prot · GB0927 · 1987-12-31 00:00:00 — Det är inte konstigtatt de känner sig oroade; bestrålade livsmedel ger inte säkerhet, ger inte informafion,bestrålning gör det omöjligt att välja. Är bestrålade livsmedel hälsosamma?Nej, påstår jag. Centernhar motionerat om ett lagfäst förbud mot bestrålning av livsmedel och motimport av bestrålade livsmedel. Övriga partier ville avvakta ytterligareöverväganden och avslog därför vår reservafion. Detta innebar ett olyckligtförhalande. Det fanns verkligen ingen anledning att vänta med åtgärder när detgäller att ge våra konsumenter bra livsmedel. Det är dessutom inkonsekvent atttillåta import av bestrålade livsmedel och samfidigt ha förbud mot produktionav dessa i vårt land, även om förbudet, i teorin åtminstone, kan frångås. har för begärt att ett generellt förbud motbestrålning av livsmedel skall införas. Det förbudet skulle också gällaimporterade varor. Inget har hänt, och manfrågar sig om regeringen är handlingsförlamad. Inteheller nu föreslås några åtgärder. Det är positivt att det skall forskasvidare, men vi behöver besked om när det kommer ett lagförslag. Omförbudmot import av bestrålade livsmedel Jag tror att , och jag har samma uppfattningom bristen pä värdet av bestrålade livsmedel. Någon debatt därvidlag finns detinte skäl för oss att föra. Nihar båda två framhållit att det finns en diskrepans mellan de regler som gällerproduktion av livsmedel i och saluförande av importerade livsmedel. Dettahar påpekats i debatten . Därför har jag nu tillsatt enutredare. Det framgår inte av era inlägg att ni har uppmärksammat detta. Utredaren har fått i uppdrag att göra en översyn avimportkontrollen av bestrålade livsmedel i syfte att skärpa bestämmelserna. Pådenna punkt tycks det nämligen finnas luckor. 137 (): Det gläder mig att vi har samma mål, nämligen att få bortbestrålningen. Det som oroar mig är att det tar så . Vadär det som har hänt? Jo, vår motion avslogs . komin med en begäran om förbud mot bestrålning av livsmedel och import avbestrålade livsmedel . Då kom även remissvaren in Om gränsvärden för ogräsgifter i dricksvatten från andrasom uttalat sig i denna fråga. Är det inte att förhala, när man dröjer ett årmed att tillsätta en utredning, när man inte under hela denna långa tid kommermed ett förslag och när man dessutom inte klart kan uttala att det skallinföras ett förbud mot import av bestrålade livsmedel! 138 INGA (vpk): Jag noterar också att det skall filisättas enutredare på detta område, men vad man skulle önska är ett klart besked frånregeringen att man säger nej till import av bestrålade livsmedel. Jag vill ta upp en annan sak, och det är märkningen avbestrålade livsmedel. Den är helt otillräcklig för att inte säga obefintlig.På bestrålad mat från utgörs märkningen av en liten grön blomma, vilketinte alls signalerar till konsumenterna vad det är fråga om. I avvaktan på demätmetoder som jag hoppas kommer att kunna tniämpas borde man åtminstone ställakrav på sådan märkning som visar att ett livsmedel är bestrålat. Det är detminsta man kan kräva. Denna märkning av varorna skall också vara väl synlig säatt konsumenterna själva kan bestämma om de vill köpa bestrålad mat eller inte. Detta skuHe man kunna tänka sig i avvaktan på utredningensresultat. Det är klart att jag är glad att man tillsatt denna utredning. Mennär kan man förvänta sig något resultat? Överläggningen var härmed avslutad. 31 § Svar på fråga 1987/88:173 om gränsvärden förogräsgifter i dricksvatten har frågat mig om jag avser attta initiafiv till att får gränsvärden för ogräsgifter i dricksvatten. ärtillsynsmyndighet och centralt laboratorium för dricksvatten. Det ankommerdärför på livsmedelsverket att verka för att huvudmännen för de kommunala ochenskilda vattenförsörjningsanläggningarna skall kunna vidta åtgärder för atttrygga en tillfredsställande dricksvattenförsörjning. Ett av de områden somlivsmedelsverket har prioriterat är att utarbeta underlag för riskbedömning avföroreningar i dricksvatten, för vilka gränsvärden nu saknas. I denprioriteringen ligger det initiafiv som frågar om. 140ALF (): Jag ber att få tacka jordbruksministern försvaret på min fråga. Jag har den största förståelse för att viddet här laget, efter dygn av pressande arbete, är trött. Men jag måste ändå fåsäga att jag tycker att detta var väl magert som svar på en utomordentligtvikfig fråga. Jag dristar mig faktiskt att säga att den är viktigare än mångaandra frågor som snabbt tas upp under frågestunder. Detär inte och en gång vi får besked om att vattnet i de sydsvenska åarnaär förgiftat av bekämpningsmedel. är vattnet inte sällanså giftigt att det är olämpligt t. o. m. för bevattning. Det som förekommer iåarna kommer att hamna i grundvattnet. Därmed är många svenskavattentäkter i farozonen. Forskarefrån mätte förekomsten av bekämpningsmedel i 27svenska åar. Resultaten visade att av åarna hade mätbara mängder avbekämpningsmedel. Det framgick att fenoxisyrehalterna i olika vattendrag varbetydligt högre än man trott och ofta mer än tio gånger högre ängränsvärdena inom . Jag skulle gärna vilja veta: Duger inte EG:sgränsvärden åt ? Dethar lanserats flera olika teorier om varifrån de fenoxisyror som konstaterats iåvattnet kommer. Någon tror att det främst beror på att lantbrukare hanterarbekämpningsmedelssprutor på ett slarvigt sätt, andra tror att det främst berorpå läckage från soptippar, ytterligare någon tror att det beror på läckage frånåkermarken. Vivet inte mycket om hur stora mängder bekämpningsmedel det finns i våravattendrag. Klart är att provtagningen drastiskt måste utökas, men provtagningi sig löser naturligtvis inte problemet. Jag anser att det första steget föratt få bort bekämpningsmedlen ur vattendragen är att gränsvärden fastställs fördricksvatten. Genom att gränsvärden fastställs får miljö- ochhälsoskyddsförvaltningarna och länsstyrelserna riktlinjer för ingripanden. Hurmenar jordbruksministern att tjänstemännen på ett miljö-och hälsoskyddskontorskall agera, om de vid provtagning konstaterar värden som är högreän EG:s gränsvärden? Vilket råd ger jordbruksministern? Omgränsvärden för ogräsgifter i dricksvatten Jag har just svarat på den fråga som ställt, nämligen omSverige skulle få gränsvärden för ogräsgifter i dricksvatten. Jag sade attdetta tillhör det som livsmedelsverket nu prioriterar. Anf.142 (): Jag tackar för det svaret och noterar det naturligtvis. Det beklämmandeär att livsmedelsverket enhgt tidningsuppgifter har hållit på och prioriteratdetta . Hur länge skall livsmedelsverket hålla på och"prioritera" frågor som har med hela svenska folkets vardag att göra,nämligen frågor som gäller dricksvattnet? Ärde gränsvärden som finns inom EG, nere i , så katastrofalt olämpliga förSverige, eller varför kan de inte anammas tills livsmedelsverket blir färdigt?Det är ju uppenbart att det inte räcker med . Överläggningenvar härmed avslutad. Prot.1987/88:27 32 § Svar på fråga 1987/88:176 om kraven urhälsoskyddssynpunkt på importerade livsmedel Om kraven ur hälsoskyddssynpunktpå importerade livsmedel har frågat mig hur jag ser på kraven att sammaregler skall gälla ur hälsoskyddssynpunkt på importerade livsmedel som påsvenskproducerade. Livsmedelslagensbestämmelser gäller såväl svenskproducerade som importerade livsmedel.Kontrollen av livsmedelsimporten har samma syfte som livsmedelskontrollen iövrigt, nämligen att i enlighet med livsmedelslagen skydda konsumenterna motskadliga eller på annat sätt från hälsosynpunkt otjänliga livsmedel. Enutgångspunkt är att livsmedelskontrollen i princip skall vara likartad ochneutral i förhållande till livsmedlens ursprung. Sedan1964 genomförs regelbundet i provtagning och undersökning av halter avbekämpningsmedelsrester i frukt och grönsaker. fastställerden högsta resthalt av bekämpningsmedel som får finnas i såväl importerade somsvenska vegatabilier. Kontrollen av de importerade produkterna är meromfattande än den inhemska kontrollen. Principenom likartad kontroll oavsett varornas ursprung kan av följande skäl anses varauppfylld beträffande de importerade köttvarorna. På ursprungslandets kontroll-och produktionsförhållanden ställs i princip samma krav som på vår egenproduktion genom krav att varorna skall komma från en exportanläggning somlivsmedelsverket godkänt. Vid den undersökning av köttvarorna som sedan skervid införselkontrollen kompletteras ursprungslandets kontroll med deundersökningar av varan som är av speciellt intresse för vårt land. Varje partikött som importeras kontrolleras i . Vadbeträffar kontrollen av andra importerade livsmedel än kött och vegetabilieröverensstämmer den organisatoriskt med livsmedelskontrollen i övrigt.Importkontrollen skiljer sig dock från annan livsmedelskontroll genom denstarka styrning av miljö- och hälsoskyddsnämndens verksamhet somHvsmedelsverkets föreskrifter för kontrollen innebär. Denna reglering liksomövriga särbestämmelser för importen mofiveras av att kontrollen vanligen intekan avse annat än den färdiga produkten och därför med nödvändighet bhr mindrefullständig än en kontroll som kan inriktas också mot produktionen. Ivissa fall försvåras importkontrollen av att det saknas analysmetoder som kanpåvisa att en viss behandling skett. Det pågår i de fallen ett intensivtforsknings- och utvecklingsarbete både i och internafionellt för att fåfram sådana metoder. 144 LENNARTPETTERSSON (s); Jag ber att få tacka jordbruksministern för det utförliga svaret. Närbönderna demonstrerade mot importerad råg där man vid framställningen använtstråförkortningsmedel tror jag att de hade det svenska folkets sympati.Det"är ju rimligt att ställa samma krav på importerade livsmedel som viställer på svenskproducerade, om man ser kraven från hälsosynpunkt. Det var väl det som gavtyngd och styrka åt den protest som vi alla kunde uppleva i massmedia. Jag förstodjordbruksministerns svar så, att han har samma utgångspunkt, och det tycker jagär utmärkt. Närdet gäller sådant som har effekter på miljön är det självklart att vi frånsvensk sida kan ha hårdare krav. Det är ju då fråga om den svenska miljön. När mandiskuterar frågan ur hälsoskyddssynpunkt är det i bägge fallen fråga om desvenska konsumenterna. Ufländska produktionsmetoder som kommer in viautländska varor slår ju lika hårt mot den svenska konsumenten. Vihar kanske ett handelspolitiskt problem här som gör att vi har behov av att gåfram med en viss försiktighet. Jordbruksministern har varitutrikeshandelsminister, och därför vill jag fråga hur det ser ut i detinternationella handelspolitiska perspekfivet. Låt oss säga att det finns enprodukt för vilken det ur hälsosynpunkt råder förbud att använda ett visstbekämpningsmedel. Om det kommer fram att det finns rester av vissa ämnen, mendessa ligger under internationella gränsvärden, har vi då - vilket det svenskafolket rimligen uppfattar såsom riktigt - möjlighet att förbjuda importen avdenna produkt, trots att det är fråga om värden som ligger under gränsvärdena?Har jordbruksministern några sådana ambitioner? Omkraven ur hälsoskyddssynpunkt på importerade livsmedel Det går inte att svara genereHt på nya fråga. Ienskilda fall kan det bli en förhandlingsfråga. driver Hnjen att sålångt det är möjligt förbjuda import av produkter beträffande vnka vi självaförbjuder användningen av bekämpningsmedel i vårt land. Vi ligger långt framme- det är svaret - jämfört med andra länder. Vi har ofta gränsvärden som ärhårdare än de internationellt överenskomna. Och vi försvarar gränsvärdena iförhållande till importen. Iövrigt vill jag säga att detta helt enkelt är en fråga som skall tas upp i dennya GATT-rundan. Vi får se vad vi eventuellt kan få för nya mulfilateralaregler. ligger helt klart längre framme på detta område än andraländer. Anf.146 (): Jag tycker det är bra att går i spetsen när det gäller konsumenternashälsa och när det gäller Hvsmedel som det kan misstänkas bli problem med. Närvi har denna omställning av jordbruksprodukfionen och skall dra nedpå produktionen, ställer vi dessa höga krav. Jordbrukarna upplever att de ärhårt trängda från olika håll, och man måste naturiigtvis -enligt minuppfattning - gå fram med goda överväganden och viss försiktighet. Detsom hände i samband med förbudet mot stråförkortningsmedel vid odHng av råg viHvi inte se upprepat igen. Jag hoppas att jordbruksministern och jag är ense omden saken. Överläggningenvar härmed avslutad. 33 §Föredrogs och hänvisades 34 § Föredrogs och hänvisades 1987/88:Sk3till skatteutskottet 1987/88:K18och K19 fiH 35 § Anmäldes och bordlades medanledning av prop. 1987/88:24 om statlig garanti för anordnande av i 1987/88;Krl av LarsWerner m.fl. (vpk) med anledning av prop. 1987/88:35 om kommunalbostadsanvisningsrätt m.m. 1987/88:Bo6 av m.fl. (c) 1987/88;Bo7 avEriing m.fl. (fp) 1987/88;Bo8 av m. fl. (vpk) 1987/88:Bo9 avRolf m.fl. (m) 36 § Meddelande om interpellationer Meddelades att följandeinterpellationer framställts 1987/88:119av (vpk) till socialministern om hjärttransplantationer: I diskussionen som föregickbeslutet om ett nytt dödsbegrepp hävdade de som var positiva till en förändringav dödsbegreppet att frågan om transplantationerna inte skulle kopplas ihop medsjälva dödsbegreppsbeslu-tet. Från "motståndarsidan" hävdades att detnya dödsbegreppet behövdes just för att möjliggöra hjärttransplantationer. I proposition 1986/87:79, med förslag till lag om dödensinträde m.m., sade socialministern å sin sida följande: "Enligt minbestämda uppfattning måste frågan om dödsbegreppet ses fristående fråntransplantationskirurgins behov av organ." I propositionen aviserades också att en utredning skulletillsättas för att se över transplantationsverksamhetens framtida inriktning.Denna utredning har också tillsatts och är under arbete. I direktiven tilldenna utredning sägs bl. a. att utredningen bör överväga och lämna förslag tillvilka krav som bör ställas på samtycke till transplantationsingrepp och attbland de alternativ som börövervägas bör ingå krav på aktivt samtycke från givaren. Utredningens arbetebör, sägs det, vara avslutat . ligger hjärttransplantationsverksamheten redan istartgroparna. Sjukvårdshuvudmännen har beslutat om att det nyahjärtbytescentrumet skall Hgga i . skall verksamhetenkunna starta, med att lagen om det nya dödsbegreppet börjar gälla. Motbakgrund av ovanstående vill jag fråga socialministern: Ärsocialministern beredd vidta åtgärder för att uppskjuta påbörjande avhjärtbytesverksamhet tills transplantationsutredningen avgett sitt betänkande? Kommersocialministern ta några initiativ för att ge riksdag och regering möjlighetatt dra upp riktlinjerna för en sådan genomgripande sjukvårds-politiskverksamhet som hjärtbyteskirurgin utgör? 1987/88:120 av (vpk) tillstatsrådet om tillämpningen av visumbestämmelserna; Visumtvånget för medborgare frånvissa länder, som regeringen beslutar om och som sägs inga i internationellpraxis, har använts effektivt för att förhindra olika asylsökande att nålandets gränser, Visumtvånget används nu på ett sätt som direkt strider motgrundläggande mänskliga rättigheter och mot humanitära värden. Det används som ett medel för att förhindra medborgarefrån vissa länder att besöka sina i bosatta anhöriga. Det har gått sålångt att föräldrar hindras från att besöka sina barn, med motiveringen att dekan tänkas söka politisk asyl i . Mot dennabakgrund vill jag fråga invandrarministern: Är invandrarministern beredd attvidta åtgärder som innebär att visumbestämmelserna inte tillämpas så, att dehindrar människor från att besöka sina anhöriga i ? 1987/88:121av () till socialministern om användningen avaborterade för medicinsk behandling: godkändeforskningsetiska kommittén vid att hjärnceller frånaborterade får användas vid djurförsök, om kvinnan som opererats gettsitt tillstånd. Målet var att kunna använda aborterade förbehandling av åldersförändringar i hjärnan. Av ansökan till etiska kommittén framgår att de somär aktuella för användning är från veckan 7 till 14. Abort, som normalt utförsmed vakuumsug, uppges ge ett alltför sönderdelat för att varaanvändbart. Fostret tas därför ut med tång eHer med aborttång. Enligt kommer maninom kort att börja behandla patienter med Parkinsons sjukdom med hjärncellerfrån aborterade . Det är av stor vikt för sjukvårdens trovärdighet attden medicinska behandlingen står i full samklang med den medicinsk-etiska 5 protokoll 1987/88:27-28 opinion som råder ilandet. ansåg i sitt betänkande att som dött bör kunnaanvändas för forskning under strikt angivna betingelser. Enbred politisk debatt är önskvärd innan aborterade börjar användas förmedicinsk behandling och verksamheten börjat utvecklas till en praxis. Mananvänder sig här av biologiskt aktiva, dvs. "levande" hjärncellerfrån som enligt ansökan till etiska kommittén måste tas ut i helt skickför att vara användbara. Man kan alltså inte använda sig av ett söndertrasat"abortmaterial". Hjärnans död är det tillstånd som bestämmer om enmänniska skall förklaras död eller inte. I den här verksamheten använder mansig enligt ansökan av levande hjärnceller från hela . En fråga sombehöver besvaras är om den planerade behandlingen sker med hjärnceller som tasfrån levande eller döda . Är det i överensstämmelse med de etiskavärderingarna i samhället att aborterade kommer till användning förforskning och för medicinsk behandling? ' Med anledning avovanstående vill jag fråga socialministern: Har regeringen försäkrat sig omatt frågan om forskning med aborterade blivit föremål för prövning ochdebatt i ? Vad har man i så fall ansett om forskningenoch vilken uppfattning har man om den abortmetod som används och frågan om manhär använder sig av levande eller döda ? Har regeringen medverkat tillatt frågan prövats utifrån de grundläggande värderingarna i samhället i ett meraHmänt åsiktsutbyte? Vilka synpunkter har i så fall framförts? 1987/88:122 av (vpk) till statsrådet om fortbildningsbidraget förbarnomsorgspersonal: beslöt, med anledning av proposition1986/87:117 om nytt statsbidragssystem för barnomsorgen, attfortbildningsbidraget skulle utgå med . per avdelning (= 15 barn) fördaghemspersonal, 5 000 för varje enhet öppen förskola och deltidsgrupp, 10 000kr. för familjedaghem (beräknade på varje femtontal barn) och . perfemtontal barn i fritidshem. Dessa pengar var tänkta som öronmärkta förfortbildningen. skulle, om beslut hade följts, fortbildningsbidragetha uppgått till . (för all berörd barnomsorgspersonal). blevfortbildningsbidraget i denna kommun i själva verket inte större än 75 000 kr.Resten av de avsedda fortbildningspengarna har försvunnit in i annan kommunalverksamhet. Ånyoblir tydligen barnomsorgens personal "blåsta" på betydelsefullfortbildning. Just , när barnomsorgen är utsatt för en svår personalflykt (av personalen slutar ), när de pedagogiska programmen börjar gälla,när kommunerna antar kommunala riktlinjer, när det finns ett stortnyrekryteringsbehov inom hela barnomsorgen, skulle fortbildningen verkligenbehövas som en stimulans och kunskapsgivare. har behovet avfortbildning varit angelägnare. Mot bakgrund avovanstående vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder tänker regeringen vidta för attfortbildningsbidraget skall utnyttjas så som hade för avsikt närproposifionen antogs? 37 § Meddelande om frågor Meddeladesatt följande frågor framstänts. 1987/88:179 av (vpk) till socialministern om operafionskapacite-ten vid sjukhusen: beslöt att anslå 70 milj. kr.till sjukvårdshuvudmännen för att öka operationskapaciteten och minska köernatHl höftleds-, kranskärls- och starroperafioner. 1 flera fall har dettainneburit att den offenthga sjukvården använt anslaget för att köpa tjänster avden privata läkarvården. I har detta ansetts nödvändigt av bl. a. detskälet att det uppstått driftsstörningar på grund av personalbrist vidthoraxkliniken på . Vid undersökning om egen personal kundejobba extra för att minska köerna visade det sig att den aktuella personalenvar uppbokad för operationer inom den privata vården. Mot bakgrund avovanstående frågar jag socialministern; Vad tänker socialministern vidta för åtgärder föratt förbättra den offentliga sjukvårdens möjligheter att ökaoperafionskapaciteten i egen regi? 1987/88:180av () till civilministern om användningen av kreditkort m. m.inom stadiga myndigheter: Den av nu avslutadegranskningen av förre chefs-JO har visat att det hosJO-ämbetet saknas regler för handhavande av de kreditkort (Eurocard) som visspersonal hos ämbetet disponerar i tjänsten. Vilka åtgärder är statsrådet, mot bakgrund av vadsom nu framkommit, beredd att vidta så att regler för användning av betalkort,kreditkort och liknande vid statliga myndigheter införs? 1987/88:181av () till justitieministern om poströstningen på valdagenvid allmänna val: I folkstyrelsekommitténs betänkande SOU 1987:6,Folkstyrelsens villkor, behandlas begränsningen av poströstningen på valdagen. Riksskatteverkethar i sitt remissvar pekat på oHka vägar att nedbringa kostnaderna förpoströstningen, och bedömning redovisas på ett positivtsätt i propositionen 1987/88:21 om ändring i vallagen m.m. Resonemanget hardock inte lett till något förslag i propositionen. Med anledning härav villjag fråga justitieministern: Avserministern att ytterligare utreda,frågan? 1987/88:27 1987/88:182 av () till kommunikationsministern om 19november 1987 postkontoret i : Meddelande om frågor i Leksandskommun är en bygd med sex byar i hjärtat av . Postens regionkontor iBorlänge har i sin strävan att jaga kostnader beslutat att lägga nerpostkontoret i och ersätta det med lantbrevbär-ning från Djuråsalternativt med 10 resp. från . Befolkningenkänner sig upprörd. Leksandskommunstyrelse skriver följande: "postkontor servar 21 företag medtillsammans 57 anställda. Kommunen anser att en indragning av postkontoret ären kraftig försämring av den totala samhällsservicen i . Särskiltanmärkningsvärt är en indragning av postkontor i glesbygd då statsmakterna ochideella organisationer satsar stor kraft på en levande landsbygd, exempelvis"Landsbygd 90". Jag vill därför fråga kommunikationsministern: Kommer kommunikationsministern att vidta åtgärderför att förhindra nedläggning av postkontor? 1987/88:183av (vpk) till utrikesministern om svenska protester mot vissafrihetsberövanden i : återvände generalsekretarnaför , och för arbetarparti,till . De åtföljdes av parlamentariker och journalister frånEuropa. Vidankomsten arresterades de båda turkiska politikerna, försågs med handbojor ochögonbindlar och fördes tni polisstationen trots de medföljan-des protester. Fråganhar förts upp till av de socialistiska och kommunistiska gmppernadär, vilka också skarpt fördömt händelsen och begärt att Kutlu och Sargin skallfriges. Mot bakgrund avovanstående frågar jag utrikesministern: Vill utrikesministern och den svenska regeringeninstämma i dessa protester? 1987/88:184av (vpk) till industriministern om guldfyndigheten iRappenfältet: Enligt uppgift har lovande gjorts inomRappenfältet i kommun. Fältet har fortlöpande undersökts . Det är viktigt att klarlägga om fyndigheten kan komma att brytasframöver. Mot bakgrund avovanstående vill jag fråga industriministern: Förbereder regeringen någon särskild insats för attfå klarlagt om Prot. 1987/88:27 guldfyndet i Rappenfältet är brytvärt? 38§ Kammaren åtskildes .