prot · GB09119 · 1987-12-31 00:00:00 — När jag 1979 kom till var en av de frågor somjag engagerade mig i just frågan om läkartillgång och en rättvisläkarförsörjning. När jag nu kommer att lämna den här församlingenkan jag konstatera att situationen, trots alla debatter vi haft här i kammarenunder alla dessa år, inte har blivit bättre. Tvärtom har antalet platser iläkarutbildningen minskat. Vi har fidigare i vår diskuterat åtgärder för enbättre läkarfördelning. Därför skall jag inte här och gå in på den frågan. Det står helt klart att utbildning av och tillgång påläkare är viktiga delar i det stora problemet, nämligen svårigheten,förmänniskor i skilda delar av landet att få tillgång fill läkare. Att den härfrågan är under beredning har jag. Krisfina , hört . Bliraldrig frågan färdigberedd? Ett faktum som inte kan tillbakavisas är att en utökadläkarutbildning i är en effektiv åtgärd för att lösa läkarproblemet iNorrland. I betänkandet behandlas inte mindre än nio motioner om en sådanutökning, och de kommer från samtliga partier. VisserUgen skiljer sig buden ifråga om hur utbildningen skall gå till, men. frånsett det anser jag attutskottet har behandlat mofionerna på ett negativt sätt. Resultatet av det hela bUr tydligen en utredning och enprövning. Om jag trots detta allvarliga ämne skall försöka vitsa, så vill jagsäga att det blir en prövning i dubbel bemärkelse för alla människor somdrabbas av läkarbristen. Det måste erinras om att en utökad utbildning integer resultat på kort sikt men väl på lång sikt. Därför är det än meranmärkningsvärt att utskottsmajoriteten vill förhala denna frågas lösning. I utskottsmajoritetens skrivningar finns ocksåformuleringar som kräver en kommentar. Det står bl. a. att de eventuellamerkostnaderna för en flyttning av nybörjarplatser till således börredovisas, så att de kan vägas mot de sociala och regionalpolifiska vinster somen flyttning av platserna kan förväntas medföra. Trots alla vackra uttalanden,som har gjorts , om att läkarproblemet skall lösas, ärsituationen densamma eller kanske t. o. m. försämrad. har en mycketstor chans att kunna behålla de läkare som utbildas i . Räcker det inte medde problem som finns? Varför skall saker och ting göras krångligare än debehöver vara? Skall det verkligen behöva göras avvägningar om merkostnaderkontra sociala och regionalpolitiska vinster? Räcker det inte med det faktumatt målen i hälso- och sjukvårdslagen inte har uppnåtts på ett acceptabeltsätt? Räcker det inte med att påvisa de stora bristerna? I få andra frågor är opinionen lika stark för attskyndsamma åtgärder skall vidtas. Jag kan exempelvis nämna de norrländskalandstingens uppvaktningar hos regeringen. Det förefaller som om det bara ärriksdagens moderater och socialdemokrater som anser att frågan om en utökadläkarutbildning i måste utredas. Jag vill dock icke döma någon på förhand. Vi får se hur deolika partiernas ledamöter röstar om . Men låt mig ändå fråga BarbroNilsson och även - om han hade varit närvarande - hur de skallförklara sitt ställningstagande i utskottet för invånarna i . Det är juen massiv ochenhällig opinion i , företrädd av alla polifiska partier, för en utökadläkarutbildning i . Låt mig avslutningsvis säga att det är anmärkningsvärt att utskottetinte har kunnat enas om ett förslag som, om det genomförs, snabbt för fråganframåt. Jag yrkar bifall till reservation 2 i betänkandet. Anf.46 (): I utbildningsutskottets betänkande 24 behandlas bl. a. frågan omtandläkarutbildningens framtid. Våren1984 beslöt att den grundläggande tandläkarutbildningen vidtandläkarhögskolan i skulle avvecklas. Det var ett beslut som mötte starkkritik och enligt min mening berättigad sådari. Utvecklingensedan 1984 har också visat att kritiken var befogad. Det finns också heltandra förutsättningar för bedömning av tandläkarutbildningens omfattning ochorganisation än vad som förelåg i samband med riksdagsbeslutet om nedläggningav grundutbildningen. Det har redovisats nya fakta beträffandeexaminationsfrekvens, förhållandet mellan utläridskä och svenska studerande,tandläkarbehov och framtida vårdinnehåll. Det är fakta som alla talar för ettåterupptagande av gruridutbildningen i . södra regionen finns ett stort studerandeunderlag, som går förloratför den framtida tandvårdande verksamheten, eftersom de studerande prioriterarutbildning som bedrivs i närheten av hemorten. En undersökning visar att efternedläggningen av gruridutbildningen vid har ingenökning skett av antalet studerande från / vid landets övrigautbildningsenheter. Denna utveckling torde medföra svårigheter förden södra regionen att rekrytera tandläkare. Nuhar det skett en glädjande omsvängning i synen på i har förespråkat en äterupptagning av grundutbildningen i form av entandvårdshögskola med integrerad utbildning för samtliga befattningar inomtandvårdsteamet. Regeringen har tillsatt en utredning för att se över denframtida tandvårdsutbildningen, och utskottet markerar i sitt betänkande en -som jag finner - positiv inställning till , bl. a.genom att understryka att "den pågående utredningen omtandläkarutbildningen skall utgå bl.a. från de personella och materiellaförutsättningar som finns på de fyra orterna med odontologiskfakultet". Äveni ett annat avseende markerar utskottet sin positiva inställning, nämligen närman framhåller att i skall få bibehålla sina resurserbåde /89 och 1989/90, så att har valfrihet när denskall fatta beslut om den framtida tandvårdsutbildningen på grundval av den avregeringen tillsatta utredningens resultat. Detär utmärkt att utskottet gör dessa markeringar. Ännu bättre hade detnaturligtvis varit om utskottsmajoriteten redan nu beslutat att utnyttjaresurserna vid i genom att återuppta grundutbildningeni mindre skala. Jag beklagar att utskottet inte kommit fram till det ställningstagandet. Jag kan försäkrautbildningsutskottets ledamöter och kammaren i övrigt Högreutbildningoch forskning, m. m. .S protokoll 1987/88:119-121 Prot.1987/88:119 , Högreutbildning och forskriing, rn. att det finns en godberedskap, vid för ett återupptagande avgrundutbildningen. Med stort engagemang har personalen vid högskolan byggt uppen mycket fin och omfattande verksamhet med forskning/forskarutbildning ochutbildning av tandhygienister, tandsköterskor och tandtekniker. Högskolan harockså fått status som WHO-center för odontologi. Jag är övertygad om att även utskottsmajoriteten snartkommer att förorda ett återupptagande i av denna utbildning. Så några ord om en fråga som behandlas.i utbildningsutskot tets betänkande 28. . , Ibudgetpropositionen tas frågan upp om ändrat ämnesinnehåll för bl. a. denuvarande professorstjänsterna i ögon- resp. öron-, näs- och halssjukdomar vidLunds universitet, med placering i.Malmö. UHÄ har i samråd med Lunds.universitet och sjukvårdsstyrelsens borgerliga majoritet i föreslagitatt dessa tjänster skall omvandlas och få andra ämnesinnehåll. Detta är förslagsom mött mycket stark krifik från handikapporganisationer och från de fackligaorganisationerna. Detär mot den här bakgrunden tillfredsställande att regeringen och också utskottetgått emot förslaget från den borgerliga majoriteten i när det gällerprofessorstjänsten i ögonsjukvård och. förordat ett bibehållande av dennatjänst. Närdet gäller öron-, näs; och halsprofessuren följer man däremot det förslag somsjukvårdsstyrelsen i har lagt fram, och det tycker jag är mindre bra. Denforskniiig som bedrivs vid Malmökliniken för öron-, näs-och halssjukdomar är avstor ornfattning och hög kvalitet och gäller speciella och unika områden.Forskningen är bl. a. inriktad på praktisk bullerforskning, och sådan harbedrivits i samverkan med verkstadsindustrier i regionen. Forskningsprojektenyid kliniken berör även andra arbetsmiljöfrä-gor, exempelvis andningsvägarnasförsvarsmekanismer gentemot luftföroreningar. Jag beklagar således attregeringen och utskottet inte på denna punkt gått emot det förslag sompresenterats av sjukvårdsstyrelsen i . Det är nu ett enigt utskott sornbiträder regeringens förslag, och det är väl svårt att få kammaren att inta enannan ställning. .Ytterst, menar jag, vilar naturiigtvis ansvaret för att öronprofessuren i Malmöinte kommer att återbesättas på den borgerliga majoriteten i Malmö.Upplysningsvis kan jag säga fill att även ingår i denborgerliga majoriteten i . Med dessa ord yrkar jag bifall till den reservation beträffandetandläkarutbildningen som avgivits av och vpk. Underdetta anförande övertog andre vice talmannen ledningen av kammarensförhandlingar. 47 (): Jag, blandar mig i dagens debatt, beroende på att jag i betänkande 28har en motion, som tyvärr inte fått gehör av utskottet. Den handlar pmidrottens forskning och högre utbildning. Detförslag som regering lagt fram grundar sig på en utredning som påungdomsminister uppdrag gjorts av en partivän till honom vidnamn . Förslaget går främst ut på att - som det förefaller-slumpartat placera ut fyra nya professurer med idrottsanknytning till olikaplatser i landet. Utredningenoch de nu aktuella förslagen i detta betänkande har tidigare kritiserats sönderoch samman av idrottsforskare och andra berörda. Utredningen bedöms av våramest erfarna idrottsforskare vara "ytlig och bristfällig". Det ärförståeligt, eftersom utredning hastats fram . Utredningenhar inte heller skickats ut på remiss till någon. Det är anmärkningsvärt att endemokratisk remissomgång inte gjorts i en. så komplex och viktig fråga somdenna. Destora bristerna vad gäller forskningsdelen skulle ha kunnat undvikas, om mangett sig tid att lyssna på de sakkunniga inom idrottsforskningen som vi har ivårt land. Självklart bojrde t. ex. , universiteten, och riksidrottsstyrelsen ha beretts tillfälle att lämna synpunkter påutredningsförslaget. Att så inte skett visar en förvånande nonchalans mot dessaorganisationer. Enav de föreslagna nya professurerna är en professur i idrottshistoria. Dendebatt som förts bl. a. i visar att kritiken från sakkunnigaäven på denna punkt är förödande. ProfessorRolf vid , som också är direktor församhällsforskning, skriver följande: "Den som verkligen vill göraidrottsforskningen en tjänst bör spola denna utredning. Gör en ny! Låt forskareoch folkrörelsemänniskor komma till tals, och låt inte en ensam byråkrat, om änmed 'rörelseanknytning' sitta och fundera ihop ett förslag över huvudet på allaberörda och utanför den byråkratiska kompetensen," Jag delar dennauppfattning. Detdebattinlägg i vilket utredaren bemöter historieprofessorn lämpar sig inte förcitering i plenisal, men det kan läsas av intresserade i . Jag läste med viss förvåning skrivningen i betänkandet. Utskottet tycksinte anse aft professuren i idrottshistoria är så angelägen. Man föreslår t. o.m. att professuren "bör hållas vakant" i väntan påkompetensuppbyggnad inom detta forskningsområde. Denna skrivning måste förvånahela den akademiska världen! Där får man en ny professur inrättad endast när enbred kompetens och rekryteringsbas inom disciplinen i fråga finns, om behovetär klart dokumenterat och om en god forsknirigsmil-jö finns att tillgå. Jaghade äran att som representant för kulturutskott delta iriksidrottsmötet i . Statsrådet invigningstaladegenom att lovprisa Lärs och dennes utredning om idrott och forskning.På tredje dag valdes - för många oväntat - ini riksidrottsstyrelsen, och knuffades ut. Jaghar försökt finna några hållbara skäl till att denna utredning hastades fram påbara några månader och utan tid till remissförfarande. Tyvärr ligger det näratill hands att misstänka att brådskan har samband med RIM- Högreutbildning och forskning, m. m. Högreutbildningoch forskning, m. m. dagarnas läge i tiden ochatt utredningsuppdraget var ett led i en matchning för en post iriksidrottsstyrelsen åt en partikamrat. Kanskebrådskan även kan förklaras med att det gäller att få fram några köttben fillidrottsrörelsen inför det stundande valet. Men som frågan hitfills hanteratsgagnas inte idrotten. Idrottens behov av forskning och högre utbildning är och komplex fråga av riksintresse. Det är sorgligt att när man frånregeringen äntligen tar sig an frågan, görs det på ett så här bristfälligtsätt. Idrottsrörelsenär vår största folkrörelse med två och en halv miljon akfiva utövare och cirka500 000 ideellt arbetande ledare, som gör en ovärderlig insats för barn ochungdomar. För många svenskar är idrotten den helt dominerandefritidssysselsättningen, antingen som aktiva utövare eller som åskådare.Idrottens betydelse för vårt land är för värdefull för att behandlas på ett såhär nonchalant sätt. Föratt gagna den framtida utvecklingen av svensk idrott bäst måste, anser jag,frågan om idrottens forskning och högre utbildning utredas vidare på ettseriöst sätt. I väntan på detta bör inrättandet av de fyra professurerna inomidrottsområdet som föreslås i detta betänkande anstå.. När jag nu följt hanteringen av detta ärende, måste jag till sisterkänna att jag är förvånad över att viktiga beslut i riksdag inteförbereds grundligare och mer omsorgsfullt än jag här har beskrivit. Jag yrkarbifall till min motion Ub579. Anf.48 (): I anslutning till utbildningsutskottets betänkande 24 behandlas ettantal motioner i vilka man kräver en ökning av läkarutbildningen.i . En avdessa motioner är Ub704 där jag står som första namn. Bakgrunden till motionenär kortfattat följande. Ilandet som helhet råder det brist på läkare. Situationen har regelmässigt varitvärst i de fyra Norrlandslandstingen. Läget har dessutorn försämrats under desenaste åren. Enligt en undersökning om läkarsituationen som gjordes 1985 avsocialstyrelsen och var av samtligaspecialisttjänster i helt vakanta, dvs. det fanns inte ens vikarier.Enligt preliminära uppgifter från motsvarande undersökning varinte , dvs. , av tjänsterna helt vakanta. Detinnebär att nästan 300 av omkring 1 500 specialisttjänster är vakanta. Tilldetta kommer 150 vakanta tjänster som underläkare för blivande specialister. Underdessa omständigheter är det helt omöjligt att bedriva den sjukvård sombefolkningen även i denna landsända har rätt att kräva. Det är patienterna somfår betala det höga priset för läkarbristen. Även om man ibland lyckas ordnamed vikarier är det otillfredsställande att patienterna, t. ex. i ,får möta 65 olika personer som vikarierar på sju av de elvadistriktsläkartjänsterna. Tilldenna bild kan också fogas att landstingen har stora extra kostnader på grundav läkarbristen. Uppskattningsvis kostar det Norrlandslandstingen 20 milj. kr.årligen med rekryteringskampanjer, annonsering, läkarstafetter, administrationav vikariat, extra löne- och utbildningsförmåner, m. m. trotsdessa aktiva insatser blir bristen på läkare i norr större. I betänkandetskriver utskottet följande: "Utskottetanser emellertid att de påtalade problemen med läkarrekryteringi motiverar att en utredning och prövning nu görs av förutsättningarnaför att inom en oförändrad total planeringsram omfördela nybörjarplatser tilluniversitetet i ." Utskottetsställningstagande är i och för sig ett steg i rätt riktning men förutsätterfortsatt aktivt handlade om de av oss motionärer beskrivna problemen skallkunna lösas inom rimlig tid. Jag vill därför fråga: Kan vi förvänta oss attutskottet aktivt medverkar till en uppföljning av den positiva men försiktigahållningen till en utökning av utbildningen av läkare i ? Jagförsäkrar utskottets talesmän och ansvarig minister att vi motionärer med stortintresse kommer att bevaka handläggningen av detta ärende. kommer jag attrösta på vpk:s reservation 2. Anf.49 (): Jag vill börja med att instämma i argumentering förläkarutbildningen i . Denna argumentering kommer till uttryck i dengemensamma folkparti- och centerreservationen 1. Jagskall emellertid tala om tandläkarutbildningen i som på ett mycketolyckligt sätt lades ned . Utskottet försöker nu reparera dettagenom att tillägga att utredaren skall arbeta snabbt och att pengarna ibudgeten skall vara kvar nästa budgetår för att handlingsfriheten skallbibehållas. Trots utskottets välvilja stöder folkpartisterna i dengemensamma center- och vpk-reservationen 3, som mynnar ut i att utredaren skalllämna förslag om en permanent framtida lokalisering av tandläkarutbildningtill . Vi folkpartister i anser att skälen för nyintagning blir alltstarkare. Dessa skäl har på ett mycket bra sätt redogjort för.Därför behöver inte jag göra det. Vi anser dessutom att det finns goda skäl ochförutsättningar för en tandvårdshögskola, dvs. en gemensam utbildning i Malmöför alla de yrkeskategorier som arbetar inom tandvården. Jagvill också ta upp frågan om vårdpersonalens situafion . I gårdebatterade vi i kammaren socialutskottets betänkande 22. Vi talade då mycketom hur man skulle rekrytera personal och kunna behålla den, inte minstsjuksköterskor, laboratorieassistenter och tekniska assistenter, dvs. de somhar den medellånga vårdutbildningen. Alla partiers företrädare sade mångavackra ord, men få konkreta ställningstaganden gjordes. En sak från i går villjag lyfta fram, nämligen att ensamt stod bakom reservationen, därdet framgår att andra personalkategorier än läkare skall kunna fungera somklinikchefer och ha det administrativa ledningsansvaret. Det är vikfigt medbefordringsmöjligheter och karriärvägar. På samma sätt är i dagensamt om att kräva fasta resurser för omvårdnadsforskningen och en fastorganisation för den. Mycketav det som talade om är märkligt, bl. a. att idrottens historiaanses behöva en professur, trots att ledande historiker i inte kan sedessa behov och trots att det inte finns någon kompetens, vilket bevisasgenom att utskottet vakantsätter tjänsten. Högreutbildning och forskning, m. m. emellertid inte någonvilja att ge vårdens forskare de fasta resurser och den fasta organisation somde så väl behöver. Omvårdnadsforskningen är ju etablerad med statsmaktens godavilja. Därför tycker jag att det är mycket anmärkningsvärt attomvårdnadsforskningen fortfarande inte tilldelas sina forskarresurser. Manfortsätter att beskriva omvårdnadsforskningen med vackara ord och uppmuntrandetillrop och talar om det angelägna i att samhällsvetenskapliga och medicinskafakulteter skall dela med sig. Men så går det faktiskt inte fill.Omvårdnadsforskningen behöver egna resurser. Tro mig när jag säger att detta ställningstagande för idrottenshistoria mot omvårdnadsforskningens utveckling, som utskottet nu har gjort, ärett slag rakt i ansiktet på de stora grupper som kämpat och kämpar för vårdensfortsatta höga standard och kompetensutveckling. Men, herr talman, verklighetenhinner i fatt även , och vårdens kvinnor tål inte vad som helst. Dethar de faktiskt redan börjat visa genom att aktivt lämna vårdområdet. Avslutningsvis,herr talman, skulle jag vilja säga några ord om en alldeles egen motion, somhandlar om universitetsbiblioteket i . Det fick 1977 uppgiften att vara ettandra nationalbibliotek. har man där klagat på att pengarnaför den här extra funktionen inte räcker. 1985 räknade man med att dennafunktion skulle kosta 4 milj. kr. skulle alltså,trots att det är ett bibliotek i hela intresse, självt få bekostadetta. 1985 lovade utskottet enligt betänkande 32 att UHÄ skulle se över dettaoch lämna ett förslag. avstyrker utskottet motionen med hänvisning fillatt 1977 sade att pengarna skulle räcka. Jag skulle då vilja vetaföljande. Har UHÄ utrett detta eller är det uppdrag som gavs 1985 integenomfört? Meddetta anförande - under vilket tredje vice talmannen övertog ledningen avkammarens förhandlingar - var överläggningen i ärendet avslutad. (Beslutfattades efter debatten om arbetsmarknadsutskottets betänkande 21.) Kammaren övergick till att debatteraarbetsmarknadsutskottets betänkande 21 om anslag på tilläggsbudget II tillstatsbudgeten för /88. Anf.50 (): Det här ärendet handlar öm att placera ungdomar i ungdomslag ireguljärt arbete och att genomföra det med hjälp av rekryteringsstöd. Dettavill regeringen ha 135 miljoner för. Vikan väl vara med på det, men vi är inte med på att det skall anslås några extra135 miljoner, utan vi menar att de pengarna kan tas från anslaget för justungdomslag. Detta har vi utvecklat i vår reservation, till vilken jag yrkarbifall. Anf.51 (): Precis som säger godtar reservanterna den föreslagnaåtgärden. Det är egentligen en smaksak vilken budgetteknisk lösning som väljs.Utskottsmajoriteten biträder regeringens förslag fill alla delar. Det viktigasteär att ungdomarna får arbete på den öppna marknaden. Jag yrkar bifall tillutskottets hemställan. Överläggningeni detta ärende var härmed avslutad. Kammarenövergick till att fatta beslut i de förevarande ärendena. Utbildningsutskottetsbetänkande 24 Punkt 1 Mom. 1 och 2 (prövning avförutsättningarna för att flytta nybörjarplatser på läkarlinjen tilluniversitetet i 'eå, m. Förstbiträddes reservation 1 av m. fl. med 91 röster mot 26 förreservation 2 av . 196 ledamöter avstod från att rösta. Härefterbifölls utskottets hemställan men 208 röster mot 99 för reservation 1 av PärGranstedt m.fl. 5 ledamöter avstod från att rösta. Mom.3 (planeringsramar för tandläkarlinjen, m.m.) Utskottetshemställan bifölls med 250'röster möt 60 för reservation 3 av . 2 ledamöter avstod från att rösta. () anmälde att han avsett attrösta nej men markerats ha röstat ja. Mom.5 (påbyggnadslinjer i anslutning till rehabiliteringslinjen) '' Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 4 av -bifölls medacklamation; Mom.9 (påbyggnadsutbildning för logopeder) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 5 av m. fl. - bifölls medacklamation. Mom.13 (förkunskapskrav vid antagning till hälso- och sjukvårdslinjen) Utskottetshemställan - sorri'ställdes mot reservation 6 av m. fl. - biföllsmed acklamation. Mom.16 (påbyggnadslinjer i anslutning till hälso- och sjukvårdslinjen) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 7 av och - bifölls med acklamation. Mom. 18 (anslag tillUtbildning för vårdyrken) Utskottetshemställan bifölls med 263 röster mot 46 för reservation 9 av . 2 ledamöter avstod fråri att rösta. Övriga moment Utskottets hemställan bifölls. Prot.1987/88:119 Punkterna 2-4 , Utskottets hemställan bifölls. betänkande 28 Punkt 1 Mom. I(samordning m. m. på biblioteksområdet) Utskottets hemställan bifölls med 164 röster mot 148 förreservation 1 av m. fl. Mom. 2 (riktlinjer för idrottsforskningens organisation) Utskottets hemställan bifölls med 274 röster mot 37 förreservation 2 av och i motsvarande del. 1 ledamotavstod från att rösta. Mom. 3 (inrättande av viss tjänst som professor viduniversitetet i ) Utskottets hemställan - som ställdes mot dels reservation2 av och i motsvarande del, dels utskottetshemställan med den ändring däri som föranleddes av bifall till motion Ub579 avKarin Falkmer i motsvarande del - bifölls med acklamation. Mom. 4 (viss högskoleutbildning i idrott m. Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 3 avPär m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 9 (rutiner vid återbesättande av tjänst somprofessor) Utskottets hemställan bifölls med 196 röster mot 115 förreservation 4 av m. fl. Mom. 10 (doktorsexamen som behörighetsvillkor för vissastatliga tjänster) Utskottets hemställan bifölls med 159 röster mot 151 förreservation 5 av m.fl. Mom. 13 (förslag om ett nytt anslag Åtgärder förrekrytering av lärare och forskare) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 6 avLars och -bifölls med acklamation. Mom. 1(inrättande av tjänster som professor) Utskottets hemställan - som ställdes mot motionerna Ub579av och av i motsvarande delar- biföllsmed acklamation. Mom. 2 (jämställdhetsforskning) Utskottets hernställan bifölls med 211 röster mot 97 förreservation 7 av m. fl. Mom. 3(anslag till Samhällsvetenskapliga fakulteterna m. Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 9 avGöran Allmér m.fl,- bifölls med acklamation. Mom. 8 (inrättande av en tjänst som professor i regionalekonomi m. Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 10 av PärGranstedt och - bifölls med acklamation. Mom. 9 (viss forskning om undervisningsmaterial) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 11 avBo Hammar -bifölls med acklamation. Mom. 10 (säkerhetspolitisk forskning)