prot · GB0921 · 1987-12-31 00:00:00 — Jag undrade då vad det är för rim och reson i reglersom säger att jag om jag har en traktor och kör med denna traktor på bondensåker är att betrakta som arbetstagare. Då betalar jordbrukaren i fråga minasociala avgifter! Men om jag kör med samma traktor i bondens skog, är jagplötsligen min egen företagare och skall själv betala avgifter. Så snårig ärdenna lagstiftning. Det visade sig också för inte minst Hjortberg och andra trodde sig ha löst frågan om sociala avgifter. Men de blev ju genom attanlita en entreprenör själva offer för en snårig lagstiftning och fick betala.Jag hoppas att det nu skyndas på, så att det änfligen kommer ett förslag. När det gäller sambandet mellan avgift och förmån finnsdet, som jag sade inget intresse bland socialdemokraterna för den frågan,eftersom de som drabbas ofta är egenföretagare och jordbrukare. Jag kan inteförstå varför man t.ex. inte skulle kunna ändra på ett sådant förhållande somatt en jordbrukare, som kanske arbetar mycket ochhar en ganska stor inkomst, aldrig får mera i sjukpenning än vad som motsvararlönen för en anställd. Detta kan väl inte vara rättvist? säger att det är svårt att rucka påreglerna. Men detta är ju precis vad vi nu håller på med! Regeringen har juinsett att vissa regeländringar ändå måste till. något om idrottsföreningarna. Det är väl intealldeles självklart, , att man måste betala försäkringarvia den allmänna försäkringen? De stora föreningarna betalar redan i dagavgifter för försäkringar hos de fria försäkringsbolagen. Det finns ett förslagom att man här skulle kunna göra en kompromiss innebärande attidrottsföreningarna betalar avgifter för dem som har inkomster som överstigertvå basbelopp. Varför inte anta den kompromissen eller i alla fall titta påförslaget? Visst är det knatteidrotten som är i fara! Jag harsjälvfallet varit i kontakt med representanter i den härfrågan. Elitidrotten och klubbarna i den absoluta toppen - Färjestad, Bolticoch andra - klarar sig nog. Men det är de små föreningarna medungdomsverksamhet som tar stryk. Jag kan inte förstå att försvara ett system med en sådan fruktansvärd rundgång som det måste blifråga om när man först skall betala sociala avgifter och sedan gå tillregeringen och tigga pengar till att betala dessa avgifter. Varför inte lösaproblemet på ett tidigare stadium? Egenavgifter och pensionsgrundande inkomst för jordbrukare 7KENTH SKÅRVIK (fp); Jag vill bara ta upp en del saker beträffandedet som sade om idrottsföreningarna. Egenavgifter och pensionsgrundande inkomst förjordbrukare Jag förstår mycket väl att vi inte här i kammaren kankorfima fram till ett förslag om hur idrottsföreningarna skall få igen sinapengar. Men det som väl är besvärligt är att inte heller regeringen med enidrottsminister i spetsen har klarat av det. Det är väl kanske inte hellermeningen att det är vårt utskott som skall syssla med den frågan. Men utskottetkan ju begära att få en översyn och att regeringen med idrottsministern ispetsen får komma tillbaka med ett förslag. Vad jag är mest förvånad över är att kan inse att ungdomsidrotten drabbas. Om man inte har pengar, är det givetatt man inte heller kan satsa på dem som kanske inte ger pengar tillidrottsföreningen - och det ger inte ungdomsidrotten som den ser ut . Detär däremot klart att man behöver ungdomsidrotten för att bygga upp en nystomme. Vi vet att de stora klubbarna köper in spelare. Det kan diskuterashuruvida detta är riktigt. Men det behövs också en bredd inom idrotten. Det ärmånga människor som vill delta. Jag tycker att vi därför tillsammans skullekunna ställa upp för att begära en översyn och få frågan utredd. Det mestförvånande är att socialdemokraterna och majoriteten i utskottet inte kanställa sig bakom en sådan för tillfället enkel lösning i avvaktan på ettslutgiltigt besked i den här frågan. 8 (): , Herrtalman! lät litet uppgiven i slutet av sitt förra inlägg.Han förstår att vi är både irriterade och upprörda över att det tar så lång tidatt få fram förslag. Jag tror att i grunden vill lösadetta problem. Men då är det ju att de socialdemokratiska ledamöternai socialförsäkringsutskottet så att säga tuffar till sig gentemotfinansdepartementet och och ställer krav på att dessaförslag skall läggas fram. Annars brukar det ju inte ta så att få frambåde stora och komplicerade ärenden till . Det är egentligen en frågaom vilja och resurser att i finans- och socialdepartementen verkligen ta framförslagen. Från sida har vi ju redan tidigareredovisat ett förslag som vi tycker skulle kunna användas på detta område. Detär alltså fråga om att samma regler skulle kunna användas för hela marknaden som.de som gäller försrhåhusägare och lägenhetsinnehavare. När det gäller idrottsrörelsen finns det ju ett förslagfrån om hur problemet skulle kunna lösas på ett bra sätt.Det handlar återigen bara om att någon måste ta sig an förslagen och gå igenomdem tillsammans med idrottsrörelsen för att därefter presentera en gemensamlösning. Jag har sagt att detta är en lämplig uppgift för idrottsministern.Därmed skulle vi kunna få frågan avförd från bord. 9NILS-OLOF (): Tiden räckte inte till i mitt förra inlägg föratt säga något till angående de differentieradesjukförsäkringsavgifterna. Jag har aldrig sagt att det bara beror på att detblir administrativt krångligt som vi inte vill vara med på denna förändringutan går emot förslaget. Det är mera fråga om att vi inte tror påidéen somsådan. Det går inte, och det har jag sagt tidigare, attgenerellt säga att små företag har lägre sjukfrånvaro än stora. Skillnaderfinns, men dessa är inte beroende på företagens storlek. Man skapar alltsåingen rättvisa med differentierade avgifter i detta sammanhang. Detär en annan sak öm man vill gå in och stödja småföretagsamheten som sådan, ochdet finns säkert goda skäl till det. Jag har för mig att det i. direktiven tillden regionalpolitiska utredning som tillsätts sägs att en idé som skallprövas är att just använda avgiftssystemet som ett regionalpolifisktinstrument. Principen som sådan kan naturiigtvis diskuteras. För egen del anserjag dock att man skall gå försiktigt fram och ordentligt litvärdera de försökmed sänkta sociala avgifter som pågår i innan man går vidare. Menman studerar alltså redan denna fråga. Närdet sedan gäller idrottsrörelsen och socialförsäkringsavgifterna hade jaghoppats på att vi som arbetar med dessa frågor i utskottet skulle kunna varaöverens. är det ju sagt att en idrottsutövare är att betrakta som vilkenannan inkomsttagare som helst, och ufifrån de synpunkter som utskottet bordeföreträda skulle vi kunna vara överens om att inte någon typ av inkomsttagareskall malas ut ur systemet. Det är fakfiskt det ni är ute efter. Jagvill skilja på den principiella synpunkten och det sätt på vilket man skallstödja idrottsrörelsen i stort. När det gäller den del sorn ligger utanförsocialförsäkringsutskottets kompetensområde är jag gärna med och skjuter på.Men det är alltså en stor principiell skillnad mellan dessa saker. Egenavgifteroch pensionsgrundande inkomst för jordbrukare 10 (): backade nu något när det gäller de differentieradeavgifterna. Han säger att det finns möjligheter att se över detta i denregionalpolitiska utredningen. Men det framgår inte om man läserutskottsbetänkandet. Där hänvisar ni återigen till administrativa svårigheteroch att det är principiellt felaktigt att gå denna väg. Ni säger att det intefinns någon koppling mellan sjukfrånvaron och avgiftsuttaget. Jagtycker att detta låter lovvärt. Jag hoppas att vi på detta sätt skall kunna fåfram ett förslag som innebär att vi kan sänka avgifterna för egenföretagare ochsmåföretagare och använda detta söm ett aktivt instrument för att utveckla desmå företagen i hela vårt land. Jag tycker att det låter lovvärt att man nubackar på den punkten. Överläggningenvar härmed avslutad. Mom.2 och 3 (inkomstuppdelning i avgiftshänseende och avgiftsbefrielse för mindrerörelseintäkter) Utskottetshemställan bifölls med 188 röster mot 110 för reservafion 1 av . Mom.4 (bättre överensstämmelse mellan förmåner och avgifter för egenföretagare) Utskottetshemställan bifölls med 154 röster mot 144 för reservation 2 av . Prot.1987/88:21 Mom. 6 (kvittningsrätt) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 3 av m. fl. - biföllsmed acklamation. Mom. 8 och 9 (differentierad sjukförsäkringsavgift ocharbetsgivaravgift vid privat barnomsorg) Utskottets hemställan bifölls med 260 röster mot 35 förreservation 4 av och . 2 ledamöter avstod frånatt rösta. Mom. 10 (arbetsgivaravgifter från idrottsföreningar) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 5 avNils Carlshamre m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 12 och 13 (arbetsgivar/arbetstagarbegreppen ochförhandsbesked i socialavgiftsfrågor) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 6 avNils Carlshamre m. fl. - bifölls med acklamation. Utskottets hemställan bifölls. 4 § Företogs till avgörande utrikesutskottets betänkande1987/88:1 samt justitieutskottets betänkanden /88:1, 2, 4 och 5(beträffande debatten i dessa ärenden, se prot. Mom. 3 (parlamentarisk arbetsgrupp för kärnvapenfri zon) Utskottets hemställan bifölls med 263 röster mot 34 förreservation 1 av och . Mom. 6 (garantier vid utländska flottbesök m. Först biträddes hemställan i reservation 4 av OswaldSöderqvist med 20 röster mot 7 för utskottets hemställan med den ändring därisom föranleddes av bifall till hemställan i motion 1986/87:U405 av IngelaMårtensson m.fl. 270 ledamöter avstod från att rösta. Härefter biträddes hemställan i reservation 2 av AnitaBråkenhielm m.fl. med 66 röster mot 18 för hemställan i reservation 4 av OswaldSöderqvist. 214 ledamöter avstod från att rösta. Slutligen bifölls utskottets hemställan med 226 röster mot66 för hemställan i reservation 2 av m, fl. 6 ledamöteravstod från att rösta. Utskottets motivering godkändes med 206 röster mot 42 förutskottets motivering med den ändring däri som föreslagits i reservation 3 av 14 och . 45ledamöter avstod från att rösta. Mom. 7(nedrustningspolitikens framtida inriktning och arbetsformer) Prot. Utskottets hemställan bifölls med 188 röster mot 106 förreservation 5 av m.fl. 1 ledamot avstodfrån att rösta. Mom. 27 (kärnvapens förenlighet med gällande konvenfioner) Utskottets hemställan bifölls med 279 röster mot 17 förreservation 6 av . Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. Utskottets uttalande - som ställdes mot utskottets,uttalande med den ändring däri som föreslagits i reservation 7 av AnitaBråkenhielm m.fl. -godkändes med acklamation. Mom. I (bemyndigande för regeringen) Utskottets hemställan bifölls med 212 röster mot 82 förreservationen av m. fl. 2 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 2-7 Utskottets hemställanbifölls. betänkanden 2 och 4 Vad utskottet hemställt bifölls. Utskottets hemställan bifölls med 187 röster mot 110 förreservafionen av m. fl. 1987/88:2om semester, 1987/88:3om arbetstid, 1987/88:1om statlig personalpolitik och 1987/88:4om arbetsrättslig beredskapslag (prop. 1986/87:165), 1987/88:5 om datafrågor (prop. 1986/87:116) samt 1987/88:3 om ny tullagstiftning (prop. 1986/87:166). Talmannen meddelade attbetänkandena skulle debatteras i angiven ordning och avgöras i ett sammanhangefter avslutad debatt. Förstupptogs till behandling arbetsmarknadsutskottets betänkanden 2 om 15 semesteroch 3 om arbetstid, vilka betänkanden skulle debatteras gemensamt. 11 (vpk): Frågan om en förkortad arbetsdag har varitföremål för framför allt de arbetandes intresse . Målet harvarit att förkorta arbetsdagen . Vi från vpk anser att det nu måste fattas beslut omförkortning av arbetsdagen, och vi har redovisat attmotiven är många och starka. Ett av de allra mest vägande motiven är attåstadkomma jämställdhet, framför allt mellan man och kvinna. Det handlar ocksåom fler jobb och i förlängningen om att fördjupa demokratin i samhället. Dethandlar om att förverkliga mål som arbetarrörelsen har stått för, såsomgemenskap i samhället, möjligheter att umgås med våra gamla och våra barn påett riktigt sätt. Dagens samhälle är faktiskt sådant att människor genomolika åtgärder ställs utanför arbetsmarknaden. Arbetsmarknadens villkor gör atten del slås ut medan andra, som är kvar på arbetsmarknaden, får utföra ettenormt arbete och kanske slits ut . Men det handlar också om hur helavår kultur utvecklas och hur vi skall kunna delta i en meningsfull fritid. Allt detta kan förverkligas bara genom en rättvisfördelning av landets produktionsresultat. Tyvärr har på senare tidfördelningen av landets produktionsresultat gått åt fel håll. Företagen hargjort enorma vinster, människor och kapitalgrupper har berikat sig ochproduktivitet och effektivitet i produktionen har ökat. Fördelningen till dearbetande har däremot stått fillbaka, och därför är en förkortning avarbetsdagen och bättre semestervillkor en fråga om rättvis fördelning avproduktionsresultatet. Det handlar alltså om jämlikhet och rättvisa. Det är nu kravet på sex timmarsarbetsdag väcktes, och det har gått genom många led i arbetarrörelsen. T. o. m.i borgerliga läger har frågan diskuterats. Men som frågan hardiskuterats av fackliga topporganisationer, i klassamarbetets anda, tillsammansmed parlamentet och över partigränserna, från de borgerliga tillsocialdemokraterna, har kravet stoppats. Utvecklingen på arbetsmarknaden hargått åt ett annat håll, från en förkortning av arbetsdagen tillkonjunkturanpassade arbetstider, flexibla arbetstider över dagar, veckor,årstider och t. o. m. år samt drastiskt ökad övertid. Detta utnyttjas avföretag och myndigheter, framför allt för de grupper som skulle behöva en förkortadarbetsdag. Jag tänker på de unga familjerna, som är i början av sin karriär.Framför allt de unga männen utsätts för mycket hårda övertidskrav, samtidigtsom de också för sin försörjning måste jobba övertid. Det är läget . Senast denna fråga på ett avgörande sätt fick sinbestämning utanför parlamentet var vid den socialdemokratiska kongressen, somsköt frågan vidare till att gälla en sjutimmarsdag . Eftersom densocialdemokratiska kongressen har bestämt detta, kommer regeringen också atthandla därefter. Men som frågan om sextimmarsdagen har förskjutitslångt framåt i tiden, så att den inte ens skall avgöras , finns detbland kraven inför årets avtalsförhandlingar många krav på att det förstasteget mot en förkortad arbetsdag skall tas. Vpk har därför i en reservation ställt kravet attriksdagen nu måste besluta i frågan. Men vad händer då? Jo, då tillsätterregeringen en konsekvensutredning, som skall se på frågan igen. Vpk haringenting emot att frågan utreds så att en plan kan läggas fram för ettförverkligande av målet om sex timmars arbetsdag. Men denna kommitté skall barafortsätta att fundera - som DELFA har gjort - och vad händer undertiden? Kommer vi åter ännu närmare bilden av SAF;s arbetsliv? Ja, faran ärmycket stor. De fackliga parterna har inget konkret att sätta emot när det gäller att stoppa utvecklingen mot konjunkturanpassad arbetstid,flexibel arbetstid eller ökad övertid. Arbetstagarna får försökaväga och köpa kompromisser och halta sig fram på arbetsmarknaden. Det blir helatiden målet om förkortad arbetsdag som får stryk. Därför anser vpk att en huvuduppgift är att börja gå vägenmot en generell arbetstidsförkortning, och därför står vårt krav kvar, dvs. attriksdagen skall besluta om utarbetandet av en plan för sex timmars arbetsdag,som lämpligen börjar gälla . Frågan om överfid är lika viktig när skall fattabeslut. Övertiden utnyttjas nu på ett helt oacceptabelt sätt, och därför bör enbegränsning av övertiden införas , i ett första steg lämpligen till 50timmar . Semesterfrågan har egentligen samma innebörd. Viktigafrågor ur rättvise-och jämlikhetssynpunkt förhalas och skjuts . Detgamla rättvisekravet om en semesterlönefond som väcktes för länge sedan harbollats fram och tillbaka här i och får inte heller nu någonallvarlig behandling i semesterkommittén. Det handlar om att de grupper som harekonomiska svårigheter och har höga kostnader för en ordentlig rekreation måstefå ett stöd. En semesterlönefond i någon form skulle kunna ge detta stöd, ochutformningen av en sådan bör diskuteras. En semesterlönefond skulle också kunnaskapa alternativ till den kommersiella fritiden, t. ex. i fackföreningsregieller i kooperativ regi. Det handlar inte bara om de ekonomiska villkoren närdet gäller en semesterlönefond. Vpk kräver att en sådan fond inrättas. En rent praktisk fråga - som inte heller kanklara ut - är detta att den som har sparat den femte semesterveckan i flera åroch vill ta ut en ordentlig semester enligt lagen, inte får ta ut hela dennasammanhängande ledighet , , enligt en dom iarbetsdomstolen. Det är ett fantastiskt beslut, om man betänker att semesternär till för vila och rekreation. Inte ens i den frågan kan bestämma,utan den måste skickas till kommittéer. Erfarenhetsmässigt vet vi att mantydligen inte vill ta tag i dessa frågor. Det är en liten skamfläck att denbeslutande instansen, , inte kan ge ett positivt besked om att fråganskall lösas för de människor som sparar sin semester - det är ofta människorsom har hårt arbete inom industri, vård, omsorg och service, som har tänkt sigatt göra något bra av de sparade veckorna och som behöver det. Med detta, herr talman, yrkar jag bifall till dereservationer som vpk har fogat till de två betänkanden som behandlas. 2 protokoll 1987/88:21 12 (): Vi behandlar nu betänkanden från arbetsmarknadsutskottet som gällersemester och arbetstider, som sade. Jag skall vara ganskakortfattad, därför att båda dessa frågor är just nu under utredning, somLars-Ove nämnde. Semesterfrågornabehandlas i semesterkommittén, som har som sin huvudsakliga uppgift attkartlägga skillnaden mellan olika löntagargrupper och överväga en utjämning avde olika villkoren. Den skall vidare överväga den enskildes möjligheter attpåverka just semesterns förläggning. Den skan också ta upp bl. a. frågan omsparad semester och förenklade regler för detta m, m. Demotioner som behandlas i betänkande nr 2 om semesterfrågorna är i stort settsamliga under övervägande i semesterkommittén. Utskottet anser inte attkommitténs arbete skall förhala semesterfrågorna, utan den skall bringa klarhetoch komma till beslut , varför utskottet, med hänvisning just tillsemesterkominitténs arbete, avstyrker samtliga motioner. Semestervillkorenför jordbrukare skulle jag vilja beröra särskilt, eftersom de inte tas upp isemesterkommittén. framhöll ju vikten av attjordbrukarna får möjligheter till samma semester som andra företagare, och bl.a. därför tyckte utskottet att det var väsentligt att avbytarsystemet byggdes ut. Detsom har hänt är att lantbrukets avbytartjänst startade enförsöksverksamhet med semester för jordbrukare på initiativ av bl. a, LRF.Denna försöksverksamhet har utvidgats till ytterligare nio distrikt från den1 . Utvärdering av samtliga försök skall ske . Medhänvisning till detta avstyrker utskottet även motionerna rörande jordbrukarnassemester. ,som skall arbeta , har till uppgift att kartlägga förutsättningarför och konsekvenser av de olika arbetstidsförkortningar som är föremålför diskussion. Det handlar om en daglig arbetstidsförkortning, längresemester, pensionsåldern och utökad ledighet för småbarnsföräldrarna. Dethandlar också om de olika former av alternativa arbetstidsförkortningar somhar diskuterats , t. ex. arbetstidsbank. harockså övertagit DELFA:s uppgift att utreda förutsättningarna . Förslagom arbetstidsförkortningar har ju, precis som sade, under istort sett blivit alltmer diskuterade och vunnit allt större gehör utebland allmänheten. De har kommit upp till diskussion i många organisationer,också de fackliga organisationerna, och hos parterna på arbetsmarknaden.Behoven av arbetstidsförkortningar på olika områden har även ökat. Det gällerkanske framför allt småbarnsföräldrarnas situation på dagens arbetsmarknad. Jagtror att arbetstidskommitténs arbete kommer att bli mycket viktigt. Det bör ökaförutsättningarna för att man skall kunna ta de första stegenmot en förkortning av arbetstiden. Men det behövs en ördenthg analys av vilkakonsekvenser de här olika förkortningarna får för hushållen, för familjerna,för produktiviteten, för jämställdheten, för prisutvecklingen, för denregionala utvecklingen och också för arbetets organisation. kommerframtidens arbetsplats att se ut? Ser den ut som dagens arbetsplats? Vilkaförändringar kommer vi att kunna se fram mot ? Vilken betydelse får detför diskussionen om vilka arbetstider vi skall ha? Detta är några exempel. Jag är övertygad om att ett sådant här arbete hari stortvärde både för arbetsmarknadens parter och för de politiska partierna - och jagär övertygad om att det gäller även vpk. Det handlar inte om att förhala deviktiga frågorna om arbetstidsförkortningar, utan det handlar om att, genomutredningens kartläggning, och genom de ställningstaganden som kommer attredovisas i utredningen från såväl parter som partier, kunna ta de förstastegen mot en samlad bedömning av vilka vägar vi skall välja för att förkortaarbetstiden fram . Med hänvisning till kommitténs arbete avstyrker utskottetsamtliga motioner. Jag yrkar bifall till hemställan i betänkandena 2 och 3 ochavslag på reservationerna. 13LARS-OVE (vpk) replik: har som ordförande i kommitténpå arbetsmarknadsutskottets vägnar avstyrkt alla krav på en förkortad arbetsdag.Det är kanske helt naturligt, om man skall ha någon aktning för sin egenkommitté. Detta är alltså ingen utredning. Utredningar får jukonkreta uppdrag, åtminstone fick de det . Men vi har ju också i storutsträckning förlorat tron på utredningar och deras förmåga att lägga framförslag som är målinriktade. Här handlar det tydligen inte om en politisk vilja. Den socialdemokratiskakongressen har ju sagt att detta skall skjutas . Det skall bli sjutimmars arbetsdag , och när sex rimmars arbetsdag skall kommavet vi inte alls. Där har vi målsättningen. Man kan då fråga sig vad DELFA egenfligen har gjort underalla dessa år -då vi nu skall börja om igen, . Min och vpk:s krifikav DELFA är väl helt riktig, om man måste ta dessa konsekvenser och köra dethär varvet igen. Eller är argumentet att det kanske är för gamla erfarenheter?Då blir ju erfarenheterna fram också för gamla, och då får vi taen ny konsekvensutredning om arbetsfid. Det handlar ju faktiskt om politiskvilja att besluta om att genomföra förslaget - om man vill ha den härfördelningen i samhället. Vi vet alla att en förkortning av arbetsdagen fårkonsekvenser på arbetslivets område, kanske t. o. m. problem som vi måsteklara. Men inte klarar man dem i en konsekvensutredning, om man inte i DELFAhar klarat dem och blivit mogen för beslut. Att tillsätta enkonsekvensutredning utan målsättning måste egentligen vara ett bedrägeri mot deärliga krafter inom parfierna som har ställt upp för sex fimmars arbetsdag. Vpkkommer självfallet att vara med i denna konsekvensutredning. Men det huvudkravvi ställer är att skall fastställa en plan för sex timmars arbetsdag. Jag tycker att man tar mycket lätt på frågan om vad somskall hända, när man inte beslutar om en förkortning av arbetsdagen påarbetsmarknaden. Om man nu vill ha en daglig arbetsfidsförkortning, så måsteman hejda den utveckling som pågår idag- flexibla arbetstidsformer och mer övertid. Det är ju nästan en förutsättning.Annars har man byggt fast sig i ett system där det är omöjligt med enförkortning av arbetstiden. Anf.14 () replik: säger att det inte finns några konkreta uppdrag tillarbetstidskommittén. Jag och de företrädare för partierna och parterna somdeltar i denna utredning är ganska övertygade om att den har ett mycket konkretuppdrag , att direkt utreda: Vilka konsekvenser får -och vilkaförutsättningar finns det för - de olika förslag som föreligger när detgäller arbetstidsförkortningar? Det handlar inte om att förhala.