prot · GB09133 · 1987-12-31 00:00:00 — Def är helt missvisande att säga atf pengarna finns. De finnssjälvfaUet i den triviala meningen att det alltid finns pengar i , omman vill använda sedelpressen, eller att det allfid finns sparmedel i fonderna,om man vill använda dem till konsumtion. Men frågan är: Finns det pengar somkan användas fill konsumtion utan att samhällsekonomin lider illa? Nej,sådana pengar finns inte. Def är utifrån den insikten, som ifinansutskottet för övrigt delar, som vi i har sagt aff vi inte kangå med på ökade förmåner utari att det också erbjuds en finansiering. 57 (): Socialdemokraternas relation fill Sverigespensionärer präglas av att socialdemokraterna lovar mer än vad de kan hålla.Det är naturligtvis infe någon bra grund atf bygga ett förtroende på. Det ärinfe heller någon bra grund för aft ge de äldre en trygghet som de kan litafill. Extra höjning av basbeloppet rn. 1987/88:133 3juni 1988 , . Extrahöjning av basbeloppet m. m. sämst ställda skulle viddef förra fillfället när pensionerna korrigerades vara de som skulle få denstörsta delen av kakan, men även då blev det en helt galen fördelning. Basbeloppetskall fastställas av regeringen. Basbeloppet 1988 är , ochdet nya basbeloppet fastställs sedan med ett jämförelsetal som angerförhållandet mellan det allmänna prisläget i november året före det årbasbeloppet avser och prisläget . Nuhar regeringen föreslagit atf man för att kompensera pensionärerna fördevalveringseffekten skall höja basbeloppet extra fr. o. m. den 1 januari 1989.Man har gjort på samma sätt tidigare. Kravetpå kompensafion för devalveringseffekten restes snabbt frånpensionärsorganisationerna. Det var ett blandat budskap från regeringen dengången. Man påstod atf pensionärerna hade visat sig villiga aft ställa upp ochdra sitt strå till stacken för att stabilisera den svenska ekonomin. Det bleven debatt med dubbla budskap - tydligen var regeringens budskap den gången interiktigt korrekt. gäller beskedet att pensionärerna skall kompenseras fördevalveringseffekten. Attmanipulera med basbeloppet innebär atf man ändrar flera förmånereller utgifter som är baserade på det gällande basbeloppet. I praktiken innebärdet alltså betydligt större förändringar än vad som var tänkt. Dettavänder vi oss mot från sida med stor bestämdhet. Vi anser atfpensionärerna är en grupp som till vissa delar behöver kompenseras för defördyringar som devalveringen har inneburit, men det finns andra sätt än demsom regeringen föreslår för att ge de sämst ställda pensionärerna en bättresituafion. Vii föreslår i stäUet en kompensation genom att folkpensionen höjs från96 % till av basbeloppet samt atf pensionstillskottet höjs från till50 % av basbeloppet för ålderspensionär och till av basbeloppet förförtidspensionärer. Vivill återigen framhålla den orättvisa rörande möjUgheten aff få ettpensionstillskott som föreUgger för dem som inte är med i ATP-sysfemet, de s.k. undantagandepensionärerna. Deras kommunala bostadstillägg minskas t. o. m.med en tänkt ATP, och det innebär atf de får en mycket svår ekonomisksituation. Just denna grupp pensionärer tillhör de sämst ställda pensionärerna.Pensionären med en hög ATP har def inte mest besvärligt, men kompenseras nubäst av alla i pensionärsgrupperna. Pensionstillskottef tillkom sedanATP-pensionen genomförts, och de båda pensionsformerna har inte sammafinansieringskälla. För alla som har låg ATP eller enbart folkpension anser viatt def bör utgå ett pensionstillskott. De s. k. undantagandepensionärernabehöver detta lika mycket som de som har en låg ATP. Medanledning av vårt och regeringens förslag om en bättre fördelningsprofilskriver utskottet, atf nettoeffekterna för pensionärerna av de två metodernainte skiljer sig i någon högre grad. Utskottet framhåller vidare atf varjehöjning ay grundpensionen, pensionstillskotten eUer basbeloppet innebär attavtrappningen måste justeras uppåt i inkomstklasserna, om inte alltför kraftigamarginaleffekter skall uppstå. Detta är riktigt, men justering avskaftereglerna sker även när folkpensionen höjs. atf de faktiskaförhållandena bUr bestående eller bättre. Den enskilde får behålla mer.Utskottet skriver vidare: För pensionärer med högre ATP ger enbasbeloppshöjning i regel en något bättre kompensation. Ja, def är precis vadvi från sida har framhållit. Dén fördelningspolitiska profilen bUrtill förmån för dem som har en hög ATP. Är det månne skälet fill attmoderaterna ställer upp på regeringens förslag? Vifrån kan dock infe acceptera detta förhållande. Vi vill ge mer till demsom verkligen är de sämst ställda bland pensionärerna. Vi har yrkatavslag på propositionens förslag. Def är infe något nytt. Vi gjorde det vid defföregående tillfälle då det var aktuellt att manipulera med basbeloppet på ettför oss främmande sätt. Finansieringenav vårt förslag sker inte med en höjning av ATP-avgiften. Det förtjänar aftpåpekas att den höjning av ATP-avgiften som kommer att ske ger en ökad inkomst,som med 500 miljoner överstiger den kostnad som höjningen av basbeloppetbetingar. Vad föranleder regeringen att ta ut mer i avgiftshöjningar änreformen kräver? SkaU arbetsgivarna eller arbetstagarna kompenseras med någotför atf de ställer upp med denna inkomstförstärkning? Någonytterligare kostnad för ATP-systemet innebär inte vårt förslag. Inte heller gervårt förslag effekter för studiemedelssystemet, bidragsförskotten eller alla deövriga höjningar som föranleds av en höjning av basbeloppet. förslaggynnar renodlat de sämst ställda pensionärerna. Vi lovar inte mer än vad vi kanhålla i det sammanhanget. Def är de pensionärer som lever under knappa omständighetersom skall kompenseras för devalveringseffekten. De har inte råd att ställa uppför att hjälpa svensk ekonomi på fötter. Jag vill meddetta yrka bifall till reservationerna 2, 6 och 8. Extrahöjning av basbeloppet m. m. 58 MARGÖ (vpk): Det finns ca 550 000 ålderspensionärer som endast har fått pension ochpensionstillskott, eller en ATPsom inte överstiger pensionstillskottef.Majoriteten av dem är kvinnor. Folkpensionoch pensionstillskott för en ensamstående uppgår fr. o. m. 1988 till 3 096 kr.per månad. för socialbidrag för ensamstående är . , närhyran och lokala resor är betalda. Den folkpensionär som är berättigad fillpensionstillskott får även fullt kommunalf bosfadsfillägg. Med de nya reglersom gäller är def lagstadgade kommunala bostadstillägget . Det innebär atf de pensionärer som bor i en kommun som exakt följerreglerna, dvs. betalar av hyran , och har en hyraöver . får en levnadsstandard som är lägre änsocialbidragsnivån. EnUgt bosfadssfyrelsen är den genomsnittliga hyran i landetför en bostad på två rum och kök - vilket är vad den ensamstående skall ha -nära . När den genomsnittliga hyran är ,innebär def i praktiken att det finns åtskilliga fvårumslägenheter som ärbetydligt dyrare. Detfinns alltså en betydande grupp folkpensionärer som lever under mycket knappaförhållanden, ja, t.o.m. under socialbidragsnormen. Vpk anser def därför sommest angeläget atf höja grundpensionen och pensions- Extra höjning av basbeloppet rn. tillskoffel.Genom vårt förslag får alla pensionärer en årlig höjning med . Det ärgivetvis inga stora pengar, det vet också vi. Men den fördelningspolitiskaprofilen är rättvis. Alla pensionärer fick höjda kostnader genom devalveringen.De ökade kostnaderna för mat och bostäder slog hårdare mot dem som har lågainkomster, eftersom största delen av deras fillgångar måste användas till dessalivsnödvändigheter. Regeringens förslag om en höjning av basbeloppet ger desämst ställda pensionärerna . Den som har genomsnittligATP-poäng får . extra och den som har full ATP får ett partusenlappar fill. Regeringsförslagets fördelningspolitiska profil är att juhögre pensionsin-komsfen är, desto mer får pensionären i extra filldelning. Defär den gamla regeln: Den som har skall varda givet. Ett vanligt argument som används mot vårt förslag aft höjagrundpensionen för att minska inkomstskillnaden mellan låg- och högavlönadepensionärer är att kommunalf bostadstillägg och skatteavdrag för delågavlönade gör att de faktiska skillnaderna i nettoinkomst mellan låg- ochhögavlönade pensionärer infe är så betydelsefulla. Vi i vpk anser infe detta.Netfoskillna-den mellan lägsta och högsta pension, när man har tagit hänsyn tiUalla dessa effekter, är . För den pensionär som lever påmarginalen, runt socialbidragsnormen, har varje extra hundralapp betydelse. Attpensionen står i en direkt relation till fidigare inkomst innebär aft denlågavlönade pensionären också varit lågavlönad under sin yrkesverksamma tid ochdärmed knappast haft någon möjlighet atf samla på sig något i ladorna, vare sigkapital på någon bankbok eller några fasta egendomar. Detta faktum har givetvisockså betydelse för hur man klarar att leva på pensionen. Def är kanske inte såsvårt att leva på en knapp pension, om man har en bra bankbok aft nalla avunder fiden. Men för den som inte har det är förhållandet helt annorlunda. Vpk anser att def nu är dags att höja grundpensionerna.Jag vill i detta sammanhang också aktualisera att vi från vpk:s sida anser atttiden är mogen aff göra en större förändring i systemet. Vi tror att man börslå ihop folkpensionen och pensionstillskotten till en grundpension. På så sättblir systemet i första hand mycket lättare aft överblicka för den enskilde, ochman kommer också till rätta med en del av marginaleffekterna för deATP-pensionärer som har låg ATP-poäng. Vi återkommer fill detta vid ett senaretillfälle. Jag yrkar bifall till reservationerna 3 och 9. 59DORIS (): Jag har en alldeles bestämd känsla av atf jagmåste återföra debatten fill vad den egenfligen handlar om. Det gäller affinfria det löfte vi har givit pensionärerna att de skall få ersättning fördevalveringseffeklen. Vi tog det första steget vid en debatt förraåret, då man beslutade om en viss höjning. Jag vill gå tillbaka till proposifionen, som ligger fillgrund för utskottets betänkande 31, och vari föreslås att en extra höjning avbasbeloppet med . skall ske fr. o. m. . Därigenomerhåller pensionärerna tillsammans med den genomförda extrahöjningen av full kompensation för den uppoffring de gjorde i samband meddevalveringen . Vidare föreslås i propositionen att avgiften tillförsäkringen för tilläggspension skall fas ut av avgiftsunderlagetför , dvs. I samband med devalveringen av den svenska kronan hösten1982 framhölls att en förutsättning för atf devalveringen skulle få avseddeffekt var aft inga grupper skulle få kompensation för de prisökningar somdevalveringen ledde fill. den 1 juli 1987höjdesbasbeloppef med400kr.someff första steg till kompensation för devalveringseffekten. återståralltså för aff pensionärerna skall få full kompensation. Det sker liksomförra året genom en extra höjning av basbeloppet. Genom ett sådant förfarandekommer kompensationen att ges till samma pensionärskategorier som fick avståfrån höjningen 1984 och med ett belopp som motsvarar den då uteblivna höjningenav basbeloppet. De som återstår atf kompensera för motsvarar i nuvarandepenningvärde en höjning av basbeloppet med . Mot bakgrund av den positiva utvecklingen av den svenskaekonomin förordas i propositionen att den resterande delen av kompensationenkommer pensionärerna fill godo fr. o. m. . För de enskildapensionärerna innebär basbeloppshöjningen en extra höjning av pensionen med 864kr. för en pensionär utan ATP. Förslaget innebär en årlig ökning av deallmänna pensionsutgifterna med tillsammans 2 650 milj. kr., varav 1 210 milj.kr. avser folkpension och 1 440 milj. kr. Jag har lyssnat på debatten, och def har varit mycketintressant ätt fa del av de olika inläggen. anser att def ärrikfigt att höja basbeloppet och aft def bör ske från den 1 januari 1989.Däremot ställer inte upp på finansieringen. Han menar aff dethar att göra med tillväxten och med en ökad åtstramning och säger atf man inteskall späda på fonderna. Med anledning av de utgifter och den belastning som denextra basbeloppshöjningen kommer atf innebära för fonderna bör extra medelfiliföras. Jag anser atf regeringen i proposifionen har gjort en god avvägning,och def anser också utskottsmajorifeten. Det var intressant atf konstatera att ärbetydligt bättre pä de områden som ligger inom ramen för def fackutskoff därhan är ordförande än han är i dagens debaft. Jag vet infe om folkparfietförsöker dölja atf man inte hade något förslag fill höjning fillfolkpensionärerna över huvud taget. Man har def inte heller utan talar istället om någonfing helt annat. gällde det enbart eget rum. ärdef utvecklat till att också gälla vård i allmänhet och en sjukvårdsutbyggnadnär det gäller operationer där man säger atf man vill kompensera dessakostnader fullt ut. Men def är ju i stället pensionärerna som får vara med ochbetala för den utbyggnaden genom att de inte erhåller någon kompensation fördevalveringseffekten som de har blivit lovade. Defta är löften som inte har något besvärmed. har sagt i den politiska debatten att inte hargivit något löfte och därför inte heller har något löfte aff infria. Jag menaratf det är Extra höjning av basbeloppet m. m. 1987/88:133 betydelsefullt för pensionärerna aff lyssna just på detta. Vi vill ha ett samhälle där de unga betalar för de gamla och defriska för de sjuka, men ~ ~ folkparfiet vUl väl ha en ändrad tingens ordning. X ra ojningav i också diskuteratsATP-poäng och i olika anföranden ocksä Jag skall återkomma fill detta. DanielTarschys talade om vad som hände i ATP-debatten men glömde bort atttala om att folkparfiet då ville ha en 40-årig intjänandetid. Man ändrade sig islutskedet och är tongångarna litet annorlunda, när vi diskuterarintjänandefid och bästa år. Jagskulle vilja veta om anser atf en borgerlig regering kan säga:Vi beslutade i att pensionärerna skulle få den sistabiten av kompensationen för devalveringseffekten, men def är inte vårt bordlängre. Vi har inte givit något löfte och har inget löfte atf infria. Det ärbetydelsfullt för pensionärerna att få veta och folkpartietsinställning till den frågan. Förraåret hade alla partier olika förslag, men när jag hörde på inläggkonstaterade jag atf i varje fall vpk och kommit fram fillprocentsatser som både vad gäller grundpension och pensionsfill-skottöverensstämmer med varandra. Samfidigt framhärdar ni med atf säga att ni talarför de sämst ställda pensionärerna. Era företrädare i pensionsberedningenborde har tagit er ur den villfarelsen. Det är inte de sämst ställdapensionärerna. Grundpension, pensionstiUskoft och lägsta kommunalabostadsfilliigg motsvarar av en indusfriarbefarpension . Deallra sämst ställda pensionärerna finns det däremot inte en rad om imotionerna. Det är de som har strax över ett halvt basbelopp i ATP-pension ochstrax över vad ett pensionsfillägg ger. Dessa pensionärer kan få sitt kommunalabostadstillägg sänkt och de kan också råka ut för skatteeffekter. Den bitenutreds nu i pensionsberedningen, därför atl vi är helt klara över att dessa ärde sämst ställda pensionärerna. Niville inte lagstadga om det kommunala bostadstillägget , KarinIsraelsson. Det nämndes heller ingenting om det i debatten . Men de sämstställda pensionärerna fick genom de nya reglerna beträffande det kommunalabostadstillägget avsevärda höjningar i de kommuner där def var ett mycket lågtkommunalt bostadstillägg. Man behövde inte ha mer än . för aff fåstatsbidrag. höjdes ju beloppet högst väsenfligt. Ingenting hindrar enkommun atf höja utöver def fastställda beloppet, om man vill hjälpa de sämstställda pensionärerna. Men ett sådant handlingssätt ser man säUan prov på. Omni nu tycker att det är svårt att höja basbeloppet, skulle det kunna göras enkraftansträngning i kommunerna för aft få en förbättring den vägen.Pensionsberedningen har konstaterat aft just det kommunala bostadsfilläggef ärhelt avgörande för den enskilde pensionärens ekonomi och möjligheter. Närdef gäller undanfagandepensionärerna skall vi kanske erinra om vad har beslutat och vad har beställt. Vi har beställt atf man skall göra en kartläggning av dels hur många personer det är fråga om, dels personernas ekonomiska sifuafipn. Samfliga polifiska parfier som är föret rädda här ingår i den parlamentariska utredningen. Vi hade ett sammanträde 66 i går och fick då den första kartläggningen. Allatyckte att den infe var fill fyllestför aft man skulle kunna gå till beslut på den punkten. Det ansågs att manborde fördjupa studien beträffande just den ekonomiska situationen. Kanske jag får gå fillbaka i fiden och erinra om hurdiskussionen gick när det var fråga om huruvida man skulle gå in i ATP-sysfemeteller om man skulle välja att stå utanför. Man fick då goda råd av sinapolitiska parfier. Råden var de här: Satsa infe dina pengar på en socialisfiskpension, plöj ned dem i ditt företag eller köp dig en pensionsförsäkring. Dusom är ung har inte något behov av att få pengar när du blir gammal. Def är junär du är ung som du vill ha pengarna. - Detta illustrerades med en gammalmormor som satt i gungstol och med en ung kvinna med ett barn i var hand. Defär klart att det där var bestickande. Man ville väl ha pengarna medan man varung, för när man var gammal skulle man tydligen klara sig ändå. När def funnits fem möjligheter att gå in i systemet utanaff man kanske gjort def, tycker jag att har all heder av att honlade fram ett förslag med förbud aft ställa sig utanför ATP. är man alltsåskyldig att vara med i ATP, även om man är egen företagare. Det är alldelesförträffligt, men glömde bara att lägga fram förslaget alt alla somvarit undantagna bör komma med i systemet. Förslaget hade passat utmärkt aftvara med i det sammanhanget. Där hörde def hemma. arbetar, som sagt, pensionsberedningen vidare.Kartläggningen skall presenteras i beredningen, och ingen hade alltså något attinvända i går. sade aff vi manipulerar med basbeloppetpå ett för oss främmande sätt. Hon menade naturligtvis atf det var på ett förcentern främmande sätt. var ju inte ensam. Alla de fre borgerligaparfierna i den borgerliga regeringen startade ju manipulationen medbasbeloppet. Man skulle ha vad man kallade ett rensat konsumentprisindex. Med"rensat" menade man alt man skulle la bort bl. a. kostnader föroljeprishöjningen och punktskatterna. Detta innebar en stadig glidning som intevar bra. Pä sikt skulle ATP-pensionen urgröpas. Delta var en för oss främmandemetod, så den manipulafionen rättades till när socialdemokraterna kom fillbakai regeringsställning. Vi har försökt att återställa del basbelopp som vi börjademed. Enligt vår åsikt är detta basbelopp väl värt aft slå vakt om. Det är ocksåvikfigt att vi, när pensionärerna icke har fått de basbeloppshöjningar som deskulle ha, ser till aff vi infriar vallöftena fullt ul. Men jag är ännu oroligmed tanke på åsikt att man inte behöver hålla löftena, eftersomdet infe var egna löften. Jag yrkar på alla punkter bifall tillhemsfällan i betänkandet 31 och avslag på reservationerna. Extra höjning av basbeloppet m. m. 60DANIEL TARSCHYS (fp) replik: Här talas mycket om löften. Får jag börja medatf ställa en fråga till om det löfte som ni socialdemokrater hargivit fill skattebetalarna. började mycket fidigt under den härvalperioden med att.förklara aff målet var aft pressa ned skattetrycket, som dåvar . Det har ökat infe minst till följd avde förslag som har lagt fram här i kammaren eller som har haftanknytning till socialförsäkringsutskottet. föreslås en ytterligare skatteskärpningmed . Jag skulle vilja fråga : När avser ni Extrahöjning av basbeloppet m.m. socialdemokrater att börjainfria löftet till skattebetalarna? Sedanvar orolig för att vi inte skulle respektera beslut. Självfalletkommer vi att respektera beslut. Om beslutar atthöja basbeloppet mer än vi föreslår, kommer vi att respektera detta. Men vi taross friheten atf innan beslutet har fattats framföra vår egen ståndpunkt. Dennaär att man inte bör genomföra förmånsökningar som inte kan finansieras, och vibör infe öka skattetrycket i . Jagförsökte sätta in def hela i ett samhällsekonomiskt sammanhang. Bakgrunden tillbåde den förändring som den borgerliga regeringen gjorde och till devalveringenär ju aft den svenska ekonomin har drabbats av starka prishöjningar utifrån,prishöjningar som vi inte som nation kan kompensera oss för. Om vi sätter igång och börjar kompensera oss inbördes vid utifrån kommande prishöjningar,uppstår en karusell av tvivelaktigt slag, vilket skulle ytterligare försvagaden svenska ekonomin. I mitt anförande har jag påvisat att pensionärerna intehar haft en oförmånlig inkomstutveckUng, varken under den borgerliga periodeneller . Då återstår frågan: Vad är det manvill kompensera pensionärerna för? 61 () replik: gav mig inget svar på min fråga. Jag frågade varför man tarut mera i ATP-avgiffer än vad som är motiverat för att finansiera den reformsom man nu ämnar genomföra. Vidare frågade jag hur man kan tycka att ekonominär så pass god aft man kan höja avgifter för arbetstagare och arbetsgivare. Dettyder på att det inte rikfigt går ihop ekonomiskt. Man tror alltså inte atfAP-fonderna kommer att få de inkomster som krävs för reformens genomförande.Det handlar kanske mest om aft def är valår . Vistrider om vilka de sämst ställda pensionärerna är, men här rör def sig om rättstora grupper inom pensionärskollektivet. Att de som har en låg ATP har defännu sämre än de som inte har någon ATP är ju en felaktighet i ATP-sysfemet,som pekade på. Det finns alltså svagheter i systemet. Centernanser aff det. kommunala bostadsfilläggef är en angelägenhet. Påkommunal nivå kan man bäst avgöra vUket behov det finns aff stärkapensionärernas ekonomi. Förhållandena varierar också mycket i olika delar avlandet. Faktum är också atf pensionärer med bara folkpension ochpensionsfillskoff i vissa fall har det mycket bekymmersamt. KBT utgår kanskeinfe, t. ex. på grund av att pensionären är ägare till fasfighet. Detär bra att vi från sida änfligen har fått gehör från de andraparfierna för förslaget atf se över hur undanfagandepensionärerna verkligen hardef. Jag tror nog aff den syn som vi har haft på problemen kommer att bekräftasvid den karfläggningen, nämligen att undantagandepensionärerna är en stor gruppav företagare under mycket små omständigheter som infe såg någon möjlighet atfklara det avgiftsuttag som det innebar atf gå med i ATP-systemet. Sedan vef alla hur svårtdef är med den informafion som går uf om Det har infe varit så lätt alla gånger förundantagandepensionärerna att gå med i systemet, även om det funnits möjlighetatf göra det . Och pensionsfillskotfen var infe aktuella när debegärde undantagande. Slutligenvill jag fråga varför ATP-avgiften höjs på det sätt som sker. Detger också effekter som kanske är mycket negativa. Anf.62 MARGÖ (vpk) repUk: Jag är övertygad om att är medveten om atf det förslag somregeringen har lagt fram om höjning av basbeloppet är ett orättvist förslag.Det har en fördelningspolitisk profil som strider mot den fördelningspolitiksom man har bedrivit fidigare inom arbetarrörelsen. Jagär också övertygad om, herr talman, aft som gammal socialdemokrattycker aft det här är besvärande. Därför försöker hon föra ett resonemang omvilka pensionärer som egentligen är de sämst ställda. Hon vill då hävda attcenterpartiet och vpk för fram dem som inte har någon ATP alls och att de somhar en ytterst liten ATP nog egenfligen har det sämre ändå. Vilkagrupper som är de sämst ställda tror jag atf vi kan bli överens om. Om vi nustannar vid aft det är de som har bara en halv ATP-poäng, måste jag säga aftdet är märkligt atf socialdemokraterna inte har lagt fram ett förslag somskulle gynna den gruppen. Tittar man på def socialdemokrafiska förslaget, kanman ju tro att det är de pensionärer som har den allra högsta ATP-poängen somhar det allra sämst i pensionärskollekfivet, eftersom det är de pensionärernasom får allra mest enUgt det socialdemokratiska förslaget. Vpkhar lagt fram ett annat förslag, där alla pensionärer får lika mycket pengar,och i realiteten ger det mest till de lågavlönade. Anf.63 () replik: