prot · GB09133 · 1987-12-31 00:00:00 — Större delen av kommandeelevkullar kommer alltså alt lämna gymnasieskolan ulan atl ha fått enutbildning som de har rätt atl kräva. För dessa ungdomar innebär den avsocialdemokraterna förda utbildningspolitiken tio förlorade år.Ulskottsmajoriteten far på sig ett tungt ansvar. Regeringens förslag till yrkesinriktad utbildningpresenteras dessutom så sent och innehåller sådana betydande brister aff detinfe kan läggas till grund för en meningsfull försöksverksamhet. Kommunerna försätts i en omöjlig arbetssituation, men änvärre är all de elever som skall erbjudas möjlighet att deltaga i en förlängdutbildning infe har kunnat fä informafion innan de gjort sina val införövergången fill gymnasieskolan. Det gäller bl. a. så väsentliga frågor som hurförsöksufbild-ningen kommer atf värderas i jämförelse med traditionelltbedriven tvåårig utbildning. Vi moderater anser aff detta är orättfärdigt moteleverna, som ställs inför alternativ om vilka de inte har all den informationsom de rimligen har rätt alt kräva innan de träffar sina val. Därtill är också många andra frågor som är av avgörandebetydelse för elevernas val inte lösta. Den nu föreslagna omläggningen av denyrkesinriktade utbildningen förutsätts av regeringen ge allmän behörighet förstudier vid universitet och högskolor. Emellerfid har regeringen infe klart försig hur antagningen till högre studier skall gå till för de elever som utbildasi försöksverksamheten. Man konstaterar atl antagningen till högre studier måsteske på andra grunder än men anser att problemet inte är viktigare änatf def får anstå. "Frågan blir inte aktuell förrän vid antagning tillhögskolan 1991", konstaterar den socialdemokratiska regeringen med suverännonchalans gentemot dem som eventuellt måste välja en ny utbildning. Varken propositionen eller utskoftsmajoriteten ger ettfullständigt underlag för bedömning äv kostnaderna för den föreslagnareformen. Endast försöksverksamhetens första år har redovisats kostnadsmässigtvad avser statens insatser. Bara utgifterna för tredje årets studiemedel kommert. ex. att överstiga 100 milj. kr. Försöksverksamheten syftar dessutom till atf skapa ettbeslutsunderlag för en framtida förändring av all yrkesutbildning igymnasieskolan. Kostnaderna för en sådan reform kan enligt vår uppfattningberäknas till storleksordningen 1,5-2 miljarder. Om hur delta skall finansierasandas proposition och UtveckUng av yrkesutbildningen i gymnasieskolan rn. Utveckling av yrkesutbildningen i gymnasieskolan rn. utskottsmajoritetinfe ett ord. Kan man inte finna vägar att finansiera reformen i dess helhet ärförsöksverksamheten tämligen meningslös. Av det jag anfört framgår att det enda vettigabeslut en ansvarskännande politiker kan fatta, är aff avslå regeringensförslag fill försöksverksamhet. Jag skulle ha kunnat sluta mitt anförande här, men då jag misstänkeratt förslaget trots alla dess svagheter kommer atf antas av och dådet finns anledning att tro att mycket av det som behandlas kommer aft liggatill grund för en kommande fullständig förändring av yrkesutbildningen igymnasieskolan samt då vi moderater har- en klar uppfattning om hur den nyayrkesutbildningen bör se ut, kommer jag att granska delar av förslagefsdetaljer. Vi moderater kan inte dela utskottsmajoritetensinställning att all yrkesinriktad utbildning måste vara treårig. Även om defhävdas aff beslut om utbildningens längd skall fattas först efter genomfördförsöksverksamhet, ger regeringsförslaget klara indikationer om att regeringenanser att en treårig utbildning för alla gymnasieelever är slutmålet. De elever som söker sig till en yrkesutbildning är oftastarkt motiverade och önskar som regel infe delta i verksamheter som enligtderas mening infe anknyter eller bidrar till de yrkeskunskaper som de skallförvärva. Om den nya utbildningen infe till alla delar av eleverna upplevs varameningsfull, finns stor risk att den i stället uppfattas som något av enförlängd-gruridskola. I själva verket torde det förhålla sig så att långt ifrånalla yrkesutbildningar behöver vata treåriga. Vissa utbildningar kan varakortare - andra kan behöva vara längre. Regeringens motiv för aff göra allutbildning treårig måste vara något annat än yrkesutbildningens behov. Detfinns all anledning aft tro aff allmän behörighet fill högskolestudier är detstörsta och tyngst vägande skälet. För oss moderater är det självklart attutbildningens längd måste bero på hur lång utbildningstid varje yrke kräver föratt man skall nå ett kvalitativt bra resultat. Redan nu kan emellertid konstateras att en av linjerna igymnasieskolan kräver en förlängning till fre år. Det är värdlinjen. Skälet härtill är debrister i inte minst ämnen som matematik, naturkunskap, etik och livsåskådningsfrå gor som har påvisats. Regeringens huvudsyfte med reformeringen av denyrkesinriktade utbildningen tycks, som jag tidigare anförde, vara atf skapaförutsättningar för allmän behörighet till högskolestudier för ytterligare engrupp elever. Min förmodan understryks av propositionens förslag till tim- ochkursplaner för de allmänna ämnena. Strävan är inte entydigt aff förbättra denyrkesinriktade utbildningen. Detta kommer dess värre aff gå ut över eleverna,som varken får en tillräckligt god yrkesutbildning eller erforderligagrundkunskaper för högre studier. Moderata samUngspartiet anser att det är självklart attallmänna ämnen skall förekomma i den yrkesinriktade utbildningen. Vi anser deflika självklart att dessa ämnen skall,väljas så alt de är fill nytta för ochstödjer studierna i de fackteoretiska ämnena. I vissa fall är godaspråkkunskaper av stor betydelse för den framtida yrkesutövningen, i andra fallkan goda kunskaper i matematik eller något annat ämne vara ett självklartkomple- ment lillde övriga ämnen som ingår i yrkeskompetensen. Jag nämnde fidigare vårdlinjen som ett exempel påyrkesutbildning som bör vara treårig. Vårdlinjen kan också tjäna som exempel påbehovet av allmänna ämnen som stöd för studier i fackfeoretiska ämnen. Elevernapå gymnasieskolans vårdlinje har - enligt samstämmiga uppgifter - många gångerbristande kunskaper i ämnena svenska, engelska och matematik. Goda kunskaperoch färdigheter i samfliga dessa ämnen är av vikt för en person som skallsyssla med dokumentation och registrering, tolkning äv doseringsföreskrifteretc. Vårdlärare uppger atf det infe går aft upprätthålla en undervisning pågymnasial nivå utan aft ge stödundervisnirig på grundskolenivå. Motbakgrund av de krav som personal inom vården ställs inför bör t. ex. äventrosfrågor och etiska frågor få ett betydande utrymme i utbildningen. För att vi skall få till stånd en god yrkesutbildningmåste enligt vår mening strävan vara aft skapa konstellationer av ämnen somdels underlättar studierna, dels kompletterar varandra i den eftersträvadeyrkeskompetensen. Med en sådan utgångspunkt kan urvalet av allmännaämnen''infe schabloniseras fill en likadan modell för samfligautbildningslirijer på det sätt som regeringen i propositionen ochutskoftsmajoriteten föreslår. Aff till varje pris tillföra allmänna ämnen utananknytning till vad resp. yrke kräver är i grunden en nedvärdering avyrkeskompetensen och de praktiskt inriktade yrkenas status. Regeringen har insett att för den framfida yrkesutövningenkrävs att eleven kan redovisa sin kompetens. Def är bra atf man kommit .tillden insikten. En konsekvens härav är då aff eleverna i de s. k. karaktärsämnenaskall få kompetensbevis, graderade i omdömena godkänd eller infe godkänd. Ipropositionen anför regeringen: "Som information om vad eleverna lärt sig och kan ärkompefensbevisen överlägsna. Detta sätt aff mäta elevernas prestationer ochinhämtade kunskaper bör också få en gynnsam effekt påundervisningssituationen." Däremot underkänner regeringen i propositionenkompetensbevisen som urvalsgrund, eftersom de infe är grupprelaferade.Regeringen vidhåller således explicit tanken orn de relativa betygen som enda grundför urval. Detta är dess värre helt följdriktigt med den syn påkunskaper, betyg och urval som socialdemokraterna företräder. Man skall, enligtsocialdemokraterna, infe meritera sig genom egna kunskaper utan genom aff detgörs en jämförelse som endast visar var man står i förhållande fill dekunskaper andra har eller infe har. Vi moderater anser att eleverna även i karaktärsämnen börfå ett graderat betyg som ger möjlighet att redovisa väl inhämtade kunskaperoch färdigheter. Propositionen om utveckling avyrkesutbildningen i gymnasieskolan innehåller också tankar om en förändring avgymnasieskolans linjesystem. Syftet tycks vara att åstadkomma en organisation,där verksamheten ges en form av breda utbildningar eller breda ingångar, vilkaleder över till en senare specialisering. Ett sådant förslag presenterades avgymnasieutredningen . Förslaget avvisades mycket bestämt avremissopinionen, och regeringen föredrog då att inte lägga fram något förslagmed denna inriktning. UtveckUng av yrkesutbildningen i gymnasieskolan m.m. Utveckling av yrkesutbildningen i gymnasieskolan m. m. återkommer regeringen bakvägen med ett liknandeförslag, som därtill presenteras som ett slags naturlig fortsättning på denförsöksverksamhet regeringen viU inleda. Förslaget avser tydligen atf bana vägför vad remissinstanserna fidigare avvisat. Vi moderater finner en sådan successiv specialisering varaett slöseri med fid och resurser. Eleverna vet i allmänhet bäst vad de vill,och endast med en inriktning mot det valda yrket kan studierna ges det djup ochden kvalitet som bör eftersträvas. När det gäller elevens status under utbildningen anserutskoftsmajoriteten, liksom legeringen i propositionen, aff den skall varaelev. Vi moderater förordar att eleven är anställd av del företag som erbjuderutbildningsplats . Anställningsförhållandet innebär affeleven blir delaktig på ett sätt som ökar motivation och engagemang. Somanställd kommer ele-k'en aff föras in i en arbetsgemenskap pä ett naturligtsätt och får klarare uppleva både de formella och de informella regler somgäller pä en arbetsplats. Vidare kommer ansvarsförhållandena alt bli klararemarkerade. Eleven kommer också att kunna bidra med en ickeoväsentlig produktionskapacitet och bör då erhålla ersättning i förhållandehärtill. Ersättningen ökar också motivationen och bidrar därmed fill ett bättreutbildningsresulfat. I utbildningsutskottets betänkande nr 16 omanslag fill gymnasieskolor förs i de flesta av de moderata reservationerna framuppfattningar som vi under ett flertal år hävdat. En hel del av reservationernasinnehåll har jag redan berört i mitt anförande. Jag skall därför inskränka migfill att något utveckla ett par av dem. När det gäller gymnasieskolans vårdlinje och socialaservicelinje vägrar utskoftsmajoriteten att inse att någon form av lämplighetsprövningbör göras. Arbetet med sjuka och gamla är ett mycket grannlaga arbete, ochsjälvfallet har mänga ungdomar svårt att sätta sig in i vad ett yrke inomvårdområdet kräver. De behöver därför få en realisfisk bild av vårdarbetet. Demåste även själva få besked om de är lampliga för ett yrke som både fysiskt ochpsykiskt kräver mycket av sina utövare. ingick i utbildningen tillsjuksköterska en viss provelevtid innan vederbörande definifivt antogs tillutbildningen. Vi anser därför, liksom folkparfiet, att någon form av prövotidsom försöksverksamhet bör införas för sökande lill vårdlinjen och socialaservicelinjen. Vi moderater har under en lång följd av årföreslagit att valmöjligheterna för elever på de studieförberedande linjernaskall förbättras. Vi kan infe acceptera atf endast elever med intresse föridrott och estetiska ämnen skall erbjudas möjlighet att utveckla sinaspecialintressen genom timplanejämkning. I årets budgetproposifion föreslåsinrättande av ett särskilt schackgymnasium i med motsvarandelimplanejämk-ning. Samma möjligheter måste enligt vårt sätt att se erbjudaselever med intresse för ett läroämne. har knappast råd att inte ta varapå sina specialbegåvningar också på def teoretiska området. Varför är det såonaturligt att t. ex. inrätta särskilda språkgymnasier? Under alla år somförslaget har framförts har utskottsmajoriteten misslyckats med att presenteraell hållbart motiv för sill avslagsyrkaride. Vi moderater liksom övrigaborgerliga partier anser atl de resultat som framkommit av SÖ:s utvärdering avden extra undervisningen i svenska för invandrare i gymnasieskolan ger underlagför beslut om atf svenska som andra språk skall ha status som ett självständigtämne i gymnasieskolan. Detta skulle enligt vår uppfattning leda fill aff flerinvandrarelever skulle välja att studera ämnet och atf ett mera fillföriitligtplaneringsunderlag för bl. a. tjänstefördelning och schemaläggning skulleuppnås. Utskottet har vid sina besök ute i landet uppmärksammat problemen, ochvi finner därför majoritetens mofiv för avslag inte särskilt starkt. Vi anservidare atl betyg skall avges i ämnet om undervisningen omfattat minst tvåveckotimmar. Jag yrkar med det anförda bifall till dereservafioner med moderata namn som är fogade lill utskottets betänkanden nr 16och 31. Avslutningsvis, herr falman, vill jag fill protokolletanföra, aft jag avser att begära votering och rösträkning endast vid ettfillfälle och aff detta infe innebär någon gradering av de olikareservationernas vikt. Alla är lika betydelsefulla. Prot,1987/88:133 ; Utveckling av yrkesutbildningen i gymnasieskolan rn. 111YLVA (): I denna debatt kommer vi atf behandla bådebetänkande nr 16 och betänkande nr 31 från utbildningsutskottet. Jag skalldärför begränsa mig till atf något beröra de områden jag anser mest angelägnaoch börjar då med betänkande nr 31. I övrigt yrkar jag bifall fill samfliga dereservationer där folkparfiet finns representerat. Def finns flera bevis för att den gymnasialayrkesutbildningen behöver reformeras. Vårt sofistikerade näringsliv ställerhöga krav på sina yrkesarbetare, och de elever som kommit uf med endasttvååriga utbildningar har haft svårt aff motsvara de kvalitetskrav som ställtspå dem. I andra länder är def vanligt med utbildningar på mellan fre och femår, något som övriga industriländer infört . Också i regeringen verkar man omfatta denna åsikt. Det ärdärför beklagligt all man inte handlar därefter och lägger fram förslag somskall syfta till en reformering. Det enda som blir resultatet av den föreslagnaförsöksverksamheten är atf den framöver skjuter upp den angelägnaförändringen av yrkesutbildningen. Vad proposifionen i klartext säger är nämligen följande:Låt oss pröva den här modellen , sedan utvärderar vi och därefter skallvi överväga om vi skall förändra utbildningen och i så fall hur. För de svenskaarbetsgivarna -både privata och offenfiiga - är denna inställning katastrofal.De kan infe vänta till långt in på 90-falef med aff få bättre utbildade anställda. Annars är det faktiskt sä atf regeringen nu har ettsärskilt väl lämpat fillfälle atf förändra och förlänga yrkesutbildningarna.Fram sjunker 16-årskullarna med , vilket ger utrymme förjust den angelägna förlängningen, I stället föreslår man alltså att en treårigförsöksverksamhet skall inledas . För , som hävdar attden utbildning samhället erbjuder skall hålla hög kvalitet, är dettaoacceptabelt. Kursplanerna är infe färdiga, yrkeslärarna är intefortbildade, handledare för den företagsförlagda utbildningen är varken utseddaeller utbildade. Utveckling av yrkesutbildningen i gymnasieskolan m. m. hellerfinns det läromedel för en ny utbildning. Samfidigt har 6 000 elever tvingatsfill att göra ett omval fill en linje som de infe kan få särskilt mycketinformation om. Aft mot den bakgrunden tvinga fram en försöksverksamhet är ettsvek framför allt mot de elever som blir utsatta för denna dåligt planerade ochundermåligt förberedda utbildning. I propositionen skriver statsrådet: "En brayrkesutbildning förutsätter fillgång på lärare i tillräckligt antal och med deninriktning och kompetens som kursplanerna ställer krav på. Kraven i fråga omkompefens kommer sannolikt aft öka vid bifall till mina förslag fill riktlinjerför utvecklingsarbetet. Dessa ställer krav på såväl breddatutbildningsinnehåll som ökad specialisering." I håller yi heh med om detta men har svårt affförstå varför regeringen då inte drar de rimliga slutsatserna. Propositionensdeklarationer borde leda till att planeringen av en ny yrkesutbildning,fortbildning av lärare och utbildning av handledare kommer först ochgenomförandet därefter. Mot den här bakgrunden vill jag ställa en direkt frågatill statsrådet : På vilket sätt avser ni säkersfälla aff kvalitetenupprätthålls i försöksverksamheten? I def offentliga utskoffsförhöref ställdes frågan hur långtSAF, LO och TCO hade kommit i förberedelserna för de avtal som är enförutsättning för försöksverksamheten, t. ex. för urval av handledare,beträffande maskinparken och om eventuella rubbningar i arbetets normala gång.Svaret blev aff ingenfing hade hänt. LQ:s representant svarade t.ex. följande: "Först vill vi naturligtvis se ett riksdagsbeslut och vetavilka krav som denna reform kommer att ställa på arbetsplafserria. Därefter kandet vara dags att sätta sig ner och förhandla." Mina forskningar har visat aff def fortfarande inte finnsnågra avtal, trots aff def endast är fio veckor tills höstterminen börjar. Def klargjordes också att några lokala överenskommelserinte kunde göras förrän centrala avtal.kommit fill stånd. Sammantaget betyder detta att fundamentala förhållandenför yrkesutbildningarnas genomförande ännu inte är reglerade, vilket allttydligare visar att hade rätt som föreslog att utbildningarnaskulle starta först fill /90 och då i full skala i de utbildningardär de nämnda förberedelserna är klara. Vi anser nämligen atl utbildningenskvalitet måste komma i första hand för ungdomarnas skull, även om det råkarvara ett val . framförde i sin mofion likartade farhågorbeträffande kursplaner, avtal, handledarufbildning etc. och kom till sammaslutsats som , nämligen aff försöksverksamhet infe borde starta iaugusti. I vanlig ordning har dock vänt kappan efter vinden ochtycker nu att försöksverksamhet skall komma till stånd. Jag vill då fråga LarzJohansson: Har ni i sådana informationer aft ni har fått svar på allade frågor ni skrev i er motion att ni först ville ha svar på? Def finns ett par områden fill som jag vill kommentera. Först gäller del elever med studiesvårighefer. För mångaskoltrötta eller yrkesobestämda elever är def en stor självövervinnelse attefter i välja en mycket prakfisk tvåårig yrkesinriktadlinje; Alt få dessa elever attnu välja en treårig linje, där av utbildningen består av det som de vartrötta på redan i , blir förmodligen omöjligt om skolan å sin sidainfe är utomordentligt flexibel. Vi har föreslagit flera åtgärder som skulle hindra dessaelever från att avstå från utbildning. En är att ge eleverna möjlighet filletappavgång men med rätt aft komma tillbaka för det tredje året. Ett annat förslag är atf det också skall vara möjligt attläsa de allmänna ämnena i modulform om man är mer motiverad atf läsa dem vidett senare tillfälle i utbildningen. Erfarenheten visar nämligen att elever somarbetat en fid med de yrkesspecifika ämnena får klara och handfasta bevis föratt de' allmänna ämnena ofta är en förutsättning för att man skall klara deyrkesspecifika. Ett tredje förslag är atf resurserna till kommunernasuppföljningsansvar skall knytas närmare gymnasieskolan så att det blir kortareväg mellan utbildning och andra aktiviteter och för att fä bort stämpeln av"problemcentrum" från verksamheten. Regeringen har aviserat enöversyn. Def är bra, men vi anser aff bör uttala att denna översynbör ha inriktning på de linjer som vi har angivit. De här beskrivna förslagen syftar alla fill aff få enobeslutsam eller skolfrött elev atf välja utbildning i stället för aft integöra någonting. Då måste skolan visa maximal flexibilitet, anser vi. Tyvärrinstämmer infe de andra partierna i detta resonemang. I fråga om betänkande 16 vill jag framför allt berörafrågan om infresseval. Vi har diskuterat den frågan här ikammaren, men varje gång har vi mött ett totalt motstånd frånsocialdemokraterna, kommunisterna och centerparfiet - ja, inte när det gällerelitidrottare förstås eller, vilket numera gäller, de elever som vill spelaschack. Gymnasieskolan är ju nu en skola som omfattar'praktiskttaget alla ungdomar och upp fill . Det ställsalltså helt andra krav på gymnasieskolan nu än fidigare, då den huvudsakligenvar en förberedelse för fortsatta studier på fackhögskolor och universitet. Värt krav på aft alla ungdomar skall få utnyttja det s. k.hemorfsalternati-vet, avsatta för ett specialintresse, mötsallfid med argumentet att den modellen tillkorri för alt också elitidrotfandeungdomar skulle få gymnasieutbildning. Jag tycker att den här modellen är bra,men jag kan inte förstå varför inte alla ungdomar skall ges motsvarandemöjligheter, om de har ett specialintresse. Varför skall inte en elev som är specielltintresserad av språk, matemafik, samhällskunskap eller kemi kunnaspecial-studera sitt ämne på hemorten? Vad är det i den cenfersocialistiskaideologin som ligger fill grund för tanken att elitidrottare och schackspelareskall favoriseras? Statsrådet har på flera ställen i proposition 102 talatvarmt för jämställd-hetsslrävandena inom gymnasieskolan. Mot den bakgrundenvill jag fråga : Är statsrådet medveten om aff favoriseringenav elitidrottare gravt motverkar jämställdhetsarbetef? När man studerar stafisfikenöver dem som deltar i de olika aktiviteterna, finner man atf sä är fallet. måste väl såväl regeringen som ochkommunisterna inse atf behov av elitidrottare infe är gränslöst ochaft också de som har andra intressen behöver stöttas. Utveckling av yrkesutbildningen i gymnasieskolan m. m. Utveckling av yrkesutbildningen i gymnasieskolan rn. Jag vill också fa upp frågan om svenska somandraspråk. har gjort en utvärdering av den extraundervisningen i svenska i gymnasieskolan. Som ett resultat därav harskolöverstyrelsen i årets pefita föreslagit atf svenska 2 skall ha status somsjälvständigt ämne. En sådan åtgärd skulle bl. a. medverka fill denkvalitetshöjning som ligger i atl man fastställer studieplan och antalveckotimmar för ämnet samt att man sätter betyg. Vi i tycker att defär bra, och vi beklagar att utskotfsmajoriteten inte vill instämma. Sammanfattningsvis yrkar jag bifall till dereservafioner där finns med. Men jag vill också upprepa mina frågprfill statsrådet : På vilket sätt avser regeringen atf garantera aft denförsöksverksamhet som startar håller en hög kvalitet? Varför favoriserar regeringen elitidrottare ochschackspelare, när denna ordning dessutom motverkar jämsfälldhefsarbetef? 112LARZ (): Jag skall börja med atf kommentera förslagentill en förändrad yrkesutbildning i gymnasieskolan. Vi i tyckeratt de förslag som presenterades i den s. k. i allt väsentligtväl överensstämmer med de tankar som vi haft . Del är bara att läsaexempelvis den motion som vi väckte 1984 i samband med beslutet beträffande"Gymnasieskola i utveckling", där vi skisserade hur yrkesutbildningenborde utvecklas. Vi menar att def skall vara mer av företagsförlagd utbildningoch aft det skall finnas möjligheter att varva prakfik med teori och atfutnyttja de resurser i form av avancerad modern teknik som finns ute påföretagen - en teknik som kommunerna väl aldrig kommer aft ha råd att hålla sigmed. I varje fall kommer kommunerna infe atf ha råd att förnya tekniken i sammatakt som näringslivet. Det gäller också aft dra nytta av den kompetens somfinns på företagen. Huvudsakligen handlar alltså vår motion om def som iprincip blev förslag. har vi kunnat notera de propåer somhar kommit från arbetslivefs sida om behovet av mer av färdigufbildning ute påarbetsplatserna. Aff det också har funnits ett behov av att förlängagymnasieskolans yrkesutbildning har vi bevis för i och med aff de s. k.påbyggnadsufbildningarna har blivit alltmer frekventa. I många stycken har dentvååriga yrkesutbildningen således infe varit fill fyllest när det gäller defmoderna arbetslivefs behov.