prot · GB0961 · 1987-12-31 00:00:00 — Jag uppfattade saken litetannorlunda. Talmannens klubba föll därför att jag använde ät atttala om var en tordyvel brukar befinna sig. Däremot använde jag tillatt förklara hela det program som landsmötet lade fast för folkpartietsskattepo-lifik. hade å sin sida inte något att säga om densocialdemokratiska skattepolitiken annat än att. han var emot enmarginalskattereform som skulle ge höginkomsttagarna en större skattesänkningän låginkomsttagarna, och det får min nyfikenhet att växa till oanadeproportioner. Vill tala om för oss hur en marginalskattesänkningannars skulle se ut? Det tror jag att hela svenska folket och allaskatteexperter över hela världen skulle vara kolossalt intresserade av. Jag gjorde vidare påståendet att socialdemokraternakonsekvent har diskriminerat småföretagen. Jag räknade upp en rad exempel, ochjag kan fortsätta uppräkningen med att nämna förmögenhetsskatten på arbetande kapital,som medför att småföretagaren får betala skatt på sin svarv, medan den somköper en tavla och hänger den hemma inte behöver betala skatt för den. Ni harbeskattat motionskuponger, försämrat förhållandena när det gäller gåvor,representationsavdrag och sådant i de små företagen, avskaffatavdragsrätten,för ideella skadestånd osv. Jag skulle kunna fortsätta dennauppräkning , men det tillåter inte min taletid. Jag vill rikta följande uppmaningfill , för att han skall få tillfälle att vidimera sitt påståendeatt man inte missgynnar småföretagarna: några åtgärder i positiv riktningsom ni har genomfört för landets småföretagare! 39STIG JOSEFSON (c) replik: Det var ett något annorlunda svar som JanBergqvist gav mig när jag frågade om det kommer något förslag beträffandeinkomstskatten 1989 ändet som jag uppfattade att framförde . var mestkritisk mot att oppositionen över huvud taget hade lagt fram ett skatteförslagunder pågående utredning. Som jag tolkade besked skulle detfinnas en viss möjlighet att det kommer ett förslag. I så fall bordesocialdemokraterna i stället nästan vara tacksamma för att opposifio-nen harpreciserat sina ståndpunkter. är det i varje fall inte från sida så att vibundit oss i våra förslag. Vi har angivit vad vi anser skall vara riktlinjernabåde och för tiden därefter. Vi får väl se - kanhända blir det än engång så att socialdemokraterna hamnar på förslag, också när detgäller skatteändringar . Eftersom jag fick ett delsvar på denna punkt, vilketvarken var utförligt eller bestämt men ändå gav något, vill jag ställa ytterligarenågra frågor till . Anser att det ärtillfredsställande att av det pris som konsumenten betalar för livsmedlengår lika mycket i skatt till staten som vad jordbrukaren fått för att produceraoch leverera den färdiga varan? Så till en litet mera kontroversiell fråga. ärju, som socialdemokraterna i regel är här i debatterna, mera intresserad avatt tala om splittringen inom oppositionen än av att tala om vadsocialdemokraterna själva vill. Jag vill bara ställa följande fråga: Bergqvistmåste väl acceptera att vi har fem partier här i , som vart och ettpresenterar sina förslag? Jag skulle knappast tro att accepterar attvi sätter likhetstecken mellan s och vpk. Tänkt litet grand på detta när nisätter likhetstecken mellan de tre borgerliga partierna! Beträffande schablonavdragen hoppas jag fakfiskt att dessaär till för att täcka de kostnader som löntagarna har. Det som föreslåsändrar inte de kostnader man har utan bara det schablonavdrag som man får görautan att ha motsvarande kostnader. Vi har ansett att man i ställetför att ge möjlighet till ett sådant grundavdrag för vissa grupper i samhälletbör ge ett sådant grundavdrag till alla, också till pensionärer och till dem somdriver sitt företag som en enskild firma. Den som driver företaget somaktiebolag får det utan vidare, vilket inte är rättvist. Jag vill fråga om det är acceptabelt att t.ex. företagsformen skall vara avgörande för om man får avdrag eller inte. 40MARGO (vpk) replik: Vi frånkänner inte den socialdemokratiskaregeringen den politiska viljan att begränsa arbetslösheten. Men vi är interiktigt överens om hur stora regeringens framgångar på det här området sedan1982 egentligen är. Det kanske inte är alldeles korrekt att utan vidare jämföraarbetslösheten med hur den såg ut 1982.1 dag har vi fortfarande enhögkonjunktur, och vi kan konstatera att det trots pågående högkonjunktur ärungefär 305 000 människor som står utanför den ordinarie arbetsmarknaden. Detär kanske mera rättvist att jämföra dagens arbetslöshetsnivå med den förrahögkonjunkturens, , då det var 221 000 människor som stod utanförarbetsmarknaden. Av detta framgår att det i de kapitalistiska hög- ochlågkonjunkturerna kan hända att arbetslösheten ökar trots att en högkonjunkturinträder. överens omatt det nu går bra för . Att den svenska ekonomin blomstrar råder dettydligen politisk enighet om. Budgetunderskottet ligger nu nere mot 10miljarder, och 90 företag på börsen redovisar en sammanlagd vinst om 31,7miljarder. Det är en ökning i förhållande till föregående år med 6 miljarder. Detta är vi överens om. Men vad vi inte förstår är attregeringen inte anser att det i detta gynnsamma ekonomiska läge finns plats förlåglönesatsningar. Jag tror inte att man behöver vara kommunist för att hafunderingar över hur den socialdemokratiska regeringen resonerar när det gällerfördelningspolitiken. Jag kan inte heller förstå varför ett vårdbiträde somfår en löneökning på . skulle vara ett hot mot den svenska ekonomin,när regeringen inte anser att företagens vinstökningar på är ett hot motinflationen och den svenska ekonomin. 41JAN () replik: Det finns mycket att göra för att ökarättvisan i dét svenska samhället. måste man ha perspektivet attinget land har bedrivit en så ambitiös fördelningspolitik som . Vi harvidare en sysselsättning som är högre än den varit. Jag noterar med tillfredsställelse att sägeratt inte har bundit sig utan är beredd att hålla frågan öppen. Jag vill kommentera det som sade om att vihar fem partier i . Det är klart att om ni inte går fram gemensamt med deandra borgerliga partierna och säger att ni vill bilda regering tillsammans medfolkpartiet och kommer saken i ett annat läge. Kanske börjar vi seen öppning här. Jag såg att en av riksdagsmän uttalade att omvalresultatet inte blir bättre än de låga siffror man sett iopinionsmätningarna kanske skall stanna utanför en eventuell borgerligregering. Är det den linjen man vill följa skall jag inte kräva några besked.Men så länge ni officiellt säger att ni gemensamt vill bilda regering är detrimligt att fråga: Vilket gemensamt program kommer denna regering att stå för? menade att de borgerliga partierna har sammarörelseriktning när det gäller skattepolitiken. Jag bestrider det. Ni ärstarkt oeniga om skatteskalorna, ni går åt olika håll när det gällergrundavdrag, avdragsrätten för fackföreningsavgiften, den kommunalaskatteutjämningen, momsen, energibeskattningen och råvaruskatten. Ni har ettenormt arbete framför er om ni skall täta de stora sprickorna, för att intesäga klyftorna. Den marginalskattereform som folkpartiethar föreslagit är enligt min mening fel avvägd. Däremot tycker jag att detfinns goda skäl att sänka inkomstskatten och marginalskatten. När det gäller småföretagare och löntagare vill jag sägaatt det inte är något tvivel om att en småföretagare i praktiken betalar enlägre skatt än vad en löntagare normalt gör. Det finns en rad inslag iskattelagstiftningen som är till företagarens fördel och som en löntagare intekan utnyttja. 42MARGÖ (vpk) replik: vill inte svara på min frågavad som är det stora hotet mot svensk ekonomi i dag- om det är vårdpersonalensberättigade krav på rimliga löner eller om det är de ökade vinstandelarna i deprivata företagen. Och jag förstår att han inte vill svara på det. Det måste juvara en knepig sits för en socialdemokrat att försvara de höga vinsterna ochsäga att de redan lågavlönade skall hålla tillbaka sina krav för att räddalandet. Vi tycker att det är bekymmersamt att densocialdemokratiska regeringen inte oroar sig för de ökade löneklyftorna ochinkomstskillnaderna här i landet. LO kom med en rapport som visarhur skillnaderna mellan människor här i landet ökar alltmer. Det gäller intebara de ekonomiska skillnaderna, utan det gäller skillnaderna olika grupperemellan i boende, kulturella aktiviteter, fritidsmöjligheter,semestermöjligheter, osv. Det är inte bara så att skillnaderna är stora ochkvarstår, de t. o. m. ökar! Det som oroar oss är att regeringen nu ser det somsin stora utmaning att hålla nere löneökningarna, att regeringen inte anser attden största utmaningen är att slå tillbaka inkomstskillnaderna och arbeta förett rättvist samhälle där man verkligen gör rejäla låglönesatsningar. Från vpk:s sida anser vi att vi i har råd med denpolitiken. Det finns pengar till att höja reallönerna och satsa på delågavlönade, och vi har i vår ekonomiska motion visat på vägar; vi visar påmöjligheterna att dra in de enorma övervinsterna från företagen och att skärpaskatten på aktier och spekulationsvinster. Detta borde vara den storautmaningen för en arbetarregering. 43 BOLUNDGREN (m) replik: Den stora skillnaden mellan socialdemokratiskskattepolitik och den de tre borgerliga partierna redovisar är just att viredovisar vår politik - ni säger ingenting för framtiden. Av den redovisning vihar gjort framgår också att vi har en mängd gemensamma förslag - det finns enhel del punkter där vi skiljer oss åt, men vi är överens när det gällerfärdriktningen. Som sade skulle det vara intressant att vetavilka uppgörelser som nästa mandatperiod kommer att träffas mellan en eventuellsocialdemokratisk regering och dess stödparti vpk när det gäller bl. a.skattepoli-, tiken. Det krävs självfallet, som jag sade i min fidigare replik,en stark offentlig sektor för att fullgöra de grundläggande uppgifter som ensådan sektor alltid har. Men det är inget som säger att man skall ha en så storoffentlig sektor som vi har i , med följden att vi får ett så högtskattetryck. Faktum kvarstår: En svensk industriarbetare har kvar avsin inkomst efter skatter av olika slag. Om man ser på vad en ensamståendeindustriarbetare får kvar av sin lön, kommer den svenske enligt enOECD-undersökning på nittonde plats av 23 jämförda länder. Vi straffbeskattarmänniskorna på ett sådant sätt att deras valfrihet inskränks. höll med mig om att låg- ochmellaninkomsttagare har svårt att välja - det råder större valfrihet förhöginkomsttagare. Men ni socialdemokrater motsätter er ju en successiv nedtrappningav skattetrycket, som i sig skulle leda till en ökad tillväxttakt i ekonomin,vilket främst gynnar låg- Ni motsätter er också strukturreformer när det gällerexempelvis barnomsorg och sjukvård; de skulle leda till att människornasvalfrihet faktiskt ökade genom att de monopol som finns revs upp. Varför skall kommunpolitikerna bestämma hurudan barnomsorgman skall ha? Varför skall landstingspolitikerna bestämma hurudan sjukvård manskall ha? De bestämmer i realiteten till större delen över just låg- ochmellaninkomsttagare! Är dét rättvist att de människorna inte skall ha en chansatt välja? är ett land som håller på att gå förbi oss när detgäller ekonomisk standard, ett land där man har en offentlig sektor som ärlitet drygt hälften av den svenska och där man har ett skattetryck som ger tillresultat att en industriarbetare får behålla betydligt mer efter skatt än här iSverige. Jag skulle vilja fråga : Är det rimligt att påstå attindividerna i har en sämre situation än i ? 44STIG JOSEFSON (c) replik: hänvisade i sitt första inläggtill den gynnsamma utveckling som hade skett . har år efterår varnat för att inflationen i har varit högre än i de länder som vikonkurrerar med på världsmarknaden. Det är först som socialdemokraternahar velat erkänna konsekvenserna av den situationen. känner en vissoro för att utvecklingen, vad som skett , kan innebärabetydande svårigheter för vår ekonomi i framfiden. Jag förmodar att ävenBergqvist är medveten om detta och kan erkänna att den ekonomiska politikeningalunda har varit så särskilt lyckad. Man har levt upp den fördel somdevalveringen innebar, och befinner man sig i en betydligt besvärligaresituation. När det sedan gäller splittringen mellan de borgerligaparfierna vill jag bara säga att svenska folket först i val skall avgöra vilketparti man vill stödja. Jag anser att det borde vara självklart för oss somhyllar de demokratiska principerna att låta folket välja mellan de partier somfinns. Folkviljan uttryckt i val kommer naturligtvis att få stor betydelse förden framtida pohtiken. När valet har varit har vi att ta ställning fill denpolitiska situafion som då har uppstått. Att man sedan uttalar en viss vilja och säger vad man villåstadkomma är , självklart. Men vi skall inte binda upp oss för vilken politiksom skall föras. Folkviljan uttryckt i valet skall enligt min meningrespekteras, och debatten om utformningen av den framtida politiken kommer attföras när vi ser resultatet av valet. Jag fick inget svar på min fråga om momsen. Jag skall inteytterligare begära att få det. Jag vet att man bland socialdemokraterna ärsplittrade i den frågan. Den största av socialdemokraternas tidningar har jusamma uppfattning som när det gäller momsen. Därför skall jag intepressa fram något svar. Det skulle kanske försvåra möjligheterna att åstadkommanågonting på den punkten. En fråga som jag tycker att inte minst allalåginkomsttagare måste ställa är om det kan vara rimligt att ta en så storandel av inkomsten i skatt. Jag hoppas att ni förstår det orimUga i attkritiken för de höga livsmedelspriserna riktas mot jordbruket, trots att statentar en aning mer av det slutliga priset. 45KJELL () replik: säger att folkpartietsmarginalskatteförslag är fel avvägt. Hur skall det då se ut? Hur ser detegentligen ut med den strömlinjeformade lösning som ni socialdemokrater har ochsom inte ger större skattesänkningar åt dem med höga inkomster? Har man ingenuppfattning om hur en marginalskattereform skall vara utformad, då måste man jutycka att alla marginalskatteförslag är fel avvägda. Antingen får ett förslag eller också får han byta rosen mot den tulipanaros somni socialdemokrater ständigt pratar om. Jag är tveksam till om det över huvudtaget kan bli en marginalskattejustering med det resonemang som . Det innebär att avtalsrörelserna även i fortsättningen kommer att kostaoss stora summor i resursbortfall. En sak skulle jag gärna vilja få ett svar på.Finansministern sade att ett par miljoner svenskar skulle få gå tillbaka tillden gamla deklarationsblanketten, om schablonavdraget sänktes från 3 000 kr.till . Det skulle innebära att två miljoner inkomsttagare har . Är beredd att skriva under på densiffran eller är den överdriven? Jag bad nämna en enda för småföretagenpositiv detalj av det som ni socialdemokrater har gjort under mandatperioden.Jag fick inget svar, och jag begriper också att jag inte heller kommer att fånågot. Låt mig därför fråga om ni kan tänka er att gå med på folkpartietsförslag om att ta bort den diskriminerande 400-timmarsregeln, som gäller föratt medhjälpande maka-det handlar om det - i rörelsen skall fåuppbära egen lön. Eller skall ni fortsätta med denna könsdiskriminering, somdet i själva verket är fråga om? Om ändå detta är för mycket för er, kan ni dåtänka er att sänka åldersgränsen för de barn som arbetar i makarnas rörelsefrån 16 till , så att de kan få en naturlig introduktion i föräldrarnasrörelse? Eller kan ni tänka er att göra en liten justering så att de avgifter,som småföretagare som driver handelsbolag eller enskild firma betalar, intebeläggs också med arbetsgivaravgifter? Så görs ju inte för någon annan grupp isamhället. Jag förstår därför inte varför småföretagarna skall drabbas av sådanaarbetsgivaravgifter. Om ni inte kan gå med på något av dessa förslag underdenna vårsession, så har jag andra att erbjuda. 46JAN () replik: Den socialdemokratiska näringspolitiken harkraftigt förbättrat småföretagens konkurrenskraft. Verkligheten är den attsmåföretagsamheten aldrig har blomstrat som den gör just . Så till frågan om marginalskattesänkningar ochinkomstskattesänkningar. Vi har sänkt inkomstskatten , ochvi kommer att fortsätta med det. kommer i sinom fid att fåbesked om vilken avvägning som vi bedömer vara lämplig. försöker bagatellisera den borgerligasplittringen. Om ni inte gemensamt vill visa att ni är regeringsdugliga efterett val, då kan jag acceptera att ni inte heller talar om hur splittrade ni är.Men om ni ger sken av att vara regeringsdugliga, då måste ni visa hur ni villlösa de motsättningar som finns mellan eld och vatten i en del avskattepolitikens kärnfrågor. talade om de lågavlönade. Jag har inget emot att de får en bättreställning i förhållande fill de högavlönade. Men inga löntagargrupper harglädje av - som det var tidigare - stora nominella löneökningar som visar sigvara luft, som urgröps och medför reallönesänkning. Ingen har något att vinnapå att den svenska avtalsmarknaden driver pä inflationen. Men givetvis är detbra om de lågavlönade kan stärka sin ställning i förhållande till dehögavlönade. Det är något av ödets ironi att marginalskatterna steg närmoderaterna ingick i regeringen. Det var borgerligt regeringsinnehav under deår då de offenfliga utgifterna ökade rekordsnabbt, från avbruttonationalprodukten till . Först sedan lämnat regeringenkunde vi genomföra den största marginalskattesänkningen i inkomstskattenshistoria. sade att de borgerliga partierna var på sammaväg. Men vad hjälper det om ni är på samma väg och går åt olika håll? vice talmannen anmälde att , , och anhållit att till protokolletfå antecknat att de inte ägde rätt till ytterligare repliker. 47BJÖRN KÖRLOF (m): Socialdemokratisk kriminalpolitik har undermånga års tid präglats av inre motsägelser. Detta har lett till en tidvisslapp, ibland tvetydig och ryckig politik. Inom få politiska områden ärrealism, konsekvens, tydlighet och långsikfighet så viktiga som inomkriminalpolitiken. I denna socialdemokratiska kriminalpolitik finner vinaturligtvis spår av äldre tiders socialistiska tankar. Den klassiska socialisfiska uppfattningen på denna punkthar emellertid, Uksom på så många andra, visat sig ohållbar. Enligt dennafilosofi skulle, med stigande levnadsstandard och en radikal utjämning av löneroch förmögenhetstillgångar samt ökat medinflytande för de anställda iproduktionen, brottsligheten successivt sjunka och småningom reduceras till denbrottslighet som begås av psykiskt störda eller sjuka människor. Den anmälda brottsligheten i har ökat från ca 200000 brott 1950 till ca en miljon . Jämfört med denfantastiska levnadsstandardökning - mätt i materiella termer - som inträffatunder , är det bara att konstatera att den socialistiskaförklaringsgrunden icke kan vara sanningen. Hur har då socialdemokratin sökt möta den ökadebrottsligheten? Politiken har präglats av överslätande uttalanden från landetshögste rättsvårdare. Sommarstugeinbrott har kallats "bagatellbrott"och tillgreppsbrott har kallats "vardagsbrott som vi får leva med".Polismakten har trots ökande brottslighet och sjunkande uppklarningsprocentfått vidkännas kraftiga reala minskningar. Rapporteftergifter ochåtalsunderlåtelser har kraftigt ökat. Strafftider under två har reducerats medhälften. Permissionssystemet inom kriminalvården har utformats så att intebara spioner och mördare kan rymma; ett häpnadsväckande stort antal andraintagna är på rymmen. föreslog den socialdemokratiskamajoriteten i sänkta straff för bl. a. misshandel och stöld.Återfallsförbrytare åtnjuter i självaverket större straffrabatt ju fler brott de hinner begå. Det är fortfarande i detta land lagligt tillåtet attknarka. Nära hälften av landets intagna på anstalter är narkofikamissbrukareoch kan fortsätta sitt missbruk på anstalten. Regeringens företrädare hävdar -mot polisens, tullens och socialarbetarnas uppfattningar - attnarkotikamissbruket är på tillbakagång. vet vi alla att det harkommit in heroin, kokain och t. o. m. crack i landet. Tillsammans med detta kombinerassocialdemokratisk kriminalpolitik av försök att visa handlingskraft genomtillsättande av kommissioner och startande av kampanjer; brottskommission,narkotika-kommission och ekobrottskommission, den sistnämnda herostratisktryktbar genom sitt förslag att utmönstra rättssäkerhetsbegreppet urstraffrättsprocessen. Vi moderater inser självfallet att denkraftigt ökade brottsligheten inte enbart är ett resultat av en misslyckadsocialdemokratisk kriminalpolitik, men vi hävdar att socialdemokratin inte kanfrånkänna sig ett delansvar. Inget samhälle är helt fritt från brottslighet. Deutvecklade industristaterna har alla drabbats av kraftigt stegradebrottslighetstal, särskilt efter . Den kriminologiskaforskningen erbjuder inga enkla förklaringsgrunder fill denna utveckling. Litet vet vi. Den största delen av brottsligheten utgörsav olika typer av tillgreppsbrott - snatterier, stölder och inbrott -,bedrägerier och skadegörelser samt trafikbrott som olovlig körning ochrattfylleri. Dessa brott begås till helt övervägande del av ungdomar eller ungamänniskor. Förenklat kan man därför säga att vårt brottslighetsproblem är ettungdomsproblem. Vi vet också att en liten, högaktiv kriminell grupp-ungefär 2 500 personer - står för omkring en tredjedel av alla brott som begåshär i landet. Dessa förbrytare, ofta drogbelastade unga män, har brott som yrkeoch återfaller gång på gång i ny brottslighet. Ofta åtalas de inte ens för sinalagöverträdelser. Om de döms för ett flertal brott, får de, som jag sade, ofta"mängdrabatt" på straffet. Om de överlämnas till vård för sittmissbruk, svarar de för omfattande avvikelser från insfitutionerna. Defortsätter att knarka både inne i och utanför anstalterna. Vårtbrottslighetsproblem är alltså i hög grad också ett narkotikaproblem. På motsvarande sätt kan också förenklat sägas attproblemet i hÖg grad är koncentrerat till storstadsområdena och tätorterna. En viktig frågeställning är därför hur barns och ungdomarsuppväxtförhållanden gestaltas i vårt samhälle jämfört med tiden . Den viktigaste faktorn, som ofta lyfts fram, är depåtagliga svårigheter som den grundläggande norm- och moralförmedlingen tillbarn och ungdomar har fått . De vuxnas självklaraauktoritet mot barn ifrågasätts. Auktoritetstron är delvis så undergrävd attmånga utagerande och aggressiva elever tyranniserar både lärare och elever iskolorna. Både psykisk och fysisk mobbning är ett resultat av att föräldra- ochlärarauktorite-ten så starkt undergrävts och att grundläggandeintegritetsnormer inte upprätthålls. Det finnslagar, både skrivna och oskrivna, som är allmänt accepterade i 8 protokoll 1987/88:61 vårt landoch i flertalet andra länder. De är en del av vårt gemensamma kulturarv.Personlig utveckling mot.ett starkt individuellt ansvar innebär bl. a. att insevar gränserna går för det egna handlandet. Vi är alla skyldiga att ge våra barnockså sådana insikter för att de skall utvecklas till harmoniska människor. Familje- och hemförhållandena förbarn och ungdomar präglas av snabba och drastiska förändringar.Skilsmässofrekvensen har snabbt ökat, och över huvud taget har tidigarelångvariga och stabila former för samlevnad mellan män och kvinnor i ökandegrad kommit att ersättas av mer eller mindre kortvariga förhållanden. Uppväxt isplittrade hem gör också att barnen möts av flera, t.o.m. motstridiganormsystem. Bristen på långvariga förtroendefulla och känslomässigabindningar mellan föräldrar och barn är otvetydigt en av de faktorer som barn-och ungdomspsykologer lyfter fram som förklaringar till de otrygghets- ochidentitetsproblem som är så påtagliga hos unga lagöverträdare. Ytterligare en riskfaktor bör beröras. I våra storstäderoch tätorter har skolsystemets organisation inneburit att barn och ungdomarunder förts samman i mycket stora grupper. Här spelar alltså en dåligsocial kontroll och storstadens förmåga att anonymisera individen en påtagligroll i förklaringen till normupplösningen.