prot · GB09132 · 1987-12-31 00:00:00 — Detta återspeglar sig också i atl kvinnor i hög utsträckning tvingas arbeta deltid fast de egentligen vill arbeta full lid. ' Det finns olika sorters arbeten: betalda ochobetalda. Kvinnor står för def obetalda arbetet. 90'% av all världens löner gårtill männen; kvinnorna får dela på . Till utförs allt informelltarbete av kvinnor. Det informella arbetet är också det obetalda arbetet. Def obetalda arbetet kräver i stort sett lika mycket tidsom det betalda. Det har visat sig att det heller inte går alt rationaliserabort del. Tvärtom finns del tecken sorn tyder på alt detta arbete kommer aftöka än mer: .Tidsåtgångenför arbetet i det egna hemmet blir i veckan fören familj med två barn. Även om man infe har barn, kräver detta arbete ungefär50 timmar . Dessa siffror har redovisats och i mängaolika utredningar. Matlagning, disk och städning tar den mesta fiden. Förkvinnor far dessa sysslor , medan männen använder bara 4,5timmar äf detta. Männen ägnar sig i stället åt skötsel av bostad och trädgårdsamt bil och båt. Men dessa karlsysslor tar betydligt mindre tid i anspråk -5-6 fimmar . Skötsel av kläder kräver för kvinnorna 6 timmar i veckanoch för männen bara en halv fimme. Dét är bakom dessa trista siffror som debatten omjämställdhet finns. För aft uppnå ett jämställt samhälle måste män och kvinnordela på ansvar för hem och familj. Först då kan kvinnor frigöra sin kraft ochorka gå in i ett helfidsarbete. Och först då kan kvinnan bli ekonomisktoberoende av mannen. Det ena hänger ihop med det andra. Kvinnor har lårigt innan jämställdheten på arbetsmarknadenblev officiell politik visat en stor flexibilitet i valet av arbetstider ochofta förlagt dem på udda tider, före eller efter normal dagarbetsfid. De harmed stor smidighet, förslagenhet och tålighet försökt få dygnets atträcka till för barn och inkomster. Först bryts mannens arbetsfid ut. Den ärhelig och blir infe ifrågasatt. Sedan gäller det att hitta den tid då barnenbäst kan undvara sin rnamma. Arbetarkvinnor har burit ut fidningar i gryningen,städat kvällar och morgnar, tagit nattvak i vården, hoppat in i handelnsrusningstider, jobbat i helgerna, haft olika sfröjobb, varit dagmamma medan deegna barnen vuxit upp, utfört hemarbete i sömnad, tvätt, renskrivning m. m. Minegen mamma tvingades för aft kunna försörja sig själv och mig fill justtidningsufdelning, hemsömnad och morgonstädningar. Påden tiden fanns ju inteheller någon barnomsorg aft tala om. Flexibiliteten och de udda tidernaförklaras av all gifta kvinnor sällan väljer sina arbetstider som oberoendeindivider, utan de utgår från hushållets organisafion, förläggningen av mannenshelfid och hur def går aff ordna för barnen. Kvinnan tar den lid som blir över,den tid då hon lättast kan vara borta från hemmet. Det har under senare årgjorts många undersökningar om behovet av arbetstidsförkortningar. Ett sättatt både utjämna mellan män och kvinnor och öka kvinnors arbetstid är alt gealla människor sex timmars arbetsdag. Då skulle kvinnor ges en rejäl chans påarbetsmarknaden. Hade alla samma arbetstid skulle ocksä männen förhoppningsvista ett större ansvar för hem och barn. Trots att det nu pågår en regelrättförtalskampanj gentemot sextimmarsdagen, är det oerhört många som faktiskt villha den, både män och kvinnor. DELFA gjorde ell stort antal undersökningar idenna fråga. Enligt en undersökning ville av heltidsanställda män och70 % av heltidsanställda kvinnor ha en arbetstidsförkortning, antingen medmotsvarande lönesänkning eller i stället för högre lön. hararbefst iden minskal på fleraolika sätt. Vi har fåll, eller förhandlat oss till: lediga , längresemester, längre föräldraledighet, rätt till ledighet för studier och fackligtarbete, lägre pensionsålder och möjlighet fill delpension-. Men den dagligaarbetstiden har knappast minskat. Tar man hänsyn fill arbetsresorna, har dendagliga brulloarbelsliden ökat. Och tar man hänsyn lill alt hemmafrunpraktiskt laget har försvunnit och räknar man arbetstiden per hushåll i stället Prot..1987/88:1322junil988 . för perindivid i arbetskraften, kommer man upp i nära nog en fördubbling av dendagliga arbetstiden. Sextimmarsdagen har dock kvinnor genomfört -individuelltoch på egen bekostnad. Sextimmarsdagen är oglamorös. Någon har räknat uf att förvad denna sextimmarsdag skulle kosta skulle man i stället kunna få antingen 11veckors semester, sänkt pensionsålder med , betald ledighet för studier i8 år eller föräldraledighet per barn. Alternativen erbjuder en flyktfrån arbetslivet och ett spännande liv där våra drömmar kan förverkligas. 'II veckors semester skulle t. ex.räcka för all åka jorden runt, segla över , osv. Vad är dåsextimmarsdagen mot detta? Vad hinner man göra -ingenting viktigt. Se bara på de deltidsarbetande kvinnorna. Inte hinner de mednågot viktigt - bara det gamla vanliga nödvändiga för att livet skall fungera:tvätt och mat och disk och städning. Inte hinner man skriva sin roman på dessaynka få limmar, inle åka jorden runt, nej man hinner inte ens ut till stugan pålandet, om man nu har någon sådan. Sextimmarsdagen skulle bara påverka vårtvardagsliv, den där oglamorösa delen av vårt liv som egenfligen är vårt liv-fast vi inte märker det förrän det är . skrev jag en mofion angående jämställdheten. Därframhöll jag att arbetsmarknaden fortfarande var skev. Män dominerade då 30 av38 yrkesområden, kvinnorna bara 8. Då, skrev jag, hade irigenfing förändratssedan 1965. gäller den här bilden - således näsfan 25' årsstillastående! Vad som skett är att vi har blivit mer medvetna om deftaförhållande och om aff vi också måste göra någonfing ät det. Det framgår ocksåav propositionen. Kvinnor finns inom en mycket snävt begränsad arbetsmarknad.De flesta yrken som kvinnor finns i är yrken som är en förlängning avhemarbetet. Kvinnor har ocksä sämre löner än männen. Det är hela liden dubbladiskrimineringar. Var femte heltidsarbetande LQ-kvinna t.ex. är extremtlågavlönad, dvs. av LO-kvinnorna tjänade90 . Det är vad P. G. tjänar . Om man jämför samtliga heltidsarbetande LO-medlemmarfinner man atl kvinnornas genomsnittliga inkomst uppgår lill av männens.Ocksä när del gäller allmänna villkor i arbetslivet har LO-kvinnorna det sämst.Del gäller tunga lyft, enformiga arbeten, obekväm arbetstid, deltiden förstås,personalutbildning och mycket mera. För att kvinnors ställning på arbetsmarknaden skall kunnastärkas måste vissa grundläggande förutsättningar vara uppfyllda. Männen måstela sitt ansvar för hem och barn, samhället måste ta sitt ansvar för atf byggaut en bra och fillräcklig barnomsorg och sex fimmars arbetsdag måste införas.Vid sidan av dessa grundläggande krav blir också vissa jämställdhetsfrågoraktuella, nämligen frågan om rättvis representation i olika organ, frågan omtrakasserier, frågan om kvinnofrid, frågan om tillsättande av tjänster, osv.För mig, herr talman, har det känts mest viktigt atl ta upp kvinnors situationpå arbetsmarknaden och i hemmet. Med dettayrkar jag bifall till vpk-reservationerna. Jag villockså säga att vi efter en genomgång av betänkandet har funnit att vi vid voteringarna också bör stödja en del reservationerfrån Prot. 1987/88:132 och . 182 (): Av regeringens proposition omjämställdhetspolitiken och arbetsmarknadsuiskottets betänkande framgår affinsatser görs på bred bas. De förslag som regeringen nu lägger fram för riksdageninnebär en ytterligare utvidgning av insatserna. Del gäller framför allt påarbetslivets område. Frågor som berör arbetsmiljö, arbetsorganisation,anställningstrygghet och medbestämmande behandlas mer utförligt än tidigare urjämslälldhelssynpunkl. Just detta breda anslag på insatser på arbetslivetsområde är viktigt, eftersom det berör den stora gruppen av kvinnor som finns påarbetsmarknaden. Def är just på dessa områden som de stora och tunga insatsernamåste göras om vi skall nå ökad jämställdhet mellan kvinnor och män. I den allmänna debatteri, när def långsikfiga målet förjämställdhet diskuteras, förefaller det råda en bred enighet, vilket är bra.Men förs diskussionen litet djupare märker man all det förekommerolika utfolkningar av jämställdhetsmålef. Ännu mera skiljer sig uppfattningarna när man skall taställning fill konkreta åtgärder. Då blir del fråga om alt prioritera olikainsatser eller välja olika lösningar. Vårdnadsbidragef kontra en utbyggd föräldraförsäkring ärett bra exempel pä defta. Jämställdhet - enligt socialdemokratisk uppfattning-innebär att kvinnor och män skall ha samma rättigheter, skyldigheter ochmöjligheter inom alla väsenfiiga områden i livet. Var och en skall ha möjlighetaff få ett arbete som ger sådan lön atl man kan klara sin egen försörjning.Kvinnor och män skall dela familjeansvarel när det gäller barn och hemarbete,och båda skall ha möjlighet att engagera sig politiskt, fackligt och i andrasammanslutningar som berör arbete och samhälle. I ett jämställt samhälle måsteockså arbets-och maktfördelningen mellan kvinnor och män vara jämlik. Jämställdhetspoliliken syftar - enligt socialdemokratiskuppfattning - fill aff minska skillnaderna mellan kvinnor och män påsamhällslivets alla områden, men också - och det är vikfigt - att minskaskillnaderna inom gruppen kvinnor. Jämställdhetspoliliken måste därför ligga i linje med denallmänna politiken för ökad jämlikhet, sägs def i regeringens proposition. För oss socialdemokrater är def vikfigt attjämställdhetsfrågorna drivs så atf vi når en utjämning mellan olikakvinnnogrupper i samhället. Skillnaderna mellan en socialdemokrafisk och enborgerlig jämställdhetspo-litik är att de åtgärder och reformer vi föreslårockså skall syfta till att minska klasskillnaderna i samhället. När jag suttit här och lyssnat pä de borgerligaföreträdarnas anföranden har jag märkt att dessa frågor har underordnadbetydelse. Ingen har nämnt kraven på ökad jämlikhet och utjämning mellan olikakvinnogrupper. Man talarofta - med stor inlevelse - om kravet på jämställdhet mellan kvinnor-ochmän, men aldrig om aft jämställdhet också måste innebära utjämning mellan olikagrupper i samhället. Det är viktigt att konstatera atf utan krav på socialutjämning-jämlikhet-blir jämställdhelskravet bara ell krav på jämställdhetmellan kvinnor och män på olika nivåer, dvs. inom olika sociala grupper, intemellan dem. En sådan jämställdhetspolilik kommer snarare all vidgaklasskillnaderna än alt utjämna dem. Vi får en jämställdhetspolilik för devälbärgade, en för mellanskiktet och en längst ned för de lågavlönade. : Härgår vatlendelaren mellan de borgerliga kraven på jämställdhet ochsocialdemokratins krav på atf jämställdhetspolifiken också måste innehållainsatser för ökad jämlikhet:. Socialdemokratins jämställdhefsmäl sträcker sig betydligtlängre än den borgerliga synen pä jämställdhet och är därför svårare att uppnå.Socialdemokratins mål ställer krav på en helt annan fördelning av samhälletsresurser än den vi har . Grunden,för en framgångsrik järiiställdhelspolitik är denallmänna politik som förs i samhället. En ekonomisk politik som syftar lill attskapa resurser som kommer alla lill del har större förutsättningar att lyckasmed jämställdhetsarbelet än den ekonomiska politik som säger sig främst stödjade välståndsbildande grupperna. Med andra ord: de nyliberala.tongångarna som hörts från deborgerliga partierna är inle ägnade alt bilda underlag fören jämställdhetspolitik som kommer alla kvinnor till del. Socialdemokrafin har prioriterat full sysselsättning i denekonomiska politiken. Vi har den lägsta arbetslösheten i västvärlden. Denaktiva arbetsmarknadspolitiken, som lidvis har kritiserats hårt av deborgerliga partierna, har bildat en av grundpelarna i vårljämslälldhetsarbete. Utbyggnaden av den offentliga sektorn - där motståndetbland de borgerliga partierna varit stort - är en annan viktig del, och där harmånga kvinnor funnit arbete. kräver de borgerliga partierna privatiseringinom olika områden. Vad kan det innebära? Ja, skäll barnomsorg, vård ochutbildning drivas i privat regi, och med krav på god vinst-ja, i vissa fallockså vinstmaximering - måste detta antingen innebära högre avgifter ellersänkning av kvaliteten. Detta kan i sintur- som det framhålls i regeringensproposition - "bli ett mofiv för att de grupper som anser sig ha räd sökersig lill privata lösningar, vilket skulle öka klasskillnaderna i samhället.Alla föräldrar skulle inte längre kunna lita på aff deras barn kan vara i entrygg och utvecklande miljö medan de själva förvärvsarbetar eller studerar.''' Likaså kan vi på äldreomsorgens område få liknandesvårigheter för ekonomiskt svagare grupper. Def ökande antalet människor i högålder kommer atf kräva ökat behov av. vård och service. Om vi drar nerlandstingens och kommunernas resurser, som de borgerliga parfierna vill, kommerdef aft krävas större insatser av anhöriga atf ställa upp. Def kommer mednuvarande arbetsfördelning alt framför allt drabba kvinnorna somförvärvsarbetar .eller som önskar alt få göra det. Välbeställda grupper kommernaturligtvis all ha råd alt klara dessa vårdinsatser på annat sätt. Del här ären utveckling som, varken kvinnorna eller de anhöriga kan anse vara önskvärd. Vi socialdemokrater hävdar att del ur jämställhetssynpunktär viktigt aff slå vakt om en god barnomsorg och en god äldreomsorg. Utbildningen tillhör också de strategiska insatserna somunderlättar jämställdhetsarbelet. Även här har socialdemokraterna möttmotstånd. Del gäller inle minst när vi hävdat att även utbildningen måste sessom en viktig fördelningspolitisk fråga. Den kraftiga utbildningsexpansionenhar betytt atl tidigare,skillnader mellan män ochkvinnor i allmänutbildningsnivå har utjämnats. Det är i detta breda perspekfiv vi socialdemokrater villföra uf jämsfälldhefsarbetet. .Endast om vi ser fill helheten i politiken kanvi skapa jämställdhet mellan alla kvinnor och män. Klarar vi inte alt föra en ekonomisk politik somupprätthåller den fulla sysselsättningen minskar drastiskt möjligheterna att driva en aktiv jämställd- hefspolifik. ' iag tror inte heller all några kvinnor väntar sig all viskapar fler jobb till dem öm vi privatiserar barnomsorg, vård och utbildningetc. De borgerliga företrädarna i denna debatt bör därförerinras om sina förslag på olika samhällsområden. Dessa förslag är alltför oftautformade så att del drabbar jämställdhetsarbetef om de skulle förverkligas. Nyliberala tankegångar, som borgerligheten ofta för tilltorgs, löser infe jämställdhefsproblemen för de svagare kvinnogrupperna isamhället: Vi behöver bara se oss omkring i de länder i västvärlden där dessaidéer har haft fotfäste - den aktiva jämsfälldhetspolitiken är där något heltfrämmande. Även om-jämställdheten har ökat i vårt landfinns det stora kvarstående brister. Det tror jag ingen kan förneka. Vi kan konstatera alt vår arbetsmarknad är starktkönsuppdelad. Det gäller både på olika branscher, befattningsnivåer och yrkesområden, och även i fråga om arbetstider. Likaså drabbas kvinnor i mycket högre grad än män av ofrivillig deltid. De flesta kvinnorna finns i låglöneyrken, ofta med osjälvständiga, monotona och ensidiga arbeten. ' Ensidiga, repetitiva arbeten inom industrin och ivårdyrkena gör att kvinnor drabbas-av arbetsskador, framför allt irörelseorganen. Kvinnor löper, enligt tillgänglig statistik, större risk än mänatf drabbas av belastningsskador, medan övriga arbetsskador ocharbetssjukdomar drabbar män hårdare. Även frågor som berör anslällningstrygghelen'visarolikheter. Var sjätte kvinna har en tidsbegränsad anställning mot var tiondeman. Framför allt unga kvinnor får gå mellan olika tillfälliga anställningar,ofta på delfid; och däremellan vara arbetslösa. De regionala skillnaderna i arbetskraftsdeltagandesomfinns i vårt land drabbar i huvudsak kvinnorna. Män har ungefär sammaarbetskraftsdeltagande över hela landet, medan skillnaderna är större mellankvinnorna. En jämn könsfördelning i olika beslutande organ är ocksåen viktig demokratifråga. Den representativa demokratin kräver alt både kvinnoroch män deltar i besluten, om vi skall få en fullvärdig demokrati. I regeringens proposition framläggs en rad förslag i syfteall nå målet en jämn könsfördelning i beslutande församlingar. '' I propositionen Jämställdhetspolitiken inför 1990-taiet tas ett Prot..1987/88:132 Prot.1987/88:132 mycket brett grepp pä jämsfälldhefsarbetet upp. Den femårigaplanen, gör ; det möjligt dels att arbeta merlångsiktigt, dels alt väsentligt höja ambitions- Inriktningen på jämställdhetsarbetef har också en klarmålsättning. Insatserna skall främst göras på områden som är av väsentligbetydelse för den stora gruppen av kvinnor. Def gäller kvinnor där karriärligger långt borta och där eget företagande inte är möjligt. Det är med andraord kvinnor i vårdarbete, inom industrier och handel etc. Under den allmänna mofionstiden och i anslutning fill propositionenhar en rad motioner väckts. Vid behandlingen i arbetsmarknadsutskottet harockså 44 reservafioner anmälts. Av de borgerliga reservationerna framgår del klart allnågon gemensam politik i jämställdhetsarbetet inte finns på den borgerligasidan. Av 37 reservationer är endast 3 gemensamma för de borgerliga partierna. Den första gäller en översyn av jämslälldhetslagen, någotsom arbetsmarknadsutskottet och jämsfälldhetsminisfern har beslutatom. Aft komma överens om en sådan åtgärd kan därför knappast vara någotunderlag för en gemensam borgerlig polifik. Den andra gemensamma borgerliga reservationen gällervårdnadsbidraget. Qm detta skall bilda underlag för en borgerligjämställdhetspolifik bör man nog varna kvinnor. Def borgerligavårdnadsbidragef är en kvinnofälla! Vem kan stanna hemma för4l kr. Atfdef är omöjligt tror jag aft landets kvinnor redan förstått, och det är därfördet nu är så tyst från borgerligt håll om vårdnadsbidraget. Jag skulle viljafråga : Är . Den tredje gemensamma reservafionen gäller defåterkommande kravet från de borgerliga partierna om en parlamentariskjämsiälldhelskommilté. Det förslaget belyser mer oenigheten än enigheten inomdet borgerliga lägret. Man vill ha en parlamentarisk kommitté, där man kanbevaka varandra så att ingen skall skära pipor i vassen på den andresbekostnad. hävdar att den nuvarandeorganisationen är effektivare är den som fanns under de borgerliga regeringsåren. Vi socialdemokrater anser aft jämställdhefsfrågorna skallbehandlas på samma sätt som frågor inom andra polifikområden. Regeringen läggerfram förslag till som har beretts i de olika departementen. Vidare har en särskild jämställdhefsberedning inrättatsmed representanter från alla departement - detta för atf kunna arbeta på såbred front som möjligt och för aff kunna samordna insatserna iregeringskansliet. Till verksamheten på regeringsnivå har sedan knutits ettrådgivande organ, där de polifiska partierna, kvinnoorganisationerna,arbetsmarknadens parter och folkrörelserna ingår. Utöver detta finns ensärskild grupp för mansrollsfrågor och en för kvinnofrågor. I JÄMFO -jämställdhefsforsk-ningsdelegationen - är också de polifiska partiernaföreträdda. De borgerliga parfierna och vpk har således godamöjligheter atf föra fram sina synpunkter i jämställdhelsfrågor på både idé-och beredningsstadiet. I enreservation berör och kvinnorna och arbetsmiljön. Det är braaff också ni tar upp dessa frågor, som berör en så stor grupp av 172 kvinnor, ofta utsatta förbelastningsskador. Men låt mig samfidigt påminna er om aftni på arbetsrättens område ofta vill inskränka de anställdas inflytande. En sådan politik går infe ihop. En viktig del i polifikenför en bättre arbetsmiljö är de anställdas inflytande över sin arbetsplats. , som har en ännu mer negativ inställning tillde anställdas inflytande, har klokt nog inte ställt upp på denna reservafion. säger i en reservation om det socialatrygghetssystemet, som skall vara likvärdigt för män och kvinnor, att man"i större utsträckning än utgår frän grundfrygghetsprincipen medmöjligheter fill individuell påbyggnad i det enskilda fallet": Vad är det för social trygghet för de svagaste gruppernapå arbetsmarknaden? I klartext betyder det att håller fast vidbondeförbundets gamla linje från ATP-sfridens dagar. Dä kallades denfrivilliglinjen! Tror verkligen aff man på defta sätt kan skapajämställdhet mellan kvinnor och män? tar också upp kravet på samhällsplanering ochregional utveckling för aft främja jämställdhet. Här har vi socialdemokrateringen annan uppfattning än . Det är nödvändigt aff detta förverkligas.Def ingår bl. a. i regionalpolifiska utredningens uppdrag. Problemet för med en gemensam borgerligjämställdhetspolitik är alt ni säger, atf den skall förverkligas i en borgerligregering fillsammans med . Jag skall citera reservationnr 14 om könsfördelningsregler vid regionalpolifiskt stöd: "De nuvarande regionalpolitiska stödformerna skallslopas och ersättas av en ny form för hjälp till främst nystartade företag. Något genomgående krav på jämn könsfördelning bör inte ställas med hänsyn fill att könskvotering i arbetslivet kan fä motsatt effekt och undergräva kvinnornas position." Detär alltså med dem ni skall samarbeta regionalpolifiskt! Atf få till stånd en enhetlig borgerlig polifik på det härområdet blir nog svårare än aff förena eld och vatten. Jag har genom att ta upp dessa reservationervelat belysa att det infe föreligger någon gemensam borgerlig uppfattning ijämställdhetsfrågorna. Ni är lika splittrade här som på andra områden. Endasti 3 av 37 reservafioner har ni kunnat enas! Def är viktigt - inte minst för kvinnor- atf allablir upplysta om detta. Från en borgerlig regering kan man infe vänta sig någonsamlad insats i jämsfälldhefsarbetet. Där är def mer som skiljer än somförenar. Jämsfälldhefsarbetet i en borgerlig regering kommer också atf dras ilångbänk. Men fillsammans med socialdemokratin har ni möjligheter,varje parfi för sig, aff akfivt medverka i jämsfälldhefsarbetet. Ni slipper dåden inre trätan, som ofta förlamar. Vi behöver alla goda krafter för atf skapajämställdhet mellan kvinnor och män. Med defta yrkar jag bifall tillarbetsmarknadsutskottets hemställan i betänkande 1987/88:17 om jämställdhetspolitikenoch avslag på samtliga motioner och reservationer. I deftaanförande instämde och (båda s). 1987/88:132 ' 183INGRID () replik: tog upp sitt favoritämne, denborgerliga splittringen, åtminstone tre eller fyra gånger. Det tycks finnas alla möjliga varianter på det. Men vad inte har förstått är varför det är så nödvändigt med alternativ filliden offentliga sektorn,,vilket vi har varit inne på från den borgerliga sidan-., . , Det är nödvändigtmed sådana alternativ, därför atfmänniskor vill ha dem. Det, har vi-ju märkt av väldigt många undersökningar,debattarfiklar och diskussioner-. Om vågade sig ut och talademed folk om detta, skulle han märka aff def är någonfing som människor önskar.Men jag begriper aff inte vill förstå och inte kan förstå,därför aft det är def ideologiska motståndet det handlar om. För socialdemokraterna har inte individen i sig någotvärde, utan det har den endast när den ingår i en grupp. Ni kanske lade märke till aff i sitt anförande talade om grupper, som ställdes mot varandra. Han nämnde aldrig att olika.människor kan ha olika önskemål. Det är det vi går utifrån,,och därför.anser vi aft valfriheten är så-oerhört viktig. Familjer och individer skall ges möjlighet att välja, och vi vet attdet är vad människor önskar. Ordet valfrihet har Gusfav.Persson inte tagit i sin mun.Så nog ärdet täta skott mellan socialdemokraterna och oss i synen.>på defsamhälle som riiänniskor vill ha. Jag försfår inte riktigt hursocialdemokraterna skall klara det hårdnackade motståndet, när de märker attdet i samhället dyker upp människor rned idéer. Def är vad som skett i Malmöoch på flera andra håll, där man har bildat alternativ till den offentligasektorn - det gäller mödravården och-allannan vård också. Jag sade i mitt-huvudanförande atf de är entreprenörer.Varför kan infe den offentliga sektorn lämna ut en del på entreprenad tillmänniskor som är kunniga,-duktiga och engagerade? I stället står och talar om god vinst som någonfing väldigt skrämmande och fult.