prot · GB0947 · 1987-12-31 00:00:00 — En litenpoäng firins det dessutom i sammanhanget; Vilka var i opposition mot detbeslutet och ville ha en helt fri privatläkaretablering? Jo, det varsocialdemokraterna! Jag tror fortfarande aft det finns möjlighet till en annanregering . För många slagord nu kan fp och m få äta upp då! 89 (): Då avser jag att infe säga någonting mer. Överläggningen i detta ärende var härmed avslutad. (Beslut fattades efter debatten om näringsufskotfetsbetänkande 10.) Kammaren övergick till aftdebattera näringsufskotfets betänkande 10 om ändringar i reglementet förallmänna pensionsfonden. 90STEN (); Ett litet steg för socialdemokraterna - menett stort steg för socialisterna. Det blev innebörden av riksdagsbeslutet den21 om löntagarfondernas införande. Man har från socialdemokraternas sida försöktatf ge sken av att fondbeslutef var "steget" och atf fonduppbyggnadenskall vara avslutad . Men redan nu tas nya steg på vägen vänsterut - motdet socialistiska samhället. Denproposifion som vi nu behandlar innebär aft socialdemokraterna aviserar att man vill brytamot principen att AP-fpndens medel inte får användas för aktieköp. Därmedbekräftar socialdemokraterna i prakfisk politisk handling att talet om detenda, unika "steget" inte var trovärdigt. Ävenpå en annan punkt bekräftas samma sak. Den socialisfiska majoriteten inäringsutskottef ansluter sig nu till regeringens uppfattning aft det inte börinföras direktval till fondstyrelserna. Jagvill därför påpeka att finansministern skrev följande i sin löntagarfondsproposition(prop. 1983/84:50, s. 53): "Mot bakgrund av de tankar som bär upp detförslag som jag nu presenterar finns det starka skäl att utse ledamöterna ifondernas styrande organ genom direkta val." Finansministernanvände orden "starka skäl" och förespeglade därmed allmänheten attdet skulle bli allmänna val till fonderna. vet vi vad det löftet var värt.Nu ser socialdemokraterna inga som helst skäl att infria sitt löfte. Och såtorde det förhålla sig med alla fondargumenten. Vad man i själva verket sysslarmed är att med skenargument, löftesbrott och tal om "kortsiktigasteg" dölja en strävan som går ut på att bereda marken för ett alltmeromfattande kollektivt ägande av näringslivet. Den vandrar steg för steg mot ett socialistiskt samhälle.Trots ett massivt motstånd bland allmänheten inleddes denna utveckling mot ensuccessiv kollektivisering och koncentration av ägandet i de svenska företagennär man genomtrumfade löntagarfondsbeslutet strax före julhelgen 1983. Detär en händelse, fru talman, som ser ut som en tanke att vi även denna gångbehandlar ett förslag äv motsvarande innebörd inför julhelgen. Detta ärende ärdet sista som lagts på kammarens bord inför juluppehållet, pch debatten kommernu på en tidsmässigt ansträngd arbetsyecka. Det ligger litet avsymbolisk bekräftelse i detta att anhängarna inte med något större engagemangvill försvara idéerna. Dennya fondstrid som redan börjat gäller regeringens förslag att AP-fonderna skallfå utökade möjligheter att placera pengar samt avisering-en om förslag att enfemte AP-fond skall bildas med uppgift att köpa aktier i börsnoterade företag.Tillsammans med löntagarfonderna skulle därmed AP-fonderna snabbt skaffa sigkontroll av hela börsvärdet. Menapfiten är större än så. Ledande LO-företrädare, bl. a. , har antyttatt man från fackets sida gärna skulle vilja överta det inflytande som skullekunna följa av allemansfondernas:och, försäkringsbolagens börsportföljer. Dåkan det, som civilekonomen har visat, bli möjligt för facket attbehärska en andel som översfiger. Detinrtebär att fondkomplexet växer: Sydfonden, Mellanfonden, Östfon-den,Västfonden, Nordfonden och fjärde fondstyrelsen,skulle få sällskap avytterligare ett organ för inflytande över näringslivet. Dessa sju olikafondstyrelser kan i samverkan bli majoritetsägare i börsnoterade företag. Ytterligaremiljarder görs tillgängliga för att fackföreningsfunktionärer och politikerskall kunna handla på börsen med pengar som inte är deras egna. Fler småföretagkommer sannolikt att bli uppköpta med fondpengar. Förslagetom en ny fondstyrelse är ett medvetet steg i riktning mot ett mer socialistisktSverige. En sådan utveckling är synnerligen allvarlig. Ökad polifisk kontrollav näringslivet kommer aft härnma tillväxten och försvaga den svenska ekonomin. Prot..1987/88:47 Så länge som socialdemokraterna har socialismen inskriveni sitt partiprogram måste vi räkna med att den successivt förverkligas. Vadman söker är dé rätta metoderna för "produktionsmedlens överförande isamhällelig ägo", metoder som man tror infe i onödan skall utmanaväljaropinionen. Det var därför som man vid ett sent nattplenum på höstenspartikongress putsade upp de aktuella formuleringarna i sitt partiprogram. Ochdet är därför som man vill framställa det nya steget som så harmlöst sommöjligt. Fakta är ändå att nya miljardbelopp skulle komma aft användas varje årför att överföra enskild egendom i polifiska händer. Detta faktum kan inteundanröjas genom ett diffust retoriskt fal om ökad "ekonomiskdemokrati". I socialdemokratiskt språkbruk nyttjas nämligenbenämningen "ekonomisk demokrati" som en synonym för ökat kollektivtägande och inflytande. Ekonomisk demokrati antas råda om ett fåtalfackföreningsförefrädare och andra folkrörelserepresenfanter sitter i ettsfyrelseriim och fattar beslut om enskilda företags framfid. Så vill socialdemokraterna genomföra sitt polifiska mål -socialism. Vid en presskonferens fick partisekreteraren frågan om ekonomisk demokrati och socialism var samma sak. Han svaradeja och fortsatte: "Om vi bibehåller de viktigaste institutionerna isamhället, då skall vi steg för steg kunna gå vidare så att även det ekonomiskalivet inlemmas i demokratin." Ett avdessa steg återfinns i den nu föreliggande propositionen. Jag skall ge ännu ett exempel på socialdemokraternasbristande trovärdighet i deras argumentering för fondsocialism. yttrade sig över löntagarfondsförslagefpåpekade de borgerliga partierna att en rad börsförefag skulle komma aftdomineras av fondstyrelsernas ägande och atf en stor del av fondmedlen skullekomma aff satsas på mer eller mindre nödlidande företag, t. ex. förlustförefagmed en förstelnad struktur. Socialdemokraterna skrev då i sin avvikande mening:"Näringsufskoftefs bedömning är att ingendera av dessa eventualiteterkommer att inträffa." vet vi atf fonderna har en lång rad misslyckandenbakom sig. Jag behöver bara nämna exemplet Kätting för att påvisaihåUghefen i argumentationen. skall enligt den idé som aviserats i proposifionenfjärde AP-fonden framöver liksom löntagarfonderna få handla med köp- ochsäljopfioner på aktier. Detta är ett riskfyllt instrument, vilket den senastetidens händelseutveckling har visat. Med löntagarfondernas oprofessionellaledning finns det sannolikt stora risker för atf fondernas fillgångar kommer ifara. Som jag påpekade i debatten om de kollektiva sakförsäkringarna utgörFolksams misslyckanden en klar varningssignal. Hur man där har handskats medförsäkringstagarnas pengar har också med rätta kritiserats mycket skarpt avförsäkringsinspekfionen. styrelseordförande är LO-ordföranden , och det är samme person som ursprungligen beställde löntagarfondsförslagef.Han står också i spetsen för de beställningar som har lett fill aviserandet avden . Det fagra talet om löntagarfonderna som garanter förlångsikfighet och stabilitet på aktiemarknaden bleknade snabbt bort näruppgifter om löntagarfondernas aktieaffärer började komma fram.Löntagarfondsdirek- förernauppvisade precis det klippbeteende som LO-ordföranden och andra ledandesocialdemokrater så ofta fördömer. Löntagarfonderna har i snabb takt sålt ochköpt stora aktieposter. Jag vill bara peka på inhoppet i som ettexempel. De nya regler som föreslås i propositionen ger AP-fondernanya möjligheter atf köpa mark, fasfigheter och aktier i fastighetsbolag som är enskilt ägda. Fasfigheter skall fondstyrelserna få lov att köpa dels direkt,dels genom särskilda akfiebolag som bara förvaltar fastigheter. Förutomfasfigheter skall fondstyrelserna även kunna köpa andra fasta fillgångar som t.ex. hamnar och kraftverk. Det är även möjligt att fondstyrelserna etablerar sigsom skogsägare. Fondstyrelserna skall få köpa fast egendom fill ett värdesom motsvarar av fondstyrelsernas fillgångar. Det innebär atfförsfa-fredje fondstyrelserna kan komma att köpa fastigheter för ca 14miljarder kronor. Aft äga fastigheter innebär aft man tar ett aktivt ansvarför egendomen. Även om regeringen förutser aff förvaltningsbolag kommer affförvalta fastigheterna, återstår likväl ett ägaransvar som fondstyrelserna intehar förutsättningar för. AP-fondens inträde på fastighetsmarknaden kommer att medförahöjda fastighetspriser. Det finns vidare en risk för atf fondstyrelsernaengagerar sig i fasfighetsprojekt av polifiska skäl. Ett annat förslag i propositionen går ut på aft de freförsta AP-fonderna skall få utnyttja av det förvaltade kapitalet till s. k.direktlån. Detta förslag kommer otvivelaktigt atf påverka kreditmarknaden ochde institutioner som verkar där. Lånen är tänkta för stora företag, som skullekunna ge ut obligationslån. Några krav på säkerhet för lånen ställs infe iregeringens förslag. Fondstyrelserna skall inte på något sätt överta bankernasroll eller bedriva bankverksamhet. Om fondstyrelserna skall ge direkflån, ändras också derasverksamhet betydligt. Det kommer aft ställa ökade krav på bl. a. kredit- ochsäkerhetsbedömning. Placeringen av pensionsfondsmedlen har präglats av en höggrad av säkerhet. Möjligheterna att lämna direkflån kan komma aft undergrävadetta. Regeringens förslag bidrar även på denna punkt till atf utvidgafondstyrelsernas inflytande över näringslivet. Låt mig övergå fill insynsfrågorna, som jaginledningsvis berörde. Jag kunde bl. a. konstatera aff man nu - så här långtefter löntagarfondsbeslutet - slutgiltigt vill begrava vallöftet omdirekta val fill fondstyrelserna. Regeringens särskilde utredare för att direkta val till fondstyrelserna inte skall införas. Hanframhåller att med sådana val skulle ledande företrädare från bl. a.fackföreningsrörelsen riskera atf bli utestängda, understryker i ställetparlamentarismens viktiga roll. Han skriver; "I sådana frågor fungerarparlamentarismen med bistånd av offentlighetsprincipen effektivt." Regeringen måste ha insett hur förödande dennaargumentafion egentligen är. Regeringen och de socialdemokratiska fondstyrelsernahar försökt Fondkanslierna hindrar allmänheten och pressenfrån att fa del av de handlingar som de enligt gällande lag har rätt atf se.Löntagarfondernas ledningar vill infe att alla skandaler kring fondernasaktieaffärer skall bli kända. Omsocialdemokraterna verkligen har förtroende för löntagarfondernas verksamhetborde man tillse aft allmänheten, pressen och fick ordentligamöjligheter atf följa de affärer som löntagarfonderna ägnar sig åt. Detbör noteras' att regeringen i propositionen avvisar förslagen från riksrevisionsverketom aff inrätta en särskild nämnd som skall granska de ohka fondstyrelsernashandhavande av anförtrodda medel. har med oro noterat atfsåväl fondstyrelserna som revisorerna gjort olikartade tolkningar avreglementet för allmänna pensionsfonden. Det gäller bl. a. så viktiga saker somplaceringsmöjlighefer och likviditefshåll-ning. Riksrevisionsverketnoterar atf i motsats till de fiesta andra aktörer på de finansiellamarknaderna är inte fondstyrelserna inom AP-fonden underställda någottillsynsorgan. Verket konstaterar vidare atf inte heller regeringen utövar endirekt tillsyn över fondstyrelsernas verksamhet. Detär därför anmärkningsvärt att regeringen avvisat förslaget om en särskildnämnd, speciellt med tanke på att regeringen, föreslår utökadeplaceringsmöjligheter för fondstyrelserna. Om de förslagen bifalls kommer deproblem redan noterat att bli mycket besvärligare. Regeringen borde främst ägna sig åt åtgärder som ökar tillväxten i densvenska ekonomin. föreslår man i stället åtgärder som kommer att minskatillväxten. Varje ökning av den politikerstyrda ekonomin, som i detta fall enutvidgning av fondkomplexet, minskar effektiviteten och framtidstron inomnäringslivet. Den socialdemokratiska politiken på dessa områden hotar verkligenframtidens pensioner. Allerfarenhet visar att enskilt företagande byggt på privat ägande inom ramen fören marknadsekonomi är det oslagbart bästa systemet för aft skapa det högstavälståndet för ett lands invånare. Detär svårt och rent av omöjligt aft tillräckligt överblicka de krav som framtidenoch utvecklingen ställer. Det gör att endast det system som tillåter enmångfald av,insatser, idéer, försök och experiment - och som snabbt förkastardet odugliga, men premierar det dugliga, är det som ger den största välfärden. Näringspolitikmåste för att vara fill nytta inriktas på aff främja de allmännaförutsättningarna och den miljö där näringsliv utvecklas och nyaarbefsfillfällen skapas. En näringspolitik som i stället skapar regleringar,påbud och pålagor, näringsförbud, efableringskonfroll, skattesubventioneratoffenfiigt företagande, allt detta i kombinafion med.den framväxandefondsocialismen och fillsammans med en förvuxen och hämmande offentlignäringslivsplanering, kostar och tär, men skapar inte självbärande jobb.Offentiigstyrt och reglerat näringsliv skapar skyddade verkstäder, där varjejobb kosfar skattepengar i stället för atf ge inkomster till den enskilde ochskatt till kommun och stat. Detsvenska näringslivet har gång på gång vädjat till regeringen att undvika enfortsatt uppslitande strid i fondfrågorna. Tveklöst står landefs näringsliv införstora utmaningar under 1990-talef. Näringslivet i vårt land måste få arbetsrooch slippa känna sig hotat på hemmaplan - av det egna landefs politiker. De borgerliga partierna har upprepade gånger slagit fastatf löntagarfond-styrelserna bör avskaffas; det kravet kvarstår med oförminskadskärpa. Tillskapandet av en ny fondstyrelse liksom de övriga förslag sominnefattas i proposifionen och som moderata samlingspartiet tar avstånd ifrån ipartimotionen skulle vara nya steg i motsatt riktning. Ägandet i näringslivetskulle bli ytterligare institutionaliserat, och staten skulle få ytterligareinstrument för maktutövning gentemot företagen. Planerna på bl. a. en femtefondstyrelse bör alltså och definitivt skrinläggas. Vi avvisar därför, fru falrnan, i våra reservationerpropositionens förslag på alla dessa punkter. Jag ber atf få yrka bifall tillreservafionerna nr 2,4,5,9, 10, 11, 13, 14, 16, 17 och 19. 91LARS DE (): Det svenska näringslivet står sällsynt enigt isitt motstånd mot löntagarfonderna, som allmänt betraktas som tillskapade föratt med företagens egna pengar smygsocialisera våra industriföretag. Vi ifolkpartiet anser därför i likhet med de andra icke-socialistiska partierna,aff löntagarfonderna bör avskaffas så snart de politiska förutsättningarnahärför föreligger. I avvaktan härpå vill vi inte godkänna någon som helstutvidgning av fondernas resurser eller befogenheter, vilket vi givit uttryckför i reservationerna 11, 14 och 15. Vi avstyrker där att löntagarfondernaskall få handla med opitioner, förvärva andelar i kommanditbolag eller placeralikvida medel på ett stort antal sätt. Vi är alla överens om aft det behövs ett ökat sparande iSverige. Folkparfiet hävdar dock, att ökningen av sparandet bör äga rum i hushållen och inte i kollektiva fonder hos det allmänna. Via aktieägande -ibland tillsammans med andra offentliga fonder, varigenom man kringgår de procentuella begränsningar som gäller - och via lån kan fonderna få en orimlig maktställning i samhället. Ytterligare en AP-fond, den femte, som förutsätts få ytterligare pengar, skulle förstärka denna maktställning på ett för ett icke-socialistiskt parfi oacceptabelt sätt, vilket vi påpekar ireservafion 2. Av samma anledning avstyrker vi - fillsammans medmoderaterna - i reservafion 4 att ge fonderna rätt att lämna direktlån utanborgen till bolag och föreningar. "Den som lånar tillräckligt mycket avnågon, har skaffat sig en partner", säger ett ordspråk. Men om en sådan"partner" är en AP-fond, innebär detta en icke önskvärd utvidgning avfondernas maktsfällning i näringslivet. Det kan vara ett avsevärt handikapp att första-tredjeAP-fonderna ej i sin kapitalförvaltning får förvärva fastigheter. Dessa gervisserligen en låg avkastning men inflationssäkrar ofta kapitalet genom en storvärdestegring på . 1 reservation 6 har tillstyrkt sådanförvärvsrätt men ej gått med på att dessa fonder skall kunna läggasig till med fastighetsvärden genom aktieköp i fastighetsbolag medbolagsordningar med Sådana bolag skulle - anser vi - lätt kunna utnyttjas för andrasyften än atf värdesäkra kapital som fonderna förvaltar. Däremot har vi ingen invändning mot atf fond - ellerfonder - som ensamma eller fillsammans förvärvat fastigheter låter förvaltadessa genom helägda dotterbolag. har begärt aff få öka sinaplaceringsmöjligheter i utländska värdepapper från , vilket utskottetavstyrkt. 1 reservation 8 har - tillsammans med -föreslagit aff fonden tilldelas begärd limit om . Det ökar fondensvärdesäkrings- och riskspridningsmöjligheter och kan bli värdefullt vidsatsningar i nya "fransnafionella" företag av typ . Med fyra AP-fonder och fem löntagarfonder, styrdaav komplicerade riksdagsbeslut och kompletterande regler, har tolkningen av vadfonder får och inte får göra blivit svår. Detta framgår bl. a. av att olikafonder tolkat en del regler på helt olika sätt. I reservation 19har vi hävdat, aft ett frän RRV härstammande förslag om en av gällande regler bör utredas. Jag yrkarbifall fill reservationerna 2, 4, 6, 8, 11, 14, 15 och 19. 92 (); Med hänsyn till kammarens tidsbrist skall jagförsöka begränsa mitt anförande. I långtidsutredningen skisseras en oroväckande finansiellutveckling för ATP-systemet. Det finns anledning att se allvarligt på detta. Enligt utredningen kommer sparandet drastiskt att minska iAP-fonderna . Pensionsutbetalningarna kommer att växa snabbare änavgiftsinkomsterna. De samlade AP-fondernas förmögenhet kommer att minska.Detta trots den optimistiska bild som tecknats av reallöneutvecklingen. Därförförväntas AP-fondens överskott bytas i underskott . Det finns flera orsaker till den här dystra prognosen, bl.a. den lägre pensionsåldern och högre medellivslängd. ATP-systemet förvaltar en avsevärd förmögenhet. De samladetillgångarna uppgår till . Det är långt mer än vadden svenska börsen förvalfar. Avkastningen på kapitalet har en stor betydelse förAP-sysfemet som helhet. En ökad avkastning på fram till 1995inbringar mer fill ATP-systemet som helhet än ett helt års ATP-avgiff. Därförär det av största vikt att en hög avkastning kan upprätthållas för atf undvikaavgiftshöjningar. I proposifionen, som utskottets majoritet helt ställt sigbakom, men där har ett antal invändningar, föreslår regeringen en radändringar av placeringsreglerna för AP-fonderna. Syftet är att ökaavkastningen. är i princip positiv till att AP-fondernasplaceringar skall ge bästa möjliga avkastning. Det är viktigt, inte minst föratt hålla ATP-avgiften på en så låg nivå som möjligt. Men placeringarna avfondernas kapital måste ske på ett sådant sätt att det inte leder fill oönskadeeffekter på andra områden. Det är därför som vi bl. a. tagit upp frågan om dengeografiska fördelningen av fondernas kapitalplacering. I proposifionen aviseras tanken på en femte fond. Dessatankegångar avvisar vi från . Och vi gör det gemensamt med folkparfietoch i en reservafion. finns det, som det har sagts tidigare i debatten,redan fiera större aktörer med rätt att investera i akfier. Löntagarfondernaräknar jag då in bland dem. Tillsammans med en femte AP-fond skulleAP-fondssystemet inom en snar framfid kunna kontrollera en stor del avbörsvärdet. Det vore fel. Från sida anser vi aft näringslivet i störreutsträckning skall baseras på enskilt ägande. Insfitutionellt ägande i privateller offentlig regi inverkar negativt på effektiviteten i ekonomin.Ytterligare en fond skulle förstärka det insfitufionella ägandet. Det är mot den här bakgrunden som vi inte kan acceptera enytterligare storplacerare på börsen i form av en femte fond, om intelöntagarfonderna samfidigt avvecklas. accepterar AP-fondernas rätt fill förvärv av fastegendom. Det kan bli ett värdefullt komplement fill redan nu tillåtnaplaceringar. I det sammanhanget vill vi betona att AP-fonderna inteanvänder sina placeringar i fastigheter så att det uppstår allvarligakoncentrafionseffekfer. Det har vi redan nog av i det här landet. Riktmärketför placeringarna måste vara en balanserad geografisk fördelning. Fjärde AP-fondens begäran aft få utökauflandsplaceringarna från nuvarande till tycker vi i bordetillstyrkas. Jag förstår inte rikfigt regeringens och socialdemokraternasståndpunkt i den här frågan. Argumenten för att motsätta sig en höjningförefaller mycket bräckliga. Målet med AP-fondens placeringspolitik måste vara afferhålla en god och säker avkastning på pensionssparandet till minsta möjligarisk. Och ett sätt att åstadkomma det är att sprida aktieplaceringarna fillflera länder. På det sättet kan en betydande riskminimering åstadkommas. Avslutningsvis några ord om löntagarfonderna. är motståndare till kollekfiva löntagarfonder.Därför har vi föreslagit att löntagarfonderna skall avvecklas. Argumenten fördet är välkända och jag har ingen anledning atf , på höstsessionens sistaarbetsdag, upprepa dessa. Därför yrkar jag bara, kort och gott, avslag på alla deförslag som gäller löntagarfondernas möjligheter atf placera medel ikommanditbolag, köp-och säljopfioner samt i andra värdepapper. Jag ber atf få yrka bifall fill dereservationer som ledamöter i näringsutskottef har undertecknat. 93LARS-OVE (vpk): Regeringens huvudinriktning i förslaget ipropositionen om allmänna pensionsfonden är aff uttrycka hela fondsystemefs,inkl. löntagarfondernas, beroende av finans- och kapitalmarknaden. Förslagetinnebär ökat utnyttjande av kapitalriskinstrumentef, optionsmarknaden. Man villockså inrätta en femte AP-fond. Motiven är i huvudsak tvä. Dels vill man tillföranäringslivet riskvilligt kapital, dels vill man tillföra ATP-systemet resurser. Vi från vpk anser att förslagen går i felaktig riktning.Därför avvisar vpk att och löntagarfonderna skall få möjlighetatf använda sig av riskkapitalsinstrument. Beträffande förslaget i propositionen om direktval villjag bara säga att vpk inte har motionerat; I ett fondsystem med en mer folklig anknytning och somvore för arbetarrörelsen riktigare skulle vi naturligtvis ha ett helt annatvalsystem. I stället för regeringens inriktning föreslår vpk en heltannan ufvecklingsin-riktning för fondsystemet. bör förändrasfrån atf inneha aktier i privafkapifalistiska företag till att användas i församhället inifierade projekt, investeringsprogram t. ex. Löntagarfonderna böromvandlas fill samhällsfonder och bl. a. användas för aft befrämjasamhällsekonomiska mål, främja regional balans, stödja lönfagarkollekfivaföretag, nyasamhälleliga industrier och motverka transnationalisering ochindustriutflyffning. Vpk avvisar alltså tankarna på aft AP-fonderna skallutvecklas till samma spekulationsplacerare som SPP och andra försäkringsbolag. Skandalerna i-Folksam och i ,är jubekanta, och finns knappast en bank med litet anseende som inte förloratstora belopp på riskkapitalmarknaden och optionerna. När vi diskuterar dessa frågor finns också skäl att erinraom när inrättades. Då knöts vissa förhoppningar till den. Denskulle kanalisera riskvilligt kapital till näringslivet genom förvärv avakfier. Härigenom skulle man, sades det i den allmänna debatten, dels ökasysselsättningen, dels låta samhällets och löntagarnas infiytande över näringslivetväxa. Det knöts stora illusioner fill . Den skulle t.o.m. ändramaktförhållandena i samhället. Från borgerligt håll gjordes som vanligtgällande atf förslaget öppnade dörren för långtgående politiskt betingade ingreppi svenskt näringsliv. Men ingenting av detta har blivit verklighet.