prot · GB0919 · 1987-12-31 00:00:00 — Det helt övervägande antalet berörs inte av vårabegränsningar, eftersom man där antingen inte producerar varor för vilkabegränsningar gäller eller exporterar sådana till . Med detta vill jag ha sagt att vi skall leva upp till vårainternationella åtaganden. har vi dock i förhandlingarna omMFA-avtalen klart deklarerat att också i denna runda fortsätter medsina begränsningar - men antalet områden som det här gäller minskas och störrevolymer släpps fill. När MFA-4 har fått gälla en fid skall vi utvärdera var vistår. Därefter får vi återkomma och redovisa situationen. 12HÄDAR (): Jag vill helt kort säga fill konkurrensen inom handeln med kläder i är stenhård och att lägreimportpriser får ett genomslag på priserna. uppmanasatt göra ett studiebesök i textnaffärerna i trakten av eller iGamla stan. Jag är övertygad om att han efter ett sådant besök inte kommer attuttala sig så oriktigt som han gjorde i sitt förra inlägg. Jag har tittat litet på de svensk-indiskaförbindelserna. uppgick den svenska exporten till till 1 miljard.Det var en ökning innan: Importen från minskade sammaår och uppgick till 370 miljoner, dys. ungefär en tredjedel av densvenska exporten. De senast tillgängliga siffrorna visar att den svenskaexporten till har ökat , medan den indiska exportenminskat . Detta är verkliga siffror ur handelsstatistiken. Ändå skickar ut sina tjänstemän iutrikesdepartementet i syfte att skall få fortsätta att föra enrestriktiv importpolitik. Man vill tvinga indierna att själva begränsa sinexport av textilvaror till . Jag frågar om det är en rättfärdig pohtik,om det är en politik som statsrådet i sitt hjärta verkligen står för. att det är en riktig önskan och strävan att behålla denna obalanstill fördel mot ett fattigt u-land? Statsrådet gjorde samma sak när det gäller isyfte att förhandla fram ett nytt tekoavtal med det landet. Man sade att man inte ville skriva på något avtal med den svenskaregeringen därför att förslaget var orättfärdigt. Därför har inte någotbegränsningsavtal med , utan förhållandet på det området är förnärvarande oreglerat. Såvitt jag är rätt informerad har också flera u-länderförklarat att handlande var riktigt. Jag delar den uppfattningen.U-länder skall inte behöva skriva på avtal av denna karaktär med ett land somSverige. Min fråga är: Tycker statsrådet verkligen att det ärriktigt att fortsätter att pressa allt hårdare? Det gör viju - relativt sett, även om det också sker vissa förbättringar - trots attderas situation är så annorlunda och trots att har sådana överskott ihandeln med dem. Är det verkligen en socialdemokratisk politik? Ja, det är detuppenbarligen. Men är det en rättfärdig politik? Nej, det är det inte. Om slopande av handelshindren mot import av textilier 13 (): tar till sin mest mästrande ton ochföreslår att jag skall göra studiebesök i butikerna vid . Jag harbesökt butiker både vid här i , i , i min hemstadoch på många andra ställen i . Jag skall gärna ordna några studiebesökför på tekofabrikerna i , om inte egetparti kan ordna det. Sedan kan vi föra en diskussion från de utgångspunkterna. Branschens företrädare - företagen,företagsledarna, de fackliga organisationerna och de anställda i tekoföretagen- är beredda att bidra, men de säger: Kan vi inte få ta det hela stegvis? Kanvi inte få chansen att anpassa oss? De har under en lång följd av år fått göradet, och det enda de vill är att fortsätta på den vägen - på den inslagnavägen, som jag sade i mitt förra inlägg. Detta kan faktiskt vara en rättfärdigpolitik, om vi har litet is i magen. Jag tror att alla har förståelse för attvi gör på det sättet - speciellt om man jämför med de stora nationerna, bådenär det gäller vår kontinent och när det gäller . Det gällde enligt att varavarsam med orden. Då tycker jag att det är att ta i litet grand när man anklagarSverige för att pressa och tar ett specifikt område som exempel. Beträffande u-landspolitiken klarar sig vid eninternationell jämförelse faktiskt utmärkt. är ett av de få länder somhar nått enprocentsmålet. I de internationella sammanhangen fungerar vårpolitik hyggligt på många områden. Jag tror att som handelsministermånga gånger talade om för människor att man faktiskt inte kan behandla Om slopande av handelshindren mot import av textilier varje landför sig på ett speciellt sätt och så kräva jämvikt för alla. Då blir det intenågot vett i den internationella handeln. Det måste få vara överskott på vissahåll och underskott på andra. I de biandkommissioner vi har med många av de härländerna, bl. a. med , handlar det i främsta rummet inte om att pressa pånär det gäller textilhandeln. Det handlar om att utveckla ett samarabete påolika områden, bl. a. på det högteknologiska området, för att även de härländerna skall kunna vara verksamma inom många sektorer av handeln. har vi, som denna kammare känner till,avtal med ett femtontal länder. Vi lever också upp till de åtaganden vi gjordei senast, nämligen att liberalisera, att öppna fler områden förtillträde och att öka kvantiteterna. Vi har också sagt att vi sedanskall utvärdera vad den här omgången ger oss. Det är väsentligt att varamedveten om de smärtsamma omställningar som hela denna politik för med sig inomSverige. Vi måste ta ett ansvar för de anställda och på det sättet få helaekvationen att gå ihop. 15HÄDAR (): Kostnaden för den gradvisa omställning det hartalats om är av storleksordningen . Min bedömning är attde miljarderna inte har bidragit till att totalt sett skapa bättresysselsättning i . Totalt sett har den svenska tekopohtiken,genom att den uppmuntrat företag att göra investeringar som långsiktigt visatsig felaktiga, bidragit till att minska sysselsättningen, så att denkommit att ligga under en nivå som den utan dessa restriktioner kunnat ha. Jag förstod också av inlägg att han intelängre vidhöll sitt första påstående om innebörden av konkurrensen, dvs. attden inte avgjorde priserna. Då var det första inlägget bara ett slag underbältet på den svenska tekohandeln. Det kan den säkert själv bemöta. Det finns inte utrymme för och är inte heller rätttidpunkt att här föra en allmän u-landsdebatt. Men tillsammans måste vikonstatera, som gör, att fortsätter att begränsa handelnmed tekoprodukter från de länder som vi i internationella sammanhang särskilt framhållerbehöver öka sin export av industriprodukter. Och det är den typ av produkter dekan exportera. Vi fortsätter med denna begränsning gentemot , intefill förmån för , utan till förmån för grekiska och portugisiskaföretag, som därigenom får större chans att sälja sina varor på den svenskamarknaden. Det tycker jag är en orättfärdig pohtik. framhöll att alla regeringar, inkl. denregering jag fillhörde, har uppträtt restriktivt mot olika länder när det gällerimporten av tekoprodukter. Det är riktigt, även om vi tog steg för att minskarestrikfio-nerna. Men jag vill understryka att det finns en central skillnadmellan den polifik jag förde och den politik som för. Skillnadenär att det då i kammaren förelåg en klar majoritet för att man skulle fortsättaatt ha restriktioner. Det ställdes krav från socialdemokrater, centerpartisteroch kommunister, som tillsammans utgjorde en majoritet i kammaren, att manskulle fullfölja en restriktiv polifik, och det var vad jag hade att brottasmed. Statsrådet har en helt annan situation. Häri denna kammare finns Prot. 1987/88:19 det en majoritet, om socialdemokraternaså önskar, för att avskaffa de svenskatekobestämmelserna. Men den möjligheten utnyttjas inte. Det beklagar jag. 16 (): Nej, , jag tog inte i mitt andra inlägg tillbaka vad jag sadei det första inlägget. Jag är inte alls så säker på att vi, om allaimportrestriktioner slopades, skulle kunna notera fullt genomslag på prisernai bufikerna. Det är bara att gå ut i butikerna och fitta på hur det är . Jaghåller alltså fast vid att det återstår att verkligen visa hur det förhållersig. Sedan kan vi kanske i annat sammanhang diskutera vilka felinvesteringartekoföretagen har gjort som en följd av de restriktioner som har funnits. Tillsist sade att det finns en klar majoritet för att restriktionernaskall tas bort, om socialdemokraterna ställer upp. Om socialdemokraterna gördet, ja. Vi har sagt att vi är beredda att stegvis slopa restrikfionerna menatt flera olika hänsyn skall tas. Vi har i handling visat att vi är beredda attå ena sidan stegvis trappa ned restriktionera och å andra sidan ta ansvar förbranschen och för de anställda i branschen i vårt land. På det sättet tyckerjag vi skall arbeta vidare. Precis som har jag att rätta mig efter vad denna kammareuttalar. Jag har uppfattat att denna kammare har gett mig i uppdrag att, somdet sades , stegvis slopa restriktionerna och ta ansvar för detsom händer på det svenska området. Det har jag att rätta mig efter. Förste vice talmannen anmälde att Hädar Carsanhållit att till protokollet få antecknat att han inte ägde rätt fillytterligare inlägg. ' Överläggningenvar härmed avslutad. 8§ Meddelande om svar på interpellation 1987/88:23 Med hänvisning till riksdagsordningen kap. 6:1 får jag meddela att dåinterpellanten är förhindrad att ta emot svaret på avsedd dag kommerinterpellationen inte att besvaras inom föreskriven tid. Jag avser att besvarainterpellafionen . 2 protokoll 1987/88:19-20 "1987/88:19 Omprofilering av skolor och rätt att välja skola 9 § Svar på interpellationerna1987/88:27 och 81 om profilering av skolor och rätt att välja skola Lårs har frågat mig dels i vilken form regeringen avser attbereda frågorna om vidgad rätt fill profilering av skolor och rätt för eleveroch föräldrar att välja skola, dels när regeringen planerar att föreläggariksdagen förslag om regeländringar på dessa områden. BirgittaRydle har frågat mig om jag är beredd att ge såväl skolor inom det allmännaskolväsendet som fristående skolor rätt och frihet att profilera sig i andraämnen än s. k. estetiska ämnen. Honhar vidare frågat mig vilka skälen är för att inte ge elever och föräldrarmöjligheter att välja en fristående skola när de skan få rätt att välja enanmän skola med viss profilering. Jag besvarar de bådainterpellationerna i ett sammanhang. Friståendeskolor har redan nu möjlighet till sådan profilering som . Profileringen får dock inte innebära att eleverna i vissa ämneninte når upp till en i jämförelse med godtagbar standard. Enfristående skola som godkänts för skolpliktens fullgörande skall vara öppen föralla som enligt skollagen får fullgöra sin skolplikt där. Det finns såledesinga formella hinder för elever och föräldrar att välja en fristående skola medviss profilering. Jagvill vidare påminna om att regeringen beslutade om en ändring avbestämmelserna i skolförordningen. Ändringen, som trädde i kraft den 1 juh1986, innebär att hänsyn skall tas fill elevers och föräldrars önskemål, i denmån det är praktiskt möjligt. En formell grund för elever och föräldrar attkunna välja skola inom det allmänna skolväsendet är således redan lagd. Jagavser att föreslå regeringen att förelägga enproposition om vissa skolpolitiska frågor. Jag räknar med att regeringen i denproposifionen ytterligare skall redovisa sin syn på valfrihet för såväl skoloratt profilera sig som för elever och föräldrar att välja olika inriktning iskolan. 20 (): Jag ber att få tacka statsrådet för,svaret på mininterpellation. Detär min övertygelse att dé båda förändringar som jag har tagit upp -ökad rätttill profilering av skolor och ökad rätt för elever och föräldrar att väljaskola - skulle innebära en vitalisering av den svenska skolan. Deförändringarna skulle ha flera fördelar. För det första skullemöjligheterna att individuahsera skolgången öka. Fördet andra skapar profilering ofta en samhörighet och en entusiasm bland lärareoch elever som i sig betyder mycket för undervisningens kvalitet. Det finnsforskningsrön som visar att profilerade skolor når bättre resultat än andra. Fördet tredje skulle de här förändringarna innebära att man byggde in en dynamik isystemet. Eleverna får, som det brukar heta, rätten att rösta med fötterna,dvs. de får möjlighet att söka sig bort från skolor som inte uppfyller de krav som de anser sigkunna ställa på skolor, och de får rätt att söka sig fill skolor som de tror ärbättre. Jag tror att det kommer att tvinga skolor och kommuner att ta itu medproblem som alltför ofta sopats under mattan i det nuvarande systemet. Fleroch fler har anslutit sig fill den här synen. Jag noterade attordföranden i Hem och Skola yttrade att han ser stora fördelar med en ökadmöjlighet för elever och föräldrar att välja skola. har under fleraår arbetat,för det. I vårt antagna skolprogram är det en hörnsten. Detvar därför som jag och många med mig med stor tillfredsställelse och stortintresse tog del av de riktlinjer för skolpolitiken som socialdemokraternaantog på sin kongress . Där signalerar man nämligen en delvis ny syn påde här frågorna. I det dokumentet sägs: "Kommunerna bör ges ökademöjligheter att profilera verksamheten i skolorna." Det sägs vidare:"Om olika skolor väljer olika intresseprofiler, är det naturligt att ge eleveroch föräldrar rätt att välja skola." Motden bakgrunden är det svar som lämnat en besvikelse. Detbestämda intryck man får av svaret är att statsrådet inte tar de härrikthnjerna riktigt på allvar. Han tycks inte vara beredd att tillsätta ensärskild utredning som tittar närmare på konsekvenserna av de förändringarna.Han säger inte heller att han tänker återkomma med ett förslag till ,utan han säger att han tänker redovisa sin syn på de här frågorna för riksdageni vår. Denförändring som genomfördes från och som innebar att elevers ochföräldrars önskemål är en av flera faktorer som skall avgöra i vilken skola enelev skall gå var ett steg i rätt riktning. Om jag har förstått saken rätt haremellertid den förändringen inte fått särskilt stora konsekvenser iprakfiken. En stor fråga är nämligen vad som händer när elevens ochföräldrarnas önskemål inte stämmer överens med skolplanerar-nas intressen. Detfinns också flera andra frågor i detta sammanhang. Det gäner f. ex. frågan omvad som skall hända med statsbidragssystemet. Om ett antal elever söker sigfrån en skola till en annan, måste det väl vara rimligt att denna andra skolafår ekonomisk kompensafion för det. Vidare har vi frågan om skolskjutsar. Minprincipiella syn är att det visserligen är angeläget att elever som väljer attgå i en annan skola också får hjälp med fransporten dit. Men å andra sidananser jag inte att detta skall vara en absolut förutsättning för rätten attvälja skola. Men för att kunna bedöma detta skulle det vara av intresse att hafått mer information om vilka konsekvenser det här skulle få för den kommunalaskolskjutsverksamheten. Man kan fråga sig om statsrådet räknar med att denutredning, den s. k..styrberedningen, som ser över fördelningen avbeslutsfunktioner mellan staten och kommunerna förväntas att också studeradessa frågor. En fråga i sammanhanget är nämligen också fördelningen avbeslutsrätten mellan den kommunala skolstyrelsen och en enskild skolenhet närdet gäller profilering. Om lärare, rektor och föräldrar är överens om att prövaett visst arbetssätt är det enligt min mening viktigt att detta inte stoppas aven skolstyrelse. Detfinns alltså flera frågor i detta sammanhang som är obesvarade. Jag är förvånadöver att statsrådet inte har signalerat att det nu är dags att filisätta Prot.1987/88:19 9 novembeir 1987 Omprofilering av skolor och rätt att välja skola 1987/88:19 enutredning. Vad frågan gäller är ju hur en socialdemokratisk ståndpunkt 9november 1987 skall förverkligas. 'Z7iT' "- * (): Jag tackar skolministern för svaret på min interpellafion,även skola om det egentligen inteutgör svar på någon av mina frågor. Med litet god vilja kan jag ändå se att detkan delas upp i två delar. Fördet första uppehåller sig skolministern vid förändringen av bestämmelserna iskolförordningen . När proposition 1985/86:10 om ny skollagförelades väckte vi moderater en motion med innebörden att eleverskall ha rätt att välja skola inom det allmänna skolväsendet. Motionen avslogsav , men med reservation från oss. Jag vin nu notera att skolministerntydligen har tagit intryck av förslagen i vår motion och därför låtit göra dettillägg i skolförordningen som han talar om i sitt svar. Tillägget avser,såvitt jag förstår, 2 kap. 28 §, där det sägs att elever och föräldrar skall harätt att med vissa begränsningar välja skola. Vimoderater tackar naturligtvis för detta tillägg. I sitt svar sägerskolministern att det med detta tinägg redan har lagts en formen grund förelever och föräldrar att kunna välja skola inom det allmänna skolväsendet. Menhur tänker skolministern omvandla denna formella grund till en reen sådan? Meddetta sammanhänger naturligtvis möjligheterna för de kommunala skolorna attvälja inriktning, att profilera sig mot olika ämnen. Vimoderater anser att det vore av synnerligen stort värde för skolutveck-Ungen omsådana möjligheter tillskapades. Det vore betydelsefullt för aHa våraskolelever, med sina personliga intresseinriktningar, om alla våra besjäladelärare som har idéer om uppläggning och inriktning av undervisningen fingemöjlighet att realisera dem under friare former. intervju i sade sig skolministern vara positivtill att skolor profilerar sig i estetiska ämnen - förutom i musik, där detredan i dag sker en profilering - som bnd, slöjd, drama och dans. Denena av mina frågor i interpellationen är: Är skolministern beredd att geskolorna - såväl allmänna som fristående - rätt och frihet att profilera sigockså i andra ämnen? Såvitt jag kunnat finna har skolministern inte i sitt svarberört den frågan. Jag vore tacksam att få den besvarad . Fördet andra försöker skolministern belysa fristående skolors intresse av att haen egen profilering och elevers frihet och möjlighet att välja att gå i enfristående skola. I svaret säger han: Ja visst, en fristående skola skall varaöppen för alla som enligt skollagen fullgör sin skolplikt där. Men så är det juinte, ! Friheten finns, men elevernas möjligheter att välja enfristående skola är synnerligen begränsade. Skolministernvet lika väl som jag att med socialdemokratisk skolpoUfik är det föräldrarnasplånbokstjocklek eller deras stora uppoffringar som avgör om en elev kan väljaen fristående skola efter intresseinriktning. Det är mot den bakgrunden jagställt min andra fråga som jag inte heller fått svar på, varför jag uppreparden: Om - som jag hoppas - elever och föräldrar får rätt att välja skola inomdet allmänna skolväsendet, vilka skäl talar emot att inte samma möjlighetertillskapas när det gäller rätten att välja en fristående 20 I klartext:Avser skolministern föreslå att statsbidragen fill fristående Prot.1987/88:19 skolor likställs med dem som ges till det anmänna skolväsendet? Om profilering av skolor och rätt att välja skola Låt mig ta upp några resonemang som anknyter fill de bådainterpellanternas inlägg. Jag sätter värde på båda interpellanternas understrykandeav vikten av att skolan i skilda avseenden kan profilera sig. mycket väl för det i sitt inlägg. Jag har ingen anledning att hanågra invändningar. Jag kan naturligtvis vidgå att mitt svar inte bara är kortutan att det också i långa stycken är formellt. Det är det därför att jaghänvisar till de förslag som jag förutser kommer att läggas fram i enskolpolifisk proposifion i vår. Jajg har alltså ingen möjlighet eller anledningatt nu föregripa den propositionen. Detfinns också anledning att något motivera varför jag inte vill föregripaproposifionen. Valfrihet och profilering saknar inte helt komphkationer. LarsLeijonborg frågar vad som händer med statsbidragssystemet. Han säger att det ärrimhgt att en skola som får fler elever får ekonomisk kompensation för detta.Det är naturligtvis riktigt. Men jag förmodar att inte menaratt den skola som mister sina elever därmed utan vidare skall mista sinastatsbidrag. Det kan ju finnas legitima skäl - det behöver inte röra sig ommisskötsel från skolans sida. En skola, som kanske har majoriteten av elevernakvar, kan kanske få så små resurser att den inte kan fullgöra sin uppgift.Frågan blir då hur vi skall klara att skapa ett statsbidragssystem som inteinnebär att skolans effektiva verksamhet, exempelvis i det bostadsområde därden finns, omöjliggörs om låt oss säga av eleverna väljer bort skolandärför att de vill ha en annan profil på sin utbildning. Det är alltså inte enalldeles oproblematisk fråga. Jagvill också understryka att begreppet profilering kan innefatta ganska mycket.En profilering kan vara t. ex. en ämnesinriktning som bestäms över huvudet påskolan av skolstyrelsen, som väljer att exempelvis ha en skola med en alldelesspeciell karaktär för att framhäva en orts, en kommuns eller en regionsspeciena förutsättningar. Men en profilering av en skola kan också innebära nyttiggör kvaliteter hos en lärargrupp som finns på en viss skola vid ettvisst fillfälle. Mankan t. ex. ha en entusiastisk bildlärare, som i skolan förmår skapa en mycketgod konstnärlig verksamhet som går långt utöver ämnes- och stadiegränser. Atten sådan skola får arbeta utifrån en sådan profil då man har enviss sådan lärarkonstellation tycker jag är rimligt. Men det är inte alldelesgivet att man därmed skall fatta ett beslut som innebär att just den skolan förall evighet måste söka få lärare som passar in i den profileringen. Jag villför egen del säga att det är viktigt att ge skolorna en möjlighet att profilerasig så, att man uppmuntrar lärare att utveckla de kvahteter som de har, inteatt anpassa sig fill kvaliteter som andra hoppas att de skall få. Det är enviktig punkt att föra in i ett profilresonemang. Låt mig till utöver att jag hänvisar fill den skolpolifiska proposifionen säga några ord också med anledning av de konkreta frågorna. Hur tänker skolministern omvandla den formella rätten att välja skola till en reell rätt? Jag vill erinra om att en reell svårighetfaktiskt 21 Om profilering av skolor och rätt att välja skola Prot.1987/88:19 kan vara att man inte jjå alla ställen kan välja skola hur somhelst, med hänsyn fill att det på en viss ort kanske inte finnsså många invånare och därmed barn att det kan finnas mer än en skola att väljapå. Man kan vidare, som jag har sagt, tänka sig andra profileringar än deestefiska. Trots allt är föräldrars viktigaste valmotiv, sett inom föräldrargruppensom helhet, sannolikt den geografiska belägenheten. Jag vill starkt understrykaatt föräldrar som regel ser det som angelägnast att få sina önskemål i detavseendet tillgodosedda vid sitt val. Varför får föräldrar inte välja fristående skola? Låt migallra sist, fru talman, i det stycket referera till vart ett resonemang som detsom för leder tni i sin mest konsekventa tillämpning. I en uppmärksammad debattarfikel i ianslutning till den moderata partistämman föreslår Fria moderatastudentförbuiidets debattörer att man skall avskaffa skolplikten, eftersom detär den enda åtgärd som skulle ge föräldrar och barn den fulla kontrollen överutbildningen. Då skulle man också reducera skatterna. Det framhålls vidare:"Då skulle barnen och föräldrarna, å ena sidan, och lärarna ochskolledningarna, å andra sidan, mötas som konsumenter och producenter på en frimarknad. Barnens utbildning med dess specifika innehåll och form skulle bliresultatet av ett frivilligt ingånget avtal mellan parterna. Ingen skulle kunnatvinga den andre att bidra med stöd av någon tvingande lag." För egen del och för regeringens vidkommande vill jagunderstryka att regeringen inte har någon tanke på att upphäva skolplikten föratt öka' valfriheten och att något sådant förslag inte kommer att redovisas iden skolpolifiska propositionen. Hur är det, : Vill moderaternaavskaffa skolplikten för att öka valfriheten i skolan? 23 (): Jag får inte skolministerns ståndpunkter attrikfigt gå ihop. Han säger nu att ett sådant nytt system som socialdemokraternahar bestämt sig för på sin partikongress inte saknar komplikationer och inte äroproblematiskt. Jag håller helt med om det. Jag tycker att kongressbesluten ärbra, men instämmer i att det finns en del praktiska problem.