prot · GB0916 · 1987-12-31 00:00:00 — Jag vill än en gång erinra om atttill de flesta församlingar på landsbygden kommer församlingsborna på allamöjliga tider och mera sällan på de tider då man enligt anslag på dörren hålleröppet. Alla blir mottagna. Det är ingen som klagar på servicen i dettaavseende. Ny organisation för folkbokföring Anf.56 (): Regeringens förslag till ny organisafion förfolkbokföringen har som vi alla vet förorsakat en omfattande debatt runt om ivårt land. Särskilt inom har meningsutbytet varit intensivt.Inte minst vid kyrkomötet kom detta till uttryck. Till stor förvåning för många uttalade sig emellertidkyrkomötet inte med större majoritet mot förslaget. Tvärtom visade såväldebatten som omröstningen att meningarna var delade vid kyrkomötet. Trots ettintensivt opinionsarbete lyckades motståndarna till förslaget bara uppnå enknapp majoritet. I själva verket var det en minoritet av det totala antaletkyrkomötesledamöter som motsatte sig reformen, nämligen 122 av 251 ledamöter.Den omständigheten att ett antal ledamöter antingen lade ner sina röster ellervar "frånvarande" trots att vissa av dem faktiskt var närvarande ibänkarna förklarar att resultatet blev sådant. Hur som helst, omröstningen vid kyrkomötet visade attmånga både kyrkligt och politiskt engagerade hade felbedömt den kyrkligaopinionen. Det var faktiskt fler än vad man trodde som var beredda att medverkatill en förändring av folkbokföringsorganisafionen. Det är inte allfid som entystlåten opinion delar de värderingar en röststark grupp ger uttryck för. Jagtycker att det vore nytfigt om den grupp, som är knuten till och som har drivit motståndet, i fortsättningenbättre lyssnade till stämningarna inom . Omröstningen vid kyrkomötet visade också att den grupp somvid sidan av den särskilt anställda personalen i sin yrkesutövning har attutföra folkbokföringsarbetet, nämligen de prästeriiga ledamöterna, med klarmajoritet förordade en förändring. Skälen till att nästan halva kyrkomötet ansågen förändring vara önskvärd var flera. För det första är folkbokföringen primärt en samhälletsangelägenhet som kyrkan av historiska skäl haft ansvaret för. Som första land ivärlden utvecklade genom kyrkan en folkbokföring. Men den omständighetenatt kyrkan länge och i allmänhet väl har skött denna uppgift är inte i sig ettskäl mot en förändring. Givetvis måste fatta beslut utifrån vår tidskrav och behov, inte utifrån gångna tiders. För det andra är det mindre lämpligt, ansåg den mycketstarka minoriteten vid kyrkomötet, att kyrkan utifrån sin uppgift att förkunnaevangelium och utöva diakoni skall vara en myndighet. Nog är det ändåegendomligt att å ena sidan stödja och hjälpa människor i krissituationer och åandra sidan vara en myndighet och fatta för människor viktiga beslut. Där gårresonemanget inte riktigt ihop. Av och till hör man talas om fall närpastorsämbetena skall ta ställning till var människor skall bo, ifritidsstugor, övernattningslägenheter eller vad det nu kan vara. Det är intelämpligt att kyrkan skall ha hand om denna uppgift. För det tredje - och här skall jag fatta mig mycket kort -är en effekfivisering och rationalisering av folkbokföringen nödvändig. Omdetta har ett enhälligt kyrkomöte efterlyst besked från statsmakterna.Och det visar sig nödvändigt med ett så snabbt beslut som möjligt. resurserär inte outömliga. Även av det skälet ansåg kyrkomötets minoritet en förändringvara nödvändig. För det fjärde talar religionsfrihetsskäl för enförändring, och för det femte ekonomiska skäl. Det är många känslor som har rörts upp i dennanu halvårslånga debatt. En mängd mer eller mindre hållbara argument harpresenterats från olika håll. Bland de mer beklämmande inslagen har varittidningen dödsannons, där man med ett kors inom en svart ram förkunnaratt kyrkobokföringen i har avlidit vid en ålder , född1686, avliden . När vi läser dödsannonser brukar vi utgå från attuppgifterna är sanna. Men när tidningen använder sig av denna så makabraform av argumentation borde man ändå försöka ge korrekta uppgifter. Det är intetänkt att kyrkan skall lämna ansvaret för folkbokföringen 1987 utan 1991.Årtalet är alltså felaktigt. Dessutom förkunnar tidningen på ledarplats i sins. k. dödsannons att kyrkobokföringen i har avlidit. Även det ärfel. Det är folkbokföringens organisation som enligt utskottets förslag skallförändras. måste även i fortsättningen ha någon form avregistrering av sina medlemmar, och det är den frågan som skall lösas . Det är alltså felaktigt när Land påstår attkyrkobokföringen i kommer att upphöra. Pastorsexpeditionernakommer att finnas kvar, och det är dit människor skall vända sig om de villanvända sig av kyrkans tjänster, t. ex. i samband med dop, vigsel, begravning, själavårdm. Jag kan förstå varför man missuppfattat detta. I ett brevtill skatteutskott skriver nämligen församlings- ochpastoratsförbund att alternativet att i samband med dop, vigsel, jordfästningosv. uppsöka den fiskala lokala skattemyndigheten för människor iallmänhet torde te sig betydligt mer främmande än den nuvarande ordningen. Detär naturligtvis inte meningen att man i samband med dop, vigsel ellerjordfästning skall uppsöka annat organ än den präst eller pastorsexpedition somman vill ha hjälp av. Land påstår också i sin dödsannons att reformen skulleinnebära fördyrade kostnader. Utskottsmajoriteten hävdar bestämt att denuppgiften är felaktig. Sammantaget innebär omorganisationen en billigare och effektivarefolk-och kyrkobokföring. Vidare sägs det att 1 500 anställda påpastorsexpeditionerna berövas sina jobb. Av de skilda argument som harframförts mot reformen är det egentligen bara sysselsättningsaspekten som jagkan känna någon djupare förståelse för. Jag är för min del, mot bakgrund av denmotion jag har väckt, nöjd med utskottets skrivning. Inte heller i det avseendet gör man alltså i den beramadedödsannonsen en riktig beskrivning av verkligheten. Tidningen sätt attargumentera säger någonting om på vilken nivå debatten på sina håll har förts.Det är då inte underligt att starka känslor har rörts upp i bygderna. , fru talman, vill jag till den då och dåuppblossande kyrka-statdebatten slå fast att vad vi har att ta ställningtill faktiskt är folkbokföringens framtida organisation och inte relationernamellan staten Ny organisation för folkbokföring Ny organisation för folkbokföring Prot.1987/88:16 och kyrkan. Det har gång på gång hävdats att de som vidkyrkomötet röstade för en förändring av folkbokföringen därigenom också gavuttryck för att de önskar en skilsmässa mellan kyrka och stat. Jag vill slåfast att detta inte är sant. Vad kyrkomötet hade att taställning till, liksom , var folkbokföringen och ingentingannat. Hur relafionerna mellan kyrkan och staten skall utformas får behandlas iett annat sammanhang. Jag yrkar bifall till utskottets hemställan. 57STIG JOSEFSON (c) replik: riktade här en uppmaning tillPastoratsförbundet att bättre lyssna på sina medlemmar. Jag tror denuppmaningen var ganska så onödig. Vi lyssnar på våra medlemmar. I hela denlunta med skrivelser som vi har fått finns också dokumenterat attPastoratsförbundet har lyssnat till sina medlemmar - praktiskt taget samtligahar haft samma uppfattning som den som har framfört iskrivelse till skatteutskottet. Jag tycker det finns anledning för TorgnyLarsson att läsa de handlingar som har kommit in - då får han kanske en annanuppfattning. sade att det inte är fråga om att uppsökaskattemyndigheterna vid dop, vigsel och jordfästning. Ändra de orden tillfödsel, äktenskapsingående och dödsfall! Är det då inte fråga om att man skallgå till en annan myndighet? Som präst borde man inte vara främmande för detta,tycker jag. Genom sitt ordval försöker här ge en annan bild avverkligheten. gjorde en mycket märklig analys avröstsiffror. Jag sade i mitt huvudanförande att jag trodde att det avgörandevar majoriteten och att det inte var fråga om skillnader i röstetal. Om detinte finns en mycket klar majoritet skall man inte ta notis om resultatet,menade . Vill förfäkta att vi skall följa denlinjen här i också? Då kommer det ju att bli kaos i samhället. Jagtycker det argumentet är ganska egendomligt. Så till talet om att det vid kyrkomötet var en aggressivgrupp som intog den ena ståndpunkten och att den andra gruppen var lågmäld. Detfinns ett bibliskt uttryck som beskriver en sådan syn på sig själv och påmotståndaren -jag skall inte citera det. Men jag blev förvånad över att TorgnyLarsson gav en sådan bild av sina kolleger vid kyrkomötet. Jag trodde attallesammans hade en uppfattning och förfäktade den, oberoende av vilken sida destod på. Den bild gav av det är mig ganska skrämmande. Sedan blev jag faktiskt riktig orolig när att vi bara tar ställning till folkbokföringen - kyrka-stat-fråganfår vi ta ställning till seidan. Var det en annan uppfattning än den AnitaJohansson gång på gång framfört, nämligen att man står fast vidöverenskommelsen när det gäller kyrka och stat? När jag lyssnade till TorgnyLarsson fick jag nära nog intrycket att vi här hade en representant försocialdemokraterna som.redan var beredd att springa ifrån vad överenskommelsen engång innebar. Anf.58 () replik: Jag tycker det är något märkligt att höra en ledamot av denna kammare,fillika ledamot av kyrkomötet, som ta upp en annons i en fidning,i detta fall tidningen , som något slags avgörande argumentering. Man må haen personlig uppfattning om huruvida det är osmakligt eller inte med en annonssom är utformad som en dödsannons men som används i annat sammanhang än för atttillkännage att en människa är avliden, men att då gå in på pefitesser för attbevisa att den skulle vara felakfig är, tycker jag, onödigt. Detvar fråga om i slutändan. Var lugn, ! Svenska folketkommer andeles säkert att märka när folkbokföringen går över tillskattemyndigheterna. Det felet kommer att korrigera sig självt. Att man sedangjort det lilla felet att skriva kyrkobokföring i stället för folkbokföringborde också kunna förlåtas, särskilt av en prästman som . Nej,låt oss i stället se annonsen i tidningen som ett uttryck för det ytterststarka engagemang som redaktionen känner. Man pläderar för landsbygden och dessfortbestånd. Det här förslaget är ett dråpslag mot vissa delar av vårlandsbygd. Små församlingar kommer fortsättningsvis sannolikt inte att kunnaexistera när man rycker undan den förutsättning som folkbokföringen har utgjortekonomiskt - man är tvingad att ha kvar kyrkobokföringen, som det helt riktigthar konstaterats. Detfinns anledning att komma med en bättre argumentering om det skall bli enseriös debatt i det här ärendet. De seriösa skälen för att bibehållafolkbokföringen i kyrkan kvarstår. SedanviU jag bara, fru talman, instämma i uttalande om TorgnyLarssons underliga sätt att se på majoriteter. Vad är demokrati, om det inte ärfråga om att antalet röster avgör? En röst mer än hälften är en majoritet, ochdet respekterar vi. Det är på den grunden som besluten bl. a. i fattas. 59 KNUTWACHTMEISTER (m) replik: Efter vad och redan anfört nöjer jag migmed att säga att det är märkligt att så länge uppehöll sig vidkyrkomötets ställningstagande till folkbokföringen. Hade regeringen fått sinvilja igenom hade ärendet nämligen avgjorts här i , tremånader innan kyrkomötet samlades. Då ansåg regeringen alltså inte attkyrkomötets åsikt hade någon betydelse. 60 () replik: En av skillnaderna mellan kyrkomötet och är att kyrkomötetrepresenterar ett av många trossamfund, även om det självfallet är det isärklass största. har att representera alla medborgare. Vadjag i min "analys" försökte påvisa var att majoriteten vid kyrkomötetvar mycket knapp. 122 ledamöter ville inte vara med om någon förändring, 106var beredda att gå med på en förändring, medan 10 avstod från att rösta. Detåterstående antalet ledamöter var 13 av de sammanlagt 251 ledamöterna. Detvisar hur splittrat kyrkomötet i själva verket var i denna fråga. Det tyckerjag inte är så konstigt. A' organisation för folkbokföring var litet orolig över att jag skulle ha enannan uppfattning än i kyrka-stat-frågan. Jag kan försäkrahonom att och jag inte har några som helst skilda uppfattningari den frågan. Jag kan inte förstå påstående att dennaförändring skulle innebära ett dråpslag mot de små församlingarna. Den härreformen innebär inte att kyrkan blir av med sin beskattningsrätt, utan mankommer även i fortsättningen att ha kvar den rätten. Kyrkan fråntas såledesinte några inkomster. Så några ord om serviceaspekten. I finns ca 70pastorsexpeditioner. Av dessa är 28 öppna och . Långt över hälften av dessa expeditioner är alltså öppna baraen eller . Pastorsexpeditionerna i är öppna igenomsnitt , lokala skattemyndigheten ochförsäkringskassan . Det tycker jag visar på vilken nivå servicenligger . 61 () replik; säger att kyrkan inte blir avmed sin beskattningsrätt. Tror inte och andra att det kommer attbli en avsevärd revidering av den kyrkliga beskattningsrätten när nu folkbokföringsuppgiftenfråntas kyrkan? Det finns en oro för det som sannerligen inte är sfillad.Folkbokföringsuppgiften är mycket central för kyrkan - och i bygdens liv. talar om pastorsexpeditionernasöppethållandetider. Jag erinrar mig att jag själv har påtalat att det påanslagstavlorna inte anges så många timmars öppethållande. På sina håll rör detsig bara om . Men utgå från att prästen och andra påpastorsexpeditionen finns tillgängliga iveckan, och vi kan tala om ett reellt öppethållande på uppemot iveckan. Jämför det med de 30 timmarnas öppethållande på lokalaskattemyndigheten. Jag kan inte undgå att förvånasöver hur kan se 122 röster mot 106 röster som ett svagt underlagför ett ställningstagande. Det är sällan som riksdag fattar beslut medsådan majoritet i frågor med skiljaktiga uppfattningar mellan blocken. Det härär procentuellt en utomordenfligt klar majoritet jämfört med vad vi är vana vidi . 62STIG JOSEFSON (c) replik: Det är ett mycket märkligt uttalande att enskillnad på 16 röster på kyrkomötet skall nonchaleras. I detta vårt demokratiskasamhälle är det för mig helt främmande att på det sättet inte respektera ettröstutslag och påstå att det är en liten skillnad. Är det meningen att vi skallgöra på samma sätt också här i ? Jag har inte hört säga ett enda ord om detbeslut på kyrkomötet som gällde om "Fädernas kyrka" skullevara med i psalmboken eller ej. Skillnaden i antalet röster mellan ja och nejvar mindre än skillnaden i den här frågan. Då var det fråga om att majoritetensutslag gällde, och så bör det vara även i fortsättningen. säger vidare att det inte är någon skillnadi uppfattning mellan honom och i kyrka-stat-frågan. uttalar niklart skilda uppfattningar. har gång på gång sagt attorganisationen för folkbokföring inte rör kyrka-stat-frågan. säger att kyrka-stat-frågan skall avgöras vid ett annat tillfälle.Litar inte på , eller har han verkligen sammauppfattning som hon? Det vore intressant att få veta. Det förvånar mig verkligen att på nytt tarupp frågan om pastorsexpeditionernas öppethållandetider. Han måste ändå vetaatt det är en sanning med mycket stor modifikation när det påpastorsexpeditionernas anslagstavlor anges en timmes öppethållande om dagen.Denna enda fimmmes öppethållande gäller för det första bara för expeditioner ismå församlingar. Pastoratet har dessutom en egen expedition. För det andra ärdet ändå inte fråga om bara en timmes öppethållande. I regel fungerar det som imin församling , nämligen att det först står angivet vilka tiderdet är öppet på pastorsexpeditionen och därunder följande text: "samt övrigatider när prästen är hemma". Så är det nog även på de allra flestapastorsexpeditioner. De är dels öppna , dels på övrigatider då prästen är hemma. Så har det fungerat i de allra flesta fall, i varjefall på svensk landsbygd. Ny organisation för folkbokföring Anf.63 () replik: Det blir roligare och roligare, tycker jag.Stig Josefson gör ett halsbrytande försök att jämföra kyrkomötetsställningstagande med dess ställningstagande beträffande "Fädernaskyrka". Det är stor skillnad på dessa tvåställningstaganden. Det är kyrkomötet som har att fatta beslut om vilka psalmersom skall finnas i psalmboken. Efter fyrpartiöverenskommelsen beslötriksdagen att kyrkomötet skall fatta sådana beslut. I den fråga som vi i dagdiskuterar är det som fattar beslut. Jag har försökt påvisa - och dethar mött protester från flera håll - att kyrkomötet var splittrat och att enknapp majoritet var mot det framlagda förslaget. När den här frågan skallavgöras måste man väga in inte bara vad kyrkan anser utan också vad övrigatrossamfund, invandrarorganisationer och andra tycker. Sedan vill jag vädja till att han skall tromig på mitt ord, när jag säger att i kyrka-stat-frågan har jag ingen annanuppfattning än . väcks det motioner i i den frågan. Ävenvid detta - , tror jag - kommer det att behandlasen motion i kyrka-stat-frågan. Det är väl inte konstigt att man måste taställning, och det parti som jag tillhör har, vilket säkertkänner till, beslutat att nu säga nej till folkpartimotionen. Tyvärr är min tid alldeles för kort, märker jag, men jagvill säga till och för all del i viss utsträckning också tillStig Josefson att det är en mycket idyllisk bild ni målar av präster som ärtillgängliga för att skriva ut personbevis. Det är inte okänt att många präster skiljer sig ochdrabbas av olika slags familjeproblem. De känner förväntningarna alldeles förstora. Jag tycker faktiskt inte att man skall förvänta sig att människor skallvara tillgängliga 100 5 protokoll 1987/88:16 Även dengruppen av människor har behov av att få känna sig lediga. Förste vice talmannen anmälde att ochGöthe anhållit att till protokollet få antecknat att de inte ägde rättfill ytterligare repliker. 64 (): "Och det hände sig att från utgickett påbud att hela världen skulle skattskrivas. Detta var den förstaskattskrivningen, och den hölls, när var landshövding över . Dåfärdades alla var och en fill sin stad, för att låta skattskriva sig." Så kan man läsa i BibelnsEvangelium enligt , kapitel 2. Deflesta av oss har lyssnat till de orden åtskilliga gånger vid tidigajuldagsmorgnar. Vi har blandat evangeliets ord med psalmerna Var hälsad, skönamorgonstund. Stilla natt och En födde ett barn . Ensådan julottemorgon är det lätt att tycka, att skattskrivning är något gudligt.Så har det också nästan varit i . Tackvare präster har våra förfäder - och vi - blivit noterade isinnevärldens register. För det mesta har prästerna skött den registreringenutmärkt. Denskattskrivning som presenteras i julevangeliet är egentligen inte något särskntgudligt. Ytterst få bland judarna uppskattade romarnas ockupation av Israel.Därför fick kejsarens folk sköta skattskrivningen själva, och de judar som ställdeupp i kejsarens tjänst var inte särskilt väl sedda av sina egna. Somde flesta av er vet, var det där med skatten ett stort problem bland judarna. Nikänner säkert också igen berättelsen i där några urfariséernas parfi försökte få att säga något negativt om skatten, så attfariséerna sedan skulle kunna skvallra för kejsarens folk om att försöktefå folket att göra uppror mot kejsaren. NärJesus konstaterade att kejsarens porträtt fanns på myntet, svarade han så härsmart: "Ge då kejsaren vad kejsaren fillhör, och vad Gudfillhör." När regeringen nu enligt proposition 1986/87:158 vill föra över självahuvudmannaskapet för folkbokföringen från till någon staligmyndighet är det att "ge kejsaren vad kejsaren tillhör". Det äralltså en biblisk handling ... Detfinns ingen anledning för att försvara folkbokföringen som någondel i kyrkans uppgift att vara kyrka. Imotion 1986/87:Skl69 har jag uttryckt sympati för att staten har huvudansvaretför själva myndighetsutövningen när det gäller folkbokföringen. Det kan intevara en kyrklig angelägenhet att ge underlag för skatteindrivningen genom atthålla reda på var folk bor. Därför bör befrias från att varafolkbokföringswyndig/ief. Visst är de handskrivna kyrkböckerna charmiga. När man får bläddra iflera gamla böcker och läsa om födelse, flyttning, husförhör och dödkänner man lätt ödmjukhet inför sin egen korta tid i historien.Så kan man knappast känna det. när man sitter vid en dataskärm och söker blandpersonuppgifterna ... Det vore dock slöseri med tid och arbetskraft attfortsätta med handhanteringen av folkbokföringen. Vad som än skall hända medfolkbokföringen, måste vi ta hjälp av datorer för att sköta den. Om vi vill haen snabbt uppdaterad folkbokföring, måste vi organisera den med terminaler påett ganska stort antal platser. Därför är det glädjande, att skatteutskottets majoritetser positivt på att lokala skattemyndigheterna genom ett utvidgat samarbete medandra skall kunna"förbättra servicen till allmänheten och olika myndigheter och uppnå ensnabb, tillförlitlig och förenklad hantering" av folkbokföringen. anser också att försäkringskassorna börkunna bli s. k. terminalhållare i folkbokföringshanteringen. Man kan säga, attförsäkringskassorna kan bli en sorts entreprenörer i det här arbetet. I och med detta betänkande har skatteutskottet alltsåföreslagit att ge regeringen till känna att också annan än lokalskattemyndighet skall kunna medverka med service i folkbokföringen. Jag tror faktiskt att skatteutskottets majoritet har menatatt pastorsexpeditioner skall kunna ställa upp med viss servicei folkbokföringssammanhang även i fortsättningen. I betänkandet kan mannämligen läsa om att "andra myndigheter" skall kunna hjälpa till. Menar man också i det här sammanhanget, börman skriva det i klartext i beslutet. Det är också det, som mitt förslag går utpå. Både regeringens proposition och skatteutskottetsbetänkande deklarerar, att folkbokföringens organisation inte är klar i och medriksdagens beslut . Det här beslutet är bara början. I skatteutskottetsbetänkande står det t. ex.; "'föreslås nu ta ställning till dessaprincipiella riktlinjer för den löpande folkbokföringens administration. avses bli tillkallad för att lämna förslag till hur den nyaorganisationen närmare bör utformas." Det skulle säkerligen vara en välkommen poäng i det härriksdagsbeslutet om regeringen fick den friheten att söka efter den för varjeregion bästa lösningen. Då kan också den väl beprövadepastorsexpeditionsinstitutionen finnas med som en möjlighet i sammanhanget. När regeringen tillsätter kommittén, som skall arbeta framförslaget om folkbokföringen, bör den kommittén inte vara alltför bunden. skall studera hur folkbokföringen skall organiseras över helalandet, kommer den att finna att det på ganska många orter är mycket enkelt attplacera folkbokföringsenheterna direkt hos lokala skattemyndigheten. På väldigtmånga orter är säkert kontor en bättre lösning -' och dåkommer kommittén säkert att föreslå det. Jag är övertygad om, att folkbokföringskommittén ocksåkommer att finna, att det t.ex. i vissa glesbygdsområden verkar mindre lämpligtmed både lokal skattemyndighet och försäkringskassa. Man kanske i ställetkommer att tycka, att några pastorsexpeditioner vore de bäst placeradeterminalhållarna för folkbokföringen. majoritet har också förutsett att det kanbli litet problem av det här slaget. Så här står det bl. a.: "Utskottetutgår från att den Ny organisation för folkbokföring kommandefolkbokföringsorganisationen kan utformas på det sätt som utskottet här harskisserat. Om det under det kommande utredningsarbetet skulle visa sig svårtatt uppfylla denna förutsättning i praktiken kan frågorna givetvis tas upp pånytt i samband med kommande ställningstaganden tin organisationsutredningensförslag." Nog skulle det vara bra, om regeringen redan nu fickriksdagens förtroende att räkna in pastorsexpeditioner i dengrupp som liksom försäkringskassorna skulle vara tänkbara samarbetspartner ifolkbokföringen. I anslutning till min motion 1986/87:Skl69 föreslår jag nukammarens ledamöter att ge regeringen möjlighet att också förhandla med , om det skulle visa sig att det på någon eller några platser vore bättre-t.ex. ur servicesynpunkt - om pastorsexpedition var terminalhållarei stället för lokala skattemyndigheten eller .