prot · GB09129 · 1987-12-31 00:00:00 — Kanske morgondagens beslut om nya urvalsbesfämmelser förintagning till högskolan öppnar den dörren. Men det tar åtminstone fre år innande kommer ut. Jag tycker atf regeringen har försuttit sin chans på grund ayslöhet. har man känt till vad som skulle ske. I likhet med fidigare talare vill jag understryka hurroligt det är alt samhällskunskapslärarna får högre kompetensnivå än den somursprungligen var tänkt. Självklart skall 80 poäng krävas. Samfidigtkonstaterar jag hur typiskt def är aft vi politiker uppmärksammar ämnetsamhällskunskap. Samma krav borde ha ställts för undervisning i naturkunskap,men bakom det ämnet har tyvärr inte funnits samma påtryckargrupper. Mitt inlägg har berört punkter där utskottetvarit enigt, där vi kommit fram till en ståndpunkt som vi är nöjda med. Jagnoterar att det stora antalet reservationer visar upp en ny konstellation iutskottet, nämligen mellan och vpk, något som börjar bli vanligt ifrågor som rör lärarutbildning och skola. Låt mig vidare få kommentera en punktdär de borgerliga fakfiskt är oeniga med den socialistiska majoriteten.Oenigheten framgår av reservation 2, som jag yrkar bifall till. Den innehålleren mycket viktig sak, nämligen den stora betydelse som lektorer har vidgymnasieskolan. Ufskotfef konstaterar atf våra lektorer är gamla. Inom en15-årsperiod skall två tredjedelar av dem pensioneras. Lät oss inte användacivilingenjörer för att räkna ut detta. Arbetet på atf få fram nya lektorermåste börja . var jag på en promotion på ikonserthuset i . Där satt jag också som nybliven gymnasist;Hur kom det sig aft jag befann mig där redan då? I min familj hade ingen gåttpå gymnasiet, än mindre satt sin fot på . När jag kom tillflickläroverket i fick jag genast fem.docenter som lärare. Det varlektorer som också var verksamma vid universitet. Ingen av dem men väl en äldrekvinna, som hade en fil. lic.-examen i latin, fog med oss gymnasister fill enpromotion på . Hon ville aft vi skulle få se det levande latinet.Jag bestämde mig då för att fortsätta mina studier på och kanskeäven jag disputera. Jag är övertygad om att det i långt högre grad än vadutbildningsministern tror är betydelsefullt med duktiga lärare, som står medena foten i högskolan och den andra i gymnasiet. Def är viktigare änurvalskriterier vid inträde till högskolan. Låt mig avslutningsvis fråga majoritetens företrädarevarför ni infe ville ställa upp på detta. Kunde vi inte här ha fått ett sjundefillkännagivande till regeringen? 27 §Kammaren beslöt att ajournera förhandlingarna till förmiddagsuppehåll. 28 §Förhandlingarna återupptogs under ledning av andre vice talmannen. (forts,utbildningsutskottets betänkande 25) Anf.163 (vpk): När beslutade om den nya lärarutbildningen för ,innebar detta bl. a. att utbildningen anpassades till läroplanen förgrundskolan. Det sades då att naturligt hade varit att samfidigt som läroplanenför - alltså - lades fram skullelärarutbildningen också egentligen ha anpassats till denna. Det är helt klartså att läroplanen och kraven som. därmed ställs på lärarna skall följas åt ipolitiska beslut. Detta följsamhetsideal gäller naturligtvis i lika hög gradgymnasieskolan som . Vivef aff en ny läroplan för gymnasieskolan måste antas en bit in på 1990-talet.Därför är det inte välbetänkt att redan nu fastställa en ny lärarutbildning förgymnasieskolan. Det kunde gott och väl anstå till dess att läroplanen fåttformulera sina behov för skolan, innan man sätter en ny lärarutbildning i sjön. Utskottetargumenterar för en ny lärarutbildning för gymnasiet ufifrån aff beslut fattatsom en ny lärarutbildning för . Argumentationenskulle kunna godtas, öm def förelåg en direkt koppling mellan läroplan förgrundskolan och läroplan för gymnasiet. Denna situafion föreligger dock inteenligt vår mening men kan naturligtvis bli verklighet om och närgymnasieskolans läroplan revideras, men först då. Vimenar att man dels gör samordningsvinster, dels gör ekonomiska vinster omriksdagen hade litet is i magen och avvaktade läroplan för gymnasiet innanlärarutbildningen sattes i sjön. Ettytterligare skäl borde åtminstone för socialdemokraterna vara aft avvakta ochutvärdera försöksverksamheten med treåriga yrkesutbildningar i gymnasieskolan.När fler elever kan läsa fler s. k. teorefiska moment, är det åtminstone föross naturligt aft detta ställer rättmätiga krav på ämnens form och innehåll.Därmed sagt att lärarutbildningen också påverkas. Vimenar alltså aft de samordningsvinster som går att göra genom att samplanerautbildningens behov med dess krav på lärarkompetens bör göras i ett så närasammanhang som möjligt. Ett sådant ställningstagande ger vi också uttryck förnär vi föreslår en samordnad slöjdlärarutbildning. Dettaförslag avslås dock av skäl som jag har svårt aft inse. Kanhända attmajoritetsföreträdarna närmare kan förklara sitt ställningstagande och vad detär som gör att det inte är klart aff samordningsvinster går aft göra härvidlagnär def går att göra sådana inom andra lärarutbildningar. Enannan viktig fråga av samordningskaraktär är frågan om samarbetet mellanlärarutbildningsanstalterna och anlitandet av universiteten, där de fastaforskningsresurserna finns . När beslutade om en vissdecentralisering av styrningen av högskolorna, togs som bekant regionstyrelsernabort. vilar samarbefskbnstruktionerna mer direkt på berörda skolor ochuniversitet. I fråga om lärarutbildningen för är det oerhörtviktigt atl delta samarbete verkligen kommer till stånd. Dels skall utbildningenutgå från en kraftig ämnesanknytning, dels handlar det pm atf ge lärareutbildade för en reell möjlighet att gå vidare fill forskarutbildning. Vi anser nog att det hade varit riktigare omutskottsmajorilelen på ett klarare sätt än vad som gjorts gett uttryck försina åsikter i frågan om möjlighet till forskarutbildning för blivande lärare igrundskolan. Betänkandet som vi nu behandlar rör så mångafrågor vad gäller lärarutbildning av olika kategorier att det är hart näromöjligt att inom ett rimligt tidsrum kommentera och utveckla alla. Jag villdock göra ett par korta kommentarer. Från vpk:s sida menar vi att det är alldeles för tidigtatt ta bort hemspråkslärarlinjen. Hade sagt ja till vårt förslag omen förlängning av tidig-lärarutbildningen för om 20 poäng, hadeutsikterna varit bättre att klara en kvalitativt god hemspräkslärarutbildning.När nu av outgrundlig anledning infe vill höra på det örat, ser videt som ett måste atf behålla hemspråkslärarlinjen åtminstone i ett övergångsskede. Den andra kommentaren jag vill göra gäller vårt förslag omatf medel som så att säga blir över i de fall man inte fyller antalet platserpä grundskollärarutbildningen - sådan är ju verkligheten att man intehar nog med sökande som har full kompetens - skall kunna användas förkompletterande utbildning vad gäller sökandes förkunskaper. Här sker det något anmärkningsvärda att utskottet tyckersom vpk och även medger att skolorna förfar enligt vårt förslag, nämligenanvänder överblivna pengar. Men utskottet avstyrker motionen. Det skiille jagvilja ha en förklaring till från Krisfina . Det är viktigt, för skolornas skull och för de aktuellasökandes skull och för lärarrekryteringens skull, att det härifrån riksdagenstalarstol slås fast aff även om förslaget avslås så innebär det i realitetenett bifall. Def här betänkandet och protokollet från denna debatt kommernaturligtvis all studeras av dem som är ansvariga för den nya lärarutbildningenför bl. När man befinner sig i den situationen atl en del somhar sökt kanske kan gå in i studierna med viss kompletterande utbildning, ärdet som sagt viktigt att det slås fast aft man får använda pengarna för affkomplettera deras utbildning, så att vi åtminstone kan ta ett steg på vägen molen bättre försörjning med lärare för . Jag yrkar bifall till vpk:s reservationer vid defta betänkande. 164KRISTINA (): I det aktuella betänkandet om anslag tillutbildning för undervisningsyrken behandlas i anslutning till årsbudgeten ett50-tal mofioner. Def är antalet utbildningsplatser för en rad olikalärarutbildningar som tas upp. Motionärerna har vunnit stora framgångar.Utskottet, och inte minst vi socialdemokrater i utskottet, har varit lyhördaför motionärernas argument, och detta har också gett oss ett betänkande där vii långa stycken är eniga. beslutade om en ny utbildningför lärare. uttalade då aft den lärarutbildning somavsåg tjänst vid gymnasieskola och vuxenutbildning fick bibehållas tills vidareinom ämneslärarlinjernas ram. När nu den nya grundskollärarutbildningen harutformats, kan vi ta ställning fill hur en ny ämneslärarutbildning skall se ut.Vi hemsfäUer att nubeslutar om en enda ämneslärarlinje, om 160-220 poäng. Utskottet föreslår attutöver språk skall ämnet samhällskunskap omfatta 80 poäng. Utskottetföreslår vidare att denna nya ämneslärarutbildning inleds ochatt fidigare utbildning då avvecklas. och vpk har i en reservationvelat bibehålla den nu befintliga ämneslärarutbildningen i avvaktan på en nyläroplan för gymnasieskolan, som vi hörde. Men moderniseringen avämneslärarutbildningen får ses som en naturlig följd av en ny utbildning förgrundskolans lärare, och den bör inte skjutas . Frågan om rekrytering och utbildning av lektorer för gymnasieskolanbehandlas mycket ingående i betänkandet. skall en lektor i gymnasieskolanenligt skolförordningen förutom doktorsexamen i ett skolämne också haadjunktskompetens, dvs. grundutbildning i ytterligare ett ämne. Men def finnsmöjligheter att få dispens från kravet på behörighet i två ämnen. Vi har i etttidigare betänkande pekat på möjligheten till avkortad,pedagogisk-praktisk utbildning för den som är ämnesteoretiskt behörig tilllektorsfjänst. Eftersom utbildningsministern avser att ge UHÄ i uppdrag atf seöver den praktisk-pedagogiska utbildningen för dem som avlagt doktorsexamen,yrkar jag avslag på den borgerliga reservationen. Beträffandegrundskollärarlinjen biträder utskottet utbildningsministerns förslag vad avserantalet platser för /89. Men med utgångspunkt i nytt material omårskullar av elever och pensionsavgångar för lärare vill ett enigt utskotttillstyrka motioner om utökade ramar fr. o. m. /90. Vi föreslårdärför aff utbildning av lärare för gren 1-7 skall lokaliseras fillGävle-Sandviken, och . Antalet utbildningsplatser på de här treorterna får vi återkomma fill i samband med behandlingen av nästa årsbudgetproposifion. Utskottet föreslår vidare aff medel nu avsätts förplaneringsarbete inför de nya utbildningarna på de här fre orterna. Dennya grundskollärarutbildningen måste liksom all högskoleutbildning vila påvetenskaplig grund. Det är mycket väsentligt att kontakter och samarbete mellanuniversitet och övriga högskoleenheter utvecklas, särskilt som flera avutbildningsorterna saknar egna forskningsanslag. Utskottet förutsätter att vadsom gäller annan högskoleutbildning självfallet också gällergrundskollärarutbildningen. Jag yrkar därför avslag på vpk:s reservation. Eleveri vårdlärarutbildningen får tillbaka sina ufbildningsarvoden kommande läsår.Vi vet atf det redan har gett posifiv effekt på antalet sökande. Under desenaste åren har alltför många utbildningsplatser inte utnyttjats. Men denstora nedskärning av ramen som budgetförslaget innebar avvisar utskottet ochföreslår aft antalet platser skall vara oförändrat, dvs. Vi föreslåralltså aff bifaller utskottets förslag angående oförändrat antalplatser i vårdlärarutbildningarna. Utskottetsmajoritet föreslår att hemspråkslärare skall utbildas inom ramen för den nyagrundskollärarlinjens gren 1-7. Det ger dessa lärare bättre förutsättningartill arbetsgemenskap med andra lärare i . Förslaget ger ocksåmöjlighet fill kompletterande utbildning, dvs. till en fullständiggrundskollärarufbildning längre fram. från och vpk enligt vilken man vill behålla dennuvarande hemspråkslärarlinjen. Utskottet föreslår atf en allmän utbildningslinje,slöjdlärarlinjen om 120 poäng, inrättas fr. o. m. viduniversitetet i . Vi föreslår atf den nuvarande slöjdlärarlinjen skallavvecklas fr. o. m. . I en reservafion från vpk föreslås, somBjörn nämnde, atl samordnad slöjdlärarulbildning skall lokaliseraslill och . Ulskottsmajoriteten anser emellertid att vi först måstefå erfarenheter från den samordnade slöjdlärarutbildningen i ochGöteborg innan vi beslutar om ytterligare orter. En återkommande utbildningsfråga i utskottetoch i kammaren är förskollärarufbildningen, vad gäller både plafsanlal ochlokalisering. Utöver årets utbildningsplatser föreslås 210 nya platser. Avdessa tilldelas , och vardera 30 platser. Vi anseratt en reserv på 120 platser är befogad, vilket föreslås i budgetpropositionen.Aft som vpk föreslår utöka antalet utbildningsplatser med i def närmaste 2 000kan infe utskottet acceptera. Det är ett ur rekryteringssynpunkt,planeringssynpunkt och ekonomisk synpunkt orealistiskt förslag. i har förlagt 30utbildningsplatser för förskollärare till detta läsår. Till dessa 30platser fanns 750 sökande. Även under nästa läsår, dvs. /89, kommerutbildning aft utlokaliseras till från . I och kompetent lärarpersonal, och det finns i regionen ett stort behovav utbildning. Utskottet föreslär därför att ge regeringen till kännaatt en allmän utbildningslinje för förskollärare bör återinräftas i fr.o. m. /90. förlägger på samma sätt50-poängsutbildning fill . Man utlokaliserar alltså från tillBorås. Utlokalisering förekommer även från andra högskolor när det gällerutbildning för förskollärare. Def är en fördel att organisationen kan varaflexibel och erbjuda utbildningar på olika orter olika år. Därigenomtillgodoser man ännu bättre ett lokall behov. Jag vill yrka bifall till utskottetshemställan och avslag på samtliga reservationer. 165KERSTIN (): Jag noterade alt Krisfina motiveradesitl avslagsyrkande beträffande reservafion 2 med atl utskottet utförligt hademotiverat hur situationen såg ut men att det fanns dispensmöjligheter förenämneskom-binafioner och att utbildningsministern ämnade se över lektorssifnationen.Det sista var för mig en nyhet. Men Krisfina nämnde ingenting om depensionsavgångar som är aktuella på lektorssidan. Ungefär var fjärde lektorkommer nämligen att gå i pension , så def brådskarfaktiskt. nämnde inte heller något om det som vihar skrivit i reservationen om atf lönesättningen för den som är högskolelektoroch övergår fill att bli gymnasielektor är litet makaber, eftersom vederbörandefår en sänkning av lönen, ganska ordentligt, som 1987/88:129 undervisningsskyldighetenökar. Jag var själv i den situationen en gång, och detär klart att jag inte gick fill gymnasiet under sådana omständigheter. --------------- - tänkerKrisfina öka möjligheterna för disputerade att gå till Lärarutbildningen gymnasieti den situation som uppstår med majoritetens skrivning? Anf.166 (): Krisfina sade att socialdemokraterna i utbildningsutskottethade varit lyhörda för oppositionens förslag och biträtt dem i många avseenden.Jag tycker att det vore bra, , om ni vore lyhörda i störreutsträckning och sade ja till andra för undervisningen väsentliga förslag somoppositionen lägger fram. Jagser att utbildningsministern nu har kommit fill kammaren. Dä erinrar jag migatt det har varit en interpellationsdebatt fidigare där, såvitt jagförstår, utbildningsministerns synpunkter pekade åt ett håll, medan KristinaSvensson biträdde en helt annan ståndpunkt när det gäller lektorstjänsterna pågymnasieskolan. Jag undrar vilken som är rätt. Sedanvill jag passa på att fråga utbildningsministern om det inom regeringen finnsett några planer på hur man skall komma till rätta med den rådande bristen påsökande till den nya grundskollärarlinjen. Def är ganska fatalt att man iHärnösand kanske t. o. m. måste inhibera en utbildningslinje därför att definte finns ett fillräckligt antal sökande. Det skulle vara intressant att fåhöra vad utbildningsministern har aft säga om detta. Anf,167 (): Det är självklart att vi är mycket angelägna om atf lektorstjänsterskall ha behöriga innehavare. Att lektorerna utgör en mycket vital resurs förgymnasieskolan råder det inget tvivel om. Vihar i betänkandet redogjort mycket klart och tydligt för situafionen . Delfinns en grav obalans mellan antalet inrättade lektorat och antalet besatta tjänster.Pensionsavgången är dessutom stor - det är vi helt på det klara med.Man måste självfallet underlätta och stimulera rekryteringen av lektorerna tilltjänster i gymnasieskolan och till övergång från tjänster i högskolan tilltjänster i gymnasieskolan. Ett sätt atf göra detta är att se över denpraktisk-pedagogiska utbildningen för lektorerna. Lönesättningen,som Kersfin tar upp, är inte en riksdagsfråga. Vi i utskottet har erfaritatf har sin uppmärksamhet riktad på frågan om enadekvat lönesäftning för gymnasielektorerna. Anf.168 (): argumenterade så väl för reservafion 2 att jag hoppasatt hon röstar för densamma. Överläggningenvar härmed avslutad. (Beslut i ärendet skullefattas vid nästa arbetsplenum.) 1987/88:39 om ändrat huvudmannaskapför tandvården vid i (prop. 1987/88:170). Ändrat huvudmannaskap för tandvården vid iGöteborg 169 (): Det föreliggande betänkandet frånutbildningsutskottet nr 39 tar upp regeringens proposition som innehåller ettförslag om att bemyndiga regeringen att godkänna ett avtal som innebär atthuvudmannaskapet för den tandvårds-, tandtekniker- och tandsköterskeutbildningsom bedrivs vid i överförs till den 1januari 1989. Def här avtalet går tillbaka på ett olyckligt principbeslut iriksdagen 1979. Det är identiskt lika med ett avtal mellan staten ochVästerbottens läns landsting om motsvarande ändringar vid i trädde i kraft . Det här avtalet innebar bl. a. att läns landsfingskulle inrätta tjänster som assistenttandläkare med arbetsuppgifter sommotsvarade de uppgifter som hade fullgjorts av assistenttandläkarna viduniversitetet. Detta ledde fill svåra förhandlingar mellan länslandsfing och . Anställningstryggheten för de berördaassistenttandläkarna är alltjämt en tvistefråga. Beträffande Umeåavtalef kan sägas att def inte varnågot bra avtal. Assistenttandläkarna har fått en försämradanställningstrygghet. De har inte garanterats den rätt till egen utbildning ochforskning som de statligt anställda assistenttandläkarna har. har exakt samma brister. Men enUgt denuppfattning som vi moderater har är kanske det viktigaste att huvudmannaskapetför akademisk utbildning och därmed jämförbar utbildning i princip skall varastatligt. För den skull bör ändra det principbeslut som den fattade1979. Därför bör också propositionen avslås. Jag yrkarbifall fill den moderata reservationen. 170 (): Jag vill yrka bifall fillutbildningsutskottets hemställan i betänkande 39. Som vi hörde i redogörelse går förslagettillbaka fill det principbeslut som fattades här i under riksmötet1978/79 och som innebar att den tandvård som staten bedriver i anslutning tillodontologisk utbildning och forskning skall ha ett landstingskommunalfhuvudmannaskap. Def dröjde /86 fills vi fick ett förslag tillett första avtal. Def gällde avtalet mellan staten och länslandstingskommun. föreligger ett förslag om godkännande av ett avtal somgäller för . Principbeslutet innebar ju att man tar steg mot ettenhetligt landstingskommunalt huvudmannaskap för den offenfiiga hälso- och sjukvården.Jag tycker infe att def finns någonfing att erinra mot detta avtalsförslag, somjag alltså yrkar bifall fill. Jag noterar att är ensammareservanter i denna fråga. Ändrat huvudmannaskap för tandvården vid iGöteborg Andråt huvudmannaskap för tandvården vid iGöteborg 171BIRGER HAGÅRD (m): Vi slåss gärna ensamma för en rättfärdig sak!Skall def, , vara omöjligt att ändra på de principer somfidigare varit vägledande, om det visar sig aft def avtal som ingåtts är ettdåligt avtal? 172 (): Vi har alltså från majoritetens sida - ochdet gäller samtliga partier utom - inte funnit anledning atf rivaupp principbeslutet. 173BIRGER HAGÅRD (m): Def är möjligt atf majoriteten tycker så. Jagär dock inte säker på atf de berörda, i det här fallet särskiltassistenttandläkarna, har samma uppfattning. De skulle nog inte ha någontingemot atf de fick samma villkor som de statligt anställda har. 174 (): Vi har i betänkandet klart formulerat attassistenttandläkar-tjänsterna skall övergå fill landsfingskommunalthuvudmannaskap med befordringsgång och arbetsuppgifter som motsvarar dem somgäller för tjänster inom universiteten . 175 (): Varför har inte detta då gällt Västerbottenslän? Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut i ärendet skulle fattas vid nästa arbetsplenum.) 31 § Kammaren beslöt aft förhandlingarna skulle fortsättasvid morgondagens sammanträde. 32 § Anmäldes och bordlades betänkanden1987/88:39 om ändringar i 37 § taxeringslagen (prop. 1987/88:99 och 1987/88:113) 1987/88:42 om m.m. (prop.1987/88:100 bil. 9) 1987/88:43 om särskilda regionalpolifiska insatser i Norrbottenslän m.m. (prop.1987/88:86) 1987/88:46 om särskildaregionalpolitiska insatser i m.m. (prop. 1987/88:86) 1987/88:11 om planering och anslag (prop.. 1987/88:100bil. 1987/88:29 om statens giftinformationscentral (prop. 1987/88:161 och 30 maj1988 1987/88:100bil. 1987/88:24 om åtgärder för attfrämja turismen i m.m. (prop. 1987/88:86) 1987/88:38 om särskildaregionalpolitiska insatser i m.m. (prop. 1987/88:86) 1987/88:26 om särskilda regionalpolitiskainsatser i m.m. (prop: 1987/88:86) 1987/88:20 om särskildaregionalpolifiska insatser i m.m. (prop. 1987/88:86) 1987/88:36om avgifter och anslag till bankinspektionen (prop. 9 och 1987/88:169) 1987/88:37 om finansbolag (prop.1987/88:149) 1987/88:38 om särskilda regionalpolitiska insatser i Norrbottenslän (prop. 1987/88:86) , 1987/88:43om åtgärder fill förmån för vattenkraftsproducerande regioner 1987/88:19 om särskildaregionalpolitiska insatser i m.m. (prop. 1987/88:86) 1987/88:23 om särskildaregionalpolifiska insatser i m.m. (prop. 1987/88:86) 33 § Kammaren åtskildes . 1987/88:129 (Siffrornaavser sida i protokollet) Alemyr,Sfig (s) 73, 74, 75, 79, 81, 83 Biörsmark,() 100, 108, 113 ,, utbildningsminister 10, 12 ,, försvarsminister 8, 9, 10 ,Hädar (fp) 8, 9, 10 ,(vpk) 45, 46, 102, 110, 113 ,(vpk) 4, 5, 34, 35, 36, 38, 39, 40, 41 ,, miljö- och energiminister 37, 38,39,40,41,42,43,44,45,46, 48, 49, 51 , Kersfin (fp) 89, 92 , ()42, 43, 44 , () 98, 108, 112, 114 , , statsråd 59, 60Granstedt, () 28, 30, 32 GrönvaU, () 51, 54, 57, 58 , () 69, 72, 73 Hagård, () 11, 13, 125, 126 Hammarbacken, () 92Hansson, () 52, 53, 96, 109, 111 Hulterström, ,kommunikationsminister 33, 34, 36 , () 67, 69, 71, 72, 74, 75,80, 82, 83, 88, 89 Jennehag, (vpk) 33, 35 ,, statsråd 51, 52, 53, 56, 57 58 , () 19, 22, 24 ,Kersfin (fp) 6, 7, 59, 60, 117, 123, 124 , Hans (fp) 61, 74, 75Mårtensson, () 65 , () 104, 111, 113, 115 ,() 50, 51 ,, industriminister 3, 4, 5, 6, 7 Rydle, () 115, 124 ,(vpk) 120 ,, socialminister 14, 17, 18, 21, 25 Silfverstrand, () 87, 88, 89,91, 92, 96 Stenmarck, Per (m) 47, 48 , () 62, 68, 69, 77, 81, 93Svensson, () 23, 25 , Krisfina (s) 121, 124, 125, 126 ,, arbetsmarknadsminister 26, 30, 31, 32 Tarschys, () 15, 17 128 gotab Stockholm1988 15534