prot · GB09101 · 1987-12-31 00:00:00 — Det hadevarit klädsamt om visat mer insiktsfullhet även på den härpunkten. 26SVEN-OLOF (): plockar i regel upp en hel delnya argument som tillför nya frågeställningar till debatten. I det här falletfår vi nog vänta med de frågor hon ställt till en kommande debatt i kammaren. Överläggningen i detta ärende var härmed avslutad. Kammaren övergick till att fatta beslut i de förevarandeärendena. Mom. 1(översyn m.m. av hastighetsgränserna) Utskottets hemställan bifölls med 220 röster mot 59 förreservation 1 av m. fl. Mom. 5 (automatiserad hastighetsövervakning) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 2 avRolf Clarkson m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 6 (radarvarnare) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 3 avRolf Clarkson m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 8 (nedre gränsen för rattonykterhetsbrott) Utskottets hemställan bifölls med 260 röster mot 17 förreservation 4 av . 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 12 (högersväng i korsning med rött ljus) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 5 avRolf Clarkson m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 20(trafiksäkerhetshöjande utrustning) Prot. Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 6 avRolf Clarkson m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 21 (en ungdomsbil) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 7 avRolf Clarkson m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 24 (ASB:s "monopol") Utskottets hemställan bifölls med 179 röster mot 102 förreservation 8 av m. fl. Mom. 26 (tidsintervallen till kontrollbesiktningarna) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 9 avRolf Clarkson m. fl. - bifölls med acklamation. 35 a (avgiftsfinansiering) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 10 avRolf Clarkson m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 35 b (medelsbeloppet) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 12 avOlle och - bifölls med acklamafion. Mom. 37 (avgifterna för förarprov) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 13 avOlle och - bifölls med acklamation. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. Mom. 7(anslag till Stöd till utvecklingsarbete och demonstrationsprojekt inomkollekfivtrafiken) Utskottets hemställan bifölls med 220 röster mot 60 förreservation 1 av m.fl. Mom. 8 (tillsättandet av en bilsocial utredning) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 2 av m.fl. -bifölls med acklamation. Mom. 9 (bilen och bilindustrins roll ) Utskottets hemställan bifölls med 262 röster mot 16 förreservation 3 av . Mom. 10 (statligt stöd till forskning typ ) Utskottets hemställan bifölls med 263 röster mot 16 förreservation 4 av . 1 ledamot avstod från att rösta. 1987/88:101 Mom.11 (ett europeiskt projekt med syfte att samordna och utveckla det spårbundna trafiknätet) Lärartjänster i grund skolan, in. Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 5 av -bifölls medacklamation. Mom.14 (ett centrum för kommunikations- och produktutvecklingsforskning iTrestads-Fyrstads-området) Utskottetshemställan bifölls med 262 röster mot 17 för reservafion 6 av . Mom.15 (ett centrum med forskningsresurser för utveckUng av nya fordon) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 7 av -bifölls medacklamation. Mom.16 (ny teknologi på kommunikationsområdet) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 8 av -bifölls medacklamation. Övriga moment Utskottets hemställan bifölls. 1987/88:12 omlärartjänster i , m. m. 1987/88:100 delvis) samt1987/88:13 om anslag till forskning och centralt utvecklingsarbete inom skolväsendet, m.m. (prop.1987/88:100 delvis). Tredje vice talmannen meddelade att betänkandenaskulle debatteras i angiven ordning och avgöras i ett sammanhang efter avslutaddebatt. Förstupptogs till behandling utbildningsutskottets betänkande 12 om lärartjänster igrundskolan, m. m. Lärartjänster igrundskolan, m. m. 27 BIRGITTARYDLE (m); Lärarutbildningenhar avgörande betydelse för utformningen av vär skola. Det är just därför somvi moderater har stritt så länge för en lärarutbildning som häller måttet. betänkande 1987/88:12 upprepar vi för fjärde gången i enreservation vår begäran om att skall riva upp det enligt vår meningfelaktiga beslut om en ny lärarutbildning som fattade 1985. Ireservationen framför vi att förberedelserna för den förestående förändringenav lärarutbildningen bör avbrytas. Vivill ha ett nytt förslag och ett nytt beslut enligt de riktlinjer vi framför ivår partimofion och i reservationstexten, som återfinns på s. 15 i betänkandet.För att vinna tid hänvisar jag till denna text i stället för att här läsa uppden. Lärartjänster i , m. m. I ett särskilt yttrande anför vi att vi, eftersom vi intehar fått majoritet i Prot. 1987/88:10 utskottet för vårt förslag, harfunnit skäl att delta i utformningen av det förslag till nytjänsteorganisation för lärare som föreligger i betänkandet. Vianser det vara väsentligt att lärartjänsterna konstrueras så, att de anknytertill huvudinriktningarna i lärarutbildningen. Vi har också fått gehör från majoriteten i utskottet föratt det klart skall uttalas att befintliga lärare skall få behålla sinatjänstebenämningar, att befintliga lärare och övriga som har avlagt lärarexamenenligt äldre ordning skall ha möjligheter att söka och komma i fråga för ledigatjänster på lika villkor som de nyutbildade liksom att det när en tjänstutlyses skall anges vad denna motsvarar bland fidigare tjänster. Jag yrkar härmed bifall till reservationerna1 och 5 samt i övrigt fill utskottets hemställan. 28 (): Som politiker har vi anledning att varaganska självkritiska när det gäller hur vi har utövat vår arbetsgivarroll påskolområdet. Det gäller ju tyvärr för övrigt även politikernas roll på mångaandra områden inom den offentliga sektorn. Det är ju vi som är ytterstansvariga för att det skapas ett klimat av arbetsglädje och stimulerandestämning i skolvärlden. När man talar med lärare och annan skolpersonal är detuppenbart att vi i stor utsträckning har misslyckats med denna uppgift. Alltförmånga lärare känner sig pressade av växande krav, och de upplever en minskandetilltro.till sin professionalism. Om vi skall nå våra andra mål pä skolområdet är det enstrategisk uppgift att försöka minska de här problemen. Viktiga inslag i en brapersonalpolitik är naturligtvis, förutom löne- och anställningsvillkor, vilkenutbildning som ges, vilka möjligheter till utbildning och rent av karriär somfinns och vilka möjligheter till vidareutbildning som finns. Det är från dennaallmänna grundsyn som vi har tagit ställning till frågan om vilkentjänstekonstruktion för lärare som man skall ha i . Läget är ganskaparadoxalt. Socialdemokraterna har genomfört en ny lärarutbildning med stöd avcentern och vpk, och på grund av denna nya lärarutbildning behövs det nu ettnytt tjänstesystem i . Detta tjänstesystem genomför socialdemokraternanu med stöd av oss folkpartister och , som var emot den nyalärarutbildningen. Vi tycker emellertid att den uppgörelse som vi har träffat iutbildningsutskottet präglas av de principer som vi anser bör präglatjänstekonstruktionen. Under 40 är framåt kommer det ju i skolan att finnas dels läraresom har utbildats inom det gamla systemet, dels lärare som har utbildats inom det nya systemet. Detta kommer naturligtvis att skapa en det problem för enskilda lärare och för dem som planerar skolverksamheten, bl. a. för schemaläggar- na. Inte med något system kommer man att helt kunna undvika dessa svårigheter. Men jag tror att med det system som majoriteten har kommit fram till bidrar man ändå till att minska dessa problem, eftersom det i det långa övergångsskedet kommer att bli mera ordning och reda än vad det skulle ha blivit med det system som reservanterna förordat. Grundprincipen i detta system är den som också nämnde, nämligen att man skall 3 protokoll 1987/88:101-103 Lärartjänster i , m. m. eftersträvasä bra garantier som över huvud taget är möjligt för att en lärares utbildningskall stämma överens med den undervisningsuppgift som läraren har. Detta- harredan diskuterats mycket, och denna diskussion kommer sannolikt att fortsätta.Men som vi bedömer det är riskerna med reservanternas system att obehörigalärare kommer att få lov att undervisa mer än vad som är fallet med det systemsom majoriteten har kommit fram till. Det här nya systemet och det långa övergångsskedet som jaghar talat om understryker naturligtvis hur oerhört viktigafortbildningsfrågorna kommer att bli. Jag vill framföra två synpunkter pådetta. Den första gäller bedömningen av behovet. menar attmajoriteten i utskottet har hamnat på en för läg volym. Vi är övertygade om måste ha en högre volym än vad regeringenhar föreslagit. Vi talar om att det behövs ungefär 80 milj. kr. per är under denärmaste tio åren. Och även för det allra närmaste budgetåret behövs det enstörre volym än den som regeringen har föreslagit. Vi föreslår ytterligare 30milj. vill jag säga några ord om en fråga som vi harägnat en del uppmärksamhet åt , nämligen hur man skall avvägaelevernas intresse av att ha en och samma lärare och slippa vikarier så mycketsom möjligt mot lärarnas intresse av att få fortbildning. Vi har hävdat, medstarkt stöd inte minst från Hem och Skola och elevorganisationerna, att det ärett stort problem i skolan att lärarna så ofta är frånvarande från sittarbete av olika skäl. Ett av dessa skäl är fortbildning och vidareutbildning.Vi har tagit upp denna fråga under några är, men vår synpunkt att man i störstamöjliga utsträckning bör förlägga sådan utbildning till icke schemalagd tid harhittills avvisats av . Därför är vi mycket tillfredsställda över attdet i denna uppgörelse finns med en tydlig formulering i vilken utskottet säger"att man måste finna sådana former för uppläggningen av fortbildningenatt det blir möjligt att i huvudsak förlägga densamma till tid dåskolundervisning inte pågår". Med det anförda, herr talman, ber jag att få yrka bifalltill hemställan i utbildningsutskottets betänkande i dess helhet med undantagför det som berörs i reservation 6 från . 29LARZ ():. När beslutet om en ny lärarutbildningfattades här i medverkade vi frän mycketaktivt vid utformningen av beslutet tillsammans med socialdemokraterna och vpk.Jag skulle t. o. m. väga påstå att satte sin prägel på en stor del avinnehållet i den lärarutbildningsreform som vi då fattade beslut om. Det är klart.att vi , , känner en vissbesvikelse över att den här lärarutbildningsreformen förfuskats genom en serieav beslut och åtgärder som genomförts , och vi står inför ettsådant beslut. Det är klart att vi också känner en besvikelse över attmajoriteterna på detta sätt kan skifta, men sådana är ju demokratinsspelregler, och det accepterar vi naturligtvis. Vi kan också glädja oss åt attmoderater pch folkpartister i och med detta beslut har anslutit sig till storadelar av lärarutbildningsreformen -helt och fullt, och moderaternaunder viss protest. Men de är i varje fall med på det hela. En sådan här riksdagsdebatt kan användas på olika sätt.Man kan använda den till att redovisa redan kända ståndpunkter, och man kan åandra sidan använda den till att försöka att få klarhet i en del av deoklarheter som jag tycker kvarstår efter det att utbildningsutskottetsmajoritet nu har lagt fram sitt förslag. Därför kommer jag att använda den härtiden till att ställa en rad frågor som jag hoppas att jag kan få besvarade avföreträdare för majoriteten, eftersom det är viktigt för beslutetstillämpning. Jag skall börja med att ställa en fråga till HelgeHagberg, som ju var med dä vi fattade beslut om lärarutbildningen. Följandesades då i proposition 1984/85:122, vilket utskottet ställde sig heU bakom:"Om utbildningen utformas så att läraren kan tjänstgöra på mer än ettstadium och således kan följa den enskilde eleven än tre årskapas en större stabilitet i kontakterna mellan lärare och elev." Vi sadeockså att uppdelningen i skilda utbildningar för lågstadielärare,mellanstadielärare och ämneslärare på högstadiet bidrar till att upprätthållanackdelarna med stadieindelningen i . Då blir man litet förvånad när hör till denmajoritet som ställer sig bakom budgetpropositionens uttalande om att här ärdet minsann inte meningen att det skall ske några förändringar. Här skall detinte luckras upp några stadieindelningar i . Jag kan möjligen ha respekt för den åsikten, men när detdessutom kommer till att sådana förändringar skulle kunna innebära omfattandekrav på om- och nybyggnad av skolans lokaler och man använder det som en viktigutgångspunkt för bes|ut i tjänstekonstruktionsfrågan, dä måste jag fråga HelgeHagberg om han tycker att de här olika påståendena från beslutet omlärarutbildningen och fram till beslutet i tjänstekonstruktionsfrågan stämmerröverens med varandra. Och jag skulle vilja fråga : På vilket sättskulle en uppluckring av stadiegränserna kunna innebära krav pä omfattandeombyggnader eller nybyggnader i skolan? På vilket sätt har det här, som detstår i betänkandet, lagts till grund för tjänstekonstruktionsfrågan? Sedan till argumentationen i övrigt. Jag skall ta fasta påen del av det som sade, och vänder jag mig til! er alla tre- , och . Det råder ingen diskussion om att det är ettbekymmer med att lärare av olika skäl tvingas till att undervisa i ämnen ellerpå årskurser för vilka de saknar utbildning och kompetens. Det brukar kallasför kvackning. Det är ett stort problem, och det har vi sagt att vi skall försökakomma till rätta med. säger utskottsmajoriteten att med det förslag somutskottet lägger fram skapar man en bättre garanti för överensstämmelse mellanlärares utbildning och den faktiska undervisning som de bedriver. har viminst 14 tjänster på plus ett mycket stort antal varianter av detjänsterna, och vi har de problem som vi har talat om och vars existens viär överens om. Då är min fråga till er; Hur vill ni intellektuellt förklara att9 tjänster skulle ge en bättre garanti än dagens 14 tjänster? Det är inteantalet tjänster i sig eller tjänstekonstruktionen som på något sätt skapardessa garantier. Ni säger dessutom i betänkandet att tjänstekonstruktionenskall ha en styrande effekt på lärarutbildningen. Mänga har funderat över vaddet Lärartjänster i , m. in. Lärartjänster i , m. m. betyder,och det skulle vara intressant att få ett klariäggande. Vad är det för styrandeeffekt söm man skall åstadkomma med tjänstekonstruktionen som man inte åstadkommed lärarutbildningsbeslutet? Utskottsmajoritetén säger också att det här ger störremöjligheter till precision i fråga om löne- och anställningsvillkor. Ärtjänstekonstruktionsbeslutet en fråga om att bedriva lönepolitik? Jag troddemöjligen att det var det arbete som man utför i skolan som man skall ha betaltför, inte vilken tjänst man har eller vad det händelsevis råkar vara för nummerpå den tjänsten i avtalet. ' Sedan sägs det också att det här beslutet skall skapastörre klarhet för berörda inom lärarutbildningen. Det hänger samman med denfråga jag tidigare ställde. I vilket avseende skall det skapa större klarhet? Det måste finnas några skäl bakom de ställningstagandensom utskottet gör och som preciseras i form av strecksatser i betänkandet. Närdet gäller den strikta tjänstekonstruktionen och löne- ochanställningsvillkoren har jag en fråga till . Vi arbetade tillsammans i något som kallas förstyrningsberedningen, vars arbete nu är avslutat, där vi hade anledning attockså diskutera personalpolitik. Där säger , utan att etfögonblick tveka och darra på orden, att det från åtskilliga häll har riktatskritik mot den centrala regleringen av personalfrågorna inom skolan och att denupplevs av många, både iriom och utom skolan, som ett hinder för utveckling avskolan själv. Dessutom säger att det är nödvändigt medförändringar i personalpolitiken och att i större utsträckning ta härisyn tillden anställdes behov och förutsättningar. "Om arbetsuppgifter ocharbetsvillkor bättre än nu kan anpassas till den enskilde, ökar möjligheternatill arbetstillfredsställelse och en positiv utveckling för individen",säger , och så tillägger han att ökad tilltro till personalensförmåga och mindre central detaljreglering är viktiga utgångspunkter för ettframgångsrikt utvecklingsarbete i skolan. Jag får inte riktigt de här åsikterna att gå ihop. Detskulle vara väldigt bra om klarade ut om han menar att det skallvara mycket detaljreglering av tjänsterna eller om skall vara mindredetaljreglering för att åstadkomma den önskade utvecklingen. Sedan en fråga som också berör er alla tre och som ärviktig att fä redovisad. Ni säger att utbildningsplaneringen skall utgå ifrånatt de lärare som vi nu talar om, både de nuvarande och de blivande, skall haen utbildning som motsvarar rriinst 40 poäng i värt och ett av de ämnen ivilket de skall undervisa. I utbildningsplariéringen och i lärarutbildningsbeslutetinnehåller flera av de här grupperna av ämnesområden fler än tre tjänster -naturorienterande med eller utan matematik, samhällsorienterande, föratt ta ettpar exempel. säger ni att det här skall rymmas inom ramen 135 poäng. Tregånger 40 är 120. Då blir det 15 poäng kvar till det fjärde ämnet. Då är min fråga till er tre, och det är viktigt att ni kanbesvara den: Kommer de här lärarna som får en tjänst, t.ex. NO-tjänst, att varabehöriga att undervisa i det fjärde ämriet, där de har en utbildningmotsvarande 15 poäng? Denuvarande lärarna skall naturligtvis ha samma kompetens som de Lärartjänster i , m. m. blivande,och det är meningen att lärare med färre ämnen i sin utbildning Prot,1987/88:101 skall kunna bredda sin kompetens. En tvåämneslärare skall t.ex.kunna skaffa sig kompetens i ytterligare ett eller ett parämnen. Då är min fråga till er alla tre: Kommerfortbildningskravet när man ämneskompletterar att också vara 40 poäng i vart och ett av de ämnena? I,så fall, har ni då funderat över vad en sådan fortbildning kostar? Och har ni i så fall funderat på om det kan rymmas inom de resurser som ställs till förfogande? För att återvända ytterligare en gäng till sättet attgarantera att lärare har kompetens att svara för undervisningen, skall ni ha eneloge för att ni har lånat en passus från centermotionen, där vi säger att det ärviktigt att se till att den överensstämmelsen regleras pä något sätt. Nihänvisar fill den regel som finns i skolförordningen om läraresskyldighet att undervisa också i ämnen eller årskurser som han inte harutbildning för. Om man gör undantag från denna regel, säger ni, är detviktigt att skolledningen och den berörda läraren är överens. Det tycker jag äralldeles klart, eftersom vi själva har skrivit det. Men sedan säger ni attregeringen bör uppdra åt SÖ och länsskolnämnderna att uppmärksamma de lokaltskolan-svariga på vad utskottet har anfört. Skall det vara en regel eller skall det inte vara det? Ärdet här någonting som man bara skall muntligt eller skriftligen uppmärksammamänniskor på? Varför föreslår ni inte att man i skolförordningen för in dettakrav, som hade föreslagit i sin motion? Ni berör inte med ett enda ord frågan om överensstämmelsemellan utbildningen och den tjänst som en lärare söker. I det nuvaranderegelsystemet krävs det att dessa båda faktorer stämmer överens till . I förslag ville man öka överensstämmelsen till , ochvi har också sagt att man borde göra det. Den frågan har ni över huvud tagetinte berört. Är dä avsikten, om en lärare,söker en tjänst som kan innehållafyra ämnen, att det skall räcka att han. är behörig i två av dem? Det är juinnebörden av det regelsystem som gäller , om man tillämpar det här nyasättet att resonera. Helt kort också om en gammal fråga som vi har tagit uppåtskilliga gånger, nämligen frågan om kompetensen för lärare i tidiga årskursernärdet gäller att undervisa i engelska. Majoriteten avvisar återigen förslagetfrån och vpk om att förlänga utbildningen med 20 poäng för att ge alladessa lärare den behörigheten. Då är frågan om ni med detta ställningstagandemenar att man inte längre skall börja undervisa i engelska på det nuvarandelågstadiet, om ni har för avsikt att med detta beslut definitivt flytta dessastadieyecko-timmar från lågstadiet till mellanstadiet. Det skulle vara intressantatt höra en synpunkt pä den frågan. Sedan några ord om en punkt som tog ppspeciellt - om fortbildningen pä icke undervisningstid. Det är klart att aet låter väldigt bra att önska detta. Men många av oss är mycket intresserade av litet mer konkreta förslag från om på vilket sätt man skall göra det. Handlar det om en arbetstidsreglering, eller vad handlar det om? Jag tror inte att det räcker med att säga att det vore bra om man kunde göra på det här sättet - och att man har fått gehör för sina synpunkter därför att utskottethar 37 Lärartjänster i , m. m. Det handlar ju om på vUket sätt man genomför denna typ av förändringar. Utskottsmajoritetén tycker uppenbarligen inte attstadieövergripande fortbildning är särskilt viktig. Med hänvisning till det somjag frågade inledningsvis vill jag säga: Antag att man i enskolenhet har behov av lärare i ett annat ämne eller pä ett annat stadium ochman inte kan fylla det behovet med utbildade lärare, men man har enövertalighetssituation på något annat stadium eller inom några andra ämnen. Detfinns lärare som är intresserade av att skaffa sig den här kompetensen, genomgådenna fortbildning, för att kunna tillgodose det behov som finns och ta ianspråk detta tjänsteutrymme. Med den skrivning söm ni nu förespråkar, att denhär fortbildningen inte skall anordnas förrän de tidigare fortbildningsbehovenär tillgodosedda, dröjer det innan vederbörande lärare kan få denhär fortbildningen. Är avsikten med vad som står i utskottsbetänkandet attdét skall vara på det sättet? Avslutningsvis vill jag säga att det är intressant att seatt det finns en majoritet, bestående av folkpartister, socialdemokrater ochmoderater, som tycker att fortbildningen skall utformas på detta sätt. Detskulle vara spännande att veta hur tänker sig att det skallgenomföras, när man säger att man inte är beredd att anvisa de pengarsom de båda andra partierna vill anvisa till denna fortbildningsreform. Med detta, fru talman, yrkar jag bifaU tiU samtligacenterreservationer i betänkandet. Under detta anförande övertog förste vice talmännenledningen av kammarens förhandlingar. 30BIRGITTA RYDLE (m) replik; Jag vill bara lämna en upplysning till LarzJohansson. Reservation 5 är villkorad till ett bifall till reservation 1. OmLarz och andra ansluter sig till reservation 1, så att den blirbifallen, kommer också reservation 5 upp till avgörande. 31 () replik; Jag måste säga att jag blev litet besviken pådet mycket tunna svaret. Jag hade ställt en rad konkreta frågor, som gälldealla partierna. hade de båda talarna från moderata samlingspartiet ochfolkpartiet haft fillfälle att svara. Det är naturligtvis mycket viktigt, om man ställer sigbakom majoriteten i ett utskottsbetänkande och gör så här klaraställningstaganden, att man också klarlägger innebörden av dessa uttalanden.Det är skälet till att jag har ställt ett antal frågor. Och jag tycker att detär betecknande för det allvar med vilket man tar pä det här problemet, om maninte har ett enda konkret svar att ge på någon av dessa frågor. 32 (vpk): Den nya lärarutbildningen för lärare igrundskolan har ibland betecknats som eri avgörande insats för uppfyllande avläroplanens målfor- muleringar.Sådana uttalanden är kanske en aning överdrivna. Men lärarutbildningen ärnaturligtvis en viktig byggsten i utbildningspolitiken när det gäller att nåönskade mål. En sten måste emellertid få sin bestämda plats i konstruktionenför att det som byggs skall bli vad man önskar. har detta hänt; Socialdemokrater och de som helst hadesett ett rivande av bygget - den nya lärarutbildningen - har funnit varandra,nämligen , och socialdemokraterna. går de hand i handnär det gäller utbildningsinnehåll och tjänstekonstruktion för de blivandelärarna. Beträffande utbildningeris innehåll sägs att de s. k:senarelärarna skall ha kunskaper motsvarande 40 poäng i de ämnen där de avser att specialisera sig. Vad menas med "specialisera sig"?