prot · GB09104 · 1987-12-31 00:00:00 — I andra sammanhang föreslårju att skall besluta om att skära ned anslagen tillvuxenutbildningen med sammanlagt 295 milj. kr. föreslårnedskärningar med 355 milj. kr. Eftersom Norrlandslänen och Bergslagslänen hartotalt ca en fjärdedel av landets befolkning är det lätt att räkna ut att nivill skära ned anslageri till de vuxenstuderande i dessa områden med 75-90milj. varav avsevärda delar skulle drabba studieförbunden. Ni står alltsåhär och begär ett uttalande om studieförbundens storabetydelse. kommer väl representanter för era partier från andrautskott att tala för kraftiga begränsningar av vuxenstudiestödet. Och nästavecka tänker ni väl återkomma och tala för en kraftig nedskärning av anslagenfill bl. a. studieförbundens verksamhet. Hur inkonsekvent får man egentligenvara? föreslår en ökning av medlen till lokalaprojekt m. m; Utskottet har emellertid av statsfinansiella skäl inte kunnattillstyrka detta förslag. Utskottet har inte heller kunnat tillstyrka denomfördelning som föreslås av . Jag är ändå övertygad om attfolkhögskolorna kommer att göra betydande och positiva insatser inom ramen skall leva. För det tredje vill jag beträffande om lokala- studiecentra i bl. a. , , ochStrömsund säga att utskottet i alla delar fillstyrker de förslag som framförs ipropositionen. Utskottet tillstyrker också förslagen i propositionen , vuxenutbildning och högskola.Utskottet anser inte att det finns behov av ytterligare preciseringar när detgäller högskolornas kontaktverksamhet inom forskningen. För det fjärde vill jag som kommentar till vad som sagtsom frågorna inom kulturområdet påpeka att utbildningsutskottet instämmer ikulturutskottets uttalande om att offentligt kulturstöd'skall utgå tillverksamhet av hög kvalitet. Men detta är så självklart att det inte behövsnågot ytterligare uttalande från . Utskottet menar att kommuner öchlandsting kommer att fä ett stort inflytande över'fördelningen av kulturstödet. Låt mig få säga att nejtill ekonomlinjens fördjupningsdels lokalisering till högskolorna i ,och som' redovisas i betänkande 23förtjänar att uppmärksammasäven i detta sammanhang. Väljarna i glesbygden har all anledning att registreramoderaternas negativa inställning till de små högskolorna, eUer diversehögskolor, som kallade dem under den föregående debatten.Moderaternas inställning ligger inte precis i linje med ansträngningarna att fåhela att leva. Jag yrkar bifall till utskottets hemställan och avslagpå samtliga reservationer. Anf.33 (): Hela skall leva, sade . Det borderegeringen ha tänkt pä innan den lade fram sitt förslag om en höjning avbensinskatten. Jag har en känsla av att bensinskatten har drabbat just denlandsända som vi nu talar om. Detverkar på som om den här fördjupningsdelen, den högreutbildningen, är något som man portionerar ut på samma sätt som man portionerarut snus. Fullt så enkelt är det inte, . Högre utbildning kräverkvalitet och kompetenta lärare, vilket vi klarade ut fidigare. Man gör varjelandsända en otjänst, om man bara formellt konstaterar att den får anordnavilken utbildning den vill och kalla den för något vackert. Men om den sedaninte har något innehåll blir det precis som universitetskanslern uttryckte detför oss, nämligen en katastrof för utbildningen som sådan. Detta skall vialltså ha i minnet. Det skall vara kvalitet på den högre utbildningen. Kan vi integarantera kvalitet, då skall vi heller inte anordna utbildningen, utan då skallvi se till att resurserna koncentreras där de kan göra nytta. Jaghade hoppats få litet preciseringar av , när nu proposifionen ärså dålig på det området. Men därav blev intet. uttrycker sigprecis lika luddigt som man gör i propositionen. Han räknar tydligen också somen viss potentat läser . Uppenbarligen har detta spritt sig frånregeringskansliet. Närdet gäller studieförbunden och deras verksamhet kan, precis som det, inte minst universitetscirkelverksamheten spela en stor roll. Omvi sedan i övrigt, därför att vi tvingas spara på budgeten, skär bort en delonödiga saker när det gäller studieförbundens verksamheter, så är det någontingsom knappast hör hemma i det här sammanhanget. Men det vore intressant att vetavarför man gör detta envetna motstånd mot universitetscirkelverksamheten, sompå sin fid - -faktiskt omfattade fler studerande än vadde små högskolorna har . Detfinns all anledning att återupprepa krifiken mot denna proposition, mot att manpå det här sättet av valtaktiska skäl lägger fram paket i stället för att göradet möjligt att överväga åtgärderna i de sammanhang där de hör hemma. Prot.1987/88:104 20apriri988 SärskildaregionalpoUtiska insatser i delar av Bergslagen och norra inland 34 (): Visst var det intressant att notera att inte med ettord kommenterade den borgerliga samsynen när det gäller det tvivelaktiga i attdela ut paket både till jul och till påsk. instämmeruppenbarligen i att detta är ett valfläsk - och skall så betraktas. Sedan fill frågan omekonomi- och teknikservice. Inte har vi från Särskilda regionalpolitiska insatser i delar av Bergslagenoch norra inland folkpartietoch moderata samlingsparfiet på något sätt motsatt oss själva formen. Vad visäger är att vi hyser viss oro för att om man inte tar ut de priser som skallgälla - och om det inte bara betraktas såsom ren praktik för eleverna - kan detbli precis motsatt verkan, nämligen så att småföretag i den här delen av landetslås ut av för billiga praktiserande elever. tyckte också att det var självklart medgod kvalitet när det gäller kultur. Ja visst, men det framgick av tidigareinlägg, som väl också hänsyftade på, att man tror att man gerkvalitet bara genom att byta namnet på en linje. Det är viktigt att verkligense till att det blir kvalitet på kulturområdet, från projekt till projekt, ochman skall alltså inte tro att man får kvalitet bara genom namnbyte. Så till det som gör det största numret av,nämligen de stora besparingar som några av oss i ett annat sammanhang föreslognär det gällde studieförbunden. Det är besparingar som vi har föreslagit i ettannat sammanhang. Här har vi, i samband med Bergslagspropositionen, inteföreslagit några besparingar när det gäller vuxenutbildning och samordningenmellan vuxenutbildning, gymnasieutbildning och högskola. Återigen vill jag säga att det är mycket märkligt att manpå detta vidsträckta område inte på något sätt tar vara på de former för bl. a.universitetscirklar som våra studieförbund har så lång och god erfarenhet av. 35BJÖRN (vpk): Detta inlägg gäller , men jag kan inte låta bli att protestera mot vad sadeom snus - eftersom jag har en viss erfarenhet av snus. Det lägger man in mycketkoncentrerat till en viss bestämd plats, . Utbildning, forskning och kultur är viktigadrivkrafter, säger . Ja, det är riktigt. Men varför då inteförsöka inse sambanden mellan grundskola, gymnasieskola, folkhögskola,vuxenutbildning, högskola och forskning? Varför först beskära , ochdärmed fattiga glesbygdskommuner, genom att minska ersättningen för kopieringav konstnärljga och litterära verk? Får jag fråga : Vilken roll skall enligtsocialdemokraterna högskolorna i och spela då det handlar omatt utveckla Bergslagen? Det vore intressant att få en programförklaring. Frånvpk:s sida har vi deklarerat att vi är villiga att gå vidare med ökadesatsningar och ge dem möjligheter till fastare struktur för sin forskning, säatt de inte fullt ut skall hamna i klorna på externa finansiärer. säger att folkhögskolorna nog kommer attinom sina ramar spela en regionalpolitisk roll och ge kvinnor erbjudande omvuxenutbildning. Ja, men vi vet ju, , att regeringen vill hållainne en viss procentdel av anslagen till elevramar inom folkhögskolan. Hur gårdetta ihop? brottas de nya folkhögskolorna med stora problem därför attde inte kan erbjuda utbildning för dem som önskar utbildning. Vi vet att detfattas några tusen elevveckotimmar för folkhögskolorna. Hur går alltså ertresonemang ihop? Man måste ge folkhögskolorna de resurser som de behöver, om deskall nä de mål som vi från sida önskar att de skall nå. 36 (): har en debatteknik som han vällärde sig i högerns ungdomsförbund och som går ut på att om maninte har några argument, så börjar man tala om något helt annat. Han börjadetala om bensinpriser, snus och annat, när vi talade om ekonomlinjen. Jag tyckerändå att det var ett bra besked som gav till de berörda inom denhär regionen - med den mycket negativa inställning han har till attekonomlinjen skall få byggas ut. Beträffande de frågor som hade med vuxenutbildningen attgöra räddade sig med att börja tala om universitetscirklarna, somom han inte hade sett de satsningar som görs för att få till stånd en bradistansundervisning i området - och dessutom kostnadsfritt för deltagarna. Frågan är ändå, fru talman, hur inkonsekventafolkpartister och moderater får vara, när man å ena sidan föreslår gigantisktstora besparingar och å andra sidan vill ha ett uttalande om vuxenutbildningensbetydelse. De besparingar som ni föreslår, , kommer självfallet attdrabba dessa bygder lika mycket som andra bygder. Det blir för Norrlands- ochBergslagslänen besparingar på 75-90 milj. kr. säger att hon inte tycker om julklappar,påskklappar osv. Det finns säkert mänga människor som har en annan uppfattning.När det gäller det aktuella paketet tror jag att de människor i de här bygdernasom kommer att få del av dessa utbildningsinsatser, som föreslås, har enpositivare inställning till de satsningarna än vad har. Sedan vill jag något kommentera vad sade omteknik- och ekonomiservice. Vi tycker att det är självklarheter som ni tar uppi era resonemang i reservationerna. Det är klart att berörda skolor skall tabetalt av de företag som de hjälper, det är klart att denna verksamhet skallbedrivas på elevernas villkor, och det är klart att den fortbildning somskolorna erbjuder skall räknas som uppdragsutbildning. Jag måste frågafolkpartiets representant: inte att man kommer att anordna enadekvat praktik utan att gör sådana speciella uttalanden som föreslåsi er motion? När det gäller stödet till kulturverksamheten sade jaginledningsvis att det är en självklarhet att offentligt stöd skall ges tillverksamhet av god kvalitet. Jag har litet svårt att förstå reservation 10. Jagkan göra det bara från en utgångspunkt, nämligen att det är den endareservationen i betänkandet som är gemensam för de tre borgerliga partierna.Att man kunnat enas om den beror kanske på att den är sä fullständigtinnehållslös. frågar varför folkhögskolorna inte skallfå fungera som en resurs i de satsningar som görs på här berörda områden.Satsningarna på folkhögskolorna uppgår totalt till 543 rriilj. i budgeten.Folkhögskolorna kommer, som jag sade inledningsvis, säkert även utantilläggsanslag att genom sin verksamhet vara med i de här aktuellasatsningarna, som är så viktiga. Särskilda regionalpolitiska insatser i delar avBergslagen och norra inland SärskUda regionalpolitiska insatser i delar av Bergslagenoch norra inland 37KERSTIN (): tycker att det som vi geruttryck för i reservationerna 2 och 10 är så självklart att det ärinnehållslöst. Varför kunde då inte utskottets majoritet ha tagit upp detta isin skrivning? Inte heller när det gäller studieförbundens roll förstårjag riktigt hur resonerar. Han säger att vi vill göra storabesparingar på det här området, och det är alldeles riktigt. tyckervi dock att det är underligt att man just i det här sammanhanget inte på någotsätt uppmärksammar att studieförbunden och faktiskt även folkhögskolorna kundespela en stor roll i den samordning mellan gymnasium, vuxenutbildning ochhögskola som vi alla efterlyser. -38INGVAR (): Jag vill än en gäng säga några ord medanledning av de uttalanden om studieförbunden som man begär och de besparingarsom och sedan föreslår. I två olika debatter här i dagtalar man å ena sidan om behov av uttalanden. Å andra sidan pläderar man förkraftiga nedskärningar av studiestödet, och kommer man att talaför kraftiga nedskärningar av vuxenutbildningen. Jag kan inte precis se någonrak linje i detta. Man har både från majoritetens och från minoritetenssida lämnat sina besked. Vi säger till de vuxenstuderande i Bergslagen ochnorra inland att vi avstår från något särskilt uttalande, men att nifår behålla alla era pengar. och säger: Vi vill ta bortstora pengar från er verksamhet, men vi bjuder i stället på ett uttalande frånriksdagen. 39 (): uppfattning om vär.inställning är tydligen att vi vill avstå från att bevilja medel men i ställetvill göra uttalanden. Det blir säkerligen tillfälle till en ordentlig debatt omvuxenutbildningen , och jag ber att få återkomma då. Överläggningen i detta ärende var härmed avslutad. Kammaren övergick till att fatta beslut i de förevarandeärendena. Mom. 1(UHÄ:s arbetsuppgifter m.m.) Först biträddes reservation 1 av m. fl.,som ställdes mot dels reservation 2 av och , delsreservation 3 av och , med acklamation. Härefter bifölls utskottets hemställan med 196 röster mot66 för reservation 1 av m.fl. 30 ledamöter avstod från attrösta. Mom. 3 (balansen mellan grundläggande högskoleutbildningoch forskning) Först biträddes reservation 4 av m.fl. - somställdes mot reservation 5 av och - medacklamation. Härefter bifölls utskottets hemställan med 156 röster mot 108 för Prot. 1987/88:104 reservation 4 av m.fl. 33 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 4 (utbildningen vid de mindreoch medelstora högskolorna m.m.) Först biträddes reservation 6 av BirgittaRydle m.fl. med 71 röster mot 36 förreservation 7 av och . från att rösta. Härefter biföllsutskottets hemställan - som ställdes mot reservation 6 av BirgittaRydle m.fl. - genom uppresning. Mom. 5 (utbildning utanför högskoleorterna) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 8 avPär och - bifölls med acklamation. Mom. 6 (särskild resursförstärkning till utbildningen vidde mindre och medelstora högskolorna) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 9 avPär och - bifölls med acklamation. Mom. 7 (spridning av de fasta forskningsresurserna tillmindre och medelstora högskolor) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 10 avPär och - bifölls med acklamation. Mom. 8 (utveckling av verksamheten med tjänster somadjungerad professor vid högskolorna i , och ) Först biträddes reservation 11 av ochKerstin - som ställdes mot reservation 12 av - medacklamation. Härefter bifölls utskottets hemställan med 231 röster mot66 för reservation 11 av och . Mom. 9 (medel till forskningsplanering vid mindre ochmedelstora högskolor) Utskottets hemställan bifölls med 282 röster mot 15 förreservation 13 av . Mom. 10 (särskild resursförstärkning till forskning vidmindre och medelstora högskolor) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 14 avPär och - bifölls med acklamation. Mom. 11 (viss forskning i ) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 15 avBjörn - bifölls med acklamation. Mom. 14 och 15 (vissa samarbetsprojekt) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 16 avPär och - bifölls med acklamation. Prot.1987/88:104 Mom. 21 (prakfisk-pedagogisk utbildning för högskolelärare, m.m.) 20 april1988 Utskottets hemställan - somställdes mot dels reservation 17 av fl., dels reservation 18 av och - Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. betänkande 21 Punkt 1 Mom. 1(utvärdering av utländska examina) Utskottets hemställan bifölls med 154 röster mot 143 förreservation 1 av m.fl. Mom. 2 (anslag till Universitets- och högskoleämbetet) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 2 avLars och - bifölls med acklamation. Mom. 2 (åtgärder för att främja internationalisering ihögskolan) Utskottets hemställan - som ställdes mot dels reservation3 av m.fl., dels reservation 4 av och , dels reservation 5 av och - bifölls medacklamafion. Mom. 4 (särskilda fortbildningsinsatser inommellaningenjörsutbildningen) Utskottets hemställan bifölls med 252 röster mot46 för reservation 6 av och . Övriga punkter och moment Utskottets hemställan bifölls. Mom. I(inrättande av och planeringsram för materialfysiklinjen) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 1 avBirgitta Rydle m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 2 (planeringsramar för teknisk fysik-linjen) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 2 avBirgitta Rydle m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 3-19 Utskottets hemställanbifölls. Mom. 20 (anslag till Utbildning för tekniska yrken) Utskottets hemställan - som ställdes mot dels reservation4 av m. fl., rfe/i reservation 5 av och , dels 48 reservation6 av och - bifölls med Prot. 1987/88:104 acklamation. Mom. 6 och 7 (lokalisering av ekonomlinjensfördjupningsdel, m. Först biträddes reservation 1 av m. fl. med71 röster mot 16 för utskottets hemställan med den ändring däri som föranleddesav bifall till motion Ub721 av m.fl. 208 ledamöter avstodfrån att rösta: Härefter bifölls utskottets hemställan med 221 röster mot65 för reservation 1 av m.fl. 12 ledamöter avstod frän attrösta. Mom. 8-10 (lokalisering av systemvetenskapliga linjen tillhögskolan i , m. Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 2 avBirgitta Rydle m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 17 (anslag fill Utbildning för administrativa,ekonomiska och sociala yrken) Utskottets hemställan - som ställdes mot dels reservation3 av och , dels reservation 4 av , dels reservation 5 av - bifölls medacklamation. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. Mom. 2 (inrättande av informationslinjen som allmänutbildningslinje) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 1 avYlva m.fl.- bifölls med acklamation. Mom. 3 (förläggning av allmänpraktisk medielinje tillhögskolan i ) Utskottets hemstäUan - som ställdes mot reservation 2 avBjörn - bifölls med acklamation. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. Mom. 1-4 Utskottets hemställanbifölls. Mom. 5 (anslag till Lokala ochindividuella linjer samt fristående kurser) Först biträddes reservation 2 avPär och med 37 röster mot15 för reservation 3 av . frän att rösta. Härefter biträddesreservation 1 av m.fl. med 68 röster mot 4 protokoU 1987/88:104 1987/88:104 35för reservation 2 av och , 195 ledamöter avstod frän att rösta. Slutligenbifölls utskottets hemställan med 185 röster mot 65 för reservation 1 avBirgitta Rydle m.fl. 47 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 1 (viss teknik- ochekonomiserviceverksamhet) Utskottetshemställan - som ställdes mot dels reservation 1 av m. fl., delsreservation 2 av och -bifölls med acklamation. Mom.2 (studieförbundens roll i vuxenutbildningen) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 3 av m. fl. - biföllsmed acklamation. Mom.3 (medel för lokala projekt m.m. för landsbygdens behov) Utskottetshemställan - som ställdes mot dels reservation 4 av och , dels reservation 5 av - bifölls med acklamation. Mom.4 (lokala studiecentra) Utskottetshernställan - som ställdes mot reservation 6 av m.fl. - biföllsmed acklamation. Mom.5 (medel för informationsteknologi i decentraliserad högskoleutbildning) Utskottetshemställan bifölls med 280 röster mot 16 för reservation 7 av . Mom.6 (utrustning för de mindre högskolornas behov) Utskottetshemställan bifölls med 230 röster mot 66 för reservation 8 av . Mom.8 (kontaktverlcsamhet m. Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 9 av m.fl. - biföllsmed acklamation. Mom.10 (kulturstödets användning) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 10 av m. fl. - biföllsmed acklamation. Mom.II (fördelningen av kulturstödet) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 11 av och - bifölls med acklamation. Övrigamoment Utskottets hemställan bifölls. 5 § På förslag av förste vice talmannen beslöt kammarenmedge att bostadsutskottets betänkande 1987/88:13, konstitutionsutskottetsbetänkande /88:31, lagutskottets betänkanden /88:27 och 28 samtförsvarsutskottets betänkanden /88:7 och 8 debatterades i angiven ordningoch att voteringarna ägderum i ett sammanhang sedan debatten i samtliga dessaärenden avslutats. Föredrogs bostadsutskottetsbetänkande /88:13 om vissa fastighetsrättsliga frågor,' 1987/88:31 om vissa anslag tillRiksdagen och dess myndigheter m. m. 1987/88:100 delvis), 1987/88:27om förvaringstiden för hittegods, 1987/88:28om vissa upphovsrättsliga frågor samt 1987/88:7om transporter av fariigt gods, m. m., 1987/88:8 om ändring i lagen (1966:413) om vapenfri tjänst, (prop. 1987/88:81). Först upptogs till behandlingbostadsutskottets betänkande 13 om vissa fastighetsrättsliga frågor. 40AGNE (): Det betänkande vi nu skall behandla tar upp defastighetsrättsliga frågorna. De fastighetsrättsliga frågorna rör i mycket den enskildesrätt i fråga om boendet - rätten att äga och bo, rätten att påverka sittboende. Det är också mycket en fråga om likabehandling av organisationer och omsynen på demokrati. De fastighetsrättsliga frågorna berör ocksä möjligheternaatt få bo i bostadsrätt och synen frän regering och riksdag påbostadsrättsboendet, ägandet över huvud taget och därmed också sättet på vilketvi skall öka engagemang och ansvar hos de boende för deras egenboendesituation. Av tradition har socialdemokraterna här intagit enrestriktiv hållning. Och så länge vpk stöder denna uppfattning blirpositionerna låsta och därmed möjligheterna för många att bo och bestämma somde vill över sitt boende starkt begränsade. Så t. ex.förvägras många att bo i bostadsrätt. De bostadsrättsboendes organisationer behandlas olika ilagstiftningen. Sveriges bostadsrättsföreningars centralorganisation, SBC,diskrimineras. Vid ombildning till bostadsrätt sätts de demokratiskaregler som vi har i samhället i övrigt åt sidan. Hyresgästernasfria val av organisationstillhörighet begränsas, osv. Det här ärolyckligt. Frän sida har vi väckt en kommittémotion somsamlat berör de fastighetsrättsliga frågorna, där vi utgår ifrån att alla skallha lika rätt och möjligheter. I vär motion utgår vi ifrån att engagemang i ochansvarskänsla för boendet är viktiga förutsättningar för trivsel och god miljöi boendet. Därför menar vi att bostadspolitiken och den fastighetsrättsligalagstiftningen måste medverka till att ett sådant ökat ansvar och engagemangkan erbjudas de boende. Vi menar att inflytandefrågor och ägarformer är viktigainslag för att nå dessa syften. För att nå längre än när det gällerbodemokratifrägorna och det som har med inflytandet, engagemang och ansvar attgöra sä måste de fastighetsrättsliga frågorna ses över. Vi föreslår bl.a. att bostadssaneringslagen (1973:531) ändras så att det blir hyresgästernavid en berörd fastighet som har att yttra sig över ombyggnad och utfärda intyg. Vi föreslår attdiskrimineringen av SBC upphör. Riksorganisationer för bostadsrättsföreningarskall jämställas genom att uttrycket "folkrörelsekooperativriksorganisation" i bostadsrättslagen (1971:479) ersätts med"riksorganisation eller regional organisation förbostadsrättsföreningar". Vi föreslår attombildning till bostadsrätt främjas genom att ändringar sker i lagen om förvärvav hyresfastighet (1975:1132) och att bostadsrättslagen (1971:479) och lagenom rätt till fastighetsförvärv för ombildning av hyresrätt till bostadsrätt(1982:532) ändras. Våra yrkanden innebär bl. a. att hyresgäster som gjortintresseanmälan för att bilda bostadsrättsförening skall ha förköpsrätt vidförsäljning av den aktuella fastigheten och att enkel och inte två tredjedelarsmajoritet skall gälla. Vi föreslår atthyresgästernas ställning stärks genom att hyresförhandlingslagen (1978:304)ändras sä att det klart framgår att det är hyresgästerna i en bostadsfastighetsom har rätten till förhandlingsordning. De fastighetsrättsliga frågornaberör i stor utsträckning boendet i bostadsrätt. I vår motion behandlar vidärför ganska utförligt just bostadsrättsboendet. Enligt uppfattning måste alla som så önskarerbjudas möjlighet att äga siri bostad. Bostadsrätten utgör ur ägarsynpunkt enför många människor attraktiv boendeform. Detta förhällande bevisas bl. a. avatt efterfrågan på lägenheter som upplåts med bostadsrätt här ökat under senareår. Bostadsrätt bygger på enskilt ägande i föreningsform medgemensamt ansvarstagande i demokratiska former.