prot · GB09119 · 1987-12-31 00:00:00 — Det är inte så lätt för en egenföretagare, somegentligen i första hand skall syssla med företagets verksamhet och i betydligtmindre utsträckning kanske med krångliga skatteregler, att hantera sådant här. Detförslag vi lägger fram från de tre borgerliga partierna är att man skall införa en regel som säger att det räcker med att kontrollera antingen om 23 1987/88:119 vederbörande betalar A- eller B-skatt eller om vederbörande är registrerad för mervärdeskatt. Sedan får myndigheternakommunicera sinsemellan och Skatteregler och skatteförvaltning, m.m. . klara ut eventuellatveksamheter. Man skall kunna få ett klart besked antingen hosmervärdeskatteenheten eller hos den enhet som sysslar med uppbörd i övrigt. Låtmig sedan gå över till en punkt som vi moderater tycker är mycket viktig. Enhel del andra frågor behandlas i betänkandet, men eftersom detta betänkandenaturligtvis läses dels av kammarens ledamöter, dels av andra medborgare som ärintresserade, skall jag avstå från att ta upp alla detaljer och i stället baranämna en sak, som är nog så viktig. I reservation 7 föreslårvi moderater, tyvärr ännu så länge ensamma, att man skall införa vad vi kallartolkningsföreträde för enskilda skattebetalare. Tanken bakom detta är atteftersom staten stiftar skattelagarna, svarar för kontroll, taxering ochuppbörd och är den som har den stora makten i förhållande till den enskildeskattebetalaren, då skall staten på sin sida också ha kunskaperna ochmöjligheterna att stifta en eritydig skattelag. Man kan komma i en situationdär en enskild skattebetalare har svårt att tolka lagen och där ocksåskattemyndigheterna har samma svårighet. Myndigheten som har att fastställataxeringen kan komma fram till att ärendet är knivigt, och man vet inte riktigtom man skall gå på den skattskyldiges linje eller på taxeringsmyndighetenslinje - en sådan situation kan uppkomma t. ex. i en länsrätt eller i enkammarrätt. Då är vår enkla tanke att om de jurister som är sakkunniga påskatteområdet tycker att det är svårt att avgöra ett fall, skall fallet alltidavgöras till den enskildes fördel. Staten får själv stå risken, tycker vi, föratt vi har en komplicerad, svårbegriplig och svårtolkad lagstiftning. Dettaskulle kraftigt förbättra balansen till den enskildes fördel i skattemål. Som jag sade tidigare skall jag nöja mig med att ta upp dessa mycketviktiga frågor. Jag yrkar bifall tiU de reservafioner i betänkande 33 därmoderater deltar, men jag kommer inte att begära votering i alla dessa fall. Anf.15 (): Som redan sagt har det betänkande vi nu skall behandlarubriken till skatteförvaltningen m. m., men betänkandet behandlardessutom rättssäkerheten i skatteprocessen. Allmäntkan sägas om skattelagstiftningen att många människor känner osäkerhetoch ängslan, då de inte vet var gränsen mellan tillåtet och förbjudet går.Lagarna upplevs ofta som kautschukartade och oprecisa. Viss lagstiftning ärdessutom så invecklad att t. o. m. jurister har svårt att tolka den. I vissastycken är den dessutom ologisk och av det skälet svår att förstå och tillämpa. Tilldet kommer att vi i betalar så stor del av vår inkomst i skatt attskattebetalarna ivrigt letar efter vägar att undgå någon del av skatten för attpå det sättet få en något större del av kakan för eget bruk. Rättssäkerheten i ettutvecklat samhälle som vårt måste därför innebära att myndigheterna aktivtmedverkar till att enskilda medborgare kan bevaka och skydda, sinaintressen. För en enskild människa kan rättssäkerheten 24 handla om att bli korrekt bemött i telefon hos enmyndighet och att få den informationsom man behöver för att förstå och själv ha möjlighet att kontrollera t. ex. enuträkning. Rättssäkerheten måste innebära att myndigheterna ständigtarbetar med insikten att de är till för allmänheten och inte tvärtom. Statens ambitioner att beivra brott och att kontrolleraefterföljden av lagar kan inte få leda till att personer, mot vilka det interiktas någon misstanke om oegentligheter, blir föremål för långtgåendekontrollåtgärder. I detta sammanhang finns emellertid skäl att påpeka attambifiösa och serviceinriktade tjänsternän, som gör sitt bästa när de sköterförvaltningen i enlighet med lagar och förordningar, inte rår för att vi har enkrånglig och i många stycken dålig,och.oprecis lagsfiftning. Här har vipolitiker ett stort ansvar när det gäller att se till att lagstiftningen utformaspå ett sätt som gör den förutsebar och klar i sin utformning. - Vi ifolkpartiet har i detta betänkande tillsammans med moderater ochcenterpartister just ur rättssäkerhetssynpunkt mänga reservationer, sombehandlar en önskan om att stärka individens ställning på statens bekostnad. Det är många reservationer och jag kan inte gå igenomalla, så jag tänker plocka ut några som jag tycker är intressanta. Det förstajag tänker tala om är skatteförvaltningens överklaganderätt. När det gäller förhandsbesked i taxeringsfrågor harregeringen i proposition 168 föreslagit att det allmänna ombud som är knutettill skall få förlängd behörighet att överklaga förhandsbeskedtill regeringsrätten. Detta-tycker vi är självklart. Förhandsbeskeden ges av rättsnämnden,som finns inom . Av proposition 168 framgår atträttsnämndens ställning'skall utredas. Eftersom vi i ifrågasätterdet riktiga i att både länsskatteförvaltningen och allmännaombud kan överklaga rättsnämndens beslut, föreslär vi i reservation 3 att ävendenna fråga blir föremål för översyn. Vi i folkparfiet anser att det vorerimligt att statens möjligheter att överklaga rättsnämndens beslut begränsadestill att gälla allmänna ombud. . Jag yrkar alltså bifaU. Eftersom vi har ett så krångligt skattesystem, är det braatt de skattskyldiga vid komplicerade ekonomiska transakfioner kan få ettförhandsbesked om hur skattereglerna skall slå på just deras tänkta affär ellerrättshandling. Av det skälet vore det mycket bra att i rimlig tid få ettförhandsbesked. Väntetiderna ligger på mellan . I reservafion 4 föreslår vi tillsammans med moderaternaatt det i lagen om förhandsbesked tas in en särskild regel, som anger attmaximitiden för handläggning av ansökningar om förhandsbesked inte fåröverstiga . Vi anser dessutom att bör nedbringa sinärendebalans så att förhandsbesked normalt kan fås inom en månad. Jag yrkarbifall till reservation 4. I reservafion 5 behandlas generalklausulen. Under1970-talet hade vi en intensiv debatt om skattefusk och ekonomisk brottslighet.Man ansåg bl. a. att domstolarna inte använde sig av skattelagstiftningensgrunder för att åstadkomma en riktig beskattning. Detta ledde till att en borgerlig regering föreslogen lag mot skatteflykt. Den lagen skulle vara tillämpbar endast omskattemyndigheter- Skatteregler och skatteförvaltning, m. m. Skatteregleroch skatteförvaltning, m. m. na kunde visa att detifrågasatta resultatet uppnåtts genom ett förfarande, som framstod som en omvägi förhållande till det närmast till hands liggande, och att detta förfarandelett till en icke oväsentlig skatteförmån. Effekten av den lagstiftningen blevnågot så när förutsebar. Socialdemokraternaändrade lagstiftningen 1983 till att också omfatta andra förfaranden än deegentliga kringgåendefallen. Rekvisiten i den här lagstiftningen blev därigenommycket allmänna. Förutsebarheten av lagen försvann, och det uppstod enförsämrad rättssäkerhet. Redan1980, när generalklausulen fillkom, bestämdes att lagsfiftningen skulle utvärderas1985. Justifiekanslerns utvärdering visade 1985 att generalklausulen spelar enobetydlig roll vid de årliga taxeringarna, och därför ville vi 1985 avskaffaklausulen. Men så skedde inte, utan generalklausulen föriängdes till 1988. Denutvärdering som gjorts på nytt av JK visar inte på någon nämnvärdförändring, och vi anser alltså alltjämt att klausulen skall avskaffas. Den härgången kommer den förmodligen att av majoriteten i förlängas ett år.Skälet till det är, som redan varit inne på, att klausulen tordekomma att utvidgas ytterligare. Det är mycket olyckligt, för råderdet rättsosäkerhet i fråga om generalklausulen, och situationen blir knappastbättre efter det att man har utvidgat klausulen. Härvidlag yrkar jag bifalltill reservation 5. Eftersom lagstiftningen på skatteområdet varit mycketomfattande kan det vara svårt att i lagstiftningsögonblicket fullt ut se vadsom blir effekterna, när varje lag kopplas ihop med en serie andra, redanbefintliga lagar. För att ge domstolarna möjUghet att i vissa speciella falljustera skatteuttag som av flera olyckliga omständigheter blir orimliga anservi i att det borde finnas en omvänd generalklausul- alltså enklausul till förmån för de skattskyldiga. Som exempel på att en sådan faktisktbehövs kan nämnas , som alla säkert kommer ihåg. För honom skrevsen egen proposition, vilken behandlades här i kammaren, och han erhöll avstaten 2 milj. kr. därför att skattereglerna helt enkelt konfiskerat ersättningför mark som han tvingades sälja. Dethär mycket unika förfarandet hade aldrig behövt tillämpas, om det funnits enomvänd generalklausul, för då hade domstolen tidigt kunnat göra en prövning,som visat att det var orimligt att skulle förlora alla de pengar hanfått i ersättning för marken. På det sättet hade han sluppil betala storarättegångskostnader och undgått det lidande som det medförde att processa omoch om igen i domstolarna. Jag yrkar bifall tiUreservation 6. Ireservation 8 yrkar vi tillsammans med och centerpartisterna attbevissäkringslagen skall upphävas. Det finns egentligen tre områden därbevissäkringslagen kan användas. Det är fall där man misstänkerskatteundandragande, underlåtenhet att föra räkenskaper eller underlåtenhetatt lämna ut räkenskapsmaterial. I de två första fallen är det misstanke ombrott, och då kan man använda husrannsakansinstitutet. I det tredje fallet ärdet fråga om tredska när det gäller att nå någon som inte vill lämna utmaterial, och där tycker vi att det räcker väl med institutet vite. Vi anseralltså att bevissäkringslagen inte behövs. fattade ett principbeslut om ettnytt taxeringsförfarande. I samband med detta nya taxeringsförfarande var detmånga frågor vilkas utformning vi i inte var nöjda med. Många avdem har vi nu i motioner sökt peka på. En av dessa frågor gäller den allmännaprocessfö-ringen. Vi menar att den som skall föra skattemyndighetens talan itaxeringsprocessen bör ha en fristående ställning. Det är viktigt att den somför en taxeringsprocess kan göra en objekfiv bedömning utan att känna pressfrån skatteförvaltningen. Här yrkarjag bifall fill reservation 14. beslutade om nyaregler för taxeringsrevision. De nya reglerna innebär att skattemyndigheternafår tillgång fill företagens egna datasystem öch tekniska utrustning. Dessutomfår myndigheterna rätt att i samband med taxeringsrevision inhämta uppgifter omej namngivna personer. Naturligtvis anser vi i folkparfiet attskattemyndigheterna måste få göra revision i databaserad bokföring. Men närbeslutet om taxeringsrevisionen fattades var, menar vi, allafrågor ännu inte lösta. Som exempel kan nämnas att då lagrådet i november 1987yttrade sig över förslaget, så pekade lagrådet på att förslaget inte innehöllnågot skydd för uppgifter av ekonomisk natur. Datainspektionen i sin tur pekade på att integritetsfrågornainte var lösta. Vid en hearing som skatteutskottet hade föreriksdagsbehandlingen av frågorna sade datainspektionens chef att dennya lagen kommer att leda till en oroväckande - han använde t. o. m. ordetdrämafisk - utvidgning av skattekontrollen. Och den här utvecklingen leder tillatt inte ens advokatbyråernas klientregister eller privatpraktiserande läkaresjournalregister kan hållas utanför kontrollen. Eftersom vi anser att frågan inte är tillräckligt välgenoriiarbetad tycker vi att den lagstiftning som fanns tidigare borde fåfortsätta att gälla i avvaktan på att regeringen efter ny utredning återkommermed ett nytt förslag om taxeringsrevision. Avslutningvis yrkar jag bifall till reservafionerna 2, 3,4, 5, 6, 8, 9,12,14, 15, 16, 17, 19, 20 och 21. Skatteregler och skatteförvaltning, m. m. 16STIG JOSEFSON (c): I skatteutskottets betänkande nr 33 om anslagtill skatteförvaltningen har förutom propositionen också behandlats ett stortantal motioner. Innan jag går in på de reservationer som har fogats tillbetänkandet vill jag bara säga några ord rent allmänt om skattemyndigheten ochskattemyndighetens roll som ju främst ar att se till att alla - enskilda ochföretagare -behandlas likartat och rättvist. De anställda inomskattemyndigheterna är samhällets företrädare som skall försöka uppnå ettsådant här förhållande. Jag vill säga detta därför att ibland när man lyssnar tillinlägg i debatten får man närmast intrycket att skatteverket och dess personalskulle vara den enskilda människans motståndare i alla skiften. En god kontakt och ett gott förhållande mellan myndighetenoch den enskilda människan skulle vara oerhört värdefull och eftersträvansvärdoch utan tvekan lösa en hel del problem. Jag har också väckt motioner till 1987/88:119 - de behandlas inte i detta sammanhang, men de har varit uppe tiU debatt - om att man skulle föra utskattemyndigheten närmare Skatteregler och skatteförvaltning, m. m. den enskilde genom ettutbyggande av den s. k. lokala skattemyndigheten, så att den enskilde där kundemöta samhället på betydHgt närmare håll än nu och få diskutera frågor över helaområdet. Det är givet att det är vår sak i , i den lagstiftandeförsamlingen, att försöka göra lagarna så enkla och tydliga som möjUgt. Jag vill ha sagt dettadärför att vi behöver ge ett stöd också till den personal som har samhällets uppdragatt företräda oss när det gäller denna ytterst Dennapersonal är värd ett erkännande för sin insats, även om det i vissa fall kanuppstå konflikt. Där har givetvis vi riksdagsledamöter det , stora ansvaret att göra lagstiftningen så enkel och tydlig sommöjligt. Somjag nämnde har till utskottsbetänkandet fogats ett antal reservationer, ochjag skall beröra några av de reservationer som står bakom. Ireservation 5 berörs frågan om generalklausulens vara eller icke vara. Syftetmed generalklausulen var främst att den skulle ha en preventiv verkan moteventuella tvivelaktiga handlingar syftande till skatteflykt. Huruvida den haftdenna verkan eller ej är inte helt klarlagt och är inte heller lätt attklarlägga. Men redan då generalklausulen infördes , var den dåvarandemajoritetens inställning att lagen inte fick äventyra rättssäkerheten. Eftermaktskiftet 1982 har socialdemokraterna ändrat lagen på ett enligt minuppfattning felaktigt sätt. har därför liksom tidigare i motionerkrävt ett återgående till den ursprungliga formuleringen av generalklausulen,har vi inte fått stöd för vårt krav från något av de övriga partierna. Infördetta faktum och efter vad justitiekanslern anfört i sin redogörelse tillregeringen kan starkt ifrågasättas om de otvivelaktigt mycket betydandekostnaderna för att administrera generalklausulen står i rimlig proportion tillde skatteintäkter den kan medföra för statsverket. I reservation 5 yrkar vidärför att lagen upphävs. Även vid tillämpning av bevissäkringslagen är riskenstor för att den enskildes rättssäkerhet äventyras. Detfinns andra medel för myndigheter att använda mot tredskande personer, somvägrar att lämna ifrån sig deklarations- eller annat material för granskning.Vitesföreläggande är ett medel. Vid misstanke om skattebrott kan husrannsakantillgripas. Bevissäkringslagen kan användas på ett sätt som inte ärtillfredsställande ur rättssäkerhetssynpunkt. Det har vi sett exempel på. Ireservation 9 behandlas betalningssäkringslagen. Enligt min uppfattning, somockså framkommer i reservationen, bör betalningssäkringslagen bli föremål förvissa ändringar. I reservationen har redovisats en del förändringar som börgöras. Jag yrkar bifall till reservationen. Ireservation 10 om den förenklade självdeklarationen yrkar vi reservanter attinkomna inkomstuppgifter skall finnas förtryckta på den blankett som översändstill deklaranten. Denne är ansvarig för att uppgifterna i deklarationen ärkorrekta, och därmed bör han också kunna kontrollera vilka uppgifter somlämnats. Beskattningsmyndigheternasroll är att se till att beskattningsregler respekteras och tillämpasså att alla blir likartat och rättvist behandlade. 28 gott pch förtroendefullt förhållande mellan taxeringsmyndighet ochdekla- Att med den målsättningen förena uppgiften att föra detallmännas talan i skattemål är närmast omöjHgt. Vi reservanter anser därför attdet allmännas talan skall föras av ett fristående allmänt ombud. Utformningenav skattetillägg berörs i reservation 17. I den kräver vi att skattefilläggenskall utformas så att systemet uppfattas som rättvist. Förutsättningarnahärför är att hänsyn tas till omständigheterna i varje enskilt fall. Frågan harfidigare varit föremål för behandling, och då har hänvisats tillöverväganden i . Något förslag har inte kommit, och begärvi reservanter att regeringen lägger fram ett förslag med angiven innebörd. Ireservation 19 berörs arbetsgivares ansvar för arbetstagares skatt ocharbetsgivaravgifter. Vissa förändringar, som förbättrar arbetsgivarens ställningoch rättstrygghet, har skett. Men ännu återstår en osäkerhet för arbetsgivaren. Ireservationen begärs att regeringen skyndsamt lägger fram förslag, som innebäratt arbetsgivaren inte skall kunna åläggas betalningsansvar, därestarbetstagaren är registrerad för betalning av B-skatt eller för redovisning avmervärdeskatt. Ifrågan om anstånd med inbetalning av skatt, om den skattskyldige anfört besväröver taxering, anser vi reservanter att man bör vara generös och i högre gradta hänsyn till den enskildes förhållanden och möjligheter att ställa säkerhetför beloppet. sista reservationen berörs de problem som uppstår när en skattskyldig medskatteskulder lämnar landet. Vi har avtal med ett stort antal länder ochkan ställa krav på utlämning i fall av ekonomisk brottslighet. Vi reservantervill att regeringen mer än tidigare bör försöka få fill stånd internationellaavtal om åtgärder mot skatteflykt och ekonomisk brottslighet. Med det anförda yrkar jag bifall till samtliga de reservationer därcenterns ledamöter finns bland undertecknarna. I övrigt yrkar jag bifall tillutskottets hemställan. Skatteregleroch skatteförvaltning, m. m. 17 (): Jag skall inte upprepa vilka frågor som behandlas i betänkandet. Deföregående talarna har redan redovisat det. Låtmig inledningsvis nämna att det i samband med utskottets beredning avbetänkandet hölls ett offentligt sammanträde med inbjudna företrädare förmyndigheter, departement, branschorganisationer och fackliga organisationer.Vid sammanträdet framhölls klart och tydligt av både finansministern ochriksskatteverkets chef att det pågick ett genomgripande arbeteför att åstadkomma både enklare och bättre skatteregler. Det framhölls även attinriktningen var att få till stånd én skatteförvaltning och ettskatteförfarande som bättre kunde tillgodose kravet på rättvisa och likformigabeskattningsbeslut. Flera reformer och förenkUngar har redan genomförts. Jagskall inte ta kammarens tid i anspråk med att redogöra för dessa, utan vill istället hänvisa till redogörelsen i betänkandet. Tillbetänkandet har fogats 23 reservationer från de borgerliga ledamöterna iutskottet. Det pågår ett omfattande arbete för att åstadkomma ett Skatteregleroch skatteförvaltning, m. m. enklare och rättvisareskattesystem samt en större rättssäkerhet i detsamma. Dessa frågor tas upp ireservationerna 1 och 2. Flera kommittéer är sysselsatta med att se överskattesystemet. I deras direktiv ingår att försöka få till stånd enklare ochrättvisare regler, som också är klara och entydiga. Men det gäller att hålla iminnet att skattelagstiftningen alltid så långt möjligt skall anpassas till ensnabb och ofta mycket komplicerad utveckling på olika samhällsområden. Det göratt det inte alltid är möjligt att reglera alla situationer snabbt samt på ettenkelt och entydigt sätt. Ireservation 3 behandlas frågan om skatteförvaltningens överklaganderätt.Reservanterna anför att det allmännas besvärsrätt i samband med rättsnämndensförhandsbesked bör begränsas till det allmänna ombudet vid riksskatteverket.Eftersom denna fråga är föremål för ytterligare övervägande inomriksskatteverket, tillstyrker utskottsmajoriteten förslaget i propositionen.Jag yrkar avslag på reservationen. Ireservation 4 anförs att en regel bör införas som anger att maximitiden förhandläggning av ansökningar om förhandsbesked inte får, överstiga sex månader.Utskottsmajoritetens uppfattning är att det är angeläget med en förkortning avhandläggningstiderna i rättsnämnden. Såväl regeringen som äruppmärksamrnade på problemet och avser att vidta åtgärder för att förkortahandläggningstiderna. Därför finns det ingen anledning för att nugöra ett uttalande i frågan. Generalklausulenhar varit föremål för behandling ett.flertal gånger här i kammaren. Vid samtUgatillfällen har utskottsmajoriteten framhållit nödvändigheten av att behållaskatteflyktsklausulen, inte minst av preventiva skäl. Vi har samma inställningäven . I den av justitiekanslern framlagda redogörelsen för klausulenstillämpning framgår att lagen inte har lett till atträttssäkerheten för de skattskyldiga blivit åsidosatt. Därför finns det enligtmajoritetens mening inga påtagliga skäl att upphäva lagen, vilket reservanternavill. Ireservafion 6 föreslår moderater och folkpartister att skattereglerna skallkompletteras med en omvänd generalklausul. har vid ett flertaltidigare fillfällen avslagit motsvarande yrkanden av främst administrativaskäl. Utskottsmajoriteten är även nu av samma uppfattning - att en omvändgeneralklausul skulle leda till närmast oöverstigliga svårigheter i denpraktiska tillämpningen. Ireservation 7, som ensamma står för, vill man ge den skattskyldigetolkningsföreträde i tvister kring skattelagstiftningen. Låt mig endast hänvisafill den diskussion som förekom vid utfrågningen.i utskottet kring denna fråga.Jag vill dessutom framhålla att taxeringsmyndigheterna inte bör ges någrasärskilda förhållningsregler, som skiljer sig från de regler som i allmänhetgäller vid andra rättstillämpande myndigheter. Reservafion8, från samtliga borgeriiga ledamöter i utskottet, inleds med en skrivning somlyder: "Det är angeläget att rättssäkerhetsintressen noga beaktas iskatteprocessen." Till detta vill jag säga att.det finns inga delademeningar i de tankarna från majoritetens sida. Det framkom även i denutfrågning vi hade i samband med utskottsbehandlingen av denna fråga, att sammainställning även råder hos de myndigheter och övriga som har att fillämpa ochöverse bevissäkringslagen. mening i reservanternas skrivning gör man en helt felaktig tolkning avlagen; om det är medvetet eller om det beror på ett missförstånd, vet jag inte.Man skriver: "Utskottet delar motionärernas uppfattning att skattemyndigheternainte bör ha möjlighet att med tvång bereda sig tillträde till privatautrymmen." Igällande regler föreskrivs att finns det anledning att anta att räkenskapsmaterialfinns i den skattskyldiges bostad, får eftersökning ske även där. Men jag villbetona att ett sådant beslut måste fattas av domstol. Det är alltså inteskattemyndigheterna som med tvång bereder sig tillträde till privata utrymmen. Betalningssäkringslagen,som även varit föremål för behandling vid ett flertal tillfällen i ,är föremål för remissbehandling efter utredning av en särskildutredningsman. Utredningsförslaget stämmer i stora delar överens medreservanternas mening. Majoritetens mening finner det lämpligt att avvaktaremissbehandlingen och regeringens ställningstagande i frågan innanändringsbeslut tas av . Ireservation 10 framförs krav om att inkomna inkomstuppgifter skall finnasförtryckta på den förenklade deklarationsblanketten. Utskottet har vid ettflertal fillfällen avstyrkt samma yrkande med hänvisning tiU den senareläggningav deklarationstidpunkten som skulle bli följden av ett sådant förfarande. Jagvill även här hänvisa till vad som framkom från företrädarevid den offentliga utfrågningen. Jag yrkar därför avslag på reservationen.