prot · GB09138 · 1987-12-31 00:00:00 — Jag har ingen avsikt att yrka bifall filldetta yrkande -infe för atf jag tycker atf mitt yrkande är felaktigt, jagtycker def är utomordenfligt rikfigt - men man skall ju inse när majoriteten ärstörre ärt t. o. m. fem sjättedelar. I rättvisans namn bör påpekas aft övergångsreglerrta bUvitmateriellt bättre efter ulskottsbehartdlingen. Opposifionen har gett vissavkastning, det får man ju säga. Men fortfarande bryter reglerna motgrundläggande rättsprinciper, och rättsprinciper är vikfiga.. Slutsatsen av det beslut som kommer att tas med stor - ja,överväldigande -majoritet i denna kammare är aft oanfastbarhetsprincipen integäller för pertsiorter enligt ATP. Jag kan inte tolka detta på ett anrtat sättärt aff ATP kommer aft ge ett ufomorderttligt bräckligt pensionsskydd iframfiden, bräckligt därför aft medborgarnas skydd mot politiska - oftakortsiktiga -beslut i realiteten saknas. Till vadjag uu sagt kommer ytterligare "principbroff". ATP-sysfemet grundade sig på en inkomstgaranfiprincip.Defta irtrtebär i klartext att pensiortärernas behov infe hade medpensiortsfordrart aft göra. Alla som hade intjärtat pensionspoäng skulle behandlasUka. Av utskoftsyff-randet kan man utläsa att man nu frångått dennagrundläggande princip, i alla fall i eu viss del av systemet.Övergångsreglerrta har byggt på ert för ATP-sysfemet främmartde behovsprincip.Detta framkommer också av ordvalet i betärtkartdet. Man talar hela fiden omstöd, irtte om vad det i alla fall ursprungligen var: en fordran. Jag vef affde som försvarar behovsprincipen gör det på följande sätt: De ursprungligaprinciperna har under resans lopp övergivits. .Dess värre kan dertnaförändrirtg svårUgen preciseras i tiden, vilket nafurligtvis är besvärligt förmedborgarna. Som jag påpekat i min motion är def av vikt atf dennacentrala förändring i pensionssystemet verkligert blir kärtd blartd gemene man.Samtidigt måsfe reglerna för rätten till avdrag för förpensionsförsäkringar väsentligt ökas. Nå, äveu här har kanske oppositionen gett en vissavkastning. I kuude man i förrgår läsa atf statssekreteraren slog fast aft socialdemokraterna infe har för avsikt atf försämraavdragsreglerna för pensionspremier , nota bene omsocialdemokraterna fortfarande Naturligtvis kärtrter jag mig luttrad irtför löftert frårtdet hållet. Viktigt är emellerfid aft märtrtiskor i gemert observerar affräftert fill avdrag för pertsiortspremier är ufomorderttligt viktig för demsomvill ha ert ekonomiskt trygg och framför allt oberoende - från myndigheteroberoende - ålderdom. Moderata samlirtgsparfief har här klart artgivit ert heltanrtart färdriktrtirtg - precis som jag gjorde i mirt motiort: avdragsräffertmåsfe väserttligf förbättras och valfrihetert mellart olika sparformer förpertsiortssparartde måsfe vidgas. Och rtu kommer jag till det som måsfe vara de väsenfiigaslutsatserna av min analys. ATP-sysfemet har hamrtat i dert principlöshef sominsatta och omdömesfulla kritiker befarade . Varrtingarna motregeländringar av retroaktiv karaktär har besannats. Diagnosert är ställd.Skyddet frårt ATP håller på aft förvartdlas till ert chimär. Under de senastedagarna, uuder def senaste riksdagsåret, har kravert på fasta spelregler hörtsallt oftare. Pensiortssparartde är kartske def mest långsiktiga sparande enmärtrtiska ger sig in på i sitt liv. Därför är fasta spelregler just förpensionssystem ett oeftergivligt villkor. Dagens realitet måste vara aft skapa tilltro fill enlårtgsiktig, väl gertom-tärtkf och rättvis omvartdlirtg av ATP-sysfemet tillett robustare och fråu politiska beslut frisfåeude och fredat pensionssystem.Deri polifiska markrtadert - som kännefeckrtas av kortsiktighet - är nämligensäUsynt olämplig för aft hantera på lång sikt uppbyggda pertsionssystem: Jagtror - ja, jag är helt säker på - aff tillfrort till framtiden och optimismenockså inför ålderdomen kräver en helt rty ATP-ufrednirtg, så att det kart bliförändrirtgar som just tillfredsställer de krav jag har ställt upp. En sådanutrednirtg måste bygga.på följartde grundpriciper: Att rättsförluster för infjärtade rättigheter undviks. Aff medborgarna ges möjlighet atf bygga uppett eget pensions-och efferlevartdeskydd. Detta innebär - som jag redan sagt -atf avdragsreglerna för försäkringspremier för pensiorter måsfe väserttligenförbättras, infe försämras. Aft förmårtersom inte motsvaras av de från början stipulerade infjärtandereglerrta - defgäller s. k. fripassagerare, där motivert ibland är arbefsmarknadssyrtpunkfer -avförs från systemet och om så anses lämpligt betalas över statsbudgeten. Atfmöjligheterna aff återföra pensionsåldern fill deu i ATP-systemet ursprungligapensiorisålderrt övervägs, allra helst som den genomsnittliga Uvslängdert ökaroch befolkningsutveckliugert kommer atf kärtrtetecknas av få unga och måugamedelålders och äldre. Detta krav har ju diskuterats i eu utredning, varsredovisning publicerades i går; utredningen har gjorts av eu nafionalekortom iLuud. Det är ert fråga som ligger i tidert. Givetvis bör kortsfruktiouen kunnagöras flexibel. Mänrtiskor åldras olika, och problemen kan vara olika, Aft förslagframläggs som gör det möjligt atf successivt ersätta ATP-systemet med privataförsäkringsalfernafiv. Defta är def bäsfa sättet att skapa möjligheter förmänrtiskors egna värderingar och önskemål för aff påverka den egna planeringeninför ålderdomen. Det är och har alltid varit. Prot,1987/88:138 Reformering av den allmänna försäkringensefterlevande-förmåner m. m. 1987/88:138 10junil988 Reformering a v den allmänna försäkringensefterlevande-förmåner m. m. herrtalman, skönare att vara "herre i eget hus" än aft behöva föriita sigpå myrtdigheter och överhet. Defta gäller kartske allra mest rtär krafferrtabörjar avta och möjligheterna att flytta - att rösta med fötterna - eller finnanya alternativ är försviunartde små. För att inga missförstånd skalluppstå: I botten måsfe allfid ligga ett tillfredsställande grundskydd för allapensionärer. Dess värréiiar min motiort fått en ufomordeufligtstyvmoderlig behandling i utskottet. Jag vet aff det infe är mödan värt afföver huvud taget ställa motionen inför votering. Jag avser i stället atfåterkomma fill den här frågan. Tiden koinmer aft bli mogen för mina förslag.Det har jag redan sett bevis på. Min inställning till poUtiskt beslutsfattandeär kanske något apart, i alla fall i denna kammare. Min pi-ogramförklaring rtärjag kom irt i för srtart var aff min främsta uppgift äraft miuska dert politiska markrtadert. Det firtrts mårtga skäl filldetta, mert ett av de vikfigare är aff beslutsfattandet inom en polifisk sektorav deu storlek vi har i dagens helt naturligt får betydande brister.Analyserna av de beslut som skall fatfas blir dess värre ofta bristfälliga,utomordentligt bristfälliga. De många besluten leder till besvärande fidsbrist.Osäkerhefsabsorpfioncrt i beslutssystemet gör att de strategiska ochlåugsikfiga frågorrta får ert styvmoderlig behartdlirtg, rriedan frågor med merpublikknipartde och emotionell laddning ägnas alltför stort intresse.Besvärliga sakdiskussioner undviks. Ert av orsakerrta är just tidsbristen -irtte ortd vilja - och ert alltför stor belastning av def polifiskabeslutssysternef. Def som sker här i kammaren, herr falmau, är - särskilt - till övervägande delen av symbolisk natur. Besluten fattas infe här. Som eu symbolisk gest för aff bl. a. uttrycka min krifikav socialförsäkringsutskottets bristfälliga behandling av de handlirtgar somlegat på utskottets bord kommer jag atf avstå fråu att delta i kammarensbeslutsfattande i detta ärende i dess helhet. Def är rikfigt aff de frågor som skaffeufskoftet yttratsig över har fått en lårtgt mer infrärtgande behandling. I konsekvenserts namrtkommer jag dock att helt avstå från atf delta i beslutsfattandet. Reellt spelardetta ingen som helst roll. Men jag vill ärt en gång poärtgtera: En vidgad avdragsräftför pensiortsspa-rande, på det sätt som föreslagits i mirt mofiort och i andramoderata motioner, kommer aff ge framfidens pensiortärer mycket, mycket störremöjligheter aff ordrta sitt liv ävert på ålderdomcrt. Det är, som jag sadetidigare, mycket viktigt att vara herre i eget hus, herr talman. Jag är heltövertygad om atf fiden är på min sida och aft besluten kommer attgå min väg. AnL 8 (): Jag brukar ju rätt ofta bli kallad obotligoptimist. Jag tror förstås infe atf def går aff här, på denna den ytterstadagen, omvända den kompakta majoritet som råder i def här ärertdet. Här harkammarens , , talat på sitt allfid retoriskt likabriljanta sätt och backats upp av fyra inflytelserika kvinnor från fyraparfier. Och, herr falman, då kan man ju frågasig: Vad är att göra? Men likväl vill jag framföra mina synpurtkter i det härärertdet. Urtder dert gångrta treårsperiodert är def fåriksdagsärertdcrt som har engagerat och oroat så många enskilda märtrtiskor somfrågart om änkepert-siorterrta, trots att ärertdet närmast smugits fram. Jag,och jag är säker på många ledamöter med mig, har fått mängder av brev ochtelefonsamtal från människor som varit djupt bekymrade över regerirtgensförslag. Kds är def enda parfi som motsatt sig förslaget och yrkatavslag på regeringens proposition. När rtu utskottet behaudlaf regeringertsförslag har man tydligen i någon mån tagit intryck av deu omfattande krifiken,och betänkandet innehåller uppmjukningar av övergångsbestämmelserrta som ärposifiva, men är ertligt vårt förmenande utformningen av förslagetsom helhet oacceptabel. Frågan om en reformering avefferlevandeskyddet har fidigare varit aktuell. Den s;k. pensiortskommiffért,som hade fill uppgift atf bl. a. visa hur ett köusneufralt efterlevandeskyddskulle kunrta utformas, presenterade 1981 ett betänkande som utgjorde grundenför en proposition. Regeringen tvingades dock deu gången fa fillbakapropositionen efter en kraftfull och berättigad kritikstorm, som anfördes avden förra riksdagsledamoten . 1984 tillsattes dert s. k. pertsiortsberedrtirtgert föraft göra ert översyrt av vissa frågor inom den allmänna pensionerirtgert. Bl.a. fick man i uppdrag aff ta upp efferlevandepertsiorterirtgert fill rtybehartdlirtg. presenterades def betänkande som är grundert fördert proposition som behartdlas. ATP-systemet är en försäkring, ett avtal,vars förmåner infe ensidigt kan lagsfiftas bort av staten, om densamma göranspråk på aft vara en rättsstat. Förärtdrirtgar av systemet förutsätter att desom är auslutua och har räkrtat med att vid ett everttuellt dödsfall kuurtaåtrtjuta förmåuerrta från försäkringert skall hållas skadeslösa. De föreslagrtaövergårtgsbesfämmelser-na uppfyller infe, anser jag, dessa krav, och inteheller med socialförsäkriugs-utskoffefs ändringsförslag görs defta. ' Allt detta har framförts i kds motion. När utskottet isitt betänkande sammanfattar kds mofion har man fångat detta på ett utmärktsätt. Hur bemöter då utskottet kds principiella invändningar? Jo, maninskrärtker sig fill atf kortstatera aff förärtdrirtgar ägt rum ifamiljemöusfrert och att detta mofiverar förärtdrirtgar avefferlevartdeskyddet. Mot bakgruud av defta ställer mart sig bakom principerrtai regerirtgerts förslag och avstyrker kds-mofiortcrt. behöver irtte ha speciellt högt ställdaartspråk och förvärttrtirtgar på mofiveringar för avslag, för att bli rejältbesvikert på utskottets behandling. För övrigt ifrågasätts infe i kds-motionenmofivet fill förändringar i efferlevandeskyddet, men vi har principiellairtvärtdrtirtgar mot förslaget och dess effekter. I likhet med vad ert av pensiousberedniugens sakkunnigaframför i ett särskilt yttrande anser kds att det behovsresouemang somutredningen, propositionen och utskottet ibland kommer in på, infe hör hemma idiskussionen omkring efferlevartdeskyddet. Prot, 1987/88:13810 juni 1988 Reformering av den allmänna försäkringensefterlevande-förmåner m. m. Reformeringav den allmänna försäkringens efterlevande-förmåner m.m. skall infe relaterasfill dert' försäkrades behov utan tUl de intjänade pensionspioängen. Låt mig få citera något av vad /SR skrev i sitt remissvar, där manavstyrkte förslaget från pensionsberedningen: "Alltifrånden första presentatiortert har all strategi varit irtriktad på aft befästa dtmparfipoUtiska enigheten som uppnåtts, vilket i sin tur förhindrat djuparediskussioner o'm motiven för ett borttagande av deu form av efterlevandeskyddsom änkepensionen utgör, Parfiernas huvudintresse har varit aff liigga locketpå föratt undvika den form av bakslag som inträffade 1983 då enproposition med delvis liknartde irtrtehåll fick dras fillbaka." Sålångt /SR:s remissvar, vilket för övrigt är undertecknat av ,som torde vara väl irtsaft i def svenska parlamentariska spelet. Deparfier som genom pensionsberedningens förslag ställt upp bakom förslaget haruppenbart önskat att skapa minsta möjliga uppmärksamhet omkrirtg den härfrågan. Dert skall irtfe tillåtas få något utrymme under valrörelsen, därväljarna kan tänkas komma atf ställa besvärande frågor. Därför har remisstidenvarit endast en månad, och därför har den offenfiiga debatten ända fram fillden före motionsfiderts utgång varit i def närmaste obefintlig.Den debatt som dock förekommit har med all önskvärd tydlighet visat aftexperfberäkning står mot experfberäknirtg när det gäller förslagets effekter.Bara det är i sig skäl fill aff avvisa förslaget. Jag vill fråga utskottets ledamöter varför man har övergett synen påATP-pensionen som ett försäkringssystem. Är def i enlighet med utskottetsuppfattning aft staten ensidigt skall förärtdra och ha rätt atf förändrapensionsvillkoren? Hur kunde det då bli sådartt väsen och sådant ordval här ikammaren i samband med att skaften på pertsiortsförsäkrirtgar kom. Jagskulle också vilja be utskottets borgerliga ledamöter något utveckla sin syrtpå frågan om familjens valfrihet. Anser de att föreliggande förslag ökar ellerminskar friheten för familjerna aff själva råda över sina förhållanden? Hela förslaget fill nytt efterlevandeskydd utgår från eu önskebild avinkomstfördelningen mellan män och kvinnor. Många efterlevande kviirtrtorkommer att få ett drastiskt försämrat efterlevandeskydd i jämförelse meddagens. Det är förvånande aft samtliga övriga parfier enats om detta förslag.För något år sedan reagerade samtliga borgerliga partier sällsamt kraftfullt,och def med all rätt, mot den s. k. engångsskatten på pensionsförsäkringar. Nuaccepterar häpnadsväckande nog borgerligheten att vissa ankor skall få sinapensioner försämrade. Efter tillkomsfert av dagens pensionssystem har def skett en kraffig.öknirtg av andelert förvärvsarbefartde kvirtrtor. Det alldeles övervä-gartdearttalet kvinnor har dessutom kvar sitt förvärvsarbete även efter det aft defått barn. Ipropositionen heter def: "De kvinnor som står utanför förvärvslivetär i stor utsträckning äldre kvinrtor som byggt upp sitt liv uuder en annanepoks saruhällsmöuster och familjeförhållanden. Till följd av den ökadeförvärvsfrekvensen bland kvinnor tjänar dessa rtumera in rätt fillegeupert-sion från ATP i.en helt annan utsträckning än fidigare." Detär mot denna bakgrund som det har ifrågasatts om den nuvarande utformningen avfamiljepensiorteringen är motiverad. "Pensionsformen framstår somotidsenlig framför allt för de yngre géuerafionerua", skriver statsrådet iproposifionen. Verkligheten låter sig infe önskas bort. Citaten visar aft regeringertirtte tagit härtsyn fill den fakfiska situationen. I åldrarna ärförvärvsfrekvensen bland kvinnor . Av kvinnorna arbetar helfid och34,delfid. Av männen i samma ålder är förvärvsarbetande, 80,8 %arbetar heltid, medan blott och bart arbetar deltid. Detfinns också skäl atf erinra om atf kvinrtorna är verksamma irtom låglörteyrkerti betydligt större omfattning än mänrten. Eftersom lönen är grundande förpensionen följer denna situafion med låga inkomster kvinnorna även efterpensionsdagen. I vissa åldersgrupper saknar mer än varannan kvinna nya förslaget till efterlevandeskydd innebär att man i jämställdhetens namnåstadkommer en försämrirtg av situationen för en grupp kvinnor. Detär vidare olyckUgt atf socialdemokraterna och fre borgerligapartier tar avstånd från den för vår demokrati så grundläggartde synen atffamiljen skall befraktas som en enhet. När en familj som ekortomisk erthefupplöses geuom dödsfall, måsfe rimligert dert efterlevartde tillförsäkras enekonomisk situation som infe innebär en radikal försämring. Varjefamilj äger enligt mitt synsätt den absoluta räfteu aft själv avgöra hurarbetsfördelningen inom familjen skall göras. Myndigheter och politiker harinfe ett uns att göra med hur familjert väljer att ordrta rtär def gällerarbetstider. Denrta prirtcipiellt oerhört viktiga fråga har hamrtat i skymuudani deu här debatten. Diskussiouerrta om efferlevartdeskyddet har kommit atfhandla mer om övergångsbestämmelserna än om slutprodukten. Genom detta undvikerman delvis krifik från de närmast berörda, eftersom frågan om pensionsskyddetbUr alltmer aktuell ju närmare pensionsåldern man kommer. Fråukds sida vill vi poängtera valfriheten för familjen; att familjen själv skallha rätt och möjlighet att välja hur man vill ordna förvärvsförhållandert ochbarnomsorg. Det tycks numera vara något som de borgerliga partierna också ärberedda aft förorda genom sitt förslag fill beskaffat vårdnadsbidrag. Def ärdärför något förvånande atf de nu sluter upp bakom ett pensionsförslag somförsämrar familjens möjligheter aff själv ordna sin barnomsorg. Från Riksdag & Deparfemertt, redovisade irtr 9 några exempel på effekter av förslaget när det genomförts. En kvinnasom blir änka när hort är och som haft ert inkomst av deltidsarbetepå . medan hennes avlidne mau haft en irtkomst på , kommermed det föreliggartde förslaget att förlora . i jämförelsemed om nuvarande system får ligga fast. Qmvi fiffar närrnare på nämnda familj kan vi se att familjen vid en hyra på . lever på 1,46 gånger existensriiinimuiri: Om maurtcrt avliderhamrtar kvirtuan efter omställningsperioden, om hon har oförändrad hyra, på1,15 gånger existensmirtimum. Om hou flyttar till en billigare lägenhet, med enhyra på , hamnar hon på 1,36 gånger existensminimum. Prot.1987/88:138 10junil988 Reformeringav den allmänna försäkringens efterlevande-förmåner m. m. Reformering av den allmänna försäkringensefterlevande-förmåner m. m. Om förslaget fill försämringar av efferlevandeskyddetgenomförs skulle kvinnan vjd en hyra på . hamna på 1,05 gångerbasbeloppet. Om hon flyttar fill dert billigare bosfadert hamrtar hom på 1,26gårtger basbeloppet. Kds förordar liksom övriga parfier aff defrtuvaraude systemet för efferlevartdepcrtsiorter skall omarbetas, men aft dettaskall göras i samband med atf ATP-sysfemet som helhet ses över. Aff på det sättsom föreslås bryta uf en del i systemet är, ur vår syuvirtkel sett,oacceptabelt. Kds anser att följande principer skall vara vägledande förett nytt förslag ,rörande elierlevandeskyddef: * efferlevartdeskyddet skall varakörtsrteufralf, dvs. efterlevandeskydd skall utges för bäde änkor och ärtklirtgar; * irtgen som under vissa givnaförutsättningar anslufit sig till ATP-systemet skall tvingas få försäkringens villkor ändrade; * fyngdpunkfeu inom den framtidaefterlevartdepertsiorteringen skall ligga på barrtpertsiorteringert, som bör förstärkas. Kds kan instämma i utskottets förslag i denna del; * atf efferlevandeskyddet utformasmed häusyrt fill aff familjert utgör en ekortomisk erthef. Mot bakgrund av defjag här anfört vill jag yrka bifall till motion Sf540 och därmed avslag påpropositionen. AnL 9 (): Jag skall säga rtågra ord om en motion sominfe finns, och jag har sålurtda irtga yrkartden. De syrtpurtkfer som jag hade på proposifion 171, i denmotion som jag drog fillbaka, tillgodosågs senare i vår moderata kommittéiuofiort.Utskottet har sedan i flera avseenden förbättrat propositionens innehåll. Jagsaknar emellertid den disfirtkta skrivning som skulle ha lugnat min oro förmånga kvinnor och deras situation efter 1990. Därför utgår jag fråu att dagensriksdagsbeslut, med dess skrivningar och bakomliggande stämnirtgar, rtoga följsupp i def fortsatta pensionsbereduings- och riksdagsarbefet. Jag gjorde mig till folk för mårtga oroliga kvinnor i minmotion; def var avsikten med den. Allt hade varit så mycket enklare om dessakvinnor i stället fillåtifs atf framföra sina synpunkter själva i ett brett,tidsmässigt väl fiUtaget remissförfarande i ert fråga som är så betydelsefullför dem och deras framfid. Jag beklagar, herr talman, att man förbisett ellerignorerat denna viktiga ingredierts i ert demokrafi. Det är mirt förhopprtirtg att de ändringar som utskottetnu vidtagit kommer dessa kvinnor till del på ett positivt sätt. Def är ocksämin förhoppnirtg aft de fall, som ourtdvikligen kommer i kläm uär systemförändringarav denrta digrtifet gertomförs, skall hanteras med all tänkbar hänsyn ochvarsamhet. Def har man anlednirtg aff förvärtta sig rtär samhället på allasvägrtar mäktigt irtgriper i tiuskilda människors liv och vardag. Jag har velat göra denna röstförklariug, iutebara som representant för många kvirtrtor utau också som representant förBraskens stad. AnL 10 SocialministerGERTRUD : Reformeringert av socialförsäkringarrta får irtte startua av-vi fåriute vara rädda för reformer, sade . står nu inför affbesluta om en viktig reform - en förbättrirtg av socialförsäkringssystemet.Det var en mycket stor enighet inom pertsiortsberedrtirtgert, som avlämrtadedetta förslag fill regerirtgen, och regeringert har ju i sin proposifion följtberedningens förslag. Jagvill tacka socialförsäkringsutskottets ledamöter över partigränserna för ettmycket bra konstruktivt arbete för att göra denrta reform ännu bättre. Och jagtycker aff det är en styrka när en sådart här reform kart beslutas i mycketbred enighet. Somkvirtrta nummer fem, herr talman, vill jag instämma i hyllnirtgskörert tillNils Carishamre. Jag har också tagit del av dert erfarerthef, det kunnande, defsociala engagemang och def patos som besitter. Uuder ibörjan på 70-talef hade jag förmårtCrt atf få samarbeta med iutskoftsarbetet, och jag har sedan följt arbete i den svertskariksdagen. Jag vill alltså säga fack, , för ett gott arbete. 1987/88:138 10juni 1988 Reformeringav den aUmänna försäkringens efterlevande-förmåner m. m. Överläggnirtgert var härmedavslutad. Mom.1 (avslag pä propositionen) Utskottetshemsfällan bifölls med 312 röster mot 1 för motion Sf40 av . 1ledamot avstod frårt aff rösta: Mom.4 (nuvarande avdragsräft för pensionsförsäkringar) Utskottetshemställan med godkännartde av utskottets mofiveriug bifölls med 293 röster mot18 för utskottets hemställart med godkärtrtartde av den i reservation 1 avMargö anförda motiverirtgert. 1 ledamot avstod frårt aff rösta. Mom.5 (framfida förbätfrirtgar av villkoren för pensiortsförsäkrirtgar m. )Utskottefs hemställan bifölls med 238 röster mot 75 för reservafion 2 av NilsCarishamre m. fl. 1 ledamot avstod från aft rösta. Övriga moment Utskottets hemställan bifölls. 4§ Beträffande de på föredragnirtgslisfan närmast upptagna ärenderta,trafikufskoftefs betänkande 1987/88:28 - som föredragits vid kammarensarbetsplenum den 9 juui (prot, 137) - jusfitieutskottets befäukartdert1987/88:36 och 45 samt kortstitutionsutskotfets betänkande 1987/88:43, beslötkammaren på förslag av falmanrtCrt medge aft voteringarna fick äga rum i ettsammanhartg sedart debatfert i alla dessa ärendert avslutats. Prot.1987/88:138 , Föredrogs -- \- \-------- :~1987/88:36 om åtgärder mot unga lagöverträdare (prop, 1987/88:135), Inriktning avtelepoliti- g-j/. j straffmätning och påföljdsval m, m, (prop, 1987/88:120)samt ken 1987/88:43 om riksdagensarbetsformer (prop-, 1987/88:22). Först fortsattes behandlingen av trafikutskottetsbetänkade 28 om inriktning av telepolitiken. Inriktningav telepolitiken (forts, från prot, 137) AnL 11 (): Förändringarnapå telekommunikationsområdet sker nu mycket snabbt. Många fidigare beslut inomteleområdet måste därför omprövas, och anpassning till den situation som nyteknik skapar måste ske,