prot · GB09118 · 1987-12-31 00:00:00 — har behandlat detta och lagt framförslag till förbättringar av sakägares ställning i detta fall. Vi anser attsåväl utredningen som motionären har rätt i sina krav på förbättringar. Vimenar därför att regeringen bör lägga fram sådana förslag till förbättringarsom framförs i motionen och i fastighetsbildningsutredningen. Jag ber därmedatt få yrka bifall till reservation 12. Låt mig sedan något kommentera reservation 14 omfastighetsbeteck-ningsreformen för . Detta är en fråga som vihar diskuterat i denna kamiriare . Diskussionen startade långtinnan jag kom med i sammanhanget. Alltsedan vi från började drivakravet på att bevara sockennamnen i fastighetsbeteckningsreformen har dettakrav gjort landvinning efter landvinning. Inte minst har kravet aktualiserats iarbetet med genomförandet av fastighetsbildningsreformen och medfört att manlyssnat pä den kritik som framförts. Detta har gjort det möjligt att bevaravåra gamla ortnamn och i många fall även sockennamn. Kraven i den motion som reservationbygger på syftar till att göra ytterligare en landvinning på detta område föratt bevara sockennamnen i . Plan-ochbygglagen samt vissa fastigheis-bildningsfrågorm. från är bra.Därför har vi anslutit oss till kravet på tillstyrkande av denna motion. Jagber att få yrka bifall till reservation 14. Jag ber att få yrka bifall till utskottets hemställan i övriga delar. Anf.64 (): I bostadsutskottets betänkande nr 14 behandlas ett antal motionerrörande samt vissa fastighetsbildningsfrågor. Moderatasamlingspartiet var kritiskt till att ett helt nytt lagverk infördes när PBLantogs. Vi ansåg att en reformering av den befintliga byggnadslagstiftningenhade varit bättre. Eftersom PBL nu trätt i kraft, föreslår vi att ändringarföretas inom ramen för PBL. Jagvill här ange de huvudsakliga synpunkter som bör vägleda det arbete med enreform av PBL som vi anser att regeringen bör inleda. Äganderättenutgör en viktig del i en demokrati och måste därför respekteras. Den som ägerfast egendom bör också få utnyttja den så långt det är möjligt av hänsyn tillgrannar och andra med berättigade intressen. Om det finns behov avinskränkningar i äganderätten så bör ägaren kompenseras genom ersättning. Ikonsekvens med detta bör systemet med genomförandetider avskaffas ochbyggrätten gälla utan tidsbegränsning. Vidareanser vi att de obligatoriska översiktsplanerna bör avskaffas och ersättas medett system, där kommunen själv får bestämma vilka översiktUga studier som denvill genomföra. Kravetpå områdesbestämmelser bör avskaffas. Dessa innebär bara skyldigheter för denenskilde, men inga rättigheter. Finns det behov av att markanvändningenregleras får det ske med detaljplaner. Men detaljplaner får å andra sidan inte användasför att reglera bort näringsfrihet och konkurrens i detaljhandeln. Inte hellerbör detaljplaner användas för att bestämmma vilka upplåtelseformer ochlägenhetsstorlekar det skall vara. För att få en väl fungerande bostadsmarknadär det efterfrågan och hyresgästernas önskemål och behov som bör avgöraupplåtelseformer och lägenhetsstorlekar. Införandetav kvalifikationsgränser för intrångsersättning är inte förenligt meddemokratiska rättsprinciper och utgör ett hot mot äganderätten och bör därföravskaffas. Varje markägare bör garanteras full ersättning vid intrång. Försörjningsproblemetnär det gäller permanentbostäder i skärgårdsområdena får till stor deltillskrivas den restriktivitet som skärgårdskommunerna tillämpat när detgäller privata fritidsbostäder. Genom att tillgången på mark förfritidsbostäder varit otillräcklig har priserna på befintliga bostäder drivitsi höjden av fritidshusköpare, vilket har fått till resultat att ortsbefolkningenpå grund av höga fastighetspriser utestängts från marknaden. Attinföra ytterligare regleringar i form av ändringar i förköpslagen ellerliknande regleringsåtgärder löser inte problemen. I stället bör kommunernasfimuleras att ställa mark till förfogande för ökad bostadsproduktion för bådepermanentboende och fritidsändamål. Redankort tid efter det att PBL trätt i kraft började den genomgripanderegleringslagstiftningen uppvisa brister. gavutrymme för viss flexibilitet som medgav att undantag från bestämmelsernakunde göras i särskilda fall. Man kunde på så sätt förverkliga projekt som intekunde förutses när planerna en gång kom till. Genom den synnerligen restriktiva inställningen tillmindre avvikelser som präglar PBL har regleringarna delvis gått i baklås. Detlilla utrymme som finns för att medge mindre avvikelser ger inte dethandlingsutrymme som ibland behövs för att smidigt och praktiskt kunna uppnå entillfredsställande lösning. Resultatet har blivit totalstopp i kommunerna, förvirringeller att kommunerna och markägarna tvingats bekosta dyrbara planändringar föratt ordna bagateller. Vi noterar att regeringen har frågorna under övervägande,men vi föreslår att våra synpunkter ges regeringen till känna för attunderstryka nödvändigheten av förändringar. När det gäller "lovfria komplementbyggnader", s.k. Friggebodar, förordar vi att byggnadsarean får uppgå till 15 m". Pä såsätt kan byggnaderna i många fall ges en mera tilltalande utformning, ochanvändningsområdet kan utökas. Av samma skäl vill vi tillstyrka att komplementbyggnadertill småhus generellt kan ökas från 10 m till 15 m' och att det utanför samladbebyggelse inte bör råda någon lovplikt alls för sådana komplementbyggnader. När det gäller fastighetsbeteckningsreformenvill jag anföra följande. har landetsfasfighets- och inskrivningsregister förts i böcker. Fastighetsdatareformen,som fattade beslut om 1968 och 1970, innebär att ett för land ochstad enhetligt ADB-baserat fastighetsdatasystem successivt byggts upp somersätter de manuellt förda fastighets- och inskrivningsregistren. Reformen hargenomförts länsvis i tvä femårsetapper. Vid införandet av reformen förutsattes att man skulle slåvakt om namnen i de dåvarande registren och att beteckningsbyten skulle ske medstor försiktighet, bl. a. för att de kulturvärden som namntraditionenrepresenterar skulle bevaras. Förutom att det ur kultursynpunkt är nödvändigtatt bevara sockennamnen vid fastighetsregistrering utgör sockennamnen ocksåviktig information till såväl gemene man som allmänheten när det gällerfastighetens placering i verkligheten och inte bara i ett dataregister. Fastighetsdatareforrriens införande och dess utformninghar behandlats av vid ett flertal tillfällen. a. har frågan omsocken eller kommun skall vara registerområde tagits upp. har avvisatmotioner om att socken i stället för kommun skall vara registerområde. 13 i årets budgetproposition anges attförberedelsearbetet med anledning av införandet av fastighetsdatareformenkommer att inledas i bl. Jag har med anledningav detta i en motion begärt att sockennamn skall ingå i fastighetsbeteckningenvid övergång till dataregistrering i . Att låta socken vararegisterområde torde numera inte vara möjligt. En utskottsmajoritet haravstyrkt motionen med hänvisning till att fastighetsdatareformen framskridit sålångt och att den inte störningsfritt kan genomföras om principerna ändras. Utskottsmajoritetenanför vidare att fastighetsdatareformen har den samt vissa faslighels-bildningsfrågorm. 5 protokoll 1987/88:118 Plan-.och bygglagen, samt vissa faslighets-bildningsfrågorm. störstabetydelse för bl. a. kreditväsendet och fastighetsomsättningen. Jag finner detanmärkningsvärt att socialdemokraterna så öppet visar sin nonchalans mottradition och kulturella värden i vårt samhälle. Det är, herr talman, viktigtatt vi inte avhänder oss viktiga och värdefulla kulturvärden när vi tar nyteknik i anspråk. Datatekniken ger en unik chans att anpassainformationssökningssystemet till olika uppställda krav. Den medgerflexibilitet, som vi i detta fall kan ta till vara om viljan finns. Jag finner,herr talman, inte någon anledning att falla till föga för de stelbenta ochbyråkratiska argument som utskottsmajoriteten har framfört. Jag yrkarbifall till reservationerna 1, 3, 5, 7, 8 och 14. 65KARL-GÖRAN BIÖRSMARK (fp): Bostadsmarknaden är en av de mest regleradesektorerna i . Det finns en lång rad statliga och kommunalainstrument som styr byggandet i olika avseenden. Regelsystemet har med årenblivit sä omfattande och svåröverskådligt att ytterst få - om någon - har överblicköver och kunskap om alla bestämmelser. Utvecklingen har gått så långt att man faktiskt kan påståatt regelverket föder sig självt. Det finns en uppenbar risk att det blir sädetaljerat att de väsentliga regleringarna, sädana som måste finnas, skyms av oväsentligheteroch smådetaljer. Byggnormer av olika slag har fått en sådan omfattning att deur olika aspekter nödvändiga reglerna i det närmaste drunknar i en flod avdetaljregleringar. Det föreligger stor risk för att det omfattande, ochsvåröverskådliga regelsystemet medför ökade kostnader för bostadssektorn -kostnader som den boende får betala. utformningenav byggnormer bör, enligt mening, vara att regleringen endastomfattar sådana krav som är nödvändiga med avseende på de boendes hälsa ochsäkerhet, regleringen av energifrågor samt handikapptillgänglighet. Plan-, och bygglagen har varit i funktion i snart ett år.Under hela reformarbetet betonade vikten av en ny och modernlagstiftning på detta område, men vi ansåg också att regeringens förslag hadeså allvarliga brister att det måste avslås och ersättas av ett nytt förslag. I vår reservation till bostadsutskottets betänkande1986/87:1 angav vi ett flertal punkter, där vi anseratt harbrister. Våra förslag till förändringar har främst syftat till att stärka denenskildes ställning. Vi anser att lagen har sädana brister att det redan nufinns anledning att göra en översyn, som bl. a. bör syfta till följandeförändringar: Den enskildes ställning bör framhävas tydligare. I ställetför att i lagen skriva att mark får bebyggas om det är lämpligt ur allmänsynvinkel bör lagen utformas så, att det finns en rätt att bygga men att denkan inskränkas beroende på allmänna intressen. Härigenom utformas lagen ienlighet med angående skydd för de mänskliga rättigheterna. Vi menar vidare att genomförandetiderna normalt skall vara15 år. Minimitiden skall vara , och någon maximitid skall inte finnas. Kommunerna skall inte ges möjlighet att utan normaltexpropriationsför-farande lösa in mark som inte har bebyggts sedangenomförandetiden har löpt ut. Kommunernasmöjligheter att besluta att åtgärder får vidtas utan krav på bygglov bör utökasväsentligt, t. ex. avseende byggande av garage, förråd och bastu. Detskall inte vara möjligt att i en detaljplan reglera handelns utveckling. Jagskall strax återkomma till detta. Klimatdata bör beaktas vidbebyggelseplanering. Attenergiförsörjningsproblemen blir stora är vi alla väl medvetna om idessa dagar. Det är därför viktigt att använda sig av alla till buds ståendemedel för att spara energi. har det vuxit fram enallt starkare medvetenhet och kunskap om vikten av att urenergihushållningssynpunkt beakta klimatologiska förhållanden vid placeringoch utförande av byggnader. Det gäller att ta hänsyn till orientering iväderstreck, vanligen rådande vindförhållanden, befintlig växtlighet, områdetstypografi och antal soltimmar samt byggnadens utformning med avseende på t. ex.skuggande byggnadsdelar etc. Genom att man redan vid bebyggelseplaneringen tarhänsyn till klirriatdata av detta slag skapas förutsättningar för attbyggnaderna placeras på ett sätt som främjar god energihushållning. Att användasig av klimatdata är ett sätt att försöka nedbringa energiförbrukningen. Genomplan- och bygglagen kan kommunerna i sina detaljplaner reglera byggnadersanvändning. Vi tar upp detta i reservation 2. Detär viktigt enligt uppfattning att etableringsfri-het,konkurrens och näringsfrihet får råda. Dessa element ingår i denmarknadsekonomi eftersträvar. Etableringar av exempelvis affärerföregås ofta av ganska omfattande marknadsundersökningar, men det är först iefterhand som det kan konstateras om en etablering varit riktig eller inte.Svaret får man först när man ser om konsumenterna använder sig av de tjänstersom erbjuds eller ej. Det är med andra ord konsumenterna som enligt våruppfattning skall avgöra vad som är lämplig lokalisering av handeln. Jag yrkarbifall till reservation 2. Imotion Bo422 har pekat på ett problem som gäller kallelseförfarandevid fastighetsbildningsförrättningar. Vi behandlar detta i reservation 13. Detkan synas vara tillfredsställande, som iitskottsmajoriteten säger, att hänvisafill och avvakta den översyn som pågår inom lantmäteriverket när det gällerkallelseförfarande vid fastighetsbildningsförrättningar. Men där har ännu ingenförändring skett trots att fastighetsbildningsutredningen påpekadedet allvarliga med nuvarande kallelseförfarande. Utredningen ansåg att om undvika rättsförlust för den enskilde borde en reformering av gällanderegler äga rum. UllaOrring pekar i sin motion på ett sakläge. Det handlar om en änka och hennes sonsom har en fastighet i , Umeä. Fastigheten ägs till en tredjedel av moroch son och till två tredjedelar av två andra. Dessa fick kallelse till ettsammanträde om en vägförrättning. I kallelsen stod att bl. a. följande frågorskulle behandlas: vägsträckning och standard, kostnader och bidrag samtbätnadsområdets avgränsning. Vidare stod det att man skall bildasamfällighetsförening, varvid bl. a. stadgar skall antas och styrelse väljas.Kvinnan i fråga - hon är sjuklig och sonen handikappad - ringde och Plan-och bygglagen samt vissa fastighels-bildningsfrågor m. m. Plan-och bygglagen samt vissa fastighetsbildningsfrågor m. m. meddelade muntligt tillden bybo hos vilken förrättningen skulle gå av stapeln att varken hon ellersonen skulle infinna sig. De önskade inte någon väg, eftersom de hade sinutfart och kommunikation åt det motsatta hållet. Hon trodde att dettameddelande skulle vara tillräckligt och att hon därmed klart hade markerat atthon inte önskade delta i vägprojektet. Märkväl att i kallelsen angavs ej att beslut skulle fattas om allas medverkan iprojektet och att den som inte motsatte sig skulle vara med att betala.Kallelsen ger inte den som ej är van vid att handskas med myndighetertillräcklig upplysning. Familjen kallades ej när förrättningen vid ett senaretillfälle avslutades. Myndigheten tog ej heller direkt kontakt med familjen.Saken uppenbarades först när mor och son tillställdes ett krav på förrättningenoch då vardera mor och son påfördes en kostnad på . Och inte nog meddetta: även är de skyldiga att betala byggkostnader och underhålltill kostnader som är svåra att förutse. Kvinnanhar skrivit till justitieministern, vars svar är till intet förpliktigan-de.Justitieministern skriver bl. a.: Ditt fall har på ett klargörande sätt belystdet nuvarande regelsystemet i praktisk tillämpning. Vimenar att man måste ändra på detta tingens förhållande. Jag yrkar bifall tillreservation 13. Slutligen,herr talman, tar vi i reservation 10 upp lovpliktens omfattning förva-anordningar utanför byggnad. I talas om lovpliktendast när det gäller vatten och avlopp i byggnad. Utanför byggnad och framtill anslutningspunkten vid tomtgräns råder inte någon lovplikt. Det finns riskför att det kommmer att trassla till en hel del om man inte harlovplikt beträffande ledningarna, eftersom man då inte vet hur de är dragna.Det kan röra sig om ganska stora områden. Det kan vara ledningar på upp motflera i ett bostadsområde, där således inte någon lovplikt råder.8 kap. 1 § bör därför ändras i enlighet vad som föreslås i reservation 10. Jag yrkar bifall till samtliga reservationer som stårbakom. 66 (vpk): Jag skall i detta sammanhang uppehålla mig vid ett par frågeställningarsom har att göra med de reservationer där mitt namn finns med. Men först skullejag vilja kort kommentera frågan om fastighetsbeteckning och sockennamn. Detär en gammal fråga, som också utskottets ordförande erinrade om inledningsvishär.. När jag för min del har tagit ställning på det sätt som jag gjort, dvs.för utskottsmajoriteten, har jag gjort det mot bakgrund av de diskussioner somjag varit med om under tidigare är. En reform av det här slaget måste få tid påsig att kunna genomföras. En förändring av det slag som föreslås i motionenbeträffande skulle föranleda rätt stora olägenheter i ett skededå fastighetsdatareformen fortfarande håUer på att utvecklas och kan komma attberöra betydligt fler områden än motionären har avsett. Enligt min uppfattningskulle det kunna innebära betydande olägenheter, förseningar, extra kostnaderm. m. om fastighetsbeteckning med sockennamn skulle göras fill regel och normför det överföringsarbete som pågår. Den kulturhistoriska aspekt som har tagitsupp i motionen kan tillgodosesutan att man gör den här förändringen. Sedantill de två reservationer som anknyter till en vpk-motion beträffandehandikappades och handikapporganisationers rätt i fråga om remiss- ochsamrådsförfarande enligt . Även om den nya plan- ochbygglagen har tillämpats endast i knappt ett är och det kanske kunde tyckasvara för tidigt att dra några slutsatser, står det ändå klart att de handikappadesoch handikapporganisationernas ställning och möjligheter att komma in i bildenär otillfredsställande. I den nya lagen har klart sagts ut att den skall främjajämlika levnadsförhållanden och skapa förutsättningar för jämställdhet mellanmän och kvinnor. Detfinns exempel som visar att man i en del kommuner inte tillräckligt har beaktatbl. a. krav på hissar, orienterbarhet för synskadade och handikapptillgänglighetöver huvud taget. Handikapprörelsen har för sin del uttryckt oro över detta.Det är motivet för den motion som vi har väckt frän vpk och för reservation 6,som jag vill yrka bifall till. Dessutomvill jag yrka bifall till reservation 4, som handlar om de handikappade ochsamhällsplaneringen och som utskottets ordförande redan har kommenterat. Plan-och bygglagen samt vissa fastighels-bildningsfrågorm. Anf.67 () replik: Jag måste fråga hur han kan påstå att tillägg avsockennamn vid fastighetsregistreringen inte skulle tillföra någonting. Det ärett påstående som jag inte kan förstå. Såmycket mer dyrbart behöver det inte bli. Datorn ger oss ju oanade möjligheteratt enkelt och billigt vara flexibla just beträffande register. Därför har jagsvårt att förstå varför utskottsmajoriteten är så stelbent och byråkratisk. Detkan inte handla om något annat än ovilja. Anf.68 (vpk) replik: Jag sade inte att det inte skulle tillföra någonting. Däremot sade jagatt de kulturhistoriska värdena kan beaktas utan att man gör den härförändringen. Jag sade vidare att om man skulle genomföra denreformen skulle det dels kosta mycket pengar, dels förorsaka betydande förseningarav hela reformarbetet. Det var ungefär de argument som jag anförde - inte detMargareta tog upp. 69 ()replik: Att det skulle kosta så mycket pengar har jag svårt att förstå. Jag kaninte heller förstå att det inte skulle tillföra några kulturvärden. Den härfrågan har debatterats i vårt län ganska länge och ganska omfattande, och mananser att det är viktigt att få in sockennamnet i registerbeteckningen. Anf.70 (): betänkande 14 behandlar . Det harunder den allmänna mofionstiden, under flitens tända lampa, författats en radmotioner av riksdagskolleger med stora förväntningar och synpunkter på plan-och bygglagen. Plan-och bygglagen samt vissa faslighets-bildningsfrågor m. m. Istort sett kan man säga att det finns en mycket bred majoritet bakom förslagetatt i varje fall inte ändra på . Det ärsocialdemokraterna, och vpk som står bakom betänkandet, med någotenstaka undantag. är en bra lag, som har kommit för attstanna. Möjligheten att ändra på nuvarande lagstiftning skjuts . Skälettill majoritetsskrivningarna är för det första att nuvarande lagstiftning hartillämpats och för det andra att de signaler som hittillsframkommit är långt ifrån entydiga. Att i det läget.gå in och snabbt ändra pålagen är vi inte beredda till. Vi tycker att även motionärerna ochreservanterna bör hysa förståelse för denna argumentation. Utskottethar företagit ett antal utskottsresor, bl. a. till ochBorås. Vi har mött krifik från vissa byggentreprenörer och beställare, som iallmänna ordalag har fört fram kritik mot den ökade besvärsrätten. Antaletsakägare har ju drastiskt ökat - och därmed antalet överklagningar. Iprincip tycker vi att det är bra att hyresgästerna har fått ökad rätt att föratalan och klaga hos myndigheterna på planer och bebyggelse. Hyresgästernalikställs med egnahemsägare, fastighetsägare och övriga intressenter. Skulledet visa sig att s. k. okynnesöverklagningar sker, då får väl densaken utvärderas. Dethandlar om en svår avvägning. kan bostadsplaner försenas ochkostnadsfördyringar uppstå som til syvende og sidst drabbar blivandehyresgäster. Departementet är observant på frågan och följer den. Ibetänkandet behandlas också va-lagen och vissa frågor på fastighetsbildningensområde. Utskottet tillstyrker en s-motion om preskriptionsreglerna vid olovligtbyggande samt en moderatmotion som gäller utredning om möjligheterna att sänkakostnaderna för fastighetsbildning m. m. Meddenna allmänna motivering skall jag gå över till att kommentera dereservationer som har fogats till betänkandet. Ireservation 1 återkommer med sin krifik av PBL. Det är äganderättenoch systemet med genomförandetider som ifrågasätts. Det är översiktsplanernasom bör avskaffas. Det är områdesbestämmelserna som skall bort. Detaljplanernaskall kommunerna inte kunna använda för att exempelvis reglera handel,upplåtelseformer och storleken på lägenheter som får byggas.Kvalifikationsgränserna för intrångsersättning bör avskaffas etc. Vi kännerigen argumenten. De är ett eko från det förgångna. Ireservation 2 av är andan densamma. Här finns liknandeuppfattningar som framförs i reservation 1. Det är nyliberalismen som ärlösningen i fråga om den enskildes fri- och rättigheter. Genomförandetidernaför detaljplanerna skall vara och helst mer. Någon övre gränsskall inte fastställas osv. Även här återkommer man till möjligheten attreglera handeln i detaljplaneringen. Vidare vill aktualisera ytterligare möjligheter förkommunerna att slopa bygglovsplikt för smärre tillbyggnader. Alla skallges rätt att utföra mindre om- och tillbyggnader, även omdessa skulle stå i strid med detaljplan eller andra bestämmelser. Påbörjatdetaljplanearbete fär pågå under högst och förhandsbesked skall gälla iminst . Det är det budskap som går ut med. Klimatdata börbeaktas vid bebyggelseplanering, vilket redan sker . Många av förslagen imotionerna är tillgodosedda i . Det är ettfeltänkande som präglar och inlägg i debatten. ä. i fråga om förhandsbesked och byggnadslov, som enligtmotionärerna inte skall kunna vägras . De krav som reservanterna här framför är redan kända. Dehar tidigare avvisats av en mycket bred riksdagsmajoritet. Även när det gällergenomförandetiderna för detaljplanerna avvisar vi reservanternas krav. Att helt avskaffa reglerna om genomförandetid eller attutsträcka tidsramarna är enligt vår uppfattning inte bra. Det var ju här vihade läsningarna i den förra lagstiftningen. Var vi än befann oss ute i landet,så mötte vi problem med inaktuella planer och missnöjda parter i alla led. Detfinns överväldigande skäl för att behålla tingens nuvarande ordningbeträffande genomförandetidernas längd osv. Det moderata kravet pä ett avskaffande avöversiktsplaneringen och områdesbestämmelserna är för mig en gåta. Hur skulledet se ut om inte kommunerna upprättade en översiktsplan? Det här är ofta frågaom en lång och tidsödande process. Det är en grundförutsättning både församhället och för den enskilde alt kunna forma vissa givna riktlinjer för denframtida utvecklingen. Så till frågan om att i detaljplan reglera handel. Det ären fråga som ofta berör trafiken till och från försäljningsstället. Detförhåller sig inte så, som genom Biörsmark gjorde sig tilltolk för i talarstolen, att detta åren fråga förde fria marknadskrafterna,eller hur han nu uttryckte sig.