prot · GB09130 · 1987-12-31 00:00:00 — "Kommuner och landsting har mycket vikfiga uppgifteri delta samman hang liksom staten via myndigheter och organisafioner----------------- .Arbetsgivarna engagerarsig alltmer i att utveckla förutsättningarna för en rik fritid.Arbetstagarorganisationerna gör det också som ett led i atl förbättrasituationen för löntagarna. Intresseorganisationerna inom fritidssektorn har enstark position i dagens samhälle och deras betydelse växer. För är det viktigt att som en litenorganisation i denna mångfald av aktörer finna en position och verksamhet. Det koncept som nu arbetar efter kommer attgenom samordning med andra aktörer resp. starkare koncentrafion stärkaförutsättningarna för aff som en part bidra fill förutsättningarför en rikare fritid. Rådels arbete riktas nu in på följande områden vilketenligt ökar möjligheterna att lösa uppdrag. - Information,vägledning Mot denna bakgrund konstaterarutskottet "atl är medvetet om sitt ansvar för atl även utveckla verksamheten inom fritidssektorn-------------- ". Utskottet skriver vidare: "Utskoliet har i detföregående framhållit all de av uppställda målen för turist-och rekreationspolitiken ligger fast. Den satsning på marknadsföringsinsatsersom förordas i propositionen får inte medföra att i sitt arbetenegligerar dessa mål. Utskottet delar föredragande statsrådets bedömning attdet är angeläget aft utveckla och stödja turismen i . Inle minst detstora underskottet i det s. k. turistnetfot mofiverar speciella ansträngningarför att öka utlänningars resande i och även få svenskar att upptäckaSverige. Dét är därför motiverat rned en tidsbegränsad extraordinär satsning påmarknadsföring." Jag tycker all del är beklagligt atl i sillanförande verkligen har närmat sig vpk:s ståndpunkt. Hennes anförande harmonierar 104 på intet sätt med del som utskottetär överens om. 90 () replik: Jag är inte representant för regeringen här. Det var egentligen ensvidande krifik som regeringen fick i anförande. Bakgrundenär den att när regeringen lade fram sin proposition om inriktningen av turism-och rekreationspolitiken, berördes de sociala målen på två och en halv rad,tror jag det var. Propositionen handlade om möjligheterna att få in ufländskturistvaluta fill landet. Ävenom vi har reservafioner som riktar en viss kritik mot , känner jagett behov av att försvara , för det gör så gott det kan utifrån debefingelser som def har fått och med de medel det har att förvalta. Detallvarliga med branschstudien och sfrukturplanen - kanske försökte jag förklaradet i mitt huvudanförande - är att de dokumenten infe alls stämmer överens medden målsättning som har givit uttryck för här i talarstolen. Branschsludiengår fakfiskt helt ut på att tjäna pengar på turistanläggningarna, precis somman gör i vilken annan näringspolifik som helst. Det är den endautgångspunkten. Sfrukturplanenär inriktad på koncentrafion till vissa delar av landet för att göra dem merattraktiva, och det stämmer heller inte med de sociala målen. Vissa människor ilandet kommer att få väldigt långt till en rekreafionsan-läggning, om manskulle fullfölja planerna. Def är anledningen tillatt vi har reserverat oss på de här punkterna. Slufligenskulle jag vilja säga aft del naturligtvis är svårt aff få en näring riktigtrepresenterad i en styrelse. Jag känner stor respekt för det. Men det finnsfaktiskt branschorgan, som företräds av personer som har sin dagliga gärning ituristbranschen. Det hade säkert varit effekfivare för hela turistnäringen, fördess intresse aft delta i kampanjer och också tillskjuta medel, om näringen istället hade haft den sortens representanter i . Anslagtid idrott, rekreation och turism 91 ()replik: Låt mig först ta upp det sade och slå fast aft jagtycker infe att det behövs någon ny huvudman. Men vad som behövs, som jag serdel med utgångspunkt,i det jag sade i mitt huvudanförande, är en uppryckninginom när det gäller att bevaka och föra fram rekreationspolitiskafrågor. Atf rådet har kompelens för det är jag alldeles övertygad om, sä def ärbara alt sätta i gång och börja arbeta. JanHyttring talade om sfrukturplanen och pekade på vad som sägs om de tre storastäderna. Men faktum är atl det står tydligt och klart i struklurpla-nen altprioriteringarna inte skall uppfattas som förslag lill någon nedgrade-ring avarbetet inom furismsektorn i övriga delar av landet utan tvärtom som en extrakraftsamling på några starka dragplåster för hela näringen och svensk turism. Idet rullande strukturplanearbetet kommer del att ske en fortsatt analys avturismens regionala utveckling. TillGunnel vill jag säga atf jag naturligtvis kan och bör känna respektför henne och hennes partis inställning i fråga om detta. Men hennes högläsningtycker jag infe ger så mycket i detta sammanhang. 1987/88:130 attTuristrådet är medvetet om sitt ansvar: Därför hoppas vi verkligen att det Anslag tid idrott, rekreation och turism blirrika satsningar framöver även när det gäller rekreationssidan. Jag tycker attjag på ett mycket tydligt sätt i mitt anförande sade att vi behöver satsningarpå båda dessa områden. Men jag hävdade aff den ena båten, bildligt talat, mereller mindre står still. 92 (vpk) replik: Det är klart att jag uppfattade både huvudinlägg ochrepliken som att hon infe vill att def skall bildas någon ny myndighet så atfrekreationspolitiken ges en ny huvudman. Detta har jag förstått hela tiden.Maja har också ingått i utskottsmajoriteten och därmed intagit dennaståndpunkt. Jag menar emellertid att det hade varit konsekvent, mot bakgrund avden mycket preciserade krifik mot.hur denna verksamhet har skötts somMaja har framfört, att föreslå en ny huvudman för verksamheten. Anf.93 () replik: Det är riktigt, som säger, att man uttrycker sig pådetta sätt om strukturplanen. Men det är ändå viktigt aff förklara bakgrundentill det. När skriver atf det skall vara en viss koncentration, atfanläggningarna skall tåla många besök, att det skall finnas många aktiviteterkring anläggningarna och aft de skall fungera som eri magnet är detta faktisktriktat mot utlandsmarknaden. Genom en sådan satsning kan man få utländskaturister till som sedan kan spridas fill olika intressanta regioner ilandet. Det har alltså egentligen ingenfing att göra med det som om, nämligen det sociala målet atf se fill att vi svenskar får bättrerekreationsmöjlighefer, såvida inte tycker att vi svenskar skallbege oss fill de stora städerna för att utöva rekreation. Detta gällersatsningar på konferenser och på belöningsresor, osv. Dessa resor har infemycket gemensamt med de resor som de stora grupperna i vårt eget land gör, dvs.alt åka ut på semester med tält eller husvagn eller försöka få tag i någonbillig stuga, osv. Dessa saker måste vi skilja på. Anf.94 () replik: Jag tror atf delvis missuppfattade syftet med att jagläste upp vad utskottet hade skrivit. Jag ville kontrastera utskottetsskrivning, tonfallet och vad som sägs, med det som sade fråntalarstolen. Man kan ju inleförsl ansluta sig till en skrivning och sedan gåfill angrepp mot vad som sägs i denna skrivning. Jag ville därför visa hur MajaBäckström sorn representant för majoritetspartiet i utskottet har uttryckt sig. Anf.95 () replik: Låt mig säga till atf jag infe har samma uppfattningsom hon, och jag tror inte att hon och jag kommer till samma uppfatiningheller, eftersom vi tydligen tolkar delta på så kolossall olika sätt. 96LARS (): Prot. Idrotten är vår största folkrörelse och utgörett omistligt inslag i vårt samhällsliv. En aktividrottsutövning, oavsett nivå, leder lill . ..,., sunda livsformer samt en bättre hälsa och är ett viktigtled i den förebyggande /, ,- ht ' hälso- och sjukvården. Mångamedborgare är akfiva idrottsutövare eller ledare. Stat, landsting och kommuner skall stimulera och underlätta idroftsutövning såväl inomföreningsrörelsens ram som för enskilda. Genom vår ökade frifid harmöjligheterna all komma i kontakt med idrott och friluftsliv ökat, samtidigtsom def moderna samhället skapar större behov av friskvård och meningsfull frilid.Det råder en bred politisk enighet om att idrotten skall stödjas i olikaformer. Stat, landsting och kommuner ger och kommer atl ge idrotten ettomfattande ekonomiskt stöd, men verksamheten varken kan eller bör helt bygga påinsatser från den offenfiiga sektorn. Den svenska idrottsrörelsens styrka är de hundratusenfalsideellt arbetande ledarna. Denna styrka dokumenterades eftertryckligt inleminst genom de stora framgångarna i olika världsmästerskap, en iförhållande till vår folkmängd enastående prestation. Svensk idrott sfär och faller med de ideella insatser somgörs på alla nivåer. En mycket stor del av dessa människors tid ochansträngningar går åt till att dra in pengar. Det finns exempel på föreningar,där av styrelsens sammanträdestid ägnas åt aff diskutera ekonomiskasvårigheter. Den fiden kunde förvisso användas pä ett bättre sätt. Pressen påde ideellt arbetande ledarna ökar. Till stor del är dessa föräldrar fill aktivaidrottsutövare, och de förmår hålla ut så länge de egna barnen tävlar, mensedan tar intresset och orken dess värre - och förståeligt nog- ofta slut.Detta är ytterst allvarligt. Vi förlorar på så sätt många dugliga ledare ochtränare med inskolade och väl uppövade kunskaper. Omsättningen på idrottsledareär också stor. De som drabbas är i första hand de små klubbarna. I den moderata motionen Kr417 har vi givit vår syn påsvensk idrott av , dess styrka men också dess svagheter och problem.Precis som på alla områden kan man infe nöja sig med några enstaka åtgärderutan måste se till helhetsbilden. Vill man agera därefter och verkligen ihandling visa att man inser betydelsen av och uppskattar alla dehundratusentals eldsjälarnas osjälviska arbete, då räcker det inle med enuppräkning av diverse olika anslag och en omfattande redogörelse av planeradeinsatser inom forskning och utbildning. Vi betonar atl del är de lokala föreningarna runt om iSverige som genom sill hängivna arbete åstadkommer alla de positiva effektersom vi väl alla är helt överens om. En fortsall utbyggnad av idrollsgymnasier bör uppmuntrasoch underlättas. Handikappidrottens snabba utveckling och de svenskautövarnas stora internationella tävlingsframgångar är glädjande. De bör fåfortsatt stöd bl. a. genom att man inom idrotlslärarulbildningen ger ökadekunskaper inom delta speciella område. Idrotten spelar här en värdefull rollför all ge den känsla av gemenskap som är så betecknande för allidrottsutövning. Den kände sportredaklören beskriver dennakänsla i , och jag citerar: "besök på enidrottsplats är lika uppfriskande AnslagtiUidrott, rekreation och turism för själen som förkroppen. Man förnimmer en solidaritet och en vänskap som är ingenting mindre änrörande. Man har dessutom sin frihet aft rekreera sig i ensamhet eller isällskap allt efter behag." Fråganom att idrottsrörelsen skulle få en större andel av spelmarknaden och avTipsfjänsts överskott får vi anledning återkomma fill i sambandmed behandlingen av kulturutskottets betänkande nr 22. Ävenidrottsrörelsen betungas av skatter och avgifter. Vi kan aldrig förbättravillkoren för svensk idrott utan atf vi för föreningar, ledare och akfivahittar för dem väl anpassade lösningar på dessa svårbemästrade och allvarligaproblem. Ilinje med vår inställning till individens frihet under ansvar vill vi ocksåvärna om idrottsrörelsens fria ställning. Den är fullt kapabel atf sköta sinaangelägenheter utan inblandning och styrning från regeringen. Det finns ingetskäl till att två ledamöter i skall utses avregeringen. fördelar det statliga stödet fill de s.k. främjandeorganisafionerna. Deras anslagsframställning bör i stället lämnasdirekt fill genom organisationernas eget samarbetsorgan.Som en följd av det anförda yrkar jag bifall till reservationerna 5 och 6. Ingenföreteelse i samhället förmår engagera människor i alla åldrar mer än idrotten.Med alla sina föreningar utgör den också grunden för de allra fiesta ungdomarsfrifidssysselsättning. Det sociala värdet av detta kan inte nog uppskattas.Statens stöd till idrotten måste ses i relation till allt ideellt idroftsarbeteoch kostnaderna för ett alternafiv till detta. EUf-och breddidroft står inte i motsatsförhållande till varandra utan går i ställethand i hand - utan bredd ingen elit. Svensk idrott står stark på tävUngsbanan. Ett bifall tiU den moderataidroftsmotionen i alla dess olika delar skulle också innebära stärkt ekonomioch oberoende och framför allt ge alla de ideellt arbetande ledarna bättremöjligheter att ägna sig åt, just det, herr talman, idrott! Anf.97 (): Den svenska idrottsrörelsen upplever just nu en blomstrings-tid.Breddidrottén omfattas av allt fler utövare, och särskilt glädjande är denökade spridningen över olika åldersgrupper. Glädjande är också att den ökningenrelativt sett är störst i de högre åldrarna. Detta är ett bevis på att vårtlands s.k. åldringar har insett idrottens värde för rekreation, bättre hälsaoch högre livskvaUtef. Sammapositiva trend finns också inom elitidrotten. I förbluffande mångaidrottsgrenar, förbluffande med hänsyn fill att är en liten nafion, harvi en mycket stor internationeU bredd. Våra bästa finns mycket högt påvärldsbästalistorna i de olika grenarna. Dåvi bedömer vår idrottsliga bredd skall vi också komma ihåg att stora gruppermänniskor som inte är medlemmar i idrottsrörelsen bedriver idrott eller motiondär man replierar på idrottsrörelsens organisation och anläggningar. De dryga2 miljoner medlemmar som idrottsrörelsen redovisar i sina register är inte heladen imponerande skaran av idrottsengagerade människor. I verkligheten haridrottsrörelsen ett ännu djupare grepp om den svenska populationen. Idrottsrörelsensfinansiering är som en följd av rörelsens stora omfattning Prot, 1987/88:130 Trots defrivilliga insatser som görs inom idrottsrörelsen behöver idrottsrörelsentotalt mycket stora belopp för att hålla denna . , .., , '' Anslag tdl idrott, re- mäktiga organisation 1gäng. Idrottsrörelsen har stöd av stat, landsfing r. . ht ' och kommuner för sinverksamhet. Generellt kan man säga att det statiiga stödet i huvudsakkanaliseras till idrottsrörelsens riksorganisationer. Idrottsrörelsenhar dock svårigheter att klara sina påtagna uppgifter med det stöd som utgårfrån samhällsinstanserna. Både den kvantitativa och den kvalitativa utveckUngenkräver ständigt ökade ekonomiska resurser. Även om idrotten, i t. ex. ettansträngt budgefläge, inte kan anses missgynnad gentemot andra samhällsbehov,hämmas idrottsrörelsens utveckling på grund av otillräckliga ekonomiskaresurer. Jag har hört idrottsledare resignerat sucka: Tänk så många flerungdomar vi skuUe kunna ta hand om, om vi hade större resurser. Närman talar om idrottens ekonomi och ställer in den i sammanhang med den allmännaanslagsverksamheten från samhäUets sida, skall man komma ihåg attidrottsrörelsen inte befinner sig på den tärande sidan totalt sett gentemotstatsmakten. Idrottsrörelsen genererar nämUgen stora inkomster fill staten iform av skatter, sociala avgifter, Tipstjänstsvinster, vadhållningsverksamhetm. En del av denna verksamhet kan naturligtvis diskuteras ur meraidealistisk synpunkt. Förhållandetatt idrottsrörelsen passivt levererar in pengar till statskassan och sedan taremot anslag för sin verksamhet skapar ett beroende av staten, som kännsbesvärande för denna stora folkrörelse, då den vill vara fri, obunden ochpolitiskt neutral. Enligtmin mening finns det därför starka skäl att ompröva formerna föridrottsrörelsens finansiering av sin verksamhet och undersöka om det finnsalternafiv till det nuvarande statUga stödet. Den undersökningen bör också vägain den frigörelse av kreativitet och stimulans som en ekonomisk självverksamhetinom idrottsrörelsen skulle innebära. Idrottsrörelsenhar en stark egen inneboende styrka, och den bör kunna lösgöras ekonomiskt. Jagkan peka på det initiativ som 48 mindre specialförbund inom tagit för att skaffa sig en bättre ekonomi och utifrån dettaformulera en idrottsligt hög målsättning. Aktionen heter Pool 2000, och jagtror att vi alla kommer att stöta på aktiviteterna i någon form. av statens verksamhet då det gäller spel, tips, vadhållning m. m. har idrottsrörelsensaktiviteter som "råvara". Dessa verksamheter ger stora inkomster tillstaten. I en motion från idrottsgrupp har vi motionärer begärt atten alternativ finansiering av den svenska idrottsrörelsen skulle bli föremålför en utredning. Grundtanken bakom detta är att idrottsrörelsen själv skulleorganisera och ta hand om resursanskaffningen genom att t. ex. ta överhuvudmannaskapet för Tipstjänst och att man skulle undersöka en princip fördelning med staten. Detta kan ses som en tankegång i riktning mot en friarefinansiering av idrottsrörelsen som också kan ge sfimulans till en störreresursanskaffning. Utskottetsmajoritet har avstyrkt motionen med den märkliga motivering en att det bör ankomma på idrottsrörelsen själv att föra fram förslag om en 109 Anslag tid idrott, rekreation och turism Jag antar att del är bekant för alla i denna församlingatt endast har rätt atl besluta över de statliga anslagen och attförslag om finansieringsformer och liknande spörsmål som regleraridrottsrörelsens förhållande fill staten endast kan avgöras i denna kammare. Eftersom en fråga som denna berör två parter börnaturligtvis en utredning av def slag vi föreslår innehålla representanter bådefrån och idrottsrörelsen. Jag undrar om det fanns någon tankegångbakom ufskottets betänkande som fick den underliga formulering jag har talat omtidigare. Jag vill poängtera att det i utredningen skulle ingå representanterbåde från och idrottsrörelsen. Den enda farhåga jag kan tänka mig attutskotfsmajoriteten har som skäl för sitt avstyrkande är att sakkunskapen ialltför stor utsträckning skulle ställa sig på idrottsrörelsens sida.Utskottsbetänkandet ger tyvärr fog för en sådan farhåga. Jag yrkar bifall fill reservation nr 4. Slutligen har vi den gamla historien omstatsbidragsprövningen för vissa organisationer av folkrörelsekaraktär. Vi ärnågra debattörer i denna kammare som har fört en diskussion som blivit något aven följetong åren igenom just vid behandlingen av denna fråga. redan tagit upp spörsmålet i sitt anförande. Han har uttryckt vad jag ochde som står bakom reseryafion 6 tycker. Jag beklagar atf utskoffsmajorifefen såbenhårt håller fast vid principen att omyndigförklara en stor grupp frivilligaorganisationer genom aft se till atf deras anslag skall administreras överRiksidrottsförbundet. Observera aft jag är en vän av ochanser det vara en mycket effekfiv organisafion med höga efiska syftemål. Menjag vill också säga att det i defta fall rör sig om organisafioner som harliten eller ingen anknytning till den verksamhet bedriver.Sammankopplingen är alltså helt opåkallad. Detta är en principfråga och somsådan viktig. Att dessa organisationer får en fri ställning gentemotRiksidrotfsförbundet är inte något underkännande eller någon nedvärdering avRiksidrotfsförbundets oväld. Det är, kamrater i kammaren, en fråga om demokratioch medinflytande. Jag yrkar bifall lill reservation nr 6 och deövriga reservationerna i utskottsbetänkandet som är underskrivna avfolkpartiets representanter i utskottet. 98KARL (): Idrottsrörelsen är en verkligt storfolkrörelse i värt land. Med sina över 2 miljoner medlemmar når den ut fillstörre delen av folk -unga som äldre, kvinnor som män, olikahandikappade och ensamma människor. Det finns över 40 000 lokalaorganisafioner. Def beräknas aft över 400 000 ideellt arbetande ledare bär uppverksamheten. Idrottsrörelsens sammantagna verksamhet bidrar till enbetydande samhällsnytta i form av framför allt förbättrad folkhälsa, fostranlill positiv social gemenskap och personligt ansvarstagande. Tillfredsställelseoch livskvalitet växer fram hos de många som satsar på en positiv ochstimulerande idrotts-och frifidsverksamhet. Frågan måste ställas: Hur skulle det se ut i vårt land, jai hela världen, utan den enorma bredd som idrottsrörelsen har? Det skullesäkert vara mycket fattigare på positivaalternativ - icke minst för ungdomen. Vad skulle det kosta samhället i ökadesociala och ekonomiska insatser och i minskat människovärde för de många somskulle fångas in i nedbrytande akfiviteter? Folkrörelsernaspelar en avgörande roll i formandet av morgondagens . Som den rörelsevilken mer än någon annan drar ungdomen till sig har idrottsrörelsen ettspeciellt ansvar. Dagens ungdomar är ju morgondagens ledare, inte bara inomidrottsrörelsen, utan i samhället i stort. Def är bl. a. inom idrottsrörelsensom ungdomar kan göra sig förtrogna med demokratins spelregler och på ettkonsfrukfivt sätt delta i samhällslivet. Idrottenär unik inte bara genom den stora andelen ungdomar. Frågan är om det finnsnågon rörelse som är mera internafionell än idrottsrörelsen. Även detta ger idrottsrörelsenspeciella förpliktelser i en värld där det är angeläget med personligakontakter, ökad förståelse för fred och frihet i hela världen och för eninternafionell gemenskap. Svenskidrottsrörelses verksamhet och utveckling vilar tungt på idrottsledarnasideella insatser. Det är en viktig samhällsuppgift att ge stöd för att fåbehålla och få fler frivilliga krafter som vill arbeta inom idrottsrörelsenockså . Jag finner det angeläget atf, innan jag går in på deekonomiska frågorna, slå fast att mycket fid och arbete men också pengar satsasfrån idrottens ledare och utövare. Idrottsrörelsensfinansieringsmöjligheter genom egen verksamhet har successivt minskat. Dettahar skett på grund av de stafiiga spelens snabba expansion på de folkrörelsedrivnasbekostnad. Många föreningars ekonomiska situafion har blivit svårare ochsvårare att bemästra, särskilt som kostnader av olika slag har ökat starkt. Deförändringar och, som jag hoppas, betydande förbättringar som omnågra dagar skall besluta i anledning av propositionen, och följdmotioner tiUdenna, om ändringar i lotterilagen är betydelsefulla. Jag skall inte kommenteradetta ställningstagande , utan jag nöjer mig med att säga aft det följsmed stort intresse ute i Idrotfssverige och hela Folkrörelsesverige. Jagvill också erinra om och beklaga att inte biföll krav på enfolkrörelse- och kulturfond som behandlats av . Jag viU passapå att säga att det är en tanke som delvis var inne på. Tyvärrstödde inte i voteringen i den frågan. Det beklagar jag.Den miljardfond som skulle kommit till på def sättet skulle självfallet ocksåha kommit idrotten till del. Utöverlättnader i självfinansierande avseende inom idrottsrörelsen behövs betydandeförstärkningar av anslagen från både stat, landsfing och kommuner. Från centernföreslår vi att beviljas ett statsanslag på . för verksamheten 1988/89. Vårt förslag innebär en anslagsförstärkningmed 15 miljoner utöver regeringens förslag. Vifrån vill betona att det är angeläget atf samhället på olika sättstödjer idrottsrörelsens strävan att bredda sin verksamhet och atf def särskiltbehövs ökade insatser för barn och ungdom samt för aff aktivera fler kvinnor,invandrare och handikappade i verksamheten. Isin verksamhet har RF valt aff koncentrera sina insatser till tre huvudprogram.Ungdom, Motion och Tävling. Programmet Ungdom är inriktat på att det iidroftsverksamheten skall ske en allsidig utveckling av AnslagtiU idrott, rekreation och turism Anslagtill idrott, rekreation och turism barnet och att åtgärderskall vidtas för att behålla ungdomar i föreningslivet. Programmet Motionsyftar i första hand till att stimulera fysisk aktivitet och rekreation. Det ärsärskilt angeläget att utveckla motion i närmiljö för atf få fysiskt inaktivaatt mofionera. Med förstärkta bidrag får idrottsrörelsen störremöjligheter att förverkliga sina stora målsättningar på dessa viktiga områden. Somvi starkt betonar i motion är idrottsledarnas ideella insatser avstörsta betydelse för idrottsrörelsen och för hela samhället. Det är nödvändigtatt samhällets stöd fill idrottsrörelsen höjs bl. a. för att rörelsen skallkunna behålla och dra fill sig fler frivilliga krafter.