prot · GB0990 · 1987-12-31 00:00:00 — Utskottets hemställan - som ställdes mot utskottetshemställan med den ändring däri som föranleddes av bifall till motion Sk36 avBarbro m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 10 (översyn avskatten på läskedrycker m. Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 5 av m. fl. -bifölls med acklamation. Mom. Il (införande avskattelättnad för alkoholsvagt lättvin) Prot. Utskottetshemställan bifölls med 208 röster mot 83 för hemställan i reservation 6 av m.fl. i motsvarande del. 4 ledamöter avstod från att rösta. ' Motivering Utskottets motivering godkändes. Mom.14 (ransonering, andra restriktioner m. Utskottetshemställan bifölls med 288 röster mot 5 för utskottets hemställan med denändring däri som föranleddes av bifall till motion Sk549 av imotsvarande del. 2 ledamöter avstod från att rösta. Mom.16 (inriktningen i övrigt av alkoholpolitiken) Utskottetshemställan - som ställdes mot utskottets hemställan med den ändring däri somföranleddes av bifall tiU motion Sk837 av m.fl. - bifölls medacklamation. Mom.17 (takten på prishöjningarna) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 7 av m. fl. - biföllsmed acklamation. Mom.18 (beskattning efter alkoholhalt) Utskottetshemställan bifölls med 153 röster mot 142 för reservation 8 av KnutWachtmeister m.fl. Mom.19 (snabbvin) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 9 av och - bifölls med acklamation.- ' ' Mom.22 (lämplighetsprövningen för serveringstillstånd) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 10 av m. fl. -bifölls med acklamation. Mom.23 (avbyråkratisering av reglerna) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 11 av m. fl. -bifölls med acklamation. Mom.24 (priserna på restauranger) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 12 av m. fl. -bifölls med acklamation. Mom.26 (servering på teatrar m. Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 13 av m.fl.-bifölls med acklamation. Mom. 35 (tobaksskatten,m.m.) Förstbiträddes reservation 14 av och med 53 röster mot 16för reservation 15 av . 226 ledamöter avstod från att rösta. Härefterbifölls utskottets hemställan med 221 röster mot 56 för reservation 14 avBritta Bjelle och . 18 ledamöter avstod från att rösta. Övriga moment Utskottets hemställan bifölls. Mom. 1 (skatteskalornaoch grundavdragen med undantag av makes grundavdrag) Utskottetshemställan bifölls med 201 röster mot 66 för reservation 1 av . 28 ledamöter avstod från att rösta. Mom.2 (makes grundavdrag) Utskottetshemställan bifölls med 158 röster mot 99 för reservation 2 av . 37 ledamöter avstod från att rösta. Mom.3 (de gåvoskattefria beloppen) Utskottetshemställan - som ställdes mot dels reservation 5 av m. fl.,dels reservation 4 av och , dels reservation 3 avStig Josefson och - bifölls med acklamation. Mom. I (trafikpolitikensmål) Hemställan Utskottetshemställan bifölls med 274 röster mot 16 för hemstäUan i reservation 2 av ViolaClaesson. 3 ledamöter avstod från att rösta. Utskottetsmotivering godkändes med 153 röster mot 142 för den i reservation 1 av RolfClarkson m. fl. Mom.2 (trafikpolitikens inriktning) Förstbiträddes reservation 4 av och med 35röster mot 15 för reservation 5 av . 245 ledamöter avstod frånatt rösta. Härefterbiträddes reservation 3 av m. fl. med 107 röster mot 35 förreservation 4 av och . 153 ledamöteravstod från att rösta. Slutligen bifölls utskottets hemställan med 150röster mot 107 för reservation 3 av m.fl. 38 ledamöter avstodfrån att rösta. Mom. 3 Utskottets hemställan bifölls. Mom. 4(trafikens kostnadsansvar) Utskottets hemställan - som ställdes mot dels reservation6 av m.fl., dels reservation 7 av - bifölls medacklamation. Mom. 5 (affärsverksformen) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 8 avRolf Clarkson m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 6 (affärsverkens monopolverksamhet) Utskottets hemställan bifölls med 231 röster mot 64 förreservation 9 av m.fl. Mom. 7 (breddad ägarbas för och postverket m.m.) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 10 avRolf Clarkson m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 8 (affärsverkens dotterbolag) Utskottets hemställan - som ställdes mot dels reservation11 av m.fl., dels reservation 12 av - bifölls medacklamation. Bistånd åt asylsökande, m. m. 1987/88:17 om bistånd åt asylsökande, m.m. (prop.1987/88:80). Biståndåt asylsökande, m. m. 56 (): betänkande1987/88:17 är ett enhälligt betänkande. Det är inte min avsikt att här ta uppnågon debatt, men jag vill dock något kommentera betänkandet med tanke på dessbetydelse. Att utskottet är enigt, trots att det föreligger motioner från såvälmoderata samlingspartiets som representanter i utskottet, vittnarom utskottets bemödanden att verkligen nå enighet i de känsliga och svårafrågor som asyl- och flyktingärenden utgör. Utskottsbetänkandet behandlar en proposition med förslagom särskilt bistånd till asylsökande. Såväl utskottets moderater somfolkpartister har i motioner framför att rättslig reglering på något sätt hadebort ske, t.ex. i form av en särskild paragraf i socialtjänstlagen, när detgäller den särskilda form av bistånd som införts beträffande de asylsökande.Detta är en synpunkt som anförs bl. a. av . Vidare har vi velat betona att det särskilda bidraget börges en generös tillämpning. Kraven på familjeanknytning bör således vara någotlägre än vad man i propositionen har anfört. Vi har också ställt oss frågandetill tidpunkten för förslagets genomförande. Bistånd åt asylsökande, m. m. Propositionens förslag liksom motionerna har tillställtssocialutskottet för yttrande. Ett enigt socialutskott har kommit fram till attpropositionen utgår från att socialtjänstlagen liksom tidigare gäller generelltoch att det därför inte finns något behov av ändring av socialtjänstlagen. En annan sak är att det nya stödsystemet i de allra flestafall kommer att göra socialbidrag överflödigt, eftersom den enskildes behov börtillgodoses genom bistånd enligt den nya lagen. Utskottet har erinrat om atträtten till bistånd enligt socialtjänstlagen har en avsevärt vidare innebörd änrätten till bistånd enligt den nya lagen och att asylsökande självfallet måstekunna vända sig till för att få sina behov tillgodosedda.Vistelsebegreppet gäller således alltfort. Däremot får inte den kommun somlämnar bistånd enligt den nya lagen någon ersättning av staten för detta.Förslaget är på så sätt en besparingsmotion från staten gentemot kommunerna. Vi motionärer anser oss genom de bådautskottens tolkningar och skrivningar ha fått våra väsentliga motionskravtillgodosedda. Följaktligen har vi ansett oss kunna avstå från reservationertill betänkandet. Vi är medvetna om att vissa kommuner anser attframförhållningen är kort, men vi har ändå ansett oss kunna gå med på ettikraftträdande . Behovet av en reglering på detta områdehar fått väga över, eftersom utskottet har hunnit bearbeta frågan på etttillfredsställande sätt. Vi är naturligtvis litet besvikna över att interedan i vår kan ta ställning till de förslag som läggs fram i de bådabetänkandena från asylärendeutredningen, SOU 1988:2 Kortare väntan och SOU1988:1 Översyn av utlänningslagen. Den aktuella propositionen behandlar juendast en liten del av ett svårt komplex. Alltför många asylsökande får vänta alltför länge iförläggningar. Många placeras också ute i kommunerna på grund av brist på platsi förläggningarna. Detta medför självfallet stora bekymmer, framför aUt för deenskilda människor som berörs, men även för invandrarverket, kommunerna m.fl. Det är utomordentligt viktigt att väntetiderna för deasylsökande kan avkortas högst väsentligt. Jag tror jag vågar uttrycka attallas vår förhoppning och strävan givetvis är att pågående remissbehandling avde båda betänkandena och omorganisationen vid statens invandrarverk snarastskall resultera i defta. Därmedvill jag endast yrka bifall tillhemställan i utskottets betänkande. 57ANITA (): Den, nya lag om bistånd till asylsökande somvi nu står i begrepp att fatta beslut om innebär att asylsökande som ännu intefått sitt uppehållstillstånd beviljat kommer att få sitt uppehälle tryggat. har haft tillfälle att yttra sig överpropositionen och motionerna och har inte haft något att erinra motlagförslaget. har emellertid i sitt.yttrande uttalat att detär angeläget att slår fast att lagen om bistånd åt asylsökande inteinnebär någon begränsning av tillämpningsområde. Socialtjänstlagensbiståndsparagraf omfattar inte bara ekonomiskt bistånd utan även andra tjänstersom en individ kan behöva för sin livsföring, och de asylsökande har liksomandra kommuninvånare rätt att vända sig till för att få ävenandra än rent ekonomiska behov tillgodosedda. Detär viktigt att understryka att socialtjänstlagen gäller för alla som vistas ien kommun och att något undantag för asylsökande inte föreligger. Detföreslagna stödsystemet kommer i de allra flesta fall också att göra annatekonomiskt socialbidrag helt överflödigt, och det kommer att innebära att ettUkvärdigt stöd utgår till alla asylsökande. Menrätten till bistånd är alltid beroende av en individuell prövning, därförmånerna enligt den nya lagen självfallet skall tas med i bedömningen. Jag har inget särskiU yrkaride utan har bara velat understryka vad somframförts i socialutskottets yttrande, att socialtjänstlagen gäller för allasom vistas i en kommun och att inget undantag föreligger för de asylsökande. Biståndät asylsökande, m. m. 58 (): Avsikten med regeringens proposition om bistånd åt asylsökande är bl.a. att skapa ett mer enhetligt och rättvist biståndssystem. Det kan också sessom ett led i arbetet med att förkorta handläggningstiderna. För att kunna göradetta krävs ett planerat mottagande av asylsökande. Biståndettill asylsökande styrs nu av olika system, beroende på om den asylsökandevistas på en förläggning eller i en kommun. Vistas den asylsökande på enförläggning beslutar invandrarverket om stöd enligt sina interna anvisningar,medan asylsökande som bor i en kommun får socialbidrag enligt samma normer somandra kommuninvånare. Reglerna om bistånd bör vara enhetliga och nivån densammaoavsett om den asylsökande vistas på en förläggning eller i en kommun. Detnya stöd som föreslås för asylsökande är av generell natur och kan jämförasrned trygghetsanordningar på det socialpolitiska området. Det skall tryggaförsörjningen som de asylsökandes ansökan om uppehållstillståndprövas. Enligt förslaget skall biståndet åt asylsökande lämnas i form avkostnadsfri bostad, dagbidrag och särskiU bidrag. Bostadsstödet skall iprincip utgöras av logi i statlig förläggning eller, om plats har anvisats i enkommun, i en genomgångsbostad. Den som så behöver skall ha rätt till ekonomisktbistånd för sin dagliga livsföring i form av dagbidrag. Dagbidraget skalltillförsäkra den asylsökande en skälig levnadsnivå och vara kopplat tillbasbeloppet. Den asylsökande kan också ha rätt till bidrag för vissa särskildabehov, om han eller hon saknar egna medel. Sådant bidrag lämnas endast om detbedöms vara nödvändigt för den asylsökandes livsföring eller för att utredaärendet om uppehållstillstånd. Bådedagbidraget och det särskilda bidraget avses kunna schabloniseras i hög grad.Rätten till bistånd upphör då frågan om uppehållstillstånd slutiigt haravgjorts. Statlig ersättning skall utgå till kommunerna för bistånd enligt dennya lagen - däremot inte för vad kommunerna kan ha gett ut i form avsocialbidrag till asylsökande. Socialförsäkringsutskottetdelar den uppfattning som har framförts i propositionen; När ett speciellt stödinförs för den som söker uppehållstillstånd i , har den asylsökande iprincip inte rätt till bistånd enUgt 1987/88:90socialtjänstlagen. Detta medför inte någon ändring i den lagen. Det yttersta ansvar som enligt socialtjänstlagen åvilar kommunenbeträffande de männi- Anslag till centrala och regionala myndigheter på skolområdet skor som vistas därinskränks enligt utskottets uppfattning inte genom den föreslagna lagen. Socialutskottethar yttrat sig över propositionen och har sammanfattningsvis ingen erinran motlagförslaget såvitt avser förhållandet mellan socialtjänstlagen och denföreslagna lagen. yttrande finns i sin helhet som bil. Socialförsäkringsutskottetvill dock betona att rimliga handläggningstider inte bara är ett motiv förlagens införande utan också till viss del är en förutsättning för att lagenskall kunna tillämpas på avsett sätt. Dennya lagen föreslås träda i kraft . Det är vikfigt att snarastkunna förbättra möjligheterna, så att vi skall kunna uppnå målen medflyktingpolitiken. För det krävs bl. a. ett planerat mottagande av asylsökande. Utskottet är enigt i sin hemställan, och jag yrkar därmed bifall tillutskottets hemställan. Med detta anförande - under vilket andre vicetalmannen övertog ledningen av kammarens förhandlingar - var överläggningenavslutad. 1987/88:11 om anslag tillcentrala och regionala myndigheter på skolområdet (prop.1987/88:100 delvis), 1987/88:30 om anslag till investeringar m. m. (prop.1987/88:100 delvis) samt 1987/88:8 om anslag tilllantmäteriet och (prop.1987/88:100 delvis), 1987/88:9 om allmänna samlingslokaler (prop. 1987/88:100delvis). vice talmannen meddelade attbetänkandena.skulle debatteras i angiven ordning och avgöras i ett sammanhangefter avslutad debatt. Förstupptogs till behandling utbildningsutskottets betänkande 11 om anslag tillcentrala och regionala myndigheter på skolområdet. Anslagtill centrala och regionala myndigheter på skolområdet Anf.59 (): Jag måste med beklagande meddela att jag för utbildnings utskottets betänkande 11, som behandlar en rad anslag fill centrala och regionala myndigheter på skolområdet, inte kommer att använda hela den 76 taletid som jag har anmält. Vimoderater har en del synpunkter på de här anslagen som vi har redovisat ireservationerna 1-3 och 5-9. Jag yrkar bifall till dessa reservationer. Vimoderater anser att några av dessa anslag kan avskaffas helt, medan andra börkunna utgå med reducerade belopp. Skälet till vår ståndpunkt är att vi villföra en politik, som syftar fill att i största möjliga utsträckning flyttabesluten från politikerna fill den enskilda människan. Vi föreslår därförbesparingar, som skall möjliggöra skattesänkningar och en minskad offentligsektor, vilket är en naturlig konsekvens av och en förutsättning för ettminskat poUtikerinflytande. Vårpolitik har en klar profil. När besparingar är ofrånkomliga är det av avgörandebetydelse att dessa görs på ett sådant sätt att de viktiga delarna avutbildningsväsendet skyddas. Därför föreslår vi att det anslag på drygt 3,4milj. som löntagarorganisationerna erhåller från SÖ för oUka slag avskolinformation utgår ur budgeten. Utskottet motiverar bidraget till löntagarorganisationernamed det ökade samarbetet mellan skola och näringsliv. Vi förnekar intebetydelsen av detta samarbete men anser att löntagarorganisationerna onekligenhar de ekonomiska förutsättningarna att klara sitt informationsbehov utan statligabidrag. Närdet gäller anslaget till länsskolnämnderna, som utgår med étt belopp på nästan148 milj. kr., har vi moderater uppfattningen att det finns möjligheter till enytterligare rationalisering av länsskolnämndernas administrativa arbete och föreslårdärför én minskning av anslaget med 3 mil j. kr. Vi finner inteutskottsmajoritetens motivering, att denna besparing skulle drabba detpedagogiska stödet till handikappade elever, särskilt väl underbyggd. Inomlänsskolnämndernas ansvarsområde finns så många andra uppgifter som inte harsamma dignitet att vi är övertygade om att länsskolnämnderna har förmåga atträtt prioritera inom sitt fögderi. Stöd för utvecklingen av skolväsendet utgår medel till bl. Erfarenheterna har visat att det regionala stödet tillskolutveckling inte har lett till de resultat som avsågs när stödettillskapades. Vi föreslår därför att detta bidrag avskaffas. Anslaget kandärmed minskas med 15 miljoner. Beträffandeanslaget till , , har vi den uppfattningen attSIL;s uppgifter bör renodlas till att endast omfatta insatser för utveckling avläromedel för handikappade och för vissa mindre elevgrupper. Anslaget bördärför kunna reduceras med 10 miljoner. Vi finner det rationellt att anslagen B5. Utvecklingsinsatser påläromedelsområdet m. m. och B6. Stöd för produktion av läromedel slås sammantill ett anslag benämnt "Stöd för utveckling och produktion avläromedel". AnslagtiU centrala och regionala myndigheter pä skolområdet 60 (); Återigen vill regeringen anslå en stor summa av statens medel till löntagarorganisationernaför deras utbildning av skolinformatörer. Den här gången gäller det 3,4 milj.kr. Vi diskuterade detta . Jag gav då exempel för att visa att detminsann inte är några fattiglappar man vill skänka dessa pengar till. LO, TCO ochSACO, som det ju är fråga om, anser Anslagtill centrala och regionala myndigheter på skolområdet sig ha utrymme föratt investera i runt tal 400 milj. kr. av medlemmarnas pengar i aktier. Om manendast räknar med en genomsnittlig minimiutdel-ning på denna aktiepost, ,betyder det att avkastningen är . Om man i stäUet sätterin 400 milj. på banken med en ränta på får man en avkastning på 3,3 milj.kr. - alltså nästan exakt den summa socialdemokraterna vill skänkatill löntagarorganisationerna. Vii tycker att det naturligtvis ligger i organisationernas egetintresse att informera i skolorna om sin verksamhet t.ex. för framtidamedlemsrekrytering. Denna verksamhet borde enligt vår åsikt finansieras avorganisationerna själva. Inte skall skolsektorns knappa resurser användas tillsådana subventioner. Jag yrkar därför bifall till reservation 1. har också motionerat om att varje länsskolnämnd inom sigskall utse en jämställdhetsansvarig person. Utskottet avvisar kravet medhänvisning till att all personal, vid länsskolnämnden i sin verksamhet skallkänna ansvar för jämställdhetsfrågor. Vi önskar naturligtvis att ett sådantidealtillstånd skulle råda vid landets alla länsskolnämnder. Tyvärr är det inteså. Tvärtom är förhållandena väldigt olika när det gäller hurjämställdhetsfrågorna bevakas ute i landet. har en viktig rollnär det gäller arbetet med att sprida kunskap om intentionerna och kraven iläroplanerna på detta område. Att då ge en person huvudansvaret innebär ocksåatt någon får överblick över de samlade insatserna i länet och ser varytterligare initiativ kan behövas. Ialla andra viktiga frågor inom skolväsendet och andra sektorer i vårt samhällesamlar vi det övergripande ansvaret hos en person när vi vill vara säkra på atten fråga skall drivas med kraft. I anser vi att jämställdheten ären sådan viktig fråga. Det är bara att beklaga att övriga partier inte delarvår uppfattning. Jag yrkarbifall till reservation 4. 61 MARGARETAHEMMINGSSON (s): I utbildningsutskottets betänkande 1987/88:11 behandlas anslag tillcentrala och regionala myndigheter på skolområdet. Debatten om de anslagen kanbli något av en reprisdebatt. Det brukar sägas ungefär samma saker varje år.Tyvärr kanske inte kraven blir så mycket bättre därför att de upprepas. Moderatasamlingspartiet anser att dessa anslag i stor utsträckning går till byråkrati,och de menar att vi därför kan spara pengar och använda till skattesänkningar.Denna byråkrati kan man, enligt moderata samlingspartiet, värdera till ungefär31,5 miljoner. Frågan är då om- det inte får konsekvenser om man sparar 31,5miljoner. Låtmig börja med anslaget till löntagarorganisationerna. Även stårbakom reservation 1, som handlar om detta anslag. Jag blir litet förvånad närjag hör gå till frontalangrepp mot de fackliga organisationerna.Hon säger att man om man avvecklar dessa anslag inte tar bort pengar från någrafattiglappar och att de fackliga organisationerna har så många miljoner.Sanningen är den att de fackliga organisationerna förvaltar medlemmarnas pengarför att det skall finnas pengar om det blir en arbetskonflikt.Det kan väl inte vara något som tycker är felaktigt? Det är meningen att anslaget till löntagarorganisafionernaskall hjälpa fill att skapa en bättre kontakt mellan skolan och arbetslivet.Vilka kan förmedla denna kontakt bäst om inte just de som arbetar, de som finnspå verkstadsgolvet, i affärerna eller inom vården? För att hjälpa till attutbilda dessa personer som befinner sig i förvärvslivet anslår staten pengartill de fackliga organisationerna. Vi tycker att det är angeläget med dessakontakter. Vi tycker att staten skall ta ett ansvar för att skolelever verkligenfår denna information. Därför vill vi också anslå pengar till den. Har mangrundsynen att denna verksamhet är något som de fackliga organisationerna kanbetala själva, tycker man inte heller att detta är något som är av vikt.Dessutom kan filläggas att det, när vi nu diskuterar reformer av deyrkesinriktade linjerna på gymnasieskolan, blir ännu viktigare med dessakontakter. säger i reservation 3 att"rationaliseringsutrymmet inom länsskolnämnderna bör vara betydligt större".De menar att de knappt 3,3 miljoner som fakfiskt redan har sparats in inte ärtillräckliga. Jag tycker att det är beklagligt att man väljer att seskoladministration som en tärande del, och inte som något som kan användas förutveckling av skolan. Ute på länsskolnämnderna ser man denna utveckling frånett annat håll. Där är man orolig för att indragningar av bidrag skall ledatill att länsskolnämnden blir en sittande myndighet, en byråkrati, i ställetför att vara ute på fältet, i skolorna, och sköta den nya akfiva tillsynen, sehur pengar, anslag, används. Jag skulle också vilja säga några ord om reservafionerna 5och 6. Där handlar det om 15 miljoner som skall sparas in på lokalskolutveckling. Tanken är att lokal skolutveckling skall vara något positivt,som skall stimulera skolorna att arbeta med nya frågor. I budgetpropositionenväljer man att speciellt peka på miljöfrågorna och behovet av att få dembelysta. Jag vet inte vad som är mest beklagligt; att man väljeratt reservera sig eller motivet till reservationen. Moderata samlingspartietsäger nämligen att detta har "inte gett resultat i paritet med insattaresurser". Man anser alltså att resultatet inte är likvärdigt med pengarnaman har satsat. Varför drar ni in pengarna? Resultatet måste ju bli lika mednoll. Noll pengar - inget resultat. Om man vill ha ett resultat måste man i såfall finna bättre utvägar. har själv berört varför alla dessabesparingar görs, nämligen för att sänka skatten för några. Likadant är det närdet gäller läromedel. som vi överhopas med mängder av motioner påläromedelssidan skall vi spara. Det skall sparas på statens institut förläromedel. Det säger vi nej till, likaväl som vi säger nej till att slå ihopanslagen B5 och B6. Vi tycker inte att det göroch det pengarna skall gå till hör till samma områden. Låt mig nu kort beröra reservation 4. Folkpartietmotionerar återigen om att länsskolnämnderna internt skall utse enjämställdhetsansvarig. Är inte detta litet grand att gå över ån efter vatten?Vi tycker alla att arbetet med jämställdhet är mycket viktigt. Jag har läst denanslagsframställning SÖ har lämnat . finns med i styrelsen.Där finns mängder med förslag fill hur man kan arbeta för att utvecklajämställdheten på skolans Anslag tiU centrala och regionala myndigheter påskolområdet Anslag tiU centrala och regionala myndigheter på skolområdet område -något som är mycket viktigt. I den proposition om jämställdhetspolitiken inför 90-taletsom regeringen nu har kommit med berörs hur vi skall arbeta för att skapajämställdhet också på utbildningens område. Men i stället för att som YlvaAnnerstedt säga att om något skall bli gjort skall en person utses somansvarig, så väljer regeringen att säga att en ledningsgrupp förjämställdhetsfrågor skall ta ett brett grepp om dessa frågor. Vi vet redan attdetta görs på många håll i länen och i länsskolnämnderna.,Där låter manmänniskor träffas och diskutera frågan. Om man säger attendast en person skall ha ansvar för dessa frågor finns det en risk att övrigafrånsäger sig sitt ansvar. Med detta ber jag att få yrka bifall till utskottetshemställan och avslag på samtliga reservationer. 62YLVA (); kallar mina synpunkterför ett frontalangrepp mot de fackliga organisationerna.