vår mening, anses godtagbar. Utskottet finneringen anledning att ändra den tidigare uppfattningen i frågan. Jag föreslåravslag på reservationen. Reservation 3 är en moderat reservation, som grundar sigpå motion Bo544. har varit uppe och talat för reservationen.Utskottet anförde tidigare att det var viktigt att den fysiska riksplaneringengavs en sådan utformning att en berättigad efterfrågan på fritidsbostäder kundekomma till stånd. Det åligger den enskilda kommunen att förverkligariktlinjerna, om kommunen finner det lämpligt. Utskottet finner det intemotiverat att stödja motionärerna. Jag yrkar avslag på reservation 3. I reservation 4 behandlas naturvårdslagen på central nivå.Frågan tas upp i partimotion Bo502. Det föreslås attnaturvårdsverket ges ansvaret för NRL på central nivå. åvilardenna uppgift planverket. förs uppgiften över fill detnyinrättade plan- och bostadsverket. Ett yrkande med samma innebörd avstyrktesav utskottet tidigare. Det har inte framkommit något som gjort det motiveratatt stödja motionärerna. Vi tror nämligen att och hansmedarbetare i det nyaplan- och bostadsverket kommer att klara problemen med glans. Prot.1987/88:118 Därför yrkar jag avslag på reservation 4. I reservation 5 återkommer med krav ochyrkanden beträffande vattenkraftens roll i energibalansen. Motionärernaåterkommer med förslag om att skall ge regeringen till känna ettuttalande om att någon vattenkraftsutbyggnad utöver den produktionsnivå, 66TWh, som tidigare uttalat sig för, inte skall ske. Detta är också en gammal bekant. Utskottet har behandlatmotsvarande motionsyrkande och därvid anfört attenergipolitiken skall föras med fasthet och konsekvens och att det inte ärlämpligt eller erforderligt med ett tillkännagivande enligt folkpartietsmodell. Utskottet vill nu erinra om att i den energiproposition som förelagtsriksdagen anförs att det bör finnas goda möjligheter att uppnå gällandeutbyggnadsmål om en vattenkraftsutbyggnad motsvarande per är tillmitten av inom ramen för de av tidigare fastställdariktlinjerna. Utskottet finner inte anledning att ändra uppfattning, ochjag yrkar avslag på reservation nr 5. Reservationnr 6 gäller krav pä införande av ett nytt namn pä vissa älvar. Jag tror inte att detta skulle vara tillgagn. Jag har precis samma uppfattning som här tidigareredovisade. Det skulle bara bli så, att vi finge en A- och en B-klass, att manskulle ha olika synsätt beträffande olika älvar. Detta skulle absolut integynna naturresurserna. Vi anser att ordet nationalälvar inte behövs.Naturresurslagen finns, och vi är överens om riktlinjerna för framtiden. Jag yrkaralltså avslag på reservation nr 6. Vad gäller Edänge har jag redan inledningsvis berörtfrågan. Den är nu avförd. Ändringen i naturresurslagen kommer att ske inomknappt ! Ammerån, Hårkan, och är ständigt återkommandenamn när det gäller älvsträckor som motionärerna vill bevara till eftervärlden. Även samtliga dessa yrkanden har prövats av utskottet vidflera tillfällen, bl. a. och . Beträffande Ammerån prövas dettaprojekt av . Domstolens yttrande till regeringenkan väntas tidigast . Projektet prövas också avvattendomstolen. Denna prövning kommer, enligt vad utskottet erfarit, inte attvara klar . tidigare ställningstagande står fast.Projekten bör kunna prövas enligt vattenlagen. Utskottet är inte heller berettatt ändra sina tidigare ställningstaganden beträffande och Hårkan. I motion Bo504 av , yrkande 3, begärs ettförtydligande sä att det klargörs att även utflödena i Hotagen i vad avserHårkan kommer att undantas från utbyggnad. I naturresurslagen är "Hårkan uppströms Hotagen"undantagen från vattenkraftsutbyggnad m.m. Utflödena i Hotagen kan med andraord prövas. Det har inte, som motionärerna hävdar, varit avsikten att undantade flöden som rinner ut i Hotagen från utbyggnad. Någon ändring i naturresurslageni enlighet med förslaget i motionen är utskottsmajoriteten inte beredd atttillstyrka. Emånklassas av som en av nationalälvar. 8 protokoll 1987/88:118 Där skeren prövning enligt vattenlagen. Och en prövning enligt vattenlagen, herrtalman, är i och för sig inget löfte om framtida utbyggnad av vare sig Emåneller något annat.vattendrag. Jag tror att det är viktigt att vi går ut med ettentydigt budskap. Jag har fått frågor om detta från exempelvis län, därman har fått uppfattningen att här sägs att om nu beslutar enligt vadvi föreslär, sä kommer en utbyggnad att ske. Det är ju inte så, herr talman. Härkommer alltså.en prövning att ske enligt vattenlagen, varvid vattendomstolenfår säga sitt och regeringen til syvende og sidst har att fastställa prövningen- om ärendet förs upp på regeringsnivå. Jag tror att det vore nyttigt med ett klarläggande - attalla partier talar om vad den gamla vattenlagen innebär, och att vi inte går ut med dubbla budskap. Några speciella omständigheter synes ej föreligga i deaktuella frågorna. Frontlinjerna är med andra ord klara. Jag yrkar avslag päreservationerna 7 och 8. Slutligen till reservation nr 9 av och vpk.Där föreslås att Meåforsen i , Klippen i och Jaurekaska i Lule älven skall ingå i NRL. . . Beträffande dessa projekt är tidsplanen följande: Klippenprövas av regeringen. Meåforsen omfattas t. o. m. den 24 oktober1988 av ett interimistiskt naturreservat enligt 11 § naturvårdslagen. När detgäller Jaurekaska, som har prövats enligt vattenlagen, anses det inte varaekonomiskt försvarbart att bygga ut denna älvsträcka. bör inte genom ändring i naturresurslageningripa i den pågående prövningen av Klippen. Inte heller bör ändrasina ställningstaganden beträffande de övriga två projekt som behandlas.Motion Bo504 av , yrkande 2, såvitt nu är i fråga, avstyrks. Jag yrkar avslag på reservation nr 9 - ochbifall till utskottets hemställan på samtliga punkter. 95AGNE (): Naturresurslagen har ju kommit till för attskydda naturen, och det har också .anförts här i debatten. Det är just därförsom vi i reservation 1, och i vår motion Bo503, har sagt att lagstiftningenmåste utformas på ett sådant sätt att den ger klara antydningar om hur manskall förvalta det som man har fatt till låns - och inte hur man skallexploatera så mycket som möjligt därav. Det är helt i linje med dennagrundtanke - att naturresurslagen skall vara ett skydd för naturen - som vi ivår reservation nr 1 kräver en förändring. När det gäller begreppet nationalälvar vill jag också sägaatt det är viktigt att slå vakt om naturresurslagen. Jag kan inte se att kravetfrån vår sida, att man skall mynta begreppet nationalälvar, skulle betyda attvi ger avkall på det vaktslåendet. Det skulle, som jag sade tidigare, ha ettstort symbolvärde, och det skulle också ge ett klart skydd fqr miljön i denomedelbara närheten av älvarna. Begreppet är myntat med ordet nationalpark somförebild, och det har därför ett stort symbolvärde för bevarandeintressena. Jagtycker att man befäster NRL:s styrka och bevarandekraft med ett sådant härförslag. När detgäller Edänge vill jag understryka att vi är helt överens. det gäller de övrigaälvarna. Ammerån, Hårkan, och , säger . 1987/88:118 MagnusPersson att socialdemokraterna ännu inte är beredda att göra en ., , , Qm det i fråga om Emånskulle förekomma någon antydan om att det varit jag som farit medvilseledande uppgifter, så vill jag tillbakavisa det - och be om ursäkt om någon harkunnat missuppfatta vad jag sagt. Jag är helt på det klara med att en prövningi inte innebär något generellt löfte om en utbyggnad. Mendet är ändå ytterst regeringen som fattar Det allrasäkraste skyddet för Emän och de andra älvarna skulle man få om man undantog demfrån utbyggnad genom att ta in dem i Det kandetta parlament besluta om. Då behöver man inte riskera att regeringenavslår eller bifaller en begäranom utbyggnad. tar in inaturresurslagen, är 'den skyddad. Det ger alltså ett säkrare Det är detta jagvill framhålla nu och som jag har försökt att framhålla hemma i län, närjag har tagit upp dessa frågor. Anf.96 (): Vi vill, genom att säga att man skall sätta stopp för en utbyggnad avvattenkraften utöver nivån , göra en markering. föreslogt, ex. för sedan en folkomröstning om älvarna. En del människor säger:Varför skall vi spara älvarna i ? Vi åker ju så sällan dit. Vi har hörtsådana mer eller mindre seriösa opinionsyttringar, och då har vi känt ett behovav att säga: Hit men inte längre. Vi har, som här relaterade, settätt det går att utvinna mer vattenkraft, även om man sätter ett stopp förproduktionsnivån. Olika klimatförutsättningar ger variationer. Det blev t. ex.en större produktion än angivna nivån det regniga . Vi vill alltsåmarkera att vi skall bygga ut så att vi får en vattenkraftsproduktion om 66 TWhper år, men inte längre. Jagvill instämma i det sade om nationalälvar. Man kanske inte uppnårett större lagligt skydd, men det har ett starkt symbolvärde. Det kan innebäramarkeringar i landskapsskildringar och turistsammanhang, som kan skapa en ännustörre respekt för dessa fyra älvar, som attraktionsvärdet ökar. Jagtycker inte att det vore något fel att på det viset värna om dessa våra fyrasista orörda älvar. Jufler som ansluter sig till reservationen om Emän desto starkare bliropinionsbildningen. Jag förstår att vi inte kan komma fram till en riksdagsmajoritetför reservationen, men den som vill värna om kan ge uttryck för detta, närvi kommer till votering. sade att vi hade en meny på sju älvsträckor i är. upptogmenyn åtta älvsträckor. Kan vi räkna med en sträcka mindre , eller kandet gå fortare? Anf.97 (): Till svar på inlägg vill jag säga att naturresurslagennaturligtvis är ett skydd för naturen. Det är därför den har tillkommit.