prot · GB0949 · 1987-12-31 00:00:00 — Enligt mitt och folkpartiefs synsätt behöver alltså denskattskyldige ha tillgång till juridisk sakkunskap för aft rättssäkerhetenskall vara tillgodosedd Om rättegångskostnaderna i skatteprocesser på den härpunkten. Frågan är då vem som skall bekosta den hjälpen åt den skattskyldige. De skattskyldiga deklarerar sina inkomster på heder ochsamvete. Detta sker dessutom under straffansvar. Deklarationen bör därför ägavitsord, om man inte kan visa på något skäl däremot. Jag vill ge ett exempel: Granskaren anser att deklarafionen är bristfällig och attinkomsterna därför tillförlitligen infe kan beräknas. Granskaren skönsfaxerarden skatfskyldige med t. ex. . Eller också beviljar granskaren infeett avdrag. Antag atf den här bedömningen är felakfig juridiskt sett. Denskatfskyldige som infe ens vet vad skönstaxering innebär och än mindre vet hurman försvarar sig mot en sådan åtgärd anlitar ett ombud. Ombudet, en jurist,kan efter viss utredning konstatera att bedömningen är felaktig. Utan att behöva gå vidare till domstol får den skattskyldige rätt.Det har kostat den skattskyldige en hel del besvär samt arvode till sitt ombudför aff få sin lagenliga rätt. Hade granskaren handlat korrekt, skulle denskattskyldige ha undgått den här kostnaden. Frågan är nu; Vem skall betalaförfarandet? Enligt nuvarande ordning skall den skatfskyldige stå förkostnaderna. Motivet för denna ordning är att skattemyndigheterna ochdomstolarna lyder under den s. k. officialprincipen och därför har att äventillgodose den skaftskyldiges intressen. Men som jag redan fidigare har redovisat fungerarskatteprocessen inte på det sättet. Förutom atf domstolarna infe längrefungerar så, aft de ex officio tar in nya uppgifter, har också skattereglernablivit krångligare och mera svårtillgängliga. Detta i sin tur talar för aft detbehövs skaftejurisfer för att den skaftskyldige skall kunna ta till vara sinrätt. Taxeringsprocessenkan utan vidare jämföras med processen i brottmål. Taxeringsintendentens roll innehas där av åklagaren, ochdomstolen skall även där ex officio bevaka den enskildes rätt. Ändå anses detnumera vara nästan självklart aft den enskilde skall ha möjlighet fill biträdeav försvar i en brotfmålsprocess. Mot bakgrund av vad jag här har sagt skulle jag viljafråga: Tror finansministern verkligen att skattskyldiga i kan våraskattelagar så bra att de är kapabla atf själva föra sin talan i skaftemål? Hade jag haft svaren färdiga på PerStenmarcks frågor, skulle dessa svar ha redovisats i interpellationssvaret. Till vill jag säga aft jag delar hennesuppfattning atf vi har ett krångligt och svårtillgängligt skattesystem, somförvisso inte ens till fullo behärskas av ledamöter - lika litet somregeringens ledamöter i alla avseenden behärskar det. I övrigt, herr talman, har jag med stort intresse lyssnattill inläggen i denna debatt. 12PER STENMARCK (m); Finansministerns uttalande nu visar med storönskvärd tydlighet aft det verkligen är så, att den enskilde som skall driva enskatfeprocess i normalfallet behöver all den hjälp som han eller hon kan få.Därför är det rimligt att man inför ett sysfem, som innebär att den enskildekan täcka dessa kostnader. Som uttryckte det här är det viktigt aftbåda parter är jämställda. Så är det infe . Det är just mot den bakgrundensom vi är många i olika partier som föreslår diverse åtgärder. Den enskilde kan i en skatteprocess riskera aff hamna i enmycket besvärlig situation. Om t. ex. en taxeringsnämnd vägrar atf bevilja ettavdrag, debiteras skatten med detsamma även om ärendet förs vidare filllänsrätten. Det kan röra sig om stora belopp och långa handläggningstider.Enligt tillgänglig statistik är normal handläggningsfid i länsrätten 18-19månader, och därefter bör den enskilde också ha en rimlig möjlighet att drivaärendet vidare i högre instans. Under hela har staten tagit hand ompengarna, och enbart detta kan göra atf det blir omöjligt för den enskilde attdriva en process. Han har helt enkelt infe råd att bevisa sin rätt, och det kaninte vara rimligt. Det finns i och för sig möjlighet att få anstånd, men dåkrävs det antingen att taxeringsinfendenten, dvs. motparten, godkänner dettaeller aft det ställs en garanfi, t. ex. att man pantsätter sitt hus, lånarpengar på bank eller liknande, och det är inte allfid det lättaste. Jag upprepar vad jag sade i mitt inledningsanförande: Allahar infe tillgång fill välvilligt inställda organisationer som är beredda atttäcka deras kostnader. Därför borde det vara en huvudregel och infe enbart ettundantag aft processkostnaderna täcks när målet avgörs till den enskildesfördel. Det borde vara en allmänt accepterad princip. Jag hoppas atf den kommeratt ligga fill grund för regeringens fortsatta arbete när det gäller aft fåfram en proposition i ärendet. Om rättegångskostnaderna i skatteprocesser 13BRITTA BJELLE (fp): förslag är alldeles förbegränsat för aft den enskildes behov då det gäller skatteprocessen skalltillgodoses. Den enskilde har en svag ställning, och om den skall kunna stärkasmåste man gå längre än vad förenklingskommiftén har gjort. Eftersom reglerna är krångliga och alla vill skapa tilltrofill skattesystemet, måste den enskilde vara säker på aff han verkligen betalarrätt skaft och att han, om det blir något fel, kan få den juridiska hjälp sombehövs för att det skall rättas fill. Den enskilde kanske inte tycker omskatter, men på detta sätt kan han åtminstone tycka att det är ett rättvistsysfem. Överläggningen var härmed avslutad. Om frisläppande av investeringsfonderna för maskiner ochinventarier 4 §Svar på interpellation 1987/88:152 om frisläppande av investeringsfonderna förmaskiner och inventarier har frågat mig om jag är bereddatt vidta snara åtgärder, som innebär ett frisläppande av investeringsfondernaför investeringar i maskiner och inventarier. Låt mig först säga aft jag är helt överens med GöteJonsson om att en hög investeringsnivå inom industrin är nödvändig för aftuppnå en tillräcklig industriell produktionskapacitet och teknisk förnyelse.Industriinvesteringarna har vuxit väsentligt , beräknas industrins investeringar ha legat nära 60 %högre 1987 än , vänfas de öka ytterligare.Industriinvesteringarna är därmed tillbaka på samma nivå som under åren1974-1976, innan det stora raset började. Bakom denna förbättring liggerframför allt den goda konkurrenskraft och lönsamhet som svensk industri harhaft under en följd av år. Det är mot den allmänna bakgrunden vi skall betraktaanvändningen av investeringsfonderna. gäller aff de allmännainvesteringsfonderna är frisläppta för maskininvesteringar endast inomstödområdena. Vidare har beslutats om ett frisläpp över hela landet förinvesteringar som avser aft åstadkomma en bättre miljö. Investeringsfondernas roll är att i första hand vara ettkonjunkturiitjäm-nande instrument, Fondfrisläpp bör därför övervägas först dådet finns indikafioner på en konjunkturavmaftning. Den svenska ekonomin har densenaste tiden visat tecken på överhettning. Industrins resursutnyttjandeär utomordentligt högt. På stora delar av arbetsmarknaden råder brist påarbetskraft. Industriinvesteringarna ökade och .bedöms i åröka med , och det är framför allt maskininvesfe-ringarna somväxer. Även om börskrisen har skapat en betydande osäkerhet om den framtidautvecklingen, finns ännu inga tecken på atf konjunkturutvecklingen är sådanatt den motiverar den stimulans av investeringarna som ett fondfrisläppinnebär. Tvärtom riskerar en sådan atf ytterligare driva upp pris- ochkostnadsökningarna i den svenska ekonomin. Mitt svar på fråga är därför aft jag förnärvarande inte överväger aft föreslå regeringen någon utvidgning av nugällande frisläpp av investeringsfonderna. Skulle utvecklingen visa sig fa enannan och väsentligt sämre väg än vad vi nu kan överblicka, är jag naturligtvisberedd att ompröva denna ståndpunkt. 15GÖTE (): Jag ber aft få tacka finansministern försvaret på min interpellation. Jag är av naturliga skäl inte nöjd, eftersomsvaret går stick i stäv mot min egen uppfattning i den konkreta sakfrågan. Låtmig, herr talman, motivera varför. Under en långtid har man från näringslivets sida, och ävenfrån annat håll, krävt att investeringsfonderna skall släppas fria. Dettagäller inte minst kravet från verkstadsindustrin. Jag vill också i dettasammanhang peka på de framställningarsom gjorts bl, a, från handelskammaren i . Detta är angeläget förmig, eftersom många företag just i , på grund av denföretagsstruktur som finns där med mindre och medelstora företag, drabbas avfinansministerns restriktion. Det är för mig obegripligt att finansministerninte lyssnar på näringslivefs företrädare i denna vikfiga fråga. Finansministerns svar framstår egenfiigen som ännu merobegripligt, om man ser detta utifrån finansministerns egen redovisning ochbedömning i årets finansplan. Finansministern räknar t. ex. med ett underskotti bytesbalansen på inte . Detta visar att vi bl.a. har en för liten produktionskapacitet och aft investeringar, i syfte atthöja denna kapacitet, är angelägna. Finansministern gör motsatsen - han bromsari stället. Det är mycket beklagligt att regeringen ochriksdagsmajoriteten infe lyssnade till moderata samlingspartiets krav från ivåras, då vi redovisade konkreta förslag innefattande bl. a. frisläppande avinvesteringsfonderna. Då hade nyttiga investeringar varit på väg. Jagunderstryker detta med anledning av att det är ett känt faktum, attfidsåtgängen från idé/beslut fill genomförd investering ofta kan sträcka sigöver en period av 1224 månader. Trots det finansministern säger i sitt svartill mig talar allt för att vi nu har passerat högkonjunkturstoppen. Jag tyckerdärför att finansministern, med anledning av den fidsufdräkt jag redovisadenyss, borde ändra sitt beslut i den här frågan. Jag vill också understryka aff många uppfatfar dennuvarande ordningen som orättvis och felaktig. Många företag anser atf de blirgodtyckligt behandlade. De stora företagen ges, ofta efter särskild prövning,förmåner som de andra infe får. Storföretagen förfogar för övrigt avde medel som verkstadsindustrin avsatt till investeringar. De stora företagenbehandlas särskilt och kan därför utnyttja medlen. De mindre och medelstoraföretagen får inte den här möjligheten och hamnar i ett besvärligt läge. Dettagäller inte minst underleverantörerna fill storföretagen. Våra svenskaunderleverantörer konkurrerar faktiskt med underleverantörer i andra länder. Desvenska storföretagen ställer krav på aft de svenska underleverantörerna skallligga väl framme när det gäller teknisk utveckling och invesferingsförmåga i deegna företagen. Jag vet av erfarenhet från mitt eget län atf just små företag,underleverantörer, har fått föra den diskussionen med de stora företagen. Jag kan ufifrån detta faktum inte heller accepterafinansministerns begränsade inflationsresonemang. Inflafionen skall för övrigtenligt min mening infe bekämpas genom att produktiva investeringar hållstillbaka-, utan med andra åtgärder. Låt mig bara som exempel nämna stimulansför ökat hushållssparande. Det är , som finansministern vet,katastrofalt lågt. De svenska företagen möts av en hårdnande konkurrens, ochde ökade, kostnaderna måste mötas med ökad produktivitet, bl. a. genom positivainvesteringar. Finansministerns tal om brist på arbetskraft är heller interelevant, eftersom många investeringar är rationaliseringar som i sig innebärett minskat behov av arbetskraft. Erfarenheten från mitt eget län visar aff Om frisläppande av investeringsfonderna för maskiner ochinventarier företag idetta län har problem aft få arbetskraft och därför ser en möjlighet att lösasina problem och göra nya investeringar om de får använda investeringsfonderna. Den tekniska och ekonomiska livslängden när det gällerproduktionsutrustning minskar, den tekniska utvecklingen går snabbare ochförslitningen av material i vissa fall fortare i samband med ett högtutnyttjande. Detta ställer också krav på nyinvesteringar. Många av våra duktigaföretagsledare inom det s. k. övriga landet vill investera för att mötakonkurrensen ufifrån, och då är det beklagligt atf regeringen säger nej filldenna möjlighet. Regeringens hållning är också orättvis frånen annan utgångspunkt, nämligen när det gäller miljöinvesteringar. Mångaföretag som infe får utnyttja fondmedlen har redan varit förutseende ochgjort vikfiga miljöinvesteringar. Dessa företag straffas nu och får inteanvända medlen, och jag måste fråga om finansministern anser att detta ärriktigt. Jag vill vädja fill finansministern att omprövasitt beslut och släppa investeringsfonderna fria. behöver enlångsiktig polifik när det gäller atf bygga ut och förbättra konkurrenskraftenoch utvecklingsförmågan. Den form av förlegad och styrande restriktionspolitiksom regeringen står för på detta område är negativ, och detta gäller infe baraför de berörda företagen utan det gäller också för vår ekonomi i stort. Överläggningen var härmed avslutad. 5 § Föredrogs och hänvisades 1987/88:73fill justifieutskoftef 1987/88:79fill socialutskottet 6 § Meddelande om interpellationer Meddelades aft följandeinterpellationer framställts den II januari 1987/88:157av Sien i (m) fill justifieministern ombrottsbekämpningen i ; behöver förstärkas.Alltsedan de borgerliga parfierna i bröt ett 66-årigt socialdemokratisktmaktinnehav i staden och vann kommunvalet har på många områden en posifivutveckling ägt rum. Tyvärr finns det något undantag, men detta beror inte påMalmös borgerliga majoritet, utan på det faktum aft socialdemokraternafillsammans med vpk dess värre har majoritet i . Ett sådant undantagdär utvecklingen stadigt varit negativ är brottsutvecklingen i ochpolisens resurser. Vid ennyligen avhållen presskonferens uttryckte Malmös dåvarande polischef,nuvarande chefen för , oro över polisensmöjlighet att fullgöra sitt arbete. På grund av avgångar inom poliskåren som intekompenserats är polisen i , och säkert även i andra storstäder,underbemannad. har den socialistiska riksdagsmajoritefenkonsekvent nekat att utöka antalet aspiranter till polisskolan. Den utökning som i all hast beslutats är för litenoch kommer . Läget i innebär aft polisen tvingas prioriteramycket hårt. Detta upplevs som mycket besvärligt av stadens invånare, då dessainte kan känna den trygghet de har rätt till. Dessutom är dessa prioriteringarbesvärliga även från polisens sida, ty de polismän som tvingas till besvärligaavgöranden på grund av resursbrist är utsatta för en hård press. Sammanfattningsvis kan sägas atf socialdemokraterna, pågrund av den låga intagningen av aspiranter tillsammans med den s. k.tjuvrabaffen, dvs. atf fängelsestraff som regel halveras med hälften, har skuld fill brottsligheten i . har statsrådet aviserat förändringar. Frågan ärvad detta innebär konkret frånsett den i all hast beslutade, tyvärr ofillräckliga,ökningen av antalet polisaspiranter. Vilka åtgärder är statsrådet bereddvidta på kort sikt för aft utöka polisens möjligheter aff bekämpabrottsligheten i och därmed skapa större trygghet för stadens invånare? 1987/88:158av () till justitieministern om åtgärder pånarkofikaområdet; har massmedia gång pågång informerat om att tull och polis, runt om i landet, gjort storanarkotikabeslag. Personer som sysslar med atf bekämpa den gruvliganarkotikahanteringen hävdar aff aren attraktiv knarkmarknad. Under år1986 beslagtogs cannabis och amfetamin. beslagtogs cannabis och amfetamin. Det görs gällande av de myndigheter som hartill uppgift att hejda inflödet av narkofika att enbart av dennarkotika som distribueras och försäljs i beslagtas, och atf detknappast är tecken på större effektivitet från myndigheters sida aff de beslagsom gjordes är större än de beslag som gjorts , utan aff dettasnarast är bevis för aff mängden narkotika i omlopp ökat dramatiskt. Det harför övrigt redovisats att nya narkofikapreparat nu så atf säga introduceras påden svenska marknaden. Jag åsyftar då crack. Det är allom bekant aft narkotikan rent medicinskt bryterner och ödelägger dem som använder preparaten. Vi känner också väl tillsambandet mellan narkofika och HIV-smiftan. Aft narkotikaberoendet leder tillomfattande kriminalitet, stölder och våldsbruk är infe heller obekant förnågon. Det kan finnas en risk för att narkotikabruket, eftersom det i regelfrodas i kretsar vid sidan om etablissemanget, inte får den uppmärksamhet Prot.-1987/88:4912 januari 1988 och blirföremål för de åtgärder som är nödvändiga. Om det förhåller sig så affnarkotikabruket ökat under senare fid måste resoluta åtgärder vidtas. Motbakgrund av ovanstående vill jag fråga justifieministern; Vilka åtgärder ämnarjustitieministern vidta, utöver de ordinära, för aff hejda och tränga tillbakanarkofikabruket i vårt land? 1987/88:159 av () fill socialministern omsituationen för dialyspatienter: Uppgifter från görgällande att enbart av dem som skulle kunna erhålla medicinsk hjälpgenom dialys i realiteten får behandling. hävdas i svensk press attsjukvården i enbart tar sig an dialyspatienter som är under 55 år.Dessa tidningsuppgifter har självfallet väckt stark indignafion bland alla somtagit del av dem, och det har infe saknats vassa repliker om hur MargaretThatcher visar brutalitet inom sjukvården. Är uppgifterkorrekta finns det emellertid inte den ringaste anledning aft peka finger åtEngland, då har däremot de sjukvårdande myndigheterna i all anledningaff förändra den svenska situationen för dialyspafienterna. kostar den svenska dialysverksamheten ca700 milj. kr. Om alla, således i stället för , skulle fåtillgäng fill dialys, skulle kostnaden uppgå till ca . Försvaret för den nuvarande svenska sjukvårdsmodellen haricke sällan varit atf vi fordrar och ställer oss bakom en vård som infegraderar människor efter ålder eller inkomstförhållanden. Detta är självfalleten helt riktig ståndpunkt, atf sjukvården skall vara solidarisk. Så är tydligeninfe fallet i . Ämnar sjukvärdsministern vidtanågra åtgärder för att garantera atf alla patienter som är i behov avdialysbehandling också skall få sådan? 1987/88:160 av () fill ufrikesminisfern omkonflikten mellan och palestinierna: Konflikten mellan ochpalesfinierna trappas upp alltmer. Orsaken är i grunden ockupationen, som nupågått . Det är ett dystert jubileum, rätt till existens är ett historiskt faktum. FNrekommenderade en delning av . Lika självklart ärpalestiniernas rätt till självbestämmande. De har blivit ett folk utan land ochutan medborgarskap, i ett område där de ursprungligen helt dominerade. De levermer eller mindre i diasporan. En ockupation är i längden en omöjlighet. Det lederantingen till annektering eller fill ett sysfem där ena parfen regerar över denandra. Ett ockuperat område måste t. ex. styras med särskilda lagar. Västbankenoch lyder följaktligen under mer än 1 000 militära förordningar. Dessutomgäller också andra lagar, jordanska, israeliska och - från mandatperioden-brittiska. Det ärdärför en logisk följd av ockupationen aff oroligheferna ständigt Endalösningen är aff palesfinierna tillerkännes självbestämmande över Västbankenoch eventuellt i konfederation med . Samarbete med grannstaternaIsrael och borde också kunna ske i olika sammanhang. När freden är därkan många samarbetsformer utformas, och inga gränser är i själva verket säkrareän fredens. politik har varit och är expansionistisk. FN:sdelningsplan har förskjutits fill fördel. och Jerusalemär annekterade, medan resten är ockuperat. För själv som sionistisk statär detta så långt man kan se förödande. Risken för ett aparfheidsystem äruppenbart, vilket många inom också förstår. utgör en stat för judar. Om den inom sina gränserinte blott hyser ca 700 000 araber med israeliskt medborgarskap utan dessutom,utanför sina gränser, men på ockuperat område, har 1,5 miljoner palestinierinnebär detta att som judisk stat måste upphöra om alla skall åtnjutalika räffigheter och lika skyldigheter. Enda utvägen för , om den judiskastaten skall bestå, är aff den ena folkgruppen (judiska) regerar över den andra(palestinska). Detta är uppenbart berett aff göra i framfiden, eftersomockupationen synes bli permanent. En annan utväg, ännu dystrare, erbjudés också, nämligenatt fördriver palestinierna. Tyvärr föresvävar denna utväg många inomIsrael. Å andra sidan finns det israeler som ser faran och förordar en lösningav konflikten där palestinierna tillerkännes självbestämmanderätt. Man fårhoppas att denna opinion skall vinna mark i , eftersom den synes varadess enda hopp. har på ett aktivt sättmedverkat i . 1 fråga om och arabländerna var detjustitierådet som var ordförande i den arbetsgrupp inom FN som1947 utarbetade delningsplanen. medlade i den konfliktsom då uppstod. Han fick plikta med sitt liv och mördades av den illegalaSternligan. Ambassadör har sedermera medlat, ett FN-mandat somformellt fortfa-, rande gäller. är engagerat i i området och vid FN:s militärsjukhus i södra , har ocksåfortfarande militär verksamhet i detta område, således i grannlandet , FN har därför ett särskilt stort ansvar för ,Det verkar därför naturligt aft en fredskonferens står under FN, Det förslagsom ligger om atf säkerhetsrådets permanenta stater skall utgöra huvudstommen ien sådan konferens verkar rimligt, eftersom en fred i knappast kankomma till stånd utan att och är engagerade i processen, EG harockså visat ett stort intresse för utvecklingen, vilket är naturligt eftersomEG inrymmer , och , samtliga medlemmar avsäkerhetsrådet och inblandade i tragiska historia. Förutom Israelär också givetvis palesfinierna huvudpart i förhandlingarna, PLO är erkänd somderas representant och bör därför delta som likvärdig part i en fredskonferens. Krisen i är givetvis inte bara en fråga förparterna.i området. innehar enligt uppgifter kärnvapen. Stormakternafinns i området. Ett tredje världskrig kan således mycket väl utvecklashärifrån. Men bortsett från detta har alla länder - även - ett ansvar,dels för freden i största allmänhet,dels för de mänskliga rättigheterna. Våldet och deportationerna av palestinier- det har sammanlagt skett över 1 000 sådana deportationer - ärorsak nog atf länder utanför området försöker bidra till fred. Sverigesinternationella hållning är också aff konflikter skall lösas vidförhandlingsbordet och infe med våld. Det råder stor skillnad i levnadsstandard mellan Israeloch de ockuperade områdena. 767 000 palestinska flykfingar lever i över 60läger i hela Mellanösfernområdef, varav många finns på och iGaza-området. är i själva verket ett enda flyktingläger. I vissa av dessaläger växer nu den fjärde generationen upp, fill synes utan hopp för framfiden.Sverige bör enligt min mening utveckla sin biståndsverksamhet fill dessaområden. Med anledning av det anförda ber jag att få ställaföljande frågor till ufrikesminisfern; Vilka konkreta åtgärder ärregeringen beredd aft vidta för aft få fill stånd en internationell fredskonferens under FN:s ledning mellan och palesfinierna? Vilka åtgärderär regeringen beredd aft vidta för att hävda FN:s konvenfion om de mänskligarättigheterna, inkl. att Genévekonvenfionen 1949 efterlevs på de av Israelockuperade områdena? Är regeringenvillig atf föreslå, utöver anslaget till UNRWA, ekonomiskt och humanitärtbistånd fill och ? 7 §Meddelande om frågor Meddeladesatf följande frågor framställts 1987/88:292 av () tillkommunikafionsministern om ombyggnad av sträckan på 4; 1 dödadestvä kvinnor vid en seriekrock på , sträckan iVästernorrlands län. Sträckan är den sämsta längs med hela E 4.Vägbredden på nationella stamvägnäfet skall vara och man skall kunna hålla en hastighet av . Vägbredden på platsen för olyckan ärendast . Trots aft såväl personal som trafikanterna är enigaom atf vägsträckan måste byggas om saknas medel. Enligt vägverketslångtidsplan kommer byggstart inte aft ske . Med hänvisning till ovanståendevill jag fråga kommunikafionsministern om regeringen är beredd atf vidtaåtgärder så att sträckan kan byggas om . 1987/88:293 av PerStenmarck (m) fill finansministern om bestämmelserna för ombordförsäljning påfärjeleden :