prot · GB0937 · 1987-12-31 00:00:00 — Annars kommer ju den här ekvationen inte attgå ihop. 1987/88:373 december 1987 På de andra skolorna, de skolor där denna fjärdedel lärareinte skall finnas, kommer det inte att tjänstgöra tidigarelärare med kompetensi engelska. Av detta kan man väl dra slutsatsen att engelskundervisningen dåskall skötas av lärare med utbildning för senare årskurser. Och dessa börjarsom bekant att undervisa i årskurs 4. Konsekvensen av detta blir att man irealiteten sankfionerar en förändring av läroplanen. Läroplanen säger attengelskundervisning skall börja i årskurs 3. På tre fjärdedelar av skolornakommer man nu inte att ha kompetenta lärare. Alltså flyttar man engelskundervisningentill årskurs 4. Då säger naturligtvis någon här att detta ju redan sker i dag.Jo visst, men detta är fel, och det borde egentligen vi som är ledamöter avutbildningsutskottet i stället beivra. I den gällande läroplanen står det juatt engelskundervisning skall börja i årskurs 3 om det inte finns särskildaskäl som talar emot detta. Som särskilda skäl anges t. ex. att man har enmycket hög andel av invandrarbarn, så att barnen har svårigheter att, förutomsitt eget språk, lära sig svenska. Att samfidigt också lära sig engelska skullebli en alltför stor belastning. Men här skaffar man sig plötsligt ett heltannat skäl, dvs. att det inte kommer att finnas kompetenta lärare. Frågan fillLars blir alltså; Är avsikten att undervisningen i engelska fortsättningsvissom regel skall starta i årskurs 4 och läroplanen därmed förändras? Det finns många ytterligare saker som skulle kunna tas uppbeträffande detta. Men min taletid rinner i väg, varför jag bara skall säganågra ord om dimensioneringen. Redan när vi förra gången fattade beslut, vilketinnebar att ämneslärare skulle försvinna från och attlärarutbildningarna i samt skulle läggas ned, sade vifrån sida klart ifrån att beslutet var felaktigt, eftersom detgrundade sig på siffror för dimensioneringen som inte längre håller. Det varinte särskilt svårt att vara förutseende . Men det fannsändå en majoritet i som tyckte annorlunda. Jag frågar : Har man inte upptäckt att det nu finns ännu tydligare signaler omatt vi är på väg mot en lärarbrist? UHÄ talar i sin anslagsframställan mycketklart om att vi nu kraftigt måste öka dimensioneringen av lärarutbildningen.Därför känns det med förlov sagt litet konstigt att utskottsmajoritetenkategoriskt och utan några som helst argument vidhåller de tidigare ställningstagandena.Man konstaterar bara att beslut har fattats tidigare och att detta står fast.Man för icke med något enda ord ett resonemang om den förändrade situation somvi nu befinner oss i. Då blir min fråga till ;.Har man frånutskottsmajoritetens sida inte upptäckt att vi kommer att få ettbetydligt större behov av lärare än det som låg till grund för det tidigarebeslutet? Med det anförda yrkar jag bifall tillreservationerna 2, 4, 5 och 6. 10YLVA () replik: Det finns anledning att något kommentera detsom tog upp när det gäller förslaget om utvidgning avlärarutbildningen i engelska. Vad han nogsamt undvek att tala om är att vårtförslag faktiskt också ger utrymme för engelskundervisning åt alla lärare somskall undervisa mellan årskurs 1 och årskurs 6. Vi menar nämligen att derasspännvidd skall begränsas till att omfattaårskurserna 1-6, och däri ingår utrymmet för engelska. Omriksdagen bifaller majoritetens förslag kan man råka utför att i årskurs 7 fåen lärare som har utbildning i engelska om antingen 15 poäng eller 40 poäng.Enligt förslag kunde man möjligen minska skillnaden med 5poäng, eftersom de s. k. tidigarelärarna skulle få utbildning om 20 poäng iengelska. Det är fortfarandefolkpartiets förslag som erbjuder den högsta kvaliteten. Anf.11 () replik; Jag är mycket väl medveten om hur förslag ser ut. Detförslaget nedröstades när vi fattade beslut om lärarutbildningen och är alltsåinte längre aktuellt. Vad som är aktuellt är en skrivelse från regeringendär vi kan konstatera att regeringen inte följer det tidigare riksdagsbeslutetom att ge alla s. k. tidigarelärare kompetens att undervisa i engelska iårskurserna 1-6. Om man i är angelägen om att ge lärarna denmöjligheten, borde man ha förenat sig med oss i den kritik som vi har riktatmot regeringen i det utskottsinitiativ som och vpk ville väcka iutbildningsutskottet. Då hade frågan förts tillbaka till regeringen med enbeställning om att utbildning i engelska skall ingå för alla lärare. Det fannsinte tillstymmelse till sådan vilja hos . Anf.12 () replik; Detta visar ju bara att förslag, som återfinns ireservationen, om att regeringen bör presentera ett nytt förslag till grundskollärarutbildningär välgrundat. 13 ()replik; Med agerande blir det inte något nytt förslag frånregeringen. Om vi i alla de fyra oppositionspartierna hade enat oss på den härpunkten, hade vi kunnat begära, vilket föreslog, att regeringen skulleåterkomma och visa på vilket sätt riksdagsbeslutet beträffande utbildning om 20poäng i engelska skulle förverkligas. Anf.14 (vpk): När regeringen föreslog ny utbildning för lärare i grundskolanutsattes det förslaget för en genomgripande kritisk granskning. En del avkritiken får väl betraktas som ganska perspektivlös och i stort sett syftandetill att gottgöra egna skråintressen. Sådan kritik får lämnas därhän, eftersomriksdagen måste föra en politik med nationella perspektiv. hardessutom att följa upp tidigare beslut inom sina fackområden. Ifrågan om ny lärarutbildning för ledde dessa senare nämndabeaktanden till att en bred uppgörelse kunde träffas om hur den nyautbildningen skulle se ut. Bakom detta beslut stod socialdemokraterna, centernoch vi i vpk. Beslutet innebar långtgående förändringar av det ursprungligaregeringsförslaget. förlängde lärarutbildningen i förhållande tillursprungsförslaget. Dessutom betonade ämnesanknytningen ilärarutbildningen. Vissa kompetensområden för de blivande lärarna pekadesspeciellt ut. Ett sådant område är kompetens för de s. k.tidigarelärarna att undervisa i engelska. Av den redogörelse som regeringenlämnat till framgår att denna kompetens inte ingår i regeringensförslag till ny lärarutbildning. I detta avseende följer alltså inte regeringenriksdagens besltit. Från vpk:s sida insåg vi redan när regeringens propositionbehandlades att situationen skulle bU denna, och vi föreslog följaktiigen enutbildning om 160 poäng för de s. k. tidigarelärarna. Vi följer nu upp vårståndpunkt genom att föreslå en utbildning som ger lärarna kompetens att undervisai engelska. På denna punkt kan man nu konstatera att det inte längrefinns någon bred enighet i . Man får förmoda att socialdemokraterna nusjälva är beredda att förorda en lärarutbildning som saknar den politiska bassom ursprungsförslaget hade. Det handlar inte bara om en utarmninjg avutbildningen i ämneshänseende, utan det handlar också, såvitt det nu går attbedöma, om ytterligare ett hinder för att skapa färre tjänstekonstruktioner förlärare i . Det är förundrande att se hur folkparfiet och moderaternaagerar i detta sammanhang. De väljer att helt stäUa sig vid sidan om, och detförslag till utbildning som de presenterar saknar helt möjlighet att vinnamajoritet i . Ville dessa partier verkligen åstadkomma en förbättringav lärarutbildningen, kunde de få till stånd en ökning av ämnesfördjupningen ilärarutbildningen genom att ansluta sig till vår och gemensammareservation om en förlängning av utbildningen för de s.k. tidigarelärarna. Tyvärr verkar det som om inte tänker utnyttjadetta tillfälle. Genom sitt agerande följer heller inte upp sinfidigare krifik beträffande för få poäng i enskilda ämnen. Det är att beklagaatt moderater och folkpartister väljer att moralisera i stället för attpraktisera politik. I betänkandet föreslår vi fillsammans medcentern ytteriigare orter för lokalisering av dels den nyagrundskollärarutbildningen, dels ämneslärarutbildningen. Att lokalisering avhögre utbildning är ett verksamt regionalpolitiskt instrument är ett käntförhållande. Det är naturligtvis ett av motiven när vi föreslår attlärarutbildning av grundskollärare förläggs till .,Regionalpolifiska hänsyn ingår naturligtvis också som ettmotiv när vi föreslår att utbildning av ämneslärare förläggs till . Vivet också att det kommer att behövas flerutbildningsplatser för lärare i än vad dagens dimensionering avdenna utbildning medger. Trycket kommer att öka när det gäller fortbildningsinsatserför verksamma lärare, och närhet till utbildning är en inte oväsentligfaktor när det gäller rnänniskors benägenhet att ta del av utbildningsutbudet.Det är enligt vår mening så att en ökad närhet till lärarutbildning ger bättremöjligheter att rekrytera studenter med exempelvis naturvetenskapliggymnasieutbildning som bas. När det gäller ämneslärarutbildning i och vårtförslag att sådan utbildning bör anordnas där kan sägas följande. Förutom attvi beaktar regional- och fördelningspolitiska skäl handlar det om att vi villstärka den ämnesteoretiska kompetensen vid högskolan. Vi ser det som naturligtatt högskolan får fasta forskningsresurser, innan manhinner att i väsentliga delar av sin verksamhet göra sig beroende av det lokalanäringslivet. En ökad ämnesteoretisk kompetens gynnar lärarutbildningen Tillsammans med fasta forskningsresurser bidrar den aktivt tillatt "avgymnasifiera" högskolan. Jag yrkar bifall till de reservafioner där vpk finns med. Jag vill avsluta mitt anförande med att ställa ett parfrågor fill . Vad är det för fel i att förlänga lärarutbildningen medavseende på kompentensen i engelska för de s. k. fidigarelärarna? Vad är detför fel att redan nu fatta detta beslut, så att man bättre kan utnyttjautbildningen ? 15YLVA () replik; sade att det är att beklagaatt lägger fram förslag som inte kan vinna majoritet i riksdagen.Jag skulle med fog kunna säga detsamma till . Det finns en långrad frågor där vpk inte har den minsta chans att få majoritet i försina förslag utan där man i stället kunde ansluta sig tiU exempelvisfolkpartiets förslag, om man vUl ha större framgång. Vårt förslag hävdar att viskall ha en grundskola där lärarna har goda grundkunskaper. Det fortsätter viatt hävda, även om vi i det här fallet inte kan få en majoritet att ansluta sigtill det förslaget. 16 (vpk) replik: replik visar att man i folkpartietinte vill vara med och påverka kvaliteten i lärarutbildningen såsom den nukommer att se ut. Det finns ytterligare exempel i detta betänkande därfolkpartiet inte vill vara med och påverka därför att man inte får just denutbildning man vill ha. På annat sätt kan jag inte tolka den situationen attfolkpartiet också struntar i om vi får en lärarutbildning i eller en ämneslärarutbildning i . När det gäller ämneslärarutbildningen kan väl intefolkpartiet ha någonting emot att man stärker den ämnesteoretiska kompetensenvid högskolan i genom att förlägga ämneslärarutbildningen dit? Om nihar invändningar mot högskolan i eller ämneslärarutbildningen somsådan, så vore det intressant att få ta del "av dessa invändningar. 17 (); De grundläggande besluten om en ny lärarutbildning togs juav , och skälet till att det nu kommer upp vissa frågorsom berör lärarutbildningen är dels regeringens skrivelse till ifrågan, dels att ett antal motioner har väckts under den allmänna motionstiden.Det finns ingen anledning för mig att nu gå Igenom hela frågan omlärarutbildningen på nytt. Jag gör i stället så att jag går direkt på en del avreservationerna och kommenterar dem. och har 1985 tagit avstånd frånden beslutade lärarutbildningen, och som vi hörde följer de nu upp sinatidigare ståndpunkter i två reservationer, nr 1 och 3. Jag tycker det är fögamening i att ha en debatt i de grundläggande avseenden som utgör skillnadenmellan å ena sidan 2 protokoll 1987/88:37-38 Prot.1987/88:37 s, c och vpk och å andra sidan m och fp. Det har inte kommit tillsärskilt mycket nytt i dessa grundläggandeavseenden som motiverar att man tar upp en stor debatt nu igen. I reservation 2 har och vpk förordat en ökning avutbildningen för tidigarelärare med 20 poäng till 160 för att rymma engelskanför alla lärarstuderande. Socialdemokraterna kan av kostnadsskäl intetillstyrka detta förslag. Utskottet begärde och fick från departementet enkostnadssammanställning, som var uppdelad på utbildningskostnader,studiemedelskostnader, fortbildningskostnader och lönekostnader. Vissa av dessaposter kunde man beräkna, men för andra var det mera skattningar och antagandenom framtiden som gjordes. Jag har ingen anledning att gå in på siffrorna - detär inte utskottets siffror utan departementets. uttryckte det såatt siffrorna var till för att avskräcka utskottet. Jag vet inte det. Syftetvar att få något slags uppfattning om kostnaderna. När förslaget om förlängning.korn föreställde man sig ju att det skulle bli några kostnader som kommertill, och det var väl bra att få någon uppfattning om dem? Men jag lämnaralltså siffrorna därhän. Jag konstaterar bara att det uppstår vissakostnadspåslag - vilket också medgav - och vi har alltså intemöjlighet att biträda dem. Utskottet har inga egna resurser att prestera egnakostnadssam-manstäUningar, och delade meningar kan alltid finnas omenskildheter i sådana här sammanhang. Även om man avstår från alla försök attgöra några bedömningar av kostnadsposterna, blir det som jag sade ändå vissaytterligare kostnader som man inte kommer ifrån om man förlänger utbildningen. När en förlängning således inte står oss till buds, får viöverväga andra möjligheter. Det som vi har pekat på är ytterligare fortbildningav lärare, anlitande av senarelärarna i vissa sammanhang och en viss styrningav lärarna med tillval i engelska. Utskottet utesluter inte heller att mansedan en viss erfarenhet vunnits kan fundera på att överväga andra lösningarinom den givna tidsramen på 140 poäng. Detta har debatterats ganska mycket utifrån ettperspektiv, nämligen problemet med låg- och mellanstadieskolor i vissaregioner. Jag medger att man inte skall blunda för att det finns problem meddem. Det är ingenting akut, men kan det givetvis bli problem, ochdärför är detta värt att ha under observans. Uttalandena från och inågon mån från vpk tycker jag är något överdrivna. De nya lärarna blir ju ibörjan en liten del av lärarkåren, det skall man komma ihåg. Dessutom borde välockså några senarelärare kunna komma till låg- och mellanstadieskolorna. Jagmenar att det finns fid att överväga åtgärder om fördelningen av nya lärareskulle bli sådan som verken och vpk befarar. I anslutning till vad sade om hur lärarnakommer att fördela sig på skolanläggningar kan man ändå ha den uppfattningen att de lokala myndigheterna borde ha någon möjlighet att påverka placeringen av lärarna på skolenheter. Alldeles utan möjligheter är de väl inte. När man hör en del inlägg kan man göra den reflexionen att det verkar som om det här skulle vara det allra sista beslut vi över huvud taget kommer att ta när det 18 gäller lärarutbildningen. Det fårnaturligtvis bli så i detta som i många andra sammanhang, att man fårvara beredd till omprövning av beslut om dessa visar sig vara mindreändamålsenliga. Tillslut några ord om frågan huruvida förslaget står i överensstämmelse medriksdagsbeslutet, som ju har figurerat i några anföranden. Vad man kankonstatera är att har beslutat att 140 poäng skulle vararamen. Sedan har man sagt att lärare för tidigare årskurser skall ha kompetensatt undervisa årskurserna 16 i engelska. Detta leder till frågan; Vad ärkompetens? UHÄmenar uppenbarligen att 15 poäng är vad som behövs. Det säger ocksådepartementschefen. UHÄ anser sig vara för sin del förhindrat att lägga framförslag att alla skall ha detta, därför att man anser att det skulle gå utöverden ram som har angett. UHÄ lämnar därför förslaget att en fjärdedelskall ha denna behörighet. Centernoch vpk anser tydligen att också detta strider mot riksdagsbeslutet. Uppenbarligenhar UHÄ resp. c och vpk olika tolkningar av riksdagsbeslutet i dess andra del.UHÄ anser tydligen att den del av riksdagsbeslutet som anger ramen till 140poäng är det övergripande och det man håller sig till, annars skulle man haföreslagit någonting annat än det man nu har gjort. Menom tar ett nytt beslut i denna delfråga är det ju detta som gäller,och sedan kan man tills vidare lämna därhän spekulationer huruvida detta står iöverensstämmelse med det tidigare riksdagsbeslutet eller inte. Detta får i såfall prövas i annan ordning, som har antytts i något sammanhang. Jagvill med detta kort och gott yrka bifall till utskottets förslag på allapunkter och avslag på samtliga reservationer. 18 ()replik: Först den formella frågan. Frågan är inte huruvida och vpk haren annan uppfattning än UHÄ, utan huruvida vi har en annan uppfattning änregeringen. UHÄ har fått ett uppdrag av regeringen att lägga fram ett förslag.Det är regeringen som har tolkat beslut. Det har man gjort på detsättet att man inte har ansett det vara nödvändigt att återkomma till riksdagenmed ett förslag utan enbart med en skrivelse, och denna i sin tur hade integett oss möjlighet att diskutera här i , eftersom vi inte kan väckamotioner med anledning av skrivelser. Det fanns som sagt gamla motioner, somlåg till grund för vårt agerande. Kostnadsfråganär inte oväsentiig, , eftersom det är det enda reella skäl sommajoriteten anför för att inte göra den förändring som annars skulle ha varitalldeles nödvändig. Då är det naturligtvis en viss skillnad om kostnaden är ca12 milj. kr., som UHÄ anger, eller 266 milj. kr., som departementspapperetanger. Det tror jag nog också kan ge oss rätt i. Beträffandeden fjärdedel av lärarna som skulle få kompetens är det naturligtvis så, attkommunerna själva i viss mån kan påverka förhållandena. Man kan utannonseratjänster och söka lärare som har kompetens för att t. ex. undervisa i engelskai en lågstadieskola där det inte finns några andra lärare att ta till. Men hurskall den enskilda skolstyrelsen kunna påverka förhållandena om det intefinns några sökande? Det kan ju vara så, att lärare med erforderlig utbildningsöker sig till andra kommuner, där det i och för sig kan finnas gott om läraremed kompetens att undervisa i engelska men där de ändå får en tjänst. På vilketsätt har majoriteten tänkt sig styrningen i detta avseende? svarade inte på frågan om huruvida det här kan leda fill enförändring av läroplanen - dvs. att man fortsättningsvis skall starta medundervisning i engelska i årskurs 4 i stället för, som är fallet, iårskurs 3. Dessutom finns möjUgheten - och denna utnyttjas på allt fler platseri landet - att starta med engelskundervisning före årskurs 3. Inom stadiet kanman ju förlägga undervisningen fill den årskurs som man ahser vara denlämpligaste. Detfinns ett antal mycket lovande försök med engelskundervisning redan fr. o. m.årskurs 1, vilket dock helt skulle omöjliggöras om nämnda förslag förverkligas.En analys av konsekvenserna i detta sammanhang visar på detta. berörde inte med ett enda ord dimensioneringsfrågan. Denna kvarstårsåledes i allra högsta grad när det gäller de orter som fidigare harbeslutat om och som i fortsättningen inte skall ha någon lärarutbildning.Beslutet fattades ju på grundval av dimensioneringen, som var så ringa att deti praktiken innebar att det inte fanns något underlag för verksamheten. vetvi att dimensioneringen skall utökas mycket kraffigt, och då är vår fråga; Harman från socialdemokraternas sida inte observerat detta förhållande? Anf.19 (vpk) replik: Med anledning av anförande vill jag göra en kommentar.Skälen till att vi nu driver frågan om en förlängning av utbildningen för s. k.tidigarelärare har jag redogjort för. Men det finns ytterligare ettskäl. Vi anser nämligen att det är värdefullt attstudenterna får så klara besked som möjUgt om hur lärarutbildningen kommer attse ut. Ett sådant klart besked kunde man ge studenterna genom att säga attutbildningen förlängs och kommer att omfatta 160 poäng i stället för att barasäga att frågan kommer att omprövas, därför att man viU se hur det hela kommeratt te sig när verksamheten verkligen har kommit i gång osv. Detär ju ett icke oväsentligt ekonomiskt åtagande från studenternas sida när dessasom lärarkandidater påbörjar den nya lärarutbildningen, vilken är lång ochkostnadskrävande även för studenterna. 20 (): Som representant för de socialdemokratiska ledamöterna från länvill jag avge en röstförklaring. Närbeslutet om dimensionering och lokalisering av den nya lärarutbildningenfattades, tvingades vi konstatera att det inte fanns utrymme för en fortsattlärarutbildning i . Beslut om kompensation inom teknikområdet hardärefter fattats. I årets anslagsframställning från UHÄ framhålls dock attbehovet av lärare är större än man fidigare har kunnat bedöma. Med hänsyn tilldetta har samtliga partier i vårt län, tillsammans med både och TCO-distriktet- skrivit till regeringen. Om regeringen bedömer att utbildningen behöverbyggas ut, anser vi det vara naturligt att denna del av utbildningen förläggsfill högskolan i . Ibudgetproposifionen får vi ett svar. Då bedöms dimensionering,lokalisering och finansiering i ett enda sammanhang. Därför avstår vi i dagfrån att ta ställning i lokaliseringsfrågan. Inte heller kan vi stödjautskottet, som enbart hänvisar fill det gamla beslutet. Vi räknar med attregeringen tar intryck av de argument som vi har framfört i vårt brev. Överläggningeni detta ärende var härmed avslutad. (Beslut fattades efterdebatten om utbildningsutskottets betänkande 6.) Kammaren övergick till att debatterautbildningsutskottets betänkande 6 om hemspråksundervisning, m. m. Hemspråksundervisning,m. Hemspråksundervisning,m. 21 (): I utbildningsutskottets betänkande nr 6 behandlas en rad motioner frånden allmänna motionstiden, vilka berör hemspråksundervisningen. I enkommittémofion föreslår vi i moderata samlingspartiet vissa förändringar avformerna för hemspråksundervisningen i syfte att åstadkomma dels eneffektivisering av undervisningen, dels mera restriktiva regler för rätten fillhemspråksundervisning. Närdet gäller effekfiviseringen tycker vi att man bör sätta in hemspråksundervisningenså fidigt som möjligt. För barn som kommer till i tidig ålder eller somär födda i förordas att hemspråksundervisningen koncentreras tillförskolan samt låg- och mellanstadier. För personer som har kommittill i något högre ålder får man givetvis anpassahemspråksundervisningen till de individuella behoven. Med den härkoncentrationen till förskolan samt låg- och mellanstadierna kommer - som viser saken - behovet av hemspråksundervisning att bli ganska litet på t. ex.högstadiet och i gymnasieskolan. Men om det skuHe föreligga behov avhemspråksundervisning även på dessa stadier, anser vi det vara rimligt attstudieförbunden eller invandrarnas egna organisationer får ta hand omundervisningen. Vidaremenar vi att man, för att åstadkomma en bättre effektivisering, bör förläggahemspråksundervisningen utanför det ordinarie schemat. Det gör det möjUgt attsamla barn från flera skolor och på det sättet skapa större och mera homogenagrupper. Undermina resor ute i landet har jag haft tillfälle att konstatera att det är ettonödigt slöseri med resurser. På de olika skolenheterna sker nämligenundervisning med en elev och en lärare. I en annan skola i närheten kan detvara likadant, dvs. att en lärare har undervisning med en eller två elever. Omman förlägger denna undervisning utanför schemabunden skoltid och om man kansamla elever från olika skolor, blir undervisningen också rent pedagogiskt merafördelaktig. Hemspråksuhdervis-ning,m. Ivår kommittémotion har vi också framhållit att man bör ändra på reglerna närdet gäller rätten till hemspråksundervisning. Jag skall inte närmare beröra denutformning som vi hade tänkt oss. I samband med utskottsbehandlingen visadedet sig ju att regeringen införde nya regler, vilka alltså ännuinte har hunnit gälla särskilt . Vi kan därför acceptera utskottets avslagnär det gäller denna del av vår kommittémotion. Givetvis kommer vi docktillbaka till frågan, om det vid en utvärdering av de nya reglerna skulle visa sigatt dessa inte är tillräckliga.