prot · GB0927 · 1987-12-31 00:00:00 — Anf.115 i (): Jag ber attfå tacka jordbruksministern för svaret. Jagmå säga att det är utomordentligt svårt att ställa en fråga så entydigt att detsvar som man får är helt entydigt. När frågan var aktuell för en liten tidsedan fick vi reda på att det kommer att vara möjUgt för attföreta kontroller. Det skulle väl ha varit tnifredsställande om vi inte undertiden hade ställts inför det otäcka faktum att sådan kontroll behöver ske. Omjag rätt förstod de massmediala meddelanden som gick ut den9 november har livsmedelsverket inte resurser för den kontrollen. gerjordbruksministerns svar vid handen att livsmedelsverket har planerat för sådankontroll och, såvitt jag förstår, har både metodik och resurser och kommer attgenomföra kontrollen. Jagvill därför formulera mig så här, så att vi åtskiljs i gott samförstånd i dennafråga: Är det nu klarlagt att missförstånd liknande det som förelåg på måndageni , om båtarna i och , inte mera behöver uppstå,utan att livsmedelsverket kommer att ta sådana prov och även kommer att stå förden kostnad som är förenad med dessa prov? Jagvore tacksam om jordbruksministern ville göra en sådan utvikning medanledning av min fråga att jag kunde få ett besked om vad den inskränkninginnebär som kunde ske beträffande kontrollen och som dikterades avinternafionella regler. Dessa frågor tangerades också i frågesvaret den 15oktober. Jag är osäker på vad detta innebär, och jag är mycket bekymrad ifalldet finns ytterligare kriterier för att prov inte skall tas. 116 (): Jag tackar statsrådet för svaret. Det var ett missförstånd meHan MatsHellström och mig. Det kan verkligen diskuteras vem som har missförstått vad idetta sammanhang. Det som ligger närmast fill hands är att livsmedelsverkettotalt har missförstått de signaler som jordbruksministern gav fidigare här ikammaren. Jag tänker då på det som sades , nämligen att sammakrav som ställs på svenskt spannmål skall gälla beträffande importen avspannmål. Omdetta var allvarligt menat, vilket jag naturligtvis utgår ifrån, borde manrimligtvis på det statliga kontrollorganet ha haft en beredskap för attomgående se till att prov blev tagna och analyser utförda när dessaspannmälspartier kom till svenska hamnar. Detta är ju vad både producenter ochkonsumenter har anledning att förvänta sig. Mendet fanns ingen beredskap på livsmedelsverket. Ingen rutin fanns utarbetad.Tvärtom spelade man från verkets sida upp den största oförståelse. Först efterlånga diskussioner och löfte om kostnadsgaranti blev det ombesörjt att provtogs. Så gick det faktiskt till, . Nuvisar det sig att det fanns små rester av stråförkortningsmedel i spannmålen.Men vad sade man då på livsmedelsverket? Jo, man sade att dessa värden lågklart under våra gränsvärden. Jag måste därför fråga vad det är som skallgälla. Är det det som gäller för svenskt .spannmål - dvs. att restmängden avaktuellt bekämpningsmedel skall vara lika med noll - eller är detlivsmedelsverkets gränsvärde, per kilo? Om det är det första som gäller,vilket jag förstås hoppas eftersom detta är vad jordbruksministern harsagt, måste jag också fråga hur kontrollen fortsättningsvis skall ske. Skallden utföras i form av den sporadiska stickprovstagning som är det vanliga närdet gäller statlig kontrollverksamhet? Kan man i så fall anse att importen skerpå ett betryggande sätt i aktuellt avseende? Omviss kontroll av importerad spannmål Enligt fråga skulle livsmedelsverket ha meddelat attanalysen, som skulle kosta , endast skulle utföras om lantbrukarnasjälva stod för kostnaden. Så var inte fallet. Mitt svar på fråga äratt detta var ett missförstånd. Jagvet inte om missförståndet har berott på att det ju var jordbrukarnas egenorganisation, LRF, som stod för importen. Men reglerna är ju i all enkelhet attimportören normalt står för avgiften. Det har aldrig varit tal om attjordbrukarna skulle stå för avgiften. Det måste vara fråga om ett missförstånd. Närdet gäller livsmedelsverkets möjligheter till kontroll vill jag säga till bådeRosa Östh och i att vi på dessa områden nu intensifierararbetet. Fr.o.m. har livsmedelsverket fått ökade resurser. Man arbetarnu fram metodik, vilket givetvis tar fid. Man anser sig ha den resursåtgång sombehövs. Man har meddelat oss att man avser att genomföra och kommer att klarakontroll av den spannmålsimport som sker med avseende på stråförkortningsmedel.Det är den redovisning som vi har fått. För min del anser jag det varaangeläget att dessa åtgärder vidtas. När det gäller frågan omgränsvärden, som också har att göra med det som Om viss kontroll av importerad spannmål 1987/88:27 ArneAndersson var inne på beträffande internationella regler, så har 19 november1987 livsmedelsverket uppgivit att man nu också diskuterar en sänkning av degränsvärden som gäller. Det är en diskussion som inte bara gäller stråförkortningsmedel,utan det görs också en allmän genomgång av gränsvärden. Både livsmedelsverketoch kemikalieinspektionen är inblandade. Vi behöver en intensifiering och enskärpning av gränsvärdena på många områden, och detta arbetar man intensivt medpå myndigheterna. Anf.118 i (): Det låter sig sägas, jordbruksministern, att man jobbar påHvsmedelsverket för att få en rimlig nivå på gränsvärdena. Men det finns ju,som påpekade, ingen annan gräns än den som gäller beträffande här iSverige odlad spannmål. Jordbruksministern måste begripa att varje annat taluppfattas illa av bönder, och följden bHr den typen av protester somförekom . Det måste finnas en mycket elementär regel för hur viskall hantera detta. Jagär fortfarande inte helt säker på innebörden av jordbruksministerns svar ~ merän jordbruksministerns i och för sig goda vilja. Det blir inte vare sig någrapengar eller andra resurser, om vi "hattar" omkring med dessa idéer.Vad som sades var att det fanns resurser fr.o.m. halvårsskiftet.Resurserna fanns bevisligen inte . Det varotnifredsstänande, och jag tycker att vi skaH klara ut det i den här debatten. Anf.119 (): Det var inte lantbrukarna som hade missförstått den här frågan, MatsHellström. Jag får be jordbruksministern skärpa sig när det gäller tydligheteni de här sammanhangen - det är helt nödvändigt, eftersom det gäller en vikfigprincipfråga. Dethela handlar om huruvida svenska lantbrukare skall kunna konkurrera på sammavillkor som lantbrukarna i de länder från vilka vi importerarlantbruksprodukter. Så länge det finns den minsta oklarhet på den punktenbidrar det till att underhålla den misstro mot regeringen och dess jordbrukspolitiksom finns . Jag vill inte påstå att är mest belastad idetta sammanhang. Han har fortfarande chansen att rätta till en del misstag somär begångna. Men det måste ske omgående, och det måste bl. a. ske med ettordentiigt klarläggande av den här frågan . Anf.120 Jordbruksminister : Herr talman! Jag har sett den uppgift som tar fram, att de svenska bönderna skuUe ställas i ett sämre konkurrensläge i förhållande till importörerna, men den synpunkten går långt utanför den fråga som ställts. Uppgiften är dessutom fel. Oberoende av hur spannmålen har producerats utomlands, om den t. ex. producerats under villkor som gör den billigare än motsvarande svenska produkt, så belastas ju den utländska spannmålen med vårt gränsskydd, när den importeras till . De svenska jordbrukarna ställs alltså inte i någon sämre konkurrenssituation. När den importerade 52 * produkten kommer in i har den ett svensktpris. 121 iLjung (m): Det är alldeles uppenbart att vi inte kan komma svaret närmare. För enstund sedan tydde jag mig i min allmänna välvilja till jordbruksministerns godaavsikter, men vi fick faktiskt inte något svar på frågan om livsmedelsverketkan utföra provtagningen eller inte. Håller man på att fumla med regler ochmöjligheter? Svarettill var helt otillständigt. Om de svenska bönderna producerar undersämre förutsättningar - då bortser jag ifrån att vi hade ett besvärligtskördeår- än omvärldens bönder, så är det en begränsning för det svenskajordbruket. Det kan vi inte komma ifrån. Om det sedan tillstöter enkomplikation, när vi skall skaffa oss en egen försörjning av råg, är det enhelt annan historia. Vi måste vara ärhga mot bönderna och tillstå attjordbruksministern genom urusel planering satte i kraft någontingi som inte var möjligt att tillämpa. Det skapade irritation då. Sedanvill jag tillstå att jordbruksministern hade otur genom att det blev ett sådanterbarmligt dåligt skördeår. Vi kan väl bjuda bönderna på att de hade rätt dengången - alldeles oförbehållsamt rätt. Omförslagetom arealbidrag till spannmålsodlare Anf.122 (): Det finns naturligtvis inte en enda jordbrukare som håller medjordbruksministern om den beskrivning som han gav här om jordbrukarnassituation och konkurrensförhållanden. Om man förbjuder medel och metoder här iSverige som man tillåter import av produkter som tillverkas på sådantsätt som är förbjudet här, så påverkas svenska lantbrukareskonkurrensförhållanden. Det är enkelt att förstå och skulle inte behövadiskuteras. Jagåterkommer till min ursprunghga fråga och mitt krav. Det behövs ett ordentligtklarläggande från jordbruksministern här . Skall det besked somjordbruksministern gav gälla? Skall vi ha rätt att stäHa sammakrav på importerade livsmedel som på svenska? Hur skall kontrollen i så fallske, så att den blir betryggande inte minst för konsumenterna som äterknäckebröd? Överläggningenvar härmed avslutad. 27 § Svar på fråga1987/88:146 om förslaget om arealbidrag till spannmålsodlare har frågat mig om jag anser att omvandling avresurser avsedda för spannmålspriser till arealbidrag är förenligt med gällandejordbruksavtal. Frågan har ställts med anledning av att statssekreterareMichael Sohlman har föreslagit att 125 milj. kr. ur spannmålskassan skallanvändas till arealbaserad ersättning. Ettpreliminärt pris pä spannmål fastställs efterjordbrukspris-överläggningarna. Det definitiva priset, som skall fastställas påhösten, skall överensstämma med det preliminära om inte förutsättningarna, ochdärmed Svensk spannmålshandels ekonomi, har ändrats. Omförslaget om arealbidrag till spannmålsodlare Medlen till en arealersättning skulle kunna tas från destatsmedel som anvisat inom ramen för statens delansvar förspannmålsöverskottet. Dessa medel skall enligt beslut användas föratt underlätta omställningen av produktionen under socialt acceptabla former. Det som kunde vara aktuellt vore alltså att använda en delav dessa särskilda medel för en ersättning i annan form än via priset. Andraersättningsformer än pris är inget nytt inslag i jordbruksprisregleringen. En sådan ersättning vore enligt min mening förenlig medgällande riksdagsbeslut. 124 (): Jag tackar för svaret. Först vill jag uttala min tillfredsställelse över attjordbruksministern har tagit sitt förnuft till fånga och gjort upp med böndernaom spannmålspriserna och inte fullföljt de idéer som var orsak till frågan.Samtidigt har vi hört att jordbruksministern har inbjudit till samtal om denframtida jordbrukspolitiken. Det är i och för sig bra, men det får inte varaett sätt att sopa de problem som finns under mattan, och jag hoppas verkligenatt jordbruksministern har konkreta och positiva förslag med sig till dessa diskiissioner. Sedan till svaret. Det är inte bara jag som tycker attförsläget var fel, utan många andra. Även en jurist har studerat både Svensk spannmålshandels, jordbruksnämndens och regeringens kompetens i de här frågorna. Jag skall citera några saker ur hans rapport. Svensk spannmålshandel har befogenhet att fastställapriser, men inte att fördela pengar på annat sätt. Så här står det: "Detsistnämnda har Svensk spannmålshandel ingen befogenhet att besluta om ienlighet med direktiven, som inte talar om något annat än fastställdapriser." Samma svar blir det när det gäller jordbruksnämnden. Härsäger juristen: "Inte heller om man går vidare till t. ex.regleringsbrevet finner man emellertid något stöd för att jordbruksnämndenskulle ha någon vidare kompetens." Har då regeringen någon sådan kompetens? Här får man gåtill jordbruks utskottets betänkande och se vad där står, och det har juristen gjort. Jag citerar hans synpunkter; "Genomgående talas endast om priser och avgifter. Det ses som en i detta sammanhang central punkt att det skall ankomma på regeringen att besluta om de pris- och avgiftsändringar som skall bli aktuella. ----------------------------- Regeringen skulle alltså sakna befogenhet attbesluta enligt arealbi dragslinjen om inte godkänner det hela." Sedan talar jordbruksministern om de pengar som riksdagenanslagit, men också på den punkten har juristen sagt att det inte föreliggernågon förändring. Jag skulle vilja fråga; Kan vi litapå att jordbruksministern i fortsättningen inte går utanför de avtal som träffats? 125Jordbruksminister : Herr talman! redovisar enutredning som är gjord för en av parterna i förhandlingarna. Självfallet harockså mina jurister sett på den här frågan, och de anser alldeles definifivt attregeringen har möjlighet att ge bemyndigande på detta område, när det gällerstatens delansvar. Det är heller inget nytt. Det har skett vid andra tillfällenatt man har använt pengar inom regleringssystemet för annat än prishöjningar.Svaret är klart; regeringen har möjlighet att ge ett sådant bemyndigande. Nuhar det av andra skäl blivit så att man i stället har valt enprishöjningslinje. Även om det ursprungliga förslaget enligt min mening hadevarit bättre, så tycker jag att det i det läge som har uppstått, med demöjligheter vi nu har att föra en långsiktig politik tillsammans med LRF inomramen för den överenskommelse vi har gjort och samtal med riksdagspartierna,är vikfigare att gå in på den vägen än att bråka för mycket om de här örena.Men rättigheten att ge bemyndigande har regeringen självfallet. Anf.126 (): Jag håller med jordbruksministern om att det är bättre att föra enlångsiktig diskussion om jordbrukspolitiken än att bråka om de här örena, mendet var ju jordbruksministern och regeringen som började att bråka om saken,inte jordbrukarna. Sedansade jordbruksministern att detta var en av en part beställd utredning. Det ärriktigt, men den gjordes av en hög jurist, en jurist som dessutom sitter ilagrådet, så jag tycker man måste kunna godkänna den såsom en objektivbeskrivning av vilken kompetens som finns. Överläggningenvar härmed avslutad. 28§ Svar på fråga 1987/88:155 om snörpvadsfiske i har frågat mig om ett beslut om dispens för snörpvadsfiskei bl. a. föranleder några åtgärder från regeringens sida. Enligt länsfiskestadgorna som gäller för fisket ibl. a. och är det där förbjudet att fiska medsnörpvad. i län har beslutat att ge dispensför snörpvadsfiske efter skarpsill i länets delarav dessa vatten. Beslutet har överklagats av företrädare för yrkesfiskarna iområdet. De har också begärt att dispensen inte skall få gälla innan ärendethar avgjorts. Denna begäran har avslagits av . Efteröverklagande har regeringen emellerfid fattat ett beslut av innebördenatt fiske inte får äga rum med stöd av beslut så längeöverklagandet inte är avgjort. 128 (): Herr talman! Tack för svaret, som så här långt är positivt. Orsaken tillde starka protesterna mot dispens är att snörpvadsfisket ärytterst effekfivt. Strålkastare med halogenljus gör att fisken lockas tillfartyget. Fisken samlas in med hjälp av ett finmaskigt nät och sugs sedan in istora tankar. Om dröjsmålet med proposition om det nya skördeskadeskyddet gav dispens efter att ha hört fiskerinämndenoch den fackliga organisationen som tillstyrkte. Men yrkesfiskarna längs deberörda kusterna protesterade kraftigt. biföll därföröverklagandet av sitt eget beslut - först hade man överklagat fillfiskeristyrelsen och sedan fill regeringen. Yrkesfiskarna menar att fiskbeståndet kommer att utarmasför lång fid framöver, om snörpvadsfiske tillåts. Orsaken är bl. a. att dessagrundare områden står för reproduktionen. Bortsett från de negativa följderna för det normala fisketmåste snörpvadsfiske anses vara olämpligt i dessa känsliga havsområden somkännetecknas av återkommande syrebrist och bottenljusdöd. stårhela tiden under forskarnas bevakning. Detsamma borde gälla . Länsstyrelserna och kommunerna är i full gång när detgäller arbetet med att förverkliga de program för en bättre havsmiljö somförelagts dem. Det faktum att man tillåter snörpvadsfiske har upprörtbåde experter och en miljömedveten allmänhet. Glädjande nog har dock regeringeni dag, som framgår av svaret, stoppat snörpvadsfiske just . Men vad händermed överklagandet av dispensgivningen i ? Det är intressant medtanke på den framtida tillståndsgivningen och sambandet med miljöproblemen. Överläggningen var härmed avslutad. 29 § Svar på fråga 1987/88:157 om dröjsmålet medproposition om det nya skördeskadeskyddet i har frågat mig vadanledningen är till dröjsmålet med propositionen om det nya skördeskadeskyddet. Efter överenskommelse med ()förordade regeringen i vårens proposition om reglering av priserna påjordbruksprodukter att LRF skulle vara huvudman för ett nytt skördeskadeskyddfr. beslutade i enlighet med regeringensförslag. som regeringen föreladeriksdagen frågan om huvudmannaskapet uttalades att flera av de frågor sombehandlades i överenskommelsen var av den arten att måste besluta iärendet innan en överföring kunde ske. Förslag i de olika frågor som fordraderiksdagens ställningstagande skulle utarbetas och föreläggas senast hösten1987. Beredningsarbetet inom är ännu inte helt avslutat. 130ARNE i (): Anledningen till att jag har ställt frågan ärnaturligtvis oron för att överenskommelsen med LRF inte kommer att fullföljas,dvs. om inte får ta ställning till ett förslag . Det är inteenbart av okynne jag ställer denna fråga, utan det är helt enkelt därför attden nye huvudmannen måste få klart för sig vad det nya avtalet kommer att innebäraom det skall träda i kraft nästa skördeår. Detär näsfintill omöjligt för oss riksdagsmän att ställa frågor som vi fårnågorlunda klariäggande svar på. Jag måste ändå fråga jordbruksministern om detär frågan om beskattning av fonden som har bidragit till dröjsmålet. i är förvisso en av veteranerna inomjordbrukspolitiken och är efter att ha varit riksdagsman under lång tidtillräckligt erfaren för att veta, att när beredning pågår i regeringskansHetredovisas inte beredningen inför , utan det sker när beredningsarbetetär avslutat. Regeringen har tidigare deklarerat att det skall komma ett förslagunder . Anf.132 i (): Ja, det är tyvärr som riksdagsman som man har åtskilligaerfarenheter. En erfarenhet är att regeringen inte svarar på mer än vad denvill svara på. Å andra sidan är det oss riksdagsledamöter helt obetaget att dravilka slutsatser vi vill. Jagtillåter mig dra den enkla slutsatsen - som jag tidigare vid några tillfällenhar nödgats dra i denna segslitna fråga - att regeringen har två målsättningarmed skördeskadeskyddet. Den ena är att bli av med huvudmannaskapet, och denandra är att till varje pris se till att fonden är förbrukad när den nyehuvudmannen träder till. Detta tycks ha gripit regeringen så hårt att den ärbekymrad över att några kan följa skyddet till den nyehuvudmannen, och därför sitter man i och nöter påpropositionen. Det är en märklig hantering. Jagväntar mig inte något mer svar av jordbruksministern i denna fråga -jag fickbesked om det alldeles - men jag drar ändå slutsatsen att regeringen hardessa målsättningar. Det är inte någon god ton i regeringens umgänge medSveriges bönder. Överläggningenvar härmed avslutad. Omförbud mot import av bestrålade livsmedel 30 § Svar påfrågorna 1987/88:158 och 163 om förbud mot import av bestrålade livsmedel AnL 133 JordbruksministerMATS ; har frågat mig vad regeringen ämnar göra för att förhindraatt bestrålade livsmedel importeras till . har frågatom regeringen är beredd att ompröva sitt tidigare ställningstagande och nuförbjuda import av livsmedel som konserverats med joniserande strålning. Jag besvarar frågorna iett sammanhang. ISverige förekommer inte bestrålning av livsmedel. Enligt livsmedelslagstiftningenfår livsmedel inte behandlas med joniserande strålning utan tillstånd avlivmedelsverket. Något sådant tillstånd har aldrig givits. Jaghar tidigare uttalat att inget talar för att konsumenterna vare sig behövereller vill ha den här konserveringsmetoden. 1987/88:27 nai stället behöver är livsmedel som är färska och fräscha på naturlig väg, livsmedel som är hälsosamma och giftfria och som producerats utan tillsatser ~ ~~, ] '. avkemikalier eller andra främmande ämnen. Vi vet heller inte tinräckligt om Omforbud mot import _, , , .,. , , , ,, . ,, vad som händer med organismer 1 livsmedel när de utsatts för bestrålningsom av bestrålade livsmedel , , . dödar vissa bakterier. Detär inte fråga om att det finns radioaktivitet kvar, men vissa forskare tror att bestrålningen bl. a.kan förstöra vitaminer.' Några färdiga analysmetoder med vilka man direkt kan påvisa att bestrålning av livsmedelskett finns inte . Forskning och utveckling av analysmetoder i fråga ombestrålade livsmedel pågår på många håll i världen. Som ett exempel vill jagnämna att de nordiska samarbetsministrarna givit klartecken för ett samnordisktforskningsprojekt med detta syfte. Jag har redan tidigare förklarat att jaganser att bl. a. krav på tillstånd för import och krav påmärkning av bestrålade livsmedel bör prövas av Jag har vidare tillsatt ensärskild utredare med uppdrag att göra en översyn av importkontrollen avbestrålade livsmedel i syfte att skärpa bestämmel- Anf.134 INGA (vpk): Jag skall beatt få tacka för svaret! Varförbestrålar man mat? Det är för att förlänga den fid under vilken ett livsmedelser färskt ut. Man vill förhindra groddning av potatis t. ex. Man vill fördröjamognaden hos frukt. Man vill döda bakterier och insekter. Manförhöjer emellertid inte kvaliteten med bestrålning - tvärtom. Man vill fåmaten att se färsk ut fastän den är gammal, och man vill bestråla kött och fiskför att göra livsmedlen ätbara. Givetvis är inte konsumenten betjänt av detta.Som konsumenter vill vi i stäHet ha så färsk vara som möjligt. Vi vill inte bHlurade av förfalskade livsmedel. Men som i så många andra fall är det vinstensom råder, och då kan man tillåta sig vad som helst. Isomras försäkrade jordbruksministern att vi inte skall ha några bestråladelivsmedel. Jordbruksministern anförde att det inte fanns några som helst skältill denna konserveringsmetod. Han hade och har rätt. Det framgår av svaret atthan har samma ståndpunkt . Nuhar vi i alla fall bestrålade livsmedel i vårt land. Det kommer in viaimporten. Uppemot 30 länder tinåter bestrålning. De länder som i detta fallberör oss är och , där man bestrålar potatis, lök, säd, kryddor,kyckling och skaldjur. Internationella livsmedelsbolag har lyckats att påverkaWHO, FAO och lAEA så att dessa nu t. o. m. rekommenderar en viss nivå avstrålkonservering. saknar konsumenterna skydd mot förfalskad mat,eftersom livsmedelslagsfiftningen saknar bestämmelser om just detta. Vi måstefå bestämmelser som förbjuder bestrålning av mat inom , och vi måsteockså få bestämmelser som förbjuder import av bestrålade Hvsmedel. Nuvill, konstaterar jag av svaret, regeringen inte vidta några åtgärder för attförhindra import av bestrålade livsmedel. Jag tycker inte att de åtgärder somredovisas i svaret räcker för att garantera konsumenterna godkända livsmedel.58 135 (): Jag tackarför svaret. Vimåste ha en lagstiftning som garanterar oss alla bra mat. Det är väsentligt förkonsumenten att det går att avgöra om ett livsmedel är färskt och friskt ellerinte. Konsumentens rätfigheter finns t.o.m. inskrivna i , där det bl.a. står att konsumenten har rätt till säkerhet, information, gottgörelse, samthar rätt att välja och rätt till hälsosam miljö. Bestrålningav livsmedel innebär en förfalskning. Nyttiga ämnen som vitaminer förstörs,precis som sade. Och av C-vitaminet kan förstörasvid hög bestrålning. Skadliga ämnen, toxiner, kan utvecklas vidare.Konsumenterna blir förda bakom ljuset, helt enkelt lurade.