prot · GB0971 · 1987-12-31 00:00:00 — Det märkliga är-och det glömdenaturiigtvis att referera - att tidigare var detsocialdemokraterna som ansåg att de ståndpunkter som jag redovisade varohållbara. Vad som har hänt är att som min insikt omhemspråksundervisningens betydelse har djupnat och jag har funnit att detfaktiskt är viktigt att den är en-integrerad del av undervisningen, har BengtGöransson och socialdemokraterna gått åt det motsatta hållet och kommit framtill att detta är någonting som man kan lägga på marginalen av skoldageri, påett sätt som kommer att skapa stora svårigheter. Det tycker jag är beklagligt. Jag förstår att har svårt atthålla reda på mina uppfattningar, eftersom han har misslyckats med att hållaordning på sina Jag refererar i årets budgetproposition till det somjag uttalade budgetproposition. Jag uuderstryker vad jag derigårigen sade och upprepar att det är viktigt att man beaktar det som dåframhölls. Exakt samma uppfattning som jag hade då har jag också . Jag hävdar att det är viktigt att hemspråksundervisningenutgör en integrerad del av annan undervisning. Hemspråksundervisningen är ickevilket utbytesämne som helst. Det är viktigt att hemspråksundervisningen får enegen position på invandrarbarnens schema, så att de känner att denundervisningen fyller sin funktion i det gemensamma schemat. Vad är det förämnen som man annars generellt kan säga skall lyftas bort? Är det fysik sominvandrarbarnen skall ha av? 26 (): Om nu egentligen inte är uteefter någon förändring - alltså om det som velat åstadkommagenom sitt sätt att uttrycka sig när det gäller budgetpropositionen bara är ettuttryck för viljan att markera en kontinuitet på detta område - är det bara attbeklaga att uttalande har misstolkats så grundligt, och dåinte bara av mig utan också av ett mycket stort antal av dem som är aktiva inomSkolsverige. uttalaride har alltså skapat eri väldigtstor oro, inte minst bland invandrarlärare och inom stora invandrargrupper. Omdet sista uttalandet skall tolkas så, att det här egentligen bara handlar omatt man skall fortsätta att låta det vara som det har varit, är det ett braklargörande och kanske också en värdefull slutsats av den här debatten. Uttalandet i budgetpropositionen är inte ettuttryck för en önskan om att man skall fortsätta att låta det vara som det harvarit - dvs. att man på alltför många håll och i alltför stor utsträckning harlåtit undervisningen i skolan splittras. Det kan gälla den lärare påmellanstadiet i en invandrartät kommun i som misslyckats medatt samla-hela sin klass . Vetskapen omatt sådant förekommer måste faktiskt leda till att man föreslår en något ändradschemaindelning. Beträffande mitt uttalande, som ilånga stycken har misstolkats-jag vet att så är fallet - vill jag säga att detär och också som är skuld till det hela. 28PAR (): När det gäller viljan att försöka undvikaalltför extrema avarter tror jag inte att det behöver råda några delademeningar. Sedan är det nog så, att t. ex. invandrariärare, och stora invandrargrupper har uppfattat som ett stöd för deri linje som en del skolledare har förespråkat ochsom företrätts här i av framför allt . Om det bara handlarom att undvika de mest extrema avarterna, vill jag än en gång säga att det ärfråga om ett värdefullt klargörande. Uppriktigt sagt tror jag att LarzJohansson' och jag tillmäts litet väl storbetydelse i debatten, om man tror att den mycket vanliga tolkningen av innebördenav uttalande enbart beror på oss. Jag tror att tolkningen inågon mån beror på det sätt som uttrycker sig på ibudgetpropositionen. Omalltsammans är ett missförstånd, tycker jag att både och jagskall vara glada om det genom en sådan här debatt går att klara ut hur detegentligen förhåller sig. Överläggningenvar härmed avslutad. 9 § Svar på fråga1987/88:356 om Skånska Teatern har frågat mig om jag, efter mitt besök hosSkånska Teatern i , avser att vidta några åtgärder för att räddateatergruppen från nedläggning. Statenskulturråd fördelar det statliga stödet fill yrkesverksamma fria teatergrupper.Enligt vad jag inhämtat från har Skånska Teatern filldelats 1,9milj. i statligt bidrag för innevarande budgetår, vilket innebär en ökningav gruppens bidrag med , eller i förhållande tillföregående budgetår. Ingen fri teatergrupp har tidigare fått ett så högtbidrag. Statenskulturråd kommer att göra en preliminär fördelning av stödet fill defria teatergrupperna för /89. Därvid kommer självfallet ävennivån på bidraget till att diskuteras. Några ytterligareinitiativ från min sida kommer inte att tas i denna fråga. Anf.30 (): Jag tackarstatsrådet för svaret. SkånskaTeaterns 15-åriga verksamhet är slut i och med denna säsong. Flera avmedlemmarna är redan uppsagda. Endast de som är sysselsatta med gruppens sistauppsättningar arbetar ännu . SkånskaTeatern faller med flaggan i topp. Att denna sista spelsäsong -under pressen avekonomiska problem - ändå sätta upp ytterligare två kritikerrosadeföreställningar och spela dem för fulla hus måste anses vara en prestation, sombara den är värd en belönirig. Dethar stått klart att inte tänker rädda teatern. Ändåhoppades många att kulturministerns besök i skulle innebära enutfästelse om hjälp till fortsatt verksamhet. Men kulturministern kom - tyvärr- tomhänt till , tydligen enbart för att kräva de skånska kommunernapå besked om bidrag. Besvikelsen är stor hos teaterns medlemmar och dessvänner. ' Det var inte så mångakommuner som kom till träffen med kulturministern. Det kanske berodde på attde inbjöds med kort varsel - - eller på att de inte kunde lova någrapengar, med anledning av det tveksamma i att kommuner fattar beslut om bidragtill verksamheter i andra kommuner. Däremot är det måriga kommuner som redanköper föreställningar eller har fördubblat sitt anslag till teaterni år, och kommun har tagit väl hand om gruppen. Trotsdetta och trots statens bidrag - det högsta som någon fri grupp får -saknasmedel för att gruppen skall kunna fortsätta. Staten har en gång tagit pä sighuvudansvaret för de fria grupperna, och därför måste det vara ett statligtansvar att rädda också denna grupp. Ibudgetproposifionen föreslås ett anslag fill disposition. Kan detmöjligen användas för att rädda Skånska Teatern? Den sammankomst som jag deltog i i fillkomdärför att jag hade bett att få möjlighet att träffa företrädare för de skånskakommunerna. Jag kom inte tomhänt, , utan jag hade med mig enmotion av alla folkpartistiska riksdagsledamöter i , med första namn, och en mofion av alla moderata ledamöter i . Med dennaoerhörda uppskattning av Skånska Teatern bland folkpartister ochmoderater som bakgrund tänkte jag att ett sammanträde med kommunerna kanskeskulle bli hoppfullt och ge resultat. Därför åkte jag fill , i tronatt ni i någon mån var förankrade i era kommuner. Statenhar inte tagit ansvar för teatergrupper enligt de premisser på vilka stöd tillSkånska Teatern nu diskuteras. Ni argumenterar inte för Skånska Teatern som denfria gruppen utan säger att det, just därför att den är en fri grupp som hardenna unika förankring i och egentligen fullgör regionalteaternsfunktioner, finns anledning att förutsätta att kommunerna skall vara med ochlämna bidrag. Problemet att vi av formella skäl inte kan lämna bidraget direktgår att lösa. Jag vet att flera kommurier i landet har klarat teknikeri att gebidrag till eri golfbana även om den råkar ligga i en annan kommun. Kanskeockså en teatergrupp kan betraktas som en golfbana . Anf.32 (): Detta är trots allt en fråga, så hur mycket riksdagsmännen änagerar är det ändå kommunerna som har bestämmanderätten, genom den kommunalasjälvständigheten. Men kommunen har relativt små kulturanslag. Kulturen sittertrångt i många kommuner, oavsett partifärg. Just därför måste det ytterst varaett statligt ansvar att stödja denna övergripande kulturverksamhet som harsvårt att klara sig enbart på välvilja. Diskussionernakring Skånska Teatern har väckt ett stort intresse även hos de kommuner som verkar ointresserade, och detta kan leda till ett nytt engagemang, även omdet tar litet fid. Kan man då inte tänka sig att staten kortsiktigt hållergruppen under armarna? Jag är medveten om att det på lång sikt måste till någotannat, kanske en ny bidragskonstruktion. 1987/88:7118 februari 1988 Efter att ha mött några av Skånekommunernas företrädare vid mötet förramåndagen och konstaterat att ett stort antal hade förhinder, har jag en vissförståelse för att och andra folkpartistiska riksdagsledamötersamt de skånska moderata riksdagsledamöterna sätter större tillit fill ensocialdemokratisk kulturminister än till de företrädare i kommunstyrelsen somderas egna partier har hemma i Skånekommunerna. Anf.34 (); När man en gång inrättade stödet till de fria grupperna var det statensom tog ansvaret. När det nu gäller en av de bästa fria grupperna i Sverigeskall dess verksamhet inte enbart bero på om de skånska kommunerna kan ställaupp eller ej. och jag har varit överens om att SkånskaTeatern är en av de bästa grupperna i . År1982 var Skånska Teatern i kris förra gångeri. Då räddades den genom en statliginsats. Vad var annorlunda då, mer än att vi hade en folkparfistiskkulturminister? Mycket kort: Det hela skall självfallet inte bara bero på de skånskakommunerna. Jag hade hoppats att företrädarna för de skånska kommunerna skulletycka att det i någon mån kunde bero på dem om Skånska Teatern skulle räddas. Överläggningenvar härmed avslutad. 10 § Svar på fråga1987/88:344 om översyn av datalagen har frågat mig om jag är beredd att ta initiativfill en allmän översyn av datalagen. SomKurt har berört förutsattes redan vid tillkomsten av datalagen år1973 att den inom en ganska snar framtid kunde behöva ändras och kompletteras:Både i propositionen (prop. 1973:33) och konstitufions-utskottets betänkande(KU 1973:19) gjordes uttalanden av denna innebörd. Lagen var ju ettförsthngsverk inom sitt område. Ett antal ändringar har även gjorts under årendärefter. De flesta bygger på förslag från datalagstiftnings-kommittén (DALK),som tillsattes och som bl. a. hade i uppdrag att göra en allmän översynav datalagen. DALKavslutade emellertid sitt arbete utan att översynen resulterade i någotslutbetänkande. tillsatte regeringen data- och offentlighetskommittén(DOK) för att utreda frågor som huvudsakUgen gäller offentlighetsprincipenstillämpning på ADB-upptagningar. Också datalagen berörs av utredningsuppdraget.DOK:s arbete har lett till att vissa ändringar gjorts i datalagen, men det ärinte slutfört i den delen. Behovetav en allmän översyn av datalagen har framhålUts i olikasammanhang. Datainspektionen har alldeles pekat på behovet av en sådan översyn. Datainspektionen anser emellertid attdet är av värde om saken får anstå något. Erfarenheterna från detutvecklingsarbete som pågår hos datainspektionen skulle då kunna vägas invid utformningen av direktiven till en utredning. Datainspekfionen räknar medatt redovisa sina synpunkter . Datalagen behöver ses över. Innan jag tar initiativ översyn vill jag emellerfid avvakta DOK:s slutbetänkande. Detta skall enligtplanerna överlämnas . Innehållet kan påverka omfattningen av översynen.Det kari också vara motiverat att invänta datainspektionens synpunkter. 37 (): Jag ber att få tacka jusfifieministern för svaret på min fråga. Den fortgående datoriseringen i samhället leder till attallt fler personregister inrättas. Jag konstaterar med tillfredsställelse attdet är regeringens ambifion att värna om den personligaintegriteten. Det måste alltid finnas en personlig fredad sektor dit datorernasförmåga ätt lagra uppgifter aldrig når. Tiden börjar bli mogen för en total översyn av datalagen.Det är bra att justitieministern understryker just detta i sitt svar. Framförallt bör det nuvarande tillståndssystemet ses över och sankfionssystemetomprövas. Datalagen behöver också ses över med tanke på den tekniskautvecklingen. Det är- också viktigt att närmare utreda på vilket sättintegrerade datasystem påverkar integriteten och arbetssituationen på våraarbetsplatser. Från har rapporterats, bl. a. i en kongressrapport och ibilarbetarnas förbundstidning, om mycket graverande krärikningar av denpersonliga integriteten. En liknande utveckling sker i . Många fackligaorganisafioner har uttalat oro just för detta. Jag utgår ifrån attjusfifieministern i sina fortsatta överväganden också kommer att beakta dennaproblemafik. Om så sker fullföljs en god socialdemokratisk tradition på dettaområde. Jag är mycket nöjd med justifieministerns svar. Överläggningenvar härmed avslutad. 11 §Svar på fråga 1987/88:346 om allmänna spaningsregistret Görari har frågat mig om jag ärberedd att vidta åtgärder så att endast uppgifter som har spaningsvärde förs ini polisens allmänna spaningsregister, . Bakgrunden fill frågan är att det,enligt , i registret förs in också uppgifter om bufiksstölder ochliknande brott, oavsett om uppgiften har något spaningsvärde eller inte. Polisens allmänna spaningsregister bör ta sikte påuppgifter om den mera allvarliga brottslighéteri. Enligt gällande föreskrifterär det också så att en uppgift om brottsmisstanke får föras in i bara omuppgiften har särskild betydelse för brottsspaning. Registrering i skallinte ske slentriarimäs-sigt. Det skall i varje eriskilt fall göras eribedömning av om uppgiften hai" ett särskilt spaningsivärde eller inte. Deuppgifter som finns i registret gäller också huvudsakligeiivåldsbrott och allvarligare egendomsbrott. skall en uppgift som tagits in i utgå när misstanke om brottinte längre föreligger. De uppgifter som finns beträffande en misstänkt persontas också bort om det inte kommer till någon ny uppgift frånden senaste uppgiften. Undantag görs för vissa mycket allvarHga brott. Detsker stickprovsvis kontroll av att de uppgifter som tillförts registretverkligen är sådana att de skall finnas där. Deregler som finns motsvarar såvitt jag förstår de önskemål fram i sin fråga. Anf.39 (): Jag ber att få tacka statsrådet för svaret på min fråga. Det var ettposifivt och innehållsrikt svar. Somjustitieministern sade motsvarar reglerna mina önskemål i det här sammanhanget.Vi är båda nöjda med svaret, men jag är inte nöjd med verkligheten. Det bordevara så här, men det är inte riktigt så. Det händer ofta i samhället att folkhoppar över skaklarna. Man kanske inte kan motstå frestelsen att i ett varuhusplocka med sig en eller annan pryl. Det gäller ungdom, som kanske i oförståndoch tillsammans med kamrater vågar göra dumdristiga saker. Det sker kanske engång i deras liv, kanske två. Det är ett faktum, herr talman, att de registreras. Det borde varapå det sätt som justitieministern sade, nämligen att det är allvarliga brottsom skall registreras. Det är brott som har stort spanirigsvärde och därregistreringen för framfiden kan bidra till inringningen av olika typer avbrottsligor. Jagtror att vi som politiker måste ta en debatt om det här och föra den litet dåoch då, öppet och rakt på sak. På det sättet ger vi trygghet åt medborgarna.Det är en otrygghet att inte veta om man står i ett register eller i ett annat.Man kan undra: Har jag blivit registrerad för det här brottet eller har jaginte? Hur många register står jag i? Rättstryggheten kräver att vi har register med denklara och disfinkta instrukfiön som jusfifieministern här läste upp. Jag ber änen gång att få tacka för svaret på frågan. Om en person som en eller eventuellt två gånger blivit tagen förbufikssnatteri hamnar i polisens allmänna spaningsregister sker det emot deföreskrifter som gäller. Att man inte helt kan uteslutabutikssnatterier beror på att det tyvärr finns ligor som ägnar sig åtomfattande, upprepade och nästan ständigt pågående snatterier, och det ärmycket allvarligare än de snatterier som talade om. Detkommer i framfiden att bli mycket lättare för oss att kontrollera attföreskrifterna följs. För någon vecka sedan remitterade regeringen filllagrådet ett förslag spm kommer som proposition fill om ytterligarenågra veckor och som just handlar om ändringar i kriminal- ochpolisregisterlagarna. Vi föreslår i lagrådsremissen en skärpning av denparagraf som reglerar vad som får registreras i polisregister. skall registreringen begränsas filluppgifter som polisen behöver för att kunna förebygga och uppdaga brott samtfullgöra sin verksamhet i övrigt. Enligt remissen skall endast uppgifter som ärnödvändiga för polisens verksamhet få registreras. Det blir alltså enskärpning av lagsfiftningen, och det blir då i fortsättningen lättare för ossatt kontrollera att föreskrifterna följs. Iövrigt skulle jag vilja säga att det finns mycket i kriminal- ochpolisregisterfrågorna som vi behöver se över, men den tekniska utvecklingenfortgår, och därför kan vi inte göra alla förändringar på en gång utan måsteavvakta beslut om vilka system vi skall införa i framfiden. Omviss försöksverksamhet vid i Anf.41 (): Låt mig tackaför det utförliga kompletterande svaret. Jag tror liksom jusfitieministern attvi måste vara noggranna: Vi får ta i, vi får skärpa tonen, och vi får ständigtse över detta. Tack än en gång! Överläggningenvar härmed avslutad. 12 § Svar på fråga1987/88:331 om viss försöksverksamhet vid i har frågat mig om regeringen är beredd att ställaresurser till förfogande för att möjliggöra en försöksverksamhet med en förenadgrundskola och gymnasieskola vid i . Rentprincipiellt finns det inget hinder för kommunerna att organiserareguljära vertikala skolor inom och lokalmässigt även medgymnasieskolan. Enligt min mening har också kommunerna stor frihet att utformaskolorganisationen inom de ramar som statsbidragsreglerna nu ger. Regeringenhar avgjort en ansökan från skolstyrelsen i om försöksverksamhetmed en vertikal och språkinriktad Höglandsskola, vilken åberopar.Jag anser att en allmän utgångspunkt för försöksverksamhet bör vara att försöki sig skall ha ett nationellt värde. Det av skolstyrelsen föreslagna försöket innebärbl. a. att eleverna skulle få ett ökat antal veckotimmar i skolan. För t. ex.eleverna på N-linjen skulle en nettoökning av skolarbetsveckan ske med 6,5-7,5veckofimmar avsedda för språk. Vidare skulle ett minskat antal veckotimmar inomämnena samhällskunskap, fysik, kemi och biologi ytterligare tillförasspråkämnena. Försöksverksamheten har avstyrkts av såväl SÖ som länsskolnämndeni . Jag delar SÖ:s och länsskolnämndens uppfattning att enutökning av elevernas skolarbetsvecka inte skall ske. a. detta är skälettill att beslutet innebär avslag i den del den avser utökning av resurser. organiserar sin skola inom ramen för gällande bestämmelser äremellerfid en intern angelägenhet, varför regeringen i denna del intevidtagit någon åtgärd. Om viss försöksverksamhet vid i 43PAR (); Jag ber att få tacka utbildningsministern försvaret på min fråga. Det är på skolområdet liksom på andra områden bra att låtatusen blommor blomma, och det är viktigt att olika pedagogiska ochorganisatoriska lösningar får prövas inom skolväsesndet. För Höglandsskolanhar skisserats en modell innefattande en integrering av grundskola ochgymnasieskola pch med den språkinriktning söm beskrivs i svaret. Såvitt jag kanbedöma borde det finnas ett nationellt intresse av att detta prövas. Jag tyckeratt det är rimligt att man då också godtar prov som inkluderar ett ökat antal veckotimmar. Försöksverksamheter är just för att man skall vinna erfarenheter, och försöksverksamheten påHöglandsskolan skulle vända sig till elever som är beredda att gå in underdessa villkor. Skolstyrelsen i har såvitt jag förstårbeslutat att gå vidare med denna försöksverksamhet, men det är väl osäkert omden kan genomföras fullt ut efter det negafiva beslut från regeringens sida somutbildningsministern här redovisar. Staten borde kunna skapa förutsättningarför genomförande av ett sådant här försök, och därför är regeringens beslut,som i varje fall försvårar genomförandet av försöksverksamheten, beklaghgt.Förhoppningsvis kommer den ändå till stånd genom ökade kommunala insatser, mendet återstår att se. 44 Utbildningsminister : Herr talman!Man hör ofta att det finns för många linjer på gymnasieskolan. På denteoretiska delen av gymnasiet har vi fem olika linjer. På naturvetenskaplig linjefinns det nu rnöjlighet att läsa engelska och ytterligare ett främmaride språkunder alla tre åren. Urider det tredje året kan man möjligen välja bort ett avspråken. Skulle en elev vilja läsa tre språk, kan eleven få göra det om hanväljer utökad studiekurs. Den som är mycket intresserad av språkstudierhänvisas fill de humanisfiska linjerna, där man normalt läser tre språk. Jag vill också säga att det ärsvårt att rekrytera elever till den naturvetenskapliga linjen på grund av detunga ämnena, dvs. språken samt matematik, fysik och kemi. Det är en linje därelevantalet minskar. Vi önskar inte ytterligare förlänga studietiderna inomden. 45PÄR (): Allt det som utbildningsministern säger härär naturhgtvis sant, men det gäller för gymnasieskolan som generell skolform.Det är i det sammanhanget som det är relevant att diskutera om vi har förmåriga eller för få linjer och vilka tillvalsmöjligheter som finns. Här handlardet om en specifik försöksverksamhet, inte om något som skulle genomföras ilandet i dess helhet. Den skulle bedrivas vid en viss skola för att manhärigenom skulle vinna erfarenheter som man kan ha nytta av i det allmännautvecklingsarbetet i gymnasieskolan. Regeringen har inte visat något intresse av att stödjadenna typ av försöksverksamhet, och det är synd. Jag tycker att det hade varitvärdefullt att få sådana här erfarenheter i det fortsatta utvecklingsarbetet.Jag hoppas att det ändå skall bli möjligt att genomföra så mycket som möjligtav intentionerna beträffande , trotsregeringens negativa be- Prot. 1987/88:71 slut. Överläggningen var härmed avslutad. 13 § Svar på fråga 1987/88:350 om högutbildade invandraresarbetsmöjligheter har frågat mig vilka inifiafivregeringen är beredd att ta för att säkerställa att högutbildade invandrare medminsta möjliga krångel kan nyttiggöra sin utbildning i . På initiativ av regeringen har inom universitets- ochhögskoleämbetet (UHÄ) påbörjats en verksamhet med värdering av ufiändsk högreutbildning. Därvid erhåller den studerande ett intyg där den utländskautbildning-eri jämförs med motsvarande svensk utbildning. Denna verksamhet hargenomgått en mycket positiv utveckling och uppskattas mycket av såväl desökande som av arbetsmarknaden. Regeringen har därför i årets budgetproposition framlagtförslag som innebär att verksamheten i fortsättningen finansieras inom UHÄ:sreguljära anslag och inte som av mera tillfälliga medel. Enligt min meningkan verksamheten därmed bedrivas i tillräcklig omfattning i förhållande fillefterfrågan, som är mycket stor. Jag kommer naturligtvis iframtida budgetarbeten att ta hänsyn till det behov som kommer att finnas. Även om det, som jag sade,finns en stor uppskattning av verksamheten hos presumtiva arbetsgivare, finnsdet naturligtvis mycket att göra när det gäller att få utländska examinaaccepterade. Detta kan bara i begränsad omfattning påverkas av regeringen,eftersom en stor del av problemen sannolikt ligger utanför den offentligasektorn. Det finns därför goda skäl för oss alla att samverka när det gälleratt förändra inställning fill att anställa såväl flyktingar som andrainvandrare i . 47PÄR (): Jag ber att få tacka utbildningsministern försvaret även på denna fråga. Jag tycker att jag kan utläsa en posifivinställning fill att försöka underlätta så mycket som möjligt för högutbildadeinvandrare att kunna utnyttja sin utbildning på ett adekvat sätt i . Menjag tror att vi kan vara ense om att det är verkligen mycket som återstår attgöra här. Det finns mycket stora grupper invandrare i med mycket godutbildning som sysslar med helt andra saker än det de är utbildade för, trotsatt det föreligger behov i . Jag känner naturligtvis till det evalueringsarbete somgenomförs i UHÄ:s regi, och jag nämnde det i min fråga. Men här handlar detockså om att i övrigt försöka undanröja olika typer av byråkratiska hinder. Bakgrunden till min fråga, det skall jag inte förneka, ären fidningsarfikel.