prot · GB09135 · 1987-12-31 00:00:00 — Optimal lönsamhet kräver att energiinvesferingar samordnas med underhåll och förnyelse av byggnader, maskiner och processer. 'Vi måste alltså få i gång detta arbefe omgående, om vi inte skall investera fast oss i en mindre bra energiteknik, som resulterar i atf vi i onödan måste bygga nya dyra kraftverk med högre,energipriser som följd. 34 förslag till energirtsutvecklirigsfond ger de resurser som behövs för atfstimulera fill ett optimalt utnyttjande av bäsfa teknik för effektivenergianvändning. Totalt sett innebär detta lägre behov av investeringar inomenergisektorn och lägre energipriser men framför allt en bättre miljö. Def har i debatten gjorts ett ganska stort nummer av altulskottsmajoriteten har skärpt den prövning av de åtgärder som skall vidtasför att säkra starten av kärnkraftsavvecklingen 1995-1996.Kärnkraffsföreträdarna tolkar detta som en möjlighet fill omprövning avtidpunkten. Om vi utgår från all socialdemokraterna är hederliga och står vidsitt ord, så bör det vara tvärtom. Logiskt bör en hårdare prövning avnödvändiga åtgärder och skapande av större marginaler för avvecklingensgenomförande innebära en ytterligare säkerhet för att genomförandet utanproblem kan ske vid beslutad lidpunkt. Som jag har sagt är den endaosäkerheten i detta sammanhang om socialdemokraterna inte sfär vid sitt ord. har i sin mofion N38 redovisat enfullständig plan för förnyelse av vårt energisystem. Jag tycker atl det ärangelägel att poängtera atf förnyelsen av energisystemet är def primära och attavvecklingen av kärnkraften är en logisk följd av atl vi genomförförnyelseplanen. Kärnkraften avvecklas i den takt som den ersätts aveffektivare energianvändrting och ökad användning av förnybar energi. Planensgenomförande bygger på en marknadsekonomisk styrning av hela svenska folketsaktiva medverkan. Några av de vikfigaste styrmedlen för genomförandet av centernsförnyelseplan är inrättandet av en energiufvecklingsfond, avdragsrätt försmåhusägare och bostadsräffsinnehavare när de investerar i effekfivareenergianvändning, en ökad användning av förnybar energi, garantipriser påminst /kWh för småskalig vind- och vattenkraft samt ny kraftvärme, enskatteomläggning som innebär lägre skaft pä arbete och motsvarande höjning påkol och olja och även på naturgas. Denna skatteomläggning, , är def instrument somkan skapa en konkurrenskraft hos just biobränslena, de inhemska bränslena.Därmed kan vi undvika den utslagning av biobränsle som jag, liksom ,ser i naturgasens spår, om inte de här åtgärderna vidtas. Vi hävdar också lika skaft på bränsle oavsett om defanvänds för värme eller elproduktion. Förnyelseplanen möjliggör alt kärnkraftsawecklingen kaninledas och fullföljas under 1990-lalet. Genomsnittskostnaden för el blir väsentligt lägre, omcenterns förnyelseplan genomförs än om kärnkraften ersätts med kolkondenseller med annan StorskaUg elproduktion. Det är det system som som innebär höga elpriser och egenfligen är det enda som kanförorsaka den katastrofsituation som han målar upp här med höga elpriser ochutslagen industri. Den genomsnittliga kostnadsökningen, räknad i fastpenningvärde, behöver i alternativ inte bli mer än /kWh el. Kärnkraftcrts risker ökar självfallet med antaletreaktorer och reaktorernas ålder. avveckling minskar självfalletrisken. Vad som sällan eller aldrig förs fram i debatten är vilkenkatastrofsituation vi försätter oss i, om vi under ytterligare 10-15 årfortsätter att göra oss alltmer beroende av kärnkraften och def skulle hända enolycka i eller någon annanstans, som får fill konsekvens att ettomedelbart stopp på Både mänskligt och ekonomiskt blir konsekvenserna förödande. Med ettkonsekvent genomförande av förnyelseplan har vi redan etter god beredskap för att klara även en sådan situation, en situation som tyvärrär ganska sannolik. är inte problemen med slutförvaringen av detanvända bränslet lösta. Genomför vi förnyelseplan så blir det mindrekvantiteter bränsle atf fa hand om, och def begränsar i någon mån problemen menlöser dem inte. Jag skulle här ha kunnat ge en del exempel på effekfivareenergianvändning och då mycket målande, tror jag, kunnat visa att Per-RichardMolén har fill eller möjligen fel, när han hävdar aff hushållningoch effektiv energianvändning leder till.uppoffringar och mindre god serviceoch fill atf vi får def obekvämt m.m. Det är faktiskt så - det finns otaligaexempel på det och prakfisk erfarenhet av def - atl vi med modern teknik vinnerinte bara väsenfiiga energibesparingar utan också miljöfördelar, ofta också enförbättrad ekonomi. Jag skall ta bara ett enda exempel. Vi har ett stortantal trafiksignaler i . De är enligt uppgifter från dem som konstrueraroch säljer signalsystemen genomsnittligt ganska omoderna. En totalmodernisering av dessa frafiksignaler skulle dels medföra höjd trafiksäkerhet,kortare väntetider vid frafikkorsningarna, dels en elbesparing på 13 miljonerkWh, dvs. lika mycket el som tusen välisolerade villor behöver såväl för värmesom för hushållssfröm. Det motsvarar 30 miljoner färre liter bensin, lika mycketsom 30 000 biUster använder som kör 1 . Motivet är givetvis attvi skall förbättra vår mil jö, höj a trafiksäkerheten och få trafiken att flytabättre, men vi får en energibesparing. Detta är ett exempel på hurman skapar ell bättre samhälle. Vi får alltså infe bara fördelen av en lägreenergianvändning utan också en rad andra fördelar. När def gäller förnybar energi vill jag här säga atfbiobränsle är det mest miljövänliga energislaget, bättre än naturgas, eftersomdet icke ökar halfen av koldioxid i luften. När skogen eller energigrödan växerförbinds lika mycket kol som den som frigörs när vi eldar med eller förgasarbiobränsle. I detta sammanhang skulle man kunna säga mycket om vind, vatten ochsol, men jag skall infe uppta kammarens fid med def. Jag vill säga något om energiforskning. Vi i harkopplat ihop energiforskningen med energins utvecklingsfond och därmed fått enhållbar kedja från forskningskunnande till det kommersiella genomförandet. Detstörsta problemet på detta område är aft def finns ett stort gap mellanden inriktning på grundforskning som dominerat t. ex. statens energiverkshandlande och det stöd till teknikutvecklingen som ligger på gränsen till ettkommersiellt genombrott. Däremellan är det ett stort vakuum. Det är mycketallvarligt. Det innebär att många angelägna projekt stoppas upp, och denutveckling av alternativen som är så angelägen förskjuls i tiden. I sak är delegentligen bara kraftbolagen som har resurser atl fylla delta gap. Regeringenhar därigenom på ett oförlåtligt sätt helt och hållet överlåtitutvecklingstakten på de stora aktörerna. Den dynamiska kraft som finns hos de många mindreaktörerna kommer inte fill sin rätt . Detta utgör ett mycket allvarligthot mol en utveckling pådetta område som är nödvändig om vi långsiktigt skall klara miljön och Prot. Småskalig förgasning av biobränslenär t. ex. ett oerhört aktuellt problem som inte får det stöd sombehövs. Det skulle 7" ' ,. Energipolitik infor behövas 50-100 milj. kr. föratt fafill stånd ett antal mindre anläggningar och - . för affskapa kunskap och driftserfarenheter. finns definte möjlighet att ge bidrag fill detta, vilket är ytterligt beklagligt. Jag harunder två hjälpt till med att försöka få fram pengar, men det har När det gäller alternafiva drivmedel vill jag konstateraatt ett antal gånger har pläderat för en inhemsk produktion avdrivmedelsetanol. Detta är motiverat framför allt ur miljösynpunkt. Ett antalutredningar har visat att den indirekta miljöeffekten vid en låginblandning avetanol i bensin är betydande. Detta borde vara ett mycket tungt vägande motivför den skattefrihet som krävs för atf få till stånd en förstafullskaleanläggning. Med det anförda yrkar jag bifall till samtligareservationer där finns med. Avslutningsvis vill jag konstatera att det imitt anförande klart har framgått atf def är effekfivare energianvändning ochökad användning av förnybar energi som är stommen i förnyelseplan. Deffinns en bred enighet bland forskare och experter om aff defta är en nödvändighandlingslinje, om vi skall avvärja de globala miljöhoten i form avväxthuseffekt, skador på ozonskiktet, osv. Tyvärr är def många som vill göradessa satsningar först i ett senare skede och i ett längre perspektiv. Först vill man att kärnkraften skall utnyttjas fullt ufoch aft man skall dra "nytta" av den billiga oljan. Även litet kolkan ingå i detta ganska omfattande mellanspel. Först fram på 2000-falef börja fillämpa principer för förnyelse av energisystemet. Deflesta erkänner att strategi är rikfig och nödvändig om en globalkatastrof skall undvikas, men de vill infe ta konsekvenserna av denna kunskap . vill börja bygga för framtiden nu.Våra motståndare vill fortsätta alt belasta framtiden ytterligare , ochde tror sig därefter ha bättre möjligheter fill en förnyelse enligt centernsmodell. Känns mönstret igen? Avvecklingen innebär allfid först en omfattandeutbyggnad som sedan anses vara näst intill omöjlig atf avveckla. Defta är, herrfalman, ingenfing annat än eri grov spekulafion i kortsiktiga vinster som kanäventyra mänsklighetens överlevnad. AnL 8 () replik: Jag vill bara säga atf def inte finns någonhär i som är så påläsf när def gäller energin som . Mendet är tråkigt aft han drar fel slutsatser av sitt kunnande. Def är bra aff fåhöra att är positiv till elen, men uppenbarligen vill i förstahand förbehålla industrin den el som ju skall minskas och då sätta hushållenlitet grand på undantag. Jag gjorde, herr falman, en beräkning av hur mycket el somhar gått ål under den lid som har talat, och dä har jag bara tagit med den elförbrukningsökning som vi nu har i del svenska samhället och som ligger på . Under de som har talat har elförbrukningen ökat med ungefär 200 000 kWh, vilket i stort sett motsvarar 37 Prot.1987/88:135 tio eluppvärmda villor. Att bromsa, herr talman, den härelkonsumfionsök- 7 juni1988 ningen som har pågått sedan börjanav tillhör inle det lättaste, och 'Z '. ... jagfror infe att ens sitt gedigna energipolitiska kunnande AnL 9 () replik: tycks vara fången i tankenatt utveckUngen är opåverkbar. Men han beskriver inte ens utvecklingen på ettriktigt sätt. För att återgå fill veckorapporter kan man konstateraaft elanvändningen, och då räknar jag inte med avkopplingsbar el, för hushåll,lokaler och värmeverk, m; m. under den senaste tolvmånadsperioden var 63 TWh.Om man jämför denna rapport med folvmånadersrapporten kanman konstatera att elanvändningen var nästan exakt densamma då. Under dessanärmare fre år har def alltså inte skett någon ökning, de't har bara skett enviss höjning av puckeln. Användningen av el är till väsentlig del ejspecifik ulan har befintliga alternativ. Vi använder den eftersom vi har ettöverskott av energi, och vi exporterar och utnyttjar infeproduktionskapaciteten fullt ut. För att inga missförstånd skall uppstå vill jag säga atfcentern anser atf man kan spara åtskilligt med el när det gäller uppvärmningen.Däremot kommer vi inle atf arbeta för aft i större omfattning konverteradirektvärmda hus och se till aft de får använda sig av andra energislag. Dedirektvärmda husen kommer i huvudsak atf finnas kvar även efter kärnkraftsavvecklingen.Men vi kommer via energins utvecklingsfond att ge ett sådant stöd att det blirprivafekonomiskt ungefär lika lönsamt aff göra investeringar i bättre ocheffektivare energianvändning och hushållning, dvs. isolering,värmeålervin-ning, osv. som att bygga ny elproduklionskapacitet. På detta sättblir det lönsamt för dessa människor aff se om sina hus, och de får den absolutstörsta tryggheten i defta sammanhang, dvs. den lägre energianvändningen somgör dem mindie känsliga vid en höjning av elpriserna. Som nafion tjänar Sverigepå detta. Del är myckel bättre att vi lägger pengarna på atl effektiviseraanvändningen än atf bygga nya produktionsanläggningar som kräver både bränsleoch sin tribut vad gäller försämrad miljö, osv. Det är inget tvivel om all denna resurs, dvs. effektivareenergianvändning, som vi tillsammans skall utnyttja är ett måste, om vi inomnågra decennier inte skall uppleva hur växthuseffekten förändrar vårt klimat,hur vi får hål i vårt ozonskikt som släpper igenom UV-sfrålning och som därmedinte bara orsakar hudcancer utan även skapar en mer eller mindre blind värld,vilket ingen av oss vill ha. AnL 10 ()replik: -. Alla dessa förändringar som talar om och som gäller industrin kräver ju rätt betydande investeringar. Eftersom vi redan har - det kan vi väl vara överens om - en alldeles för liten industrisektor, börväl i första hand pengar och kapital användas för en utbyggnad av industrikapaci- leten,.i synnerhet som vi ändå lyckas uppfylla de säkerhetskrav som vi ställer på våra kärnkraftverk. 38 Herr talman! Det är riktigt, somIvar här konstaterar, atf har enkänd energiprofil. Jag kan då konstatera aff har en rätt konsekvent menen alltför tuff energipolifik, som bygger på egna decentralistiskasynsätt att energianvändningen på något sätt skall anpassas fill naturens egetenergikrefslopp. Men får vi då infe, herr falman, en annan typ av samhälle, somär baserat på självhushåll och lägre,levnadsstandard? Varför misstror centernforskningens och teknikens möjligheter aft ta till vara de erfarenheter och detkunnande vi har på kärnteknikens område? Varför motsätter man sig från centernssida satsningar på fusionsforskning? Dietta är viktiga delar i energipolifiken; Sedan vill jag, herr falnian, säga fill attnär vi efter valet förhoppningsvis tar över regeringsmakten skall vi gemensamtlägga fast en energipolifik. Den skall yi gå fill med och få godkänd.Då skall vi inte se så mycket bakåt utan mera framåt. Jag är övertygad om attvi kommer överens. ; energipolitiken är bara en del av en mycket störrepolitik, där vi får foga in energipolitiken. Där tror jag inte aft det är någrasom helst svårigheter atf finna en gemensam nämnare för en borgerlig polifik. Prot..1987/88:135 7juni 1988 : AnL 11 () replik: Just den förnyelse och expansion av industrinsom Per: menar behöver komma till stånd är det soni ger oss ytterligare en väldigt god chans aff föra in den bästa och mest lönsamma energitekniken och därmed ta hem de vinster i form av lägre energianvändning som till,icke oväsentliga delar just kan betala dessa investeringar. Det är ganska märkligt aft har fåttuppfattningen att skulle vara feknikfienflig. Det är precistvärtom..Nästan varje gång jag talar energipolitik poängterar jag att det, justär modern teknik, rätt använd, som hjälper till aft lösa de grundläggandeproblemen i samband med att vi försöker minska vår energianvändning. Vi villgöra allting i mindre skala. Vi är infe centralisfer utan decenfralisfer. Jagtror att de allra flesta rriänniskor upplever samhället mera vänligt och merhanferbart om de får se del hela i litet mindre skala. Att detta skulle gelägre livskvalitet och välfärd är inte riktigt. Just på det sättet har vimöjlighet all skapa ett mänskligare samhälle, få den livskvalitet som jag troratt människor är väldigt angelägna om aff få, skapa en bättre gemenskaposv. Det är en typ avfusionsenergi jag ofta talat mig varm för. Det är solen. Vi har tillgång mänskligt bedömd outtömlig fusionsreaktor: solen. Den strålar lusenfalt merenergi över vår jord än vadvi kan använda. Jag har svårt att förstå varför vi iförsta hand inte utnyttjar denna energi. Vi bör ta vara på den här tekniken,som kan leda till atf yi får en miljö och en natur där energin förädlas och farform i grödor och skog - direkt genom, solfångare och solceller. Då får vi denenergi yi behöver inom naturens eget energikretslopp, såsom påpekade. Det är först då vi kan se framfiden an med trygghet. Jag villpoängtera att den teknik som krävs för detta är betydligt mindre avanceradän,den teknik som krävs om vi skall göra våra egna solar på jorden i form avväfereakforer. Under delta anförande övertog förste vice falmannen ledningen av kammarens förhandlingar. Prot,1987/88:135 Energipolitik inför 1990-talet ' AnL 12OSWALD (vpk): Vi kunde i ha haft ett heltannat energisystem än def vi har. Vi kunde ha haft ett energisystem med enväsenfligt lägre förbrukning både när def gäller elkonsumtion och när detgäller annan energikonsumtion. Det skulle ha gett oss ett energisystem medbetydligt mindre skadeverkningar på miljön naturligtvis därför att nästan varjeenergiproduktion för med sig vissa påverkningar på miljön. Dessa skadeverkningarskulle absolut ha varit mindre, om vi hade haft en lägre förbrukninig och ettsystem, som skulle ha använt andra produktionskällor än dem vi använder i dag.Vi skulle också ha kunnat ha ett energisystem, som hade gjort oss betydligtmera oberoende av import. Kort sagt kunde vi ha haft ett energisystem, som hadevarit mera nationellt och på så sätt gett oss mycket större handlingsfrihet. I värmesektorn kunde vi ha haft ett sysfem utbyggt somhade haft sin bas i användningen av inhemska bränslert, inle bara det som bliröver i skogsproduktionen eller vid odling av energiskog utan också i den nyabiotekniken, energigrödor osv. Def skulle ha kunnat kompletteras med ensatsning på solvärme. Där har vi teknik och goda erfarenheter också på dessabreddgrader. Vi skulle i värmeseklorn ha kunnat ha ett system som hadetillvaratagit spillvärme på ett mycket mera effektivt sätt än vad som sker både när det gäller utsläpp av värme från industrier, där fortfarandemycket spill går förlorat, och när def gäller återvinning av avluft från t. ex.kylanläggningar eller från stora byggnadsanläggningar, där vi också fortfarandeluftar ut otroligt mycket energi speciellt . Vi skulle också inomvärmesektorn ha kunnat införa och introducera ett väl verkande naturgassyslem.Naturgas är ju ett av de fyra importerade bränsleslagen utöver uran, kol ocholja och är def absolut överlägsna ur både energisynpunkt och miljösynpunkt menäven på annat sätt. Vi skulle i transportsektorn ha kunnat ha ett system, därvi hade överfört tunga transporter till spårbunden trafik, fill järnvägar. Vikunde ha haft ett väl utbyggt och väl fungerande kollektivtrafiksystem framförallt i storstäderna, vilket hade kraftigt minskal förbrukning av drivmedel.Del skulle naturligfviä ha haft posifiva effekter i fråga om miljön. Vi skullevidare inom transportsektorn ha kunnat utveckla en struktur, produktion,distribution och konsumtion med alternativa drivmedel - etanol och gas - medalla de positiva effekter framför allt på miljön som defta skulle ha medfört. Vi skulle slufligen inom industrisektorn kunna ha ettsysfem med betydligt effekfivare energianvändning, med investeringar som hadekunnat göras och som hade tillåtit en kraftig minskning avanvändningen av såväl elström som andra energislag för uppvärmning och drift. Allt detta kunde vi ha haft om den politiska viljan hadefunnits och om man hade velat använda kunskaperna om ny teknik, ommöjligheterna alt genomföra sådana här förändringar. har vi inle del. Vi har ett energisystem som är slösaktigt. Del talasmyckel om sparande, omalt man har sparat olja. slösar vi på mångaandra ställen. Vi har en stor import av uran. Vi har en ökande import av kol,och de intentioner som del nu talas om innebär en ytterligare ökning avkolimporlen. Detta gör alltså all vi kommer att bli - om man inle får lillstånd någon ändring i det här avseendet- mer uflandsberoende, mer importberoende i stället för tvärtom. Med detta följer naturligtvis också aff vi kommer aff fåett energisystem som gör att miljöpåverkan blir otroligt stor. Det kommer attbli mycket svårt atf vända den här "utvecklingen, eftersom det infe finnsnågra kraffiga, långtgående och konkreta förslag som kan medföra enomsvängning. När det gäller värmesektorn har vi skaffat oss ettelberoende, som innebär att hälften av den kärnkraftsproducerade elströmmen gårdirekt fiU uppvärmning. Det är ett otroligt slösaktigt sätt aff använda endyrbar och högkvalitafiv energiform. Vi har infe fått någon kraftig satsning påutbyggnad av en struktur för inhemska bränslen - och den struktur som harbyggts upp hotas, som redan sagts här av andra talare, ganska kraftigt på grundav den politik som förs. Vad vi ser framför oss är en minskning avanvändningen av inhemska bränslen i värmesektorn. Trafiksektorn har vi diskuterat i andra sammanhanghär i kammaren. Vi vet vartåt def pekar - ökande bilism, minskade järnvägstransporterosv. I industrisektorn är det samma sak. Det falas mycket omsparande, om effektivitet, men den förda polifiken pekar åt ett helt annathåll. Är def inte märkligt, med de kunskaper vi har och den forskning somutförs, med de många och kvalificerade utredningar sorii har gjorts , att vi infe har lyckats komma fram fill en insiktsom gör aft vi kan lägga om vårt energisystem på ett sätt som skulle gagna osssom nafion, skulle göra oss mer oberoende och mindre oroliga för vad som händermed vår miljö, och som ekonomiskt skulle vara oerhört fördelaktigt? Det skulleinnebära en stor ekonomisk vinst om vi kunde få ett energisystem av det slagsom jag här har försökt skissera. Def största ansvaret för den situation vi har måste tyvärrläggas på det socialdemokratiska partiet - både i regeringsställning ,under opposilionsliden och efter återtagandet av regeringsmakten . Socialdemokratinhar valt att samarbeta med sådana krafter, sådana partier, sådana intressen isamhället som velat ha den energisituation som vi har - och som äroerhört dålig, som jag redan har påpekat. Man har inte velat använda den majoritet som har funnits iriksdagen - med och vpk - för att lägga om energisystemet.Man har heller inte i de ledande kretsarna inom det socialdemokratiska partiettagit hänsyn fill den stora opinionen inom sitt eget parti, där stora grupper-kanske en majoritet, om man fick en reell upplysning om förhållandena -skulleställa sig bakom en sådan här omställning av energisystemet. Det finns naturligtvis också anledning att rikta kritikmot fackliga huvudorganisationer som LO och TCO. I den senaste utredningen frånenergirådet fick vi se LO:s andre ordförande och ordförandeRosengren förena sig med i ett yttrande, som gick stick istäv mol en bra utveckling av energisystemet. Man solidariserade sig med de storaindustriintressena, man solidariserade sig med den slösaktigaindustripolitiken. Man solidariserade sig inte med de stora grupper i Sverigesom behöver en annan och bättre energipolifik. Litet av detta finns givetvis också hos socialdemokraternai näringsulskoll. De har ju inle ens kunnat ställa sig bakom sinegen regerings Prot.1987/88:135-7 juni 1988 mycketmodesta förslag om,aff avvecklingen av kärnkraften skall börja i mitten av1990-talef, utan de försöker stapla hinder i vägen för den blygsamma starten. För detta kommer dessa grupper; organisationer ochpersoner inte att skörda någon ära . Utvecklingen kommer atf visa-som den har gjort under 70- och 80-talef - atf lösningen på dessaproblem är just den som jag redovisade i början av mitt anförande: sparande,nationell självständighet på energiområdet och hänsyn fill miljön. Då måste vibryta den huvudinriktning som den svenska energipolitiken har haft. Jag har ingen särskild anledning atl kommenteramoderaternas energipolitik. Jag tycker att den är huvudlös, aft den är grovtdemagogisk. Den målar hin på väggen pä ett sätt som infe kan befraktas somannat än falsk varuupplysning. Aft , mot bakgrund av allt vad vi vef omenergifrågor, forskning osv., sfiga upp och påstå aff vi skulle få sänktvälfärd, mindre välstånd, besvärligheter för medborgarna, om vi börjar ställaom energisystemet, är så horribelt att det infe är värt aff kommenteras. Jag tycker också att har en egendomlig sits ide här frågorna. Man har mer och mer glidit över till den moderata ståndpunktenoch solidariserar sig mer och mer med vad vi skulle kunna kalla Linje 1 frånfolkomröstningen om kärnkraft. Def är infe logiskt och stämmer dåligt med denmiljöpolifik som talat sig varmt för. hörde vi här ikammaren företrädare för tala kraftfullt och engagerat för dennamiljöpolitik. Men driver i den här energifrågan en poUtiksom får direkt motsatt verkan.