prot · GB097 · 1987-12-31 00:00:00 — De vill bevara och kämpa för miljön, och de villsatsa på järnväg och en trafiksäker väg utan motorvägsbygge. Om tidpunkten för utnämning av ny generaldirektör för Överläggningen var härmed avslutad. 14 § Svar på fråga 1987/88:54 om tidpunkten för utnämningav ny generaldirektör för Per Stenmarck har frågat mig när regeringen kommer att utse en nygeneraldirektör för . Regeringenhar beslutat utse en ny styrelse för SJ. första uppgift är att framlägga förslag till en nySJ-chef. 38PER STENMARCK (m): Jag ber att få tacka kommunikationsministernför det utdelade fem rader långa svaret. SJ:s många problem har diskuterats under en lång följd avår. Det ekonomiska resultatet har försämrats, folks förtroende förSJ har minskat. Den nuvarande regeringen har tidigare valt att söka lösaproblemen genom nedskrivning av statskapital. Från moderat håll har vi hävdatatt detta enbart är kosmetika. Vi har därför föreslagit andra lösningar. Att regeringennu är beredd att pröva andra vägar visar att vi har haft rätt. SJ delas upp i tre företag, ett banverk förinfrastrukturen, ett kommersiellt åkeri på räls som skall hyra tjänster hosbanverket och ett bolag, Swed , som skall ta hand om så att säga övrigverksamhet. Det är möjligt att man kunde ha gått ännu längre genom enmer offensiv utförsäljning av sådant som ligger utanför den renajärnvägsverksamheten, genom att göra om SJ till ett aktiebolag och genom attåtminstone fundera på möjligheten att släppa in privat kapital. Jag medger ändå att det är oväntat djärva steg somkommunikationsministern här är beredd att ta och som sannolikt är heltnödvändiga. Det är i detta 4 protokoll 1987/88:5-8 Om fortsatt byggande av örlogsfartyg vid perspektiv som frågan om ny chef för skall ses. måste ju ha en kapten på skutan. SJ har fått en nystyrelse, huvudsakligen rekryterad från näringslivet. Det är bra. Men allasatsningar blir bara halvhjärtade så länge det inte finns en högsta ledning.Regeringen har haft på sig. Därför blir min fråga: Kommerregeringens beslut eller nästa - blir det ens ? Överläggningen var härmed avslutad. 15 § Svar på frågorna 1987/88:12 och 19 om fortsattbyggande av örtogsfartyg vid har frågat mig om jag ärberedd att omgående ta initiafiv till att komplettera försvarsbeslutet medytterligare en ubåtsjaktstyrka och på så sätt klara den prekära situationen påKarlskronavarvet. Vidare har frågat mig vilka åtgärder jag harvidtagit och vad jag tänker göra för att trygga sysselsättningen ochkompetensen vid varvet samt fillförsäkra vårt försvar den dokumenterat viktigaoch närmast ovärderliga resurs som utgör. Då frågorna rör samma ämne har jag valt att besvara dem iett sammanhang. beslutade om utvecklingen avtotalförsvaret för femårsperioden /88-1991/92. För den militära delen avtotalförsvaret angav man en ekonomisk planeringsram och pekade ut målför perioden. Regeringen kommer att stå fast vid försvarsbeslutet. Låt mig vidare konstatera att uttrycket ubåtsjaktstyrkainte står för ett en gång för alla fastställt innehåll. Ingående enheter ochkomponenter kan variera. Man får inte heller förledas att tro att förstärktubåtsskydd endast är liktydigt med fler fartyg. fastställde iförsvarsbeslutet ett antal åtgärder som sammantaget syftar till ett förbättratubåtsskydd. avslogs motioner om fler s. k. ubåtsjaktstyrkor. Såvitt gäller frågan omKarlskronavarvets situation och framtid i övrigt vill jag meddela att chefenför industridepartementet kommer att belysa detta i ett interpellationssvartill . 40KARL-GÖSTA (): Jag tackar försvarsministern för svaret. av tidningen finns ettantal intervjuer med olika civila "utbåtstipsare" frånSundsvall-Härnösands-området. Rubriken på denna arfikel, som är ett citat frånen av de intervjuade, lyder: "Reaktion nödvändig, annars minskarförsvarsviljan." På tidningens fråga om personerna i fråga skullerapportera en ny upptäckt svarar någon ett klart nej. Någon annan svarar: Jagvet inte, det beror på omständigheterna och på om marinen får bättre resurser.Motsvarande uppfattning har jag också mött hos människor i min hemtrakt. Det ärexempel på tecken som inger oro för framtiden. Vad gör försvarsministerför att möta denna form av uppgivenhet? Det framgår klart av det svar jag fåtti dag att det inte är mycket. Det föreligger risk för att denna uppgivenhet istället förstärks. Marinen får inga nya resurser, kränkningarna fortsätter ochvi visar inför öppen ridå att vi inte kan skydda våra gränser på ett fullgottsätt. Vi har en ubåtsjaktstyrka för att försvara kuststräckanmellan och . Den viktiga länk som utgör försvenskt försvar och för att vi skall kunna bibehålla ett oberoende gentemotvår omvärldförsvagas av den socialdemokratiska politiken. Socialdemokraterna sviker ocksålöftet om en rimlig beläggningssituation för . Jag vill därför ställa följande kompletterande fråga tillförsvarsministern: Vad tänker försvarsministern vidta för åtgärder för attstärka vårt försvar, så att den typ av uppgivenhet som jag givit exempelpå elimineras? Om fortsatt byggande av örlogsfartyg vid 41 (): Tack för svaret. Låt mig påminna om att försvarsministernhar ett säkerhetspolitiskt ansvar, och att varvet i finns med där idet sammanhanget. Låt mig också säga att ett förstärkt ubåtsskydd inte endastär liktydigt med fler fartyg. Det sade försvarsministern , och det vet vi. Det är emellertid förfärligt svårt att jaga främmandeubåtar, om man inte har just den plattform som fartyg utgör. Det är faktisktför närvarande omöjligt att jaga mer än en ubåt eller att jaga på mer än ettställe. Det krävs ytterligare resurser för att vi skall kunna jaga ubåtar påtvå eller flera ställen . Inkräktaren och den främmande makten tardess värre inte hänsyn till våra begränsningar - därav behovet av fler fartyg. Eftersom försvarsministern var så knapphändig i sitt svar,åtminstone till mig, och hänvisade till industriministerns kommande svar på eninterpellation, ber jag att fä komma med ett par ytterligare frågor som skullekunna medföra en komplettering från försvarsministerns sida. Eftersom framtidenför är äventyrad, frågar jag om försvarsministern har övervägten annan prioritering av de anslag som finns eller beträffande denmaterielbeställning som man kan tänka sig vid marinen. Det går att omprioritera. Har försvarsministern, mot bakgrund av den hotfullasituationen för varvet, övervägt att komma med förslag om ytterligare anslag?Vi moderater ställer upp. I vårt krav inför försvarsbeslutet begärde viytterligare 2,5 miljarder. Därmed täcker vi en del av detta behov, som det ärabsolut nödvändigt att täcka för att vi skall kunna klara bl. a. ubåtsjakten. Jag vill påpeka förherr att just marinen fick mycket stora resursförstärkningar i detsenaste försvarsbeslutet. Det torde stå klart för , om han ger sig tidatt studera propositionen och beslut i frågan. 43KARL-GOSTA (): Marinen har i varje fall inte tilldelatsnågra nya fartyg enligt det beslut som fattades i här . Prot.1987/88:7 har vi kunnatkonstatera den ena kränkningen 15 oktober1987 efter den andra. Vi har också kunnat konstatera att vi inte harkunnat utöva , , j ubåtsjakt under semestertid. Därförhar varken regeringen eller majoriteten Omverksamheten med o o j ,, .. j , i riksdagentagit fullt ansvar och fattat ett godtagbart försvarsbeslut. lekmannanamnder/sty- o o o b , j... inte förenligt med vårneutralitetspolitik att vi inte på ett fullgott sätt kan Jag vidhåller krav på ytterligare utökningav antalet fartyg för ubåtsjakt. På det sättet skulle också den allvarligasysselsättningssvackan vid , som blir aktuell från 44 (): Jag konstaterar att försvarsministern inteens antydde att han ville försöka svara på mina hövliga frågor. Jag skalldärför ställa ytterligare en fråga: Vill försvarsministern överväga att ge Karlskronavarvetchansen att vara med om den beställning av broar till armén som är aktuell, istället för att lägga beställningen utomlands? Jag vill påminnaförsvarsministern om att marinen består av flottan och kustartilleriet. Det ärkustartilleriet som har fått de pengar som försvarsministern tycker utgör enså stor resursökning. Det finns mycket att säga i detta ärende. Tiden för dessafrågor är ytterligt knapp, åtminstone för frågeställaren. Jag hoppas ändå attdetta skall hålla frågan aktuell. Det är jobbigt för , men detvarvet måste vi ha kvar, om vår alliansfria säkerhetspolitik skall ha ettreellt innehåll. Överläggningen var härmed avslutad. 16 § Svar på fråga 1987/88:34 om verksamheten medlekmannanämnder/ styrelser inom försvaret har frågat mig om jag ärberedd att vidta åtgärder för att permanenta verksamheten med lekmannanämndereller styreLser inom försvaret. I propositionen om ledningen av den statliga förvaltningen(prop. 1986/ 87:99) redovisade civilministern, efter samråd med mig,överväganden och förslag rörande lekmannastyrelser i försvarsmaktens centralamyndigheter. I försvarsbeslutspropositionen (prop. 1986/87:95) anmälde jag minavsikt att återkomma till regeringen i fråga om lekmannainflytandet iförsvarsmaktens regionala och lokala myndigheter, efter det att hadebehandlat verksledningspropositionen. hade inget att erinra mot vad civilministernanförde i verksledningspropositionen. Jag räknar med att i 1988års budgetproposition kunna redovisa för regeringensställningstaganden till lekmannainflytandet i försvarsmaktens regionala ochlokala myndigheter. 46 (): Jag tackar försvarsministern för svaret påmin fråga. Låt mig 52 bara säga att försöksverksamhetendå det gäller lekmannastyrelser och lekmannanämnderhar varit positiv. Arbetet har aktivt underlättats i frågor som berörtsamarbete mellan kommunen och förbanden i kommunen. Jag kan konstatera attförsvarsministern i svaret säger att han ämnar återkomma i nästa årsbudgetproposition. Det är positivt. Låt mig bara uttrycka förhoppningen attdet skall leda till någon form av permanentning av försöksverksamheten,eftersom denna verksamhet fungerat så bra. Överläggningen var härmed avslutad. Omförbudet mot användning av stråförkortningsmedel 17 §Svar på fråga 1987/88:36 om förbudet mot användning av stråförkortningsmedel har frågat mig om jag kangarantera att de spannmålsprodukter vi nu tvingas importera på grund av denuppkomna bristsituationen inte är behandlade med stråförkortningsmedel. Förbudet mot användningen av stråförkortningsmedel gällertill , i avvaktan pä en rapport från expertgruppen för lägreintensitet i jordbruket. Gruppen skall vara klar med sitt arbete senast den 31oktober . Förbudet motiveras bl. a. av att kemiska restsubstanserfrån stråförkortningsmedel har kunnat konstateras i livsmedel.Stråförkortningsmedlen är också strategiska när det gäller att bidra till denhöga intensiteten i jordbruket och därmed till försurning och övergödning avmark och vatten. Det är riktigt att vi kommer att få en bristsituation i årför vissa spannmålsprodukter. Det är framför allt i fråga om råg som det bliraktuellt med import. Årets skörd blir låg, och kvaliteten är dålig. Förbudetmot stråförkortningsmedel uppges inte ha spelat någon roll för skördeutfallet,med de extrema väderleksförhållanden som har rått. har erhållit ytterligare resurser för attfrån utvidga kontrollen av spannmål. Inom verket sker nu enmetodutveckling En metod har tagits fram för analys avstråförkortningsmedel. Det kommer således att vara möjligt att kontrolleraimporten från årets spannmålsskörd, bl. a. med avseende påstråförkortningsmedel. Samma krav som på svenskt spannmål skall med"iakttagande av internationella regler ställas på importen av spannmål. 48 (): Jag tackar jordbruksministern för svaret. Av svaret framgår att det inte kan garanteras att deimporterade spannmålsprodukter som vi får ta emot inte har behandlats medstråförkortningsmedel. Faktum är att importerat spannmål över huvud taget inteundersöks , i syfte att mäta halten av restprodukter från stråförkortningsmedel. I ett svar som jag har fått från livsmedelsverketsägs att säkra analysmetoder ännu inte har utarbetats fullt ut i . Detär tvärtemot vad anger i sitt svar. Ingen kontroll sker avimporterad spannmål i vad gäller dessa kemikalierester. Omförbudet mot användning av stråförkortningsmedel förbudetmot stråförkortningsmedel för det svenska jordbruket. Det varfel tidpunkt, ansåg vi i . Rågen var redan sådd, gödslad och förbereddför behandling med stråförkortningsmedel. Genom att inte ge bönderna en rimligchans till omställning kunde dessa inte påverka sin egen situation utan hargjort stora ekonomiska förluster. kan jag konstatera att detsvenskaste av svenskt, nämligen knäckebröd, nu tillverkas i huvudsak avimporterad spannmål, som med största sannolikhet har behandlats medstråförkortningsmedel i höga doser och dessutom troligen behandlats med andramedel som också är förbjudna i . Därför vill jag fråga : Avserjordbruksministern att verka för att bönderna skall kompenseras för deekonomiska förluster som de har drabbats av på grund av regeringens agerande?Vilka åtgärder tänker regeringen vidta för att förbättra kontrollen avimporterad spannmål? Jag är litet förvånad över av regeringens beslut, som också finns i frågan. Det är verkligen attsvänga fort. krävde ju att utvecklingen skulle stoppasoch att ytterligare användning av dessa medel skulle hindras . skallman ha respit - nu har det gått för fort. Då var det "" somgällde. Då sade ingenting om att man skulle ta det lugnt. Och närregeringen väl hade beslutat om förbud mot stråförkortningsmedel, hade viglädjen att få läsa i reservation i jordbruksutskottets betänkande noterade med tillfredsställelse att regeringen hade fattat beslut om förbudmot användning av stråförkortningsmedel. Och det måste väl ändå vara det mestauktoritativa uttalandet - det som ordförande i utskottet gjorde ochsom återfinns i handlingar. Då var det inte tal om att kritiseratidpunkten, utan då noterade man beslutet med tillfredsställelse. Då var viöverens. Är miljöengagemang verkligen så svagt att mansvajar snabbt när en producentopinion kommer i gång mot miljökrav som ärberättigade? Är det därför som genom -som i sin fråga säger att hon talar för räkning-nu vill rikta kritikmot tidpunkten, trots att vi var överens ? Står ni inte fastare när detgäller miljöengagemanget? Det hoppas jag att ni gör. Vidare är det inte, , något nytt att manimporterar råg. Det lät på anförande som om det vore någotunikt som sker, men det har ju tvärtom också tidigare importerats mycket rågtill knäckebröd. Det beror i sin tur på att råg är en känslig gröda, vilkendåliga år som detta inte går lika bra som annan spannmål. Också det är välkänt. Min taletid är nu ute, och jag villdärför beträffande kontrollen bara framhålla att jag står fast vid det som sägsi svaret. Det har utvecklats en metod som möjliggör en kontroll på dettaområde. 50INGBRITT IRHAMMAR (c): Det är alldeles riktigt, somjordbruksministern här säger, att regeringen och har samma mål när detgäller att minska kväveanvändningen liksom giftanvändning och annankemikalieanvändning inom jordbruket. Men vi framförde genomjordbruksutskottets ordförande kritik mot regeringens sätt att införa förbudet. Det kan alltså intevara något nytt för . Detfinns krav på omställningstider i detta sammanhang, och frågan har avcentern anmälts till för granskning. Vi har alltså enklar och rak linje i denna fråga. har dessutom alltid när det gällerlivsmedel och livsmedelsråvaror krävt att man skall få konkurrera på likavillkor. Det är inte konkurrens på lika villkor när stråförkortningsmedel i dagär förbjudna i samfidigt som import förekommer innan analysmetodernaär klara. Omförbudetmot användning av stråförkortningsmedel Jag menar att inte har någon klar och rak linje. När beslutetkom hälsades det med tillfredsställelse. I riksdagstrycket redovisas ingenreservation mot det i utskottet. har svängt på grund avproducentopinionen. Jagvill fortfarande ställa frågan om inte står kvar vid sittmiljöengagemang. var kravet att förbudet skulle införas, men nupassar inte tidpunkten. Detär nog tyvärr så, , att närhelst ett ingrepp som görs för attförbättra miljön också innebär att man griper in mot användningen av olikatyper av kemiska substanser kommer det att vara besvärande för någon. Det äralltid fråga om en kontinuerlig produktionscykel, och man kan inte i praktikenarbeta för en bättre miljö utan att samfidigt trassla till ritningarna för endel människor. Så är det när det gäller industrin och kommunerna, och det ärnaturligtvis också så när det gäller jordbruket. Manhar nu givit resurser till livsmedelsverket för utvidgning av kontrollen. Detsker en metodutveckling, och man har tagit fram en metod för att analyserastråförkortningsmedel. Det är vidare alldeles riktigt att man måste diskuteradessa frågor internationellt. Vi kan givetvis inte garantera -och jag hardärför inte velat använda det uttrycket - att all spannmål inte ärstråförkortad. Syftet med utvecklingen av den metod som finns är ju skall ställa samma krav på importerad spannmål som på svensk spannmål. Anf.52 (): När vi angav att förbudet skulle införas var det medhänsynstagande till sådana omställningskrav som vi från sida alltidhar ställt när det gäller jordbruksnäringen. Men gick det fill så att man envecka efter jordbruksprisförhandlingarna talade om att förbudet skulle införas.Det kom alltså som en överraskning, efter förhandlingarna. Man gav inte mer för omställningen. En sådan omställningsfid har vi alltidansett vara kort, och det har vi framfört fidigare. Jagvill upprepa den fråga som jag ställde först och som jag för näringens skulltyckte att det var vikfigt att få svar på: Tänker jordbruksministern verka föratt jordbruket skall kompenseras för de förluster som det har drabbats av pågrund av regeringens agerande? Om skatteutjämningen mellan kommunerna Jag vill, som jag har sagt ett par gångertidigare, framhålla att i den mån som de ökade miljökrav som vi ställer kommeratt slå igenom i form av ökade kostnader i jordbruket, får man givetvis ta uppdem i kompensationsresonemang i prisförhandlingarna, på det sätt som hittillshar skett. De prisförhandlingar som hänvisar till gäller juen annan period och PM-index för en annan period. Det har alltså ingen relevansi detta sammanhang. Men i den mån som ett miljövänligt jordbruk blir dyrare ärdet alltså möjligt att ta upp kostnader på grund härav på samma sätt som mantar upp andra kostnader i prisförhandlingarna. Däremot är jag inte alls säker på att ett mer miljövänligtjordbruk blir dyrare. Våra erfarenheter från industrin talar för att det intebehöver bli så. 54 (); Det är positivt att detta kommer att tas upp.Det blir nödvändigt, om man inte skall slå undan benen för den svenskajordbruksnäringen. Jag skulle vilja ge ett annat litet tips, som borde kunnatas upp till övervägande. När det gäller att öka kontrollen av den importeradespannmålen skulle man kunna ta ut en införselavgift på denna, en avgift som isig då skulle kunna finansiera denna nödvändiga provtagning. Jag undrar hurMats ställer sig till det förslaget. Till slut vill jag bara upprepa att vi naturligtvis äröverens om miljökraven inom jordbruksnäringen, att en minskning av gifternamåste komma till stånd. Det gäller då såväl gödsling som övriga kemikalier. Menjag upprepar att det måste vara lika konkurrensvillkor. Det ärrimliga krav att föra fram. Överläggningen var härmed avslutad. 18§ Svar på fråga 1987/88:18 om skatteutjämningen mellan kommunerna har frågat mig om regeringenhar för avsikt att under innevarande återkomma med ett nytt förslag omskatteutjämning som har en stark prägel av regionalpolitiskt tänkande. 56 (): Jag skall be att få tacka finansministern fördet korta men positiva svaret på min fråga. Anledningen till att jag ställdeden här frågan är den stora oro som jag och många andra norrbottningar hyserför de skattehöjningar som såväl som ett flertal av länets kommunerär nödsakade att vidta . Enligt de uppgifter som har lämnats måstelandstinget höja utdebiteringen med . Min hemkommun kan inteheller få balans i budgeten utan är tvungen att höja sin utdebitering med i det Det blir således en höjning med tillsammans ca , somkommuner i andra delar av landet talar om skattesänkningar. Denna utvecklingförsvårar de regionalpolitiska strävandena. Om regeringens förslag ibudgetpropositionen hade vunnit gehör i , hade kommun fått etttillskott på drygt 9 milj. kr. och sluppit skattehöjningar. I stället blev deten kostnad på nästan samma belopp och alltså en differens på 16-17 milj. kr. Det svar som jag nu erhållit är ytterligare ett bevisbland många att regeringen ser allvarligt på de regionala orättvisorna och ärberedd att föreslå och vidta åtgärder för att råda bot på dessa. Jag villuttala min förhoppning om att regeringens kommande förslag inte skall stupa idenna kammare så som det förra förslaget gjorde. Överläggningen var härmed avslutad. Om viss ändring i lagen om hundskatt 19 § Svar på fråga 1987/88:30 om viss ändring i lagen omhundskatt har frågat mig om jag är bereddmedverka till ett avskaffande eller en ändring av bestämmelserna ihundskattelagen att en hund får omhändertas och avlivas om ägaren inte betalathundskatten. Svaret är ja. I likhet med anser jag attbestämmelsen är otidsenlig och avser att lägga fram ett förslag omatt den skall upphävas. 58 (): Jag vill tacka finansministern för svaret på min fråga.Jag är mycket tillfredsställd med svaret. Orsaken till min fråga är att det så sent som varitaktuellt att använda lagen om hundskatt, 11 §. Enligttidningsuppgifter vidhöll företrädare för vederbörande kommundet riktiga i sitt handlande. Jag tycker att det är ett orimligt straff atthunden skall kunna omhändertas och avlivas, om inte hundskatten betalats. Detmåste finnas andra möjligheter till indrivning av hundskatt än att tillämpanågot så drastiskt som hot om avlivning av hunden. Hot om att avliva hundentycker jag inte står i rimlig relation till det brott som begåtts. Mensjälvfallet bör hundägaren betala skatten. Jag är glad över att finansministern är beredd attmedverka till en ändring av lagen. Än en gång tack för svaret på min fråga. Överläggningenvar härmed avslutad. 20 §Föredrogs och hänvisades 1987/88:23till justitieutskottet 21 §Anmäldes och bordlades 1987/88:9 om godkännande avkonventionen om upprättande av det multilaterala investeringsgarantiorganet, m.m. 1987/88:14om ändring i (grov misshandel och grov stöld) 1987/88:18 om fortsatt giltighet avlagen (1952:98) med särskilda bestämmelser om tvångsmedel i vissa brottmål 1987/88:21om ändring i vallagen, m. m. 1987/88:26om ändring i (advokatfrågor) 1987/88:29 om avskaffande av dens.k. äktamakeprövningen vid återbetalning av studiemedel 1987/88:30 med bedömning av denekonomiska utvecklingen 1987,1988 och 1989 22 §Anmäldes och bordlades 1987/88:6Fullmäktiges i förslag om Stiftelsen 1987/88:2 revisorers verksamhetsberättelse för budgetåret 23§ Meddelande om interpellationer Meddelades att följande interpellationer framställts den13 oktober 1987/88:44 av () tillutbildningsministern om svenskundervisningen för invandrare: Det extra anslag som' tilldelatsSFI-undervisningen förslår inte på långa vägar. Detta redovisas i enforskningsrapport gjord av på statsvetenskapliga institutionen iLund. Ca 56 000 fimmar är en ren brist i kommunerna och 1 400 invandrare står ikö för att få undervisning, visar en enkät gjord av samma forskare. Att det tilldelade timantalet fill grund-SFI inteär tillräckligt har länge stått helt klart. Folkparfiet har vid ett flertaltillfällen påpekat detta i . I den ovannämnda forskarrapportenkonstateras nu att det finns en överinskrivning på . Tilldelningen av medel för grund-SFI sker efter hur mångainvandrare som var kyrkobokförda i kommunen året innan. har detskett en ökning av antalet invandrare som är berättigade till SFI i och med detstörre antalet flyktingar. Kommunerna har inte haft någon chans att få pengarnaatt