prot · GB0929 · 1987-12-31 00:00:00 — inte ärtillståndspliktig, är nämligen inte kontrollmöjligheterna och övervakningenlika effektiva som när det gäller tillståndspliktiga företag. Jag tycker alltsåatt man måste göra den här typen av verksamhet tillståndspliktig. 12 Miljö- och energiminister : Jag vill bara helt kort säga att jag intetror att det när det gäller och mig finns någon skillnad ibedömningen av hur allvarliga de här problemen är. Det är alldeles korrekt attdet inte finns något läge över noll som är säkert. Så fort man överskrider dengränsen uppstår risker. När vi arbetar med lågrisknivåer är det inte så, att vinöjer oss med det, utan det är bara ett första steg när det gäller att tvingaall verksamhet ned till en nivå som åtminstone är mycket mera tinfredsställandeän den nuvarande. Det vore ohederligt att säga någonfing annat eller att låtsassom om vi hade möjligheter att helt komma bort från den här risken,eftersom vi t. ex. tror oss veta att etenoxid också bildas vid förbränning avbensin, olja eller kol. Det sker då på ett annat sätt än när det gäller den härspecialprodukten som används i vissa processer. Problemet är sannolikt mycketallvarligare än att det går att få bukt med det enbart genom att värdet sättstill noll vid sådana industriella processer där den färdiga produkten etenoxidutnyttjas. Vad som uppdagas på område efter område är attorganisationen och kunskaperna inte är tUlräckliga för att dessa mycketallvarliga problem skall kunna hanteras. En av de viktigaste och svårastefrågor som regeringen därför försöker bedöma på ett klokt sätt inför detförslag som skall redovisas för i vår är hur dessa frågor skallhanteras bättre. Det är också ett skäl till att vi vill lägga alla förslag i ensamlad proposition och inte dela upp den i småbitar - jag blir mer och merövertygad om att det är nödvändigt att göra på det sättet. Låt mig, just för att illustrera detta, redovisa hurregeringen nu diskuterar möjligheterna att göra kontrollen mest effektiv. Mankan fortfarande inte genom att utvidga de listor som används förtillståndsprövning enligt miljöskyddslagen vara säker på att få reda på allanvändning eller alla utsläpp av ett visst ämne. Det kan bli så som det harblivit med CFC och etenoxid, nämligen att ämnet plötsligt dyker upp i nyaprocesser som inte har förutsetts. Därför tror jag att det finns en del somtalar för att kontrollen skall med hjälp av annan lagstiftning, t. ex.lagstiftningen om kemiska, produkter. Bertn Måbrink och övriga ledamöter börrespektera att regeringen nu mycket noggrant går igenom hur vi för framfidenskall beväpna oss bättre på detta område. Det är mycket otillfredsställande attuppleva att vi blir överraskade av system och inte kan kontrollera utvecklingenpå ett effektivare sätt än vad som är fallet . Jag kan försäkra att denprövning som görs utförs med yttersta allvar och med avsikten att få tillstånd en bättre organisation,,en bättre tillsyn och en bättre kontroll iframtiden. 13 (vpk): Jag tackar för detta. Jag harinte betvivlat att har samma ambition som jag och många andra,dvs. minimera och tabort sådana här farliga kemiska ämnen. Närdet gäller regleringen av kemiska medel tror jag att det skulle vara mycketklokt och bra om dessa medel fördes in under kemikalielagstiftningen. Därmedtas det ett samlat grepp, om det är centrala bestämmelser och direktiv somgäller, i stället för att man ser på varje företag för sig. Det är också kloktur den synpunkten att övervakningen läggs på kommunerna, på hälsovårdsnämnden,om jag har fattat det rätt. Det är bra, därför att då kommer människor i olikaområden nära problematiken och kan kontrollera - det är en demokratisk fråga avbetydelse - att åtgärder vidtas mot företag som bryter mot bestämmelserna ochanvänder olika kemiska medel. Jaganser att skall hållas räkning för att företaget har fattat beslut omatt vidta sådana åtgärder att utsläppen av etenoxid skaHnedbringas . Det är ett långtgående beslut som har fattats, men det ärlitet märkligt. Det var inte så länge sedan frenetiskt hävdade att detvar omöjligt att göra på detta sätt, men meddelar företaget att det går. Detvisar att det finns en reningsanläggning, och såvitt jag förstår är det ettslutet system som skall användas. är ett av flera företag som använderetenoxid. Vad de andra företagen har vidtagit för åtgärder vet jag inte, menjag tror inte att de har vidtagit några sådana här åtgärder. , Sedan återstårfrågan om revideringen av kungörelsen om kemiska produkter, somarbetarskyddsstyrelsen nu håller på att trycka. Jag hoppas att man intebibehåller 5 ppm som ett gränsvärde och att jag har fått felaktiga uppgifter,trots att de kommer från ett håll där man borde känna till detta. Jag räknaralltså med att gränsvärdet nu sänks kraftigt. Manbrukar tala om att ministerstyre inte är önskvärt, men jag kan aldrig tro annatän att miljö- och energiministern informerar sig om vad som sker på dettaområde. Jag tror att miljö- och energiministern vet om det blir en sänkning avgränsvärdet eller inte. Blir det ingen sänkning återstår frågan: Vad tänkerBirgitta göra åt detta? 14 Miljö- ochenergiminister : Herr talman! Jag vill bekräfta att bådearbetsmarknadsministern, som är ansvarig för den ifrågavarande kungörelsen, ochjag har tagit reda på hur det ligger till. Jag kan tala om att den nyakungörelsen inte är under tryckning, utan vi ser fortfarande på den här fråganoch har möjlighet att dra kloka slutsatser av det vi lär oss. Närdet gäller de förbättringar som vi nu arbetar med, så tror vi att det vore bramed branschvisa systematiska genomgångar av några särskilt bekymmersammaområden. Sarhtidigt har på svenskt initiativ ett samarbete inom nu inlettsdär man granskar de tusen farligaste kemiska produkterna. Man har fördelat dengranskningsuppgiften på olika länder för att arbetet skall gå fortare och föratt man skall undvika dubbelarbete. Vi byter också informationer för att vi pådet sättet skall kunna hjälpa varandra med att kontrollera det ständiga flödetav produkter över gränserna. Representanter för kemikalieinspektionen är justnu i för en sådan överläggning. De kommer hem och skall då förmig redovisa vad man i den här omgången kommit fram till. 15 (vpk); Jag tar uppgifter om denna kungörelse som de korrektaoch jag tackar för beskedet. Jag ser då också en möjlighet till förändring avdet yrkeshygieniska gränsvärdet för etenoxid. OECD-samarbetetöver gränserna tycker jag också är bra. Låt mig bara kommentera den propositionsom skall komma. Såvitt jag förstår bygger den på den Heurgrenska utredningen.Den är ute på remiss. a. länsstyrelserna skall yttra sig över den. Jag blevlite bekymrad när jag tog del av utredningens förslag. Det kommer inte atttillföras några större resurser, vare sig till länsstyrelserna eller tillkommunerna. De är som vi vet redan i ett bekymmersamt läge. Skall vi ha eneffektivare kontroll och övervakning krävs det att man förstärkerlänsstyrelsernas och även kommunernas personella resurser. Jag ser attlänsstyrelsen i har räknat ut att det bara för dess del krävs 15nya tjänster om man skall kunna ha en effektiv övervakning. Får man inte dettamåste man tumma ytterligare på tillståndsplikten. Det oroar mig litet grand. Nuhar jag inte påstått att det enligt propositionen kommer att bli så somutredningen föreslår. Jag hoppas att utredningens förslag inte följs, för vadsom krävs, både nu och när vi får den nya lagen, är bl. a. ökade personellaresurser. Alltså räknar jag med att ser till att sådana resursertillförs länsstyrelser och kommuner, vilka kommer att ha en viktig funktion. Överläggningen var härmedavslutad. 6§ Svar på interpellationerna 1987/88:77 och 85 samt fråga 1987/88:109 ombiståndskrediter m. m. Anf.16 TREDJE VICE TALMANNEN: IHans Peterssons i frånvaro medger jag att fårmotta svaret för hans del. Interpellationerna och frågan besvaras i ettsammanhang. har ställt tre frågor till mig som rör dels tillväxtmåleti förhållande till övriga biståndspolitiska mål i det av SIDA administreradebiståndet, dels parlamentariskt inflytande i BITS, beredningen förinternationellt tekniskt-ekonomiskt samarbete, dels min syn på biståndet tillIndonesien. i och har frågat mig omregeringen tänker vidta några åtgärder med anledning av att BITS beslutatutfästa en u-kredit till . har vidare frågat hurregeringen ser på sin roll som observatör i IGGI, the Inter-Governmental Groupon . Jag besvararinterpellationerna och frågan i ett sammanhang. Målenför det svenska biståndet skall ses som en helhet. De berör olika aspekter påsamhällsutvecklingen och är inbördes beroende. Jag anser inte att tillväxtmåletgenerellt skall ges högre prioritet, men med de nuvarande svåraproblemen i en stor grupp blir bristen på tillväxt ett hot motmöjligheterna att främja andra mål. Det svenska bilaterala biståndet är starkt inriktat på defattigaste länderna. Detta kommer till uttryck i det långsiktiga samarbetet medprogramländerna genom SIDA. BITS verksamhet är inriktad på låg- ochmellaninkomstlän-der. Närmare hälften av det bistånd som utfästs i u-krediteravser fattiga med en BNP per capita . BITS arbetar inte med finansiella ramar för länder. Varjeprojektförslag prövas på sina egna meriter. Besluten fattas av styrelsen. Motbakgrund av beslut om ledningen av den statligaförvaltningen har en översyn av såväl som myndighetensinstruktion inletts. Med ledning av de riktlinjer för sammansättningen avmyndigheternas styrelser som antagit (prop. 1986/87:99, KU 29,rskr. '226) kommer regeringen att överväga vilka förändringar som eventuellt kanvara påkallade i . BITS verksamhet består dels av tekniskt samarbete, främstmed drygt tjugotalet , dels av u-krediter, som kan lämnas till ländermed vilka BITS bedriver tekniskt samarbete och till programländer underförutsättning att mottagarlandet har en tillfredsställande kreditvärdighet.Därutöver kan BITS göra enstaka insatser i andra om stödet ärförenligt med de biståndspolitiska målen. Samarbetet sker inom områden därSverige kan ställa kunnande och konkurrenskraftiga resurser till förfogande. Enligt de riktlinjer för det nuvarande u-kreditsystemetsom antog med bred uppslutning (prop. 1983/84:100, bil. 5, W115, rskr. 334) kan beslut om enstaka u-krediter till nya länder fattas avBITS. Först om ett land förutses komma i fråga för mer fortlöpandekreditgivning skall beslut fattas av regeringen. Enstaka krediter till som inte tidigare erhållitu-krediter kan aktualiseras särskilt vid samfinansiering med internationellafinansieringsorgan. Den aktuella krediten till avser ett sådantprojekt i samverkan med Asiatiska . Nordiskainvesteringsbanken har vidare erbjudit finansiering för projektet och även detnorska har visat intresse för att finansiera vissadelar. tillhör låginkomstländerna och har enbefolkning på närmare 170 miljoner invånare. Merparten bor på landsbygden.Projektet syftar till att förbättra distributionen av elektricitet på norraSumatra, som är en eftersatt region. Projektet är således angeläget för enunderförsörjd del av landsbygdsbefolkningen, och det är mot denna bakgrundbeslutet skall ses. Beslutet innebär däremot inte att regeringen godkänt attIndonesien är ett land som bör bli mottagare av ett reguljärt bistånd. Om denfrågan aktualiseras, måste den prövas i ett vidare sammanhang. Jag vill här också nämna att en intern översyn avbiståndet till utanför programländerna inletts inomutrikesdepartementets avdelning för internationellt utvecklingssamarbete. Minambition är att arbetet skall utmynna i förslag till klarare riktlinjer fördetta bistånd. Beträffande vill jag erinra om att stöd förangelägna insatser lämnas även genom andra kanaler. Genom SIDA lämnas visstbistånd för enskilda organisationers verksamhet. har också gett ettbetydande Om biståndskrediter m. m. 2 protokoll 1987/88:29-30 humanitärtbistånd till ,,vilket lämnats genom Svenska röda korset tillInternationella rödakorskommitténs verksamhet. medverkar som observatör i theInter-Governmental Group on . Vårt observatörskap är betingat av etthandelspoli-fiskt intresse av att kunna få del av informationer om landetsekonomi och prioriteringar av betydelse från kommersiell synpunkt. Vår närvaroinnebär dock i sig inga biståndsåtaganden eller andra förpliktelser för svensktvidkommande. 18GUNNEL JONÄNG (c): Jag tackar för svaret påmin interpella-, tion. SID A-chefen uttalade att tyngdpunkten ide enskilda organisationernas verksamhet är att nå de fattigaste med bistånd,medan SIDA;s huvudsakliga uppgift är att främja fillväxt. Ett sådant uttalande strider mot principerna för vårbiståndspolitik liksom mot svenska folkets uppfattning om biståndetsinriktning. erinrar i svaret om principerna för vårbiståndspolitik, och jag delar statsrådets uppfattning. Biståndsmålen skall sessom en helhet, och tillväxtmålet skall inte generellt ges högre prioritet än deandra biståndsmålen. Statsrådet poängterar också att det bilaterala biståndetär starkt inriktat pä de fattigaste länderna. Det arbetet sker och måste skeockså genom SIDA-samarbetet och inte - som SIDA-chefen uttryckt det - främstgenom de enskilda organisationerna. Jag utgår från att SIDA i sitt arbete följer riksdagensbeslut och i biståndsverksamheten främjar de fastlagda målen. Vi har ju nu genom försorg och längeupprepade krav äntligen fått också ett femte mål - miljömålet. Först därigenomfår vår biståndspolitik en helgjuten målsättning. Beträffande krediterna till vill jag säga att.jag har stort förtroende för BITS. Jag har bl. a. med dess ledning diskuteratmöjligheterna fill stöd till . Även om inga formella fel har begåtts anser jag att detvar ett misstag att ge en kredit till på 60 milj. kr., varav ärgåvobistånd. har uttalat att inte skall ge biståndtill . Trots, det ges således som direkt gåvobistånd ca 20 milj. kr. Jag finner uppfattning om bistånd tillIndonesien häpnadsväckande. Statsrådet säger att om frågan om reguljärt biståndtill aktualiseras måste den prövas i ett vidare sammanhang. Hur kanman över huvud taget tänka sig att "pröva" frågan om bistånd tillIndonesien? är en hård och korrumperad diktatur, somockuperat , vars ledning anklagas för otaliga övergrepp och brottmot de mänskliga rättigheterna och som vi har diskutabla vapenaffärer med - ochregeringen kan tänka sig attpröva frågan om reguljärt bistånd till detta land!Här borde inte några dörrar öppnas utan tvärtom förses med säkrare lås. Man frågarsig vad det är för biståndspolitiskt tänkande som ligger bakom. Man kanjämföra med regeringens svala intresse för . Från centerparfiet harvi försökt väcka socialdemokraterna till ett engagemang för FiHppinerna.Sockerarbetarna på Negros har skrivit ett brev i djupaste sorg och smärta överde mörkrets och dödens krafter som sveper över deras land. De behöver vårtstöd. Inget intresse för detta har visats från socialdemokraternas sida.Däremot har man visat intresse för . De biståndspolitiska principerna är viktigast isammanhanget. Det finns en stor fara med den utveckling av biståndspolitikensom nu sker, nämligen att biståndet blir alltmer kommersialiserat, att vi fårett bistånd som inte främst hjälper de fattigaste, utan styrs av nationellaegenintressen och kommersiella hänsynstaganden. När gåvodelen i krediterna ökarförstärks denna utveckling. Tänker regeringen göra oss fill krämare också närdet gäller biståndspolitiken? Är regeringen omedveten om denna utveckling ochde risker den medför? Denna utveckling måste stoppas. Klarare och mer likvärdiga regler i vad gäller BITS ochSIDA behövs. Dessa bör ges ett högsta belopp att besluta över själva. Frågorrörande biståndsanslag utöver de fastställda beloppen bör hänskjutas tillregeringen. Det krävs parlamentarisk inflytande i såväl BITS som SIDA. Debiståndspolitiska målen skall gälla lika väl för BITS som för SIDA. TiH sist, herr talman, noterar jag att en intern översynav biståndet fill utanför programländerna har inletts inom UD:sbiståndsavdelning. Till det vill jag göra följande kommentar: Jag beklagar attregeringen är så prestigebunden att den inte kunnat ställa upp påcenterpartiets krav på en biståndspolitisk utredning. I stället sitter man ochutreder bit för bit internt på biståndsavdelningen på UD eller på annat sätt.Hur skall man på det sättet kunna få en helhetssyn? Regeringen är angelägen om en bred uppslutning kringbiståndspolitiken, men aktar sig noga att släppa in andra parfiers polifiker iutredningsarbetet. Det är trist med en regering som har så litet progressivitetoch generositet när det gäller biståndspolifiken, att man inte vågar släppa innya friska impulser i utredningsarbetet. Denna regering håller dessutom på attgöra oss till krämare också i biståndspolitiken. 19 (vpk): Jag tackar för svaret på interpellationen,som vanligt krystat när det gäller affärer med . Vi har i utrikesutskottet motsatt oss en biståndspolitiskutredning, men efter denna historia med är det fråga om huruvidainte vpk måste ompröva sitt ställningstagande i utrikesutskottet. Jag tycker att det är en skandal och en skamfläck att mankan ge 20 milj. kr. till den värsta militärdiktaturen i , alltså 20milj. av de svenska skattebetalarnas pengar i gåvor. Kom inte och säg att BITS har gjort detta utan regeringensgodkännande. Denna föreställning har framskymtat. BITS har inte gjort detta,innan man fått regeringens godkännande. har alltså givit BITSett förhandsbesked om att BITS kunde göra på detta sätt. fattade utrikesutskottet ett beslut som gällerBITS. I betänkandet stod följande: "I förra årets biståndsbetänkande UU1985/86:15 beskrev Om biståndskrediter m. m. Om biståndskrediter m. m. utskottetde gällande riktlinjerna för tekniskt samarbete. Utskottet bekräftade då bl.a. att de biståndspolitiska målen avser allt utvecklingssamarbete, följaktligenäven det tekniska samarbetet genom BITS. Detta uttalande gäller självfalletalltjämt." Vi har fem biståndspolitiska mål . Biståndet skallför det första medverka till resurstillväxt, för det andra till ekonomisk ochsocial utjämning, för det tredje till ekonomisk och politisk självständighetoch för det fjärde till demokratisk samhällsutveckling. Det femte målet ärsåledes det nya miljömålet. , tala om för mig vilket av de fyraförsta biståndspolitiska målen som vi har haft som ärtillämpligt på fascistjuntan i . Är det något av dem som ärtillämpligt? Jag tycker att den frågan kräver ett svar. Att 40 milj. kr. är en kredit på fördelaktiga villkor ärockså upprörande. Men det är väl så som skrev i isöndags. Socialdemokratin säljer sig, är rubriken. Står handelsintressen påspel får även militärdiktaturer svenskt bistånd, skriver . Ja, så är det. Det är inte bara bistånd ni nu ger dem. Ärdet tacken för att ni har fått sälja vapen för ? Ärdet detta ni nu tackar för och ger tillbaka på det här sättet? Gäller beslut eller gäller det inte? Riksdagenuttalade också att något bistånd till över huvudtaget inte kan komma i fråga. Varför följer ni inte de beslut som harfattat och de uttalanden som har gjort? kom diktatorn till makten genom en kupp.Vi vet att efter det att han kommit till makten, lyckades han utrotaeller spärra in mellan en halv och en miljon människor. sitterhundratusentals människor i fängelser eller är utsläppta och berövade praktiskttaget alla rättigheter. Vi vet att sedan tog över Väst-Papua 1969har 150 000 människor avrättats. Man bedriver där ett utrotningskrig. Vi vetatt när det gäller fortfarande bedriver ett oerhört grymtkrig med anledning av människornas krav på rätt fill självbestämmande. Vi vetatt fördelningen av resurser i är oerhört orättvis och inte kommerde fattiga till del. Men allt detta vet ni. Jag får väl säga som när krämarsjälen tar över allt, då är solidariteten med de fattiga ochförtryckta i en underordnad fråga. Är det inte nog med skandaler från sida och fråndenna regerings sida? Först hade vi alla vapenskandaler som har skämt ut oss ipraktiskt taget hela världen. kommer detta med och biståndet. 20MARIA (); Jag vill tacka biståndsministern för svaret på min fråga. är ett land där mänskliga rättigheter förtrycksoch där demokratiska rörelser ständigt får mindre utrymme. invasionav föranledde att senarekonstatera att en tredjedel av befolkningen hade dött till följd av ockupationen. Annekteringenav Väst-Papua 1969 ledde också till omfattande oroligheter, där ca 150 000människor fick sätta livet till. Ca 100 000 f. d. politiska fångar, som grepsför , försågs när de frisläpptes med särskilda identitetshandlingar,som stämplar dem som f. d. politiska fångar och fråntar dem väsentligamedborgerliga rättigheter. Detsker ingen förändring i positiv riktning i politik -tvärtom.Nyligen antogs en alldeles ny förordning om granskning av medborgares familje-,organisations- och umgängesförhållanden och deras religiösa och ideologiskahemvist. Om man vid denna granskning befinns ha haft en släkting soni dödadesvid massakern , eller om man varit politisk fånge, riskerar manavsked från sitt arbete som "misstänkt regeringsfiende". lag om organisationer, , säger att alla organisationer måsteha statsideologih Panca som övergripande ideologi och måste se till attmedlemmarna genomgår vad lagen kallar "Panca Sila-indoktrinering". 1BITS instruktioner och regeringens propositioner står det att u-krediter kanges till länder vilkas utvecklingspolitik står i överensstämmelse med desvenska biståndspolitiska målen, om länderna bedöms vara kreditvärdiga. Jagskulle därför vilja fråga: På vilken basis anser biståndsministern attIndonesiens utvecklingspolitik står i överensstämmelse med de svenskabiståndspoHtiska målen, särskilt med avseende på demokratimålet? Projekteti sig stöder landsbygdsbefolkningen, menar biståndsministern. Men vad det isjälva verket handlar om är - ett aluminiumsmältverk sombyggts upp med japanskt kapital. Smältverket kräver mycket energi, och just detskall hjälpa till att producera. I det kontrakt som sattes upp mellanIndonesien och slås fast att av energin skall gå tillalurhiniumsmältverket och att , det soni blir över, skall tillförasindonesierna själva. Dethela kan ses som en strategi för att skall fä tillgång till aluminium försin egen industri. Man skall kanske också se den a.siatiska utvecklingsbankensstöd i det ljuset. Det handlar således knappast om ett utvecklingsprojekt för iförsta hand landsbygdsbefolkningen. Jag tycker att det är en vilseledandebeskrivning som biståndsministern har gett i sitt svar. Dessutom förekommerett sakfel. tillhör inte världens låginkomstiänder enligtVärldsbankens definition, utan är ett medelinkomstland. Världsbankensätter beträffande kreditvärdigheten upp en gräns på för skulderna iförhållande till inkomsterna i utländsk valuta. I våra regler för BITS står attlandet skall vara kreditvärdigt. Men har en skuldbörda på ,dvs. mer än dubbelt så mycket som riskgräns. Jag skulle därförvilja fråga biståndsministern hur man kan anse att hartillfredsställande kreditvärdighet, och varför vår bedömning avviker frånVärldsbankens. Enbartav dessa skäl är det synnerligen olämpligt att bedriva biståndsverksamhet iIndonesien med hjälp av u-krediter. Men jag har också synpunkter när det gällerformfrågan. Hur kommer det sig att BITS har fattat det här beslutet utan atthöra med regering eller riksdag? Det handlar om en summa på 20 miljoner. BITSanger i själva verket 10 miljoner som ett genomsnitts- Ombiståndskrediter m. m. Om biståndskrediter m. m. värde avvad varje samarbetsland får av u-kredit . Hela projektet har alltså beskrivits på ett felaktigt sätti svaret. Det handlar om ett stöd till japansk industri öch till mycket litendel om en utveckling för landsbygdsbefolkning. Detta gör,tillsammans med ifrågasättandet av beslutsgången, att jag måste konstatera attdet knappast finns några skäl att försvara det här biståndet fill Indonesien.Man kan bara undra; Hur kommer det sig att beslutet har fattats över huvudtaget? Jag tror att det handlar om en annan sak. Regeringen har,i sina försök att få biståndsmål att se ut som en procent, blåst uppanslaget fill u-krediterna så pass mycket att man gett mer fill BITS än vadBITS förmår göra av med.