prot · GB09123 · 1987-12-31 00:00:00 — Man måste vara klar övervar besluten skall fattas Har fattat beslut en gång, då måste man, om manvill ha det beslutet ändrat, fatta ändringsbeslutet i . Det är dettajag har försökt förklara. ROT-programmet - reparation, om- och tillbyggnad - varbaserat på ett överskott av arbetskraft. Del finns inget överskott avbyggarbetskrafl. Alltså kan man inte använda principen för ROT-programmet föratt rusta upp skolorna. Vi måste gemensamt jobba för att kommunerna skall taansvar för att se till att skolan får ordentliga lokaler och eleverna fårläromedel. vice talmannen anmälde all ,och anhållit att till protokollet få antecknat att de inte ägde rätt tillytterligare repliker. 123 (): Anledningen till au jag har begärt ordet ärinte att föregående talare har kommit in på statens finanser. Jag har lyssnatpå hela debatten och noterat all först gick upp och korrigeradevad andra utskottsledamöter sade, och sedan gick berörda ledamöter upp ochkorrigerade . Ändå har den här debatten varit litet ofullständig. Det är möjligt alt även jag blir korrigerad i min tur -jag sitter ju inte ens i utbildningsutskollel. sade att så mycket tid har lagts ner på attargumentera och debattera i frågan om att bevara och . Ja.visst har det gjort det. Men som historiker tycker jag alt ändåborde ha berört del historiskt förflutna litet grand. Hade vi inte haft de olycksaliga direktiven av BirgitRodhe till utredningen om de frislående skolorna, är det möjligt att vi intehade haft den här debatten , för då hade vi inte fått det, enligt vårmening, felaktiga beslut som utredningen ledde till. Det är egentligen det heltavgörande. I direktiven för kommittén angående skolor med enskildhuvudman, som det helte, sades del: "Utredningens överväganden i vad avserstatsbidrag bör inte leda fram till alt de grundläggande principerna iskolväsendets uppbyggnad förändras. Reglerna i ett nytt syslem får ej vara såutformade att del finns risk för att det vid sidan om del allmänna skolväsendetväxer upp ett omfattande syslem av enskilda skolor." Därför skulle kommitténs förslag "vara ganskarestriktiva och så avvägda alt de inte gynnar framväxandet av ett medgrundskolan parallellt skolsystem". Vidare underströks det: "Ett enhetligt skolväsendebör likväl inte utesluta, att det vid sidan om delta ges ett utrymme förskolverksamhet som tillgodoser särskilda behov eller önskemål i pedagogiskteller annat hänseende". Utifrån kommitténs egen uppfattning och de kravsom direktiven ställde på att de grundläggande principerna för del allmännaskolväsendets uppbyggnad inte fick förändras "är emellerfid en fri ochobegränsad tillväxt för statsunderstödd verksamhet av detta slag inte möjlig".Tänk vilka faror man såg i del fall man plötsligt skulle släppa friheten loss! Det är i delta avseende som moderata samlingspartietskiljer sig från alla andra partier. Vi har gått emol dennagrundläggande inställning -att man måste ställa särskilda pedagogiska krav påde fristående skolorna. Här har man hållit på att år debattera ombidragssystemet och om att högre samskola och skall få fortsatta bidrag. Men den helt avgörande frågan är ju ändåatt om dessa skolor, och andra frislående skolor, över huvud tagel ger enundervisning som är likvärdig med den i det allmänna skolväsendet, sä skall denaturligtvis få existera och också vara berättigade till statsbidrag. , f. d. regeringsråd, skrev en artikel iSvenska där han sade att "en statligtbestämd monopolskola, som den föreslås utformad av SEH-kommitlén ärgrundlagsstridig". skriver vidare att delta strider mot"inforniationsfrihei enligt 2 kap. 1 § RF. Därmed förslås frihet attinhämta och mottaga upplysningar. Förhindrar en skolstyrelse skolbarn att fåupplysningar av visst slag genom alt helt förbjuda den frislående skola därupplysningen skall lämnas, utgör skolstyrelsens förbud ett intrång iinformationsfriheten." Jag tycker därför alt det var litet patetiskt att här höraKerstin i jublande ordalag beskriva vilken glädjedag hon upplever.Bakgrunden till denna fråga är också ganska intressant för oss göteborgareeftersom med alla medel har försökt monopolisera frågan tiUförmån för . Man gick t. o. m. ul och sade all var förstmed att vid årets motionera för fortsatta bidrag till ochSigrid gymnasium. Delta var helt felaktigt. Man ställde ändå fråganom de andra borgerliga partierna tänkte göra likadant. Då gick jag in ochsvarade att vi i moderata samlingspartiet faktiskt redan hade lämnat in enmotion innan gjorde det. Men det är väl ingen som tror attGöteborgs-Posten tog in ett sådant påpekande. Nej, där fortsätter man attmonopolisera frågan och hävdar all delta är en fråga som driver merän något annat parti. Jag tycker därför att det är mycket betecknande, vilketocksä var inne på, att när utbildningsutskottet gjorde sittpreliminära ställningslagande så gick ul och sade alt hanbetraktade detta som en framgång för . Men då reagerade vår avKerstin Keen prisade ordförande i utbildningsutskollel och sade att han tyckteatt det var osnyggt av att gå ul och la ät sig äran av dettabeslut som de övriga partierna i utbildningsutskottet hade enats om. Det är alldeles riktigt att del är en framgångens dag föralla oss som har kämpat inte bara för och ,ulan även för andra fristående skolor och för att vi skall få bort dennadiskriminering av frislående skolor, vilket är en fråga som är helt avgörande. Anslag till frislående skolor på gymnasial nivå, m. m. Anslag till fristående skolor på gymnasial nivå, m. m. För en person är den här dagen i varje fall en nederlagelsdag, och det är givelvis det är fråga om. Men jag vill sägaalt för moderata " samlingspartiet så är detta i varje fall inte någonklang- och jubeldag fullt ut, utan det är bara en halv seger. En full segeruppnår vi först den dagen när diskrimineringen av de fristående skolorna heltupphör, och delta kommer vi alt fortsätta att kämpa för. 124 (): Egentligen borde jag inte gå upp i den härdebatten mot , för han vill ha monopol på de här skolfrågorna. Menjag vill ändå på något sätt bemöta detta som sades om . gav ut det betänkande som handlade om de fristående gymnasierna, såansåg den alt dessa absolut skulle få finnas . Det var senarelade en proposition i strid mot utredningens förslag. Del skall väl sedan i ärlighetens namn klart sägas attfolkpartiet inte var lika välvilligt inställt till allafristående grundskolor. har vi insett betydelsen av fria skolor. Som vitidigare konstaterade när det gällde grundskolorna, så har vi enhälligaborgerliga reservationer fogade till betänkandet. Ett borgerligtregeringsövertagande skulle inte lämna ensamma i kampen förfria skolor. Det skulle tvärtom sannerligen bli borgerlig enighet. har inte nått en framgång genorn attbeslutet fattades, för precis som jag sade i mitt anförande är vi fulltmedvetna om den parlamentariska situationen i . Del varsocialdemokraterna som vi måste övertyga. Men ingen har som ital efter tal redogjort för värdet av dessa två skolor, och detta så myckel attalla folkpartister och ett stort antal andra från norr till söder har fåll vetavar gymnasium och högre samskola finns, detta utanatt de därför har besökt dem. Men jag kan hålla med om all delverkliga nederlaget, det lider vår utbildningsminister. 125HUGO HEGELAND (m): har en egendomlighistorieskrivning, och ändå har hon ju doktorerat i ämnet historia. För delförsta: Läs betänkandet Frislående skolor! Det heter för övrigt inte friståendegymnasieskolor, utan det rör sig här om skolor med enskild huvudman - inteenbart gymnasieskolor. För det andra anslöt sig även kommittén till de direktivden fick - att del här inte går att släppa fältet fritt. Man delade alltsåuppfattningen att man inte skulle ge för mycket frihet utan bara så iitelfrihet att det allmänna skolväsendet inte på något sätt rubbas. I det avseendethar mig veterligen inte någon folkpartist framfört någon kritik. All sedan gick ännu längre är ju en annan sak, och det förändrar inte denhär ståndpunkten. Det har givetvis ytterligare förvärrat situationen. Vi vill uppleva den dagen när ställer upp påall gå emot all diskriminering av fristående skolor. Kersfin hann ju medhär att reservera sig mot detta och säga att del inte går alt vara fullständigtfri och Reglering av priserna på fisk rn. fullständigt liberal,delta trots att även Göteborgs-Poslen utger sig för att Prot. 1987/88:123vara en sådan liberal tidning. Vi gör inga inskränkningar i detta fall, utanvi vill ge människor frihet och vi vill hävdainformationsfriheten. Jagvill slutligen kommentera delta om att i tal efter tal harredogjort för denna fråga. Ja, det har låtit som en grammofonskiva. Vare sigdet har rört sig om en allmänpolitisk debatt eller vilken annan debatt somhelst så har plötsligt talat om och . Jag tror att del mest är egendomligamarknadsföring som har gjort honom känd över landet och inte så mycket SigridRudebecks gymnasium och . Överläggningenvar härmed avslutad. (Beslut i ärendet skullefattas vid nästa arbetsplenum.) 1987/88:21 om reglering avpriserna på fisk m.m. (prop, 1987/88:117). Regleringav priserna på fisk m. m. Anf.126 (): När det gäller det här belänkandet om priserna på fisk har utskottet ihuvudsak varit enigt och antagit del förhandlingsresultat som kommit fram efterförhandlingarna med fiskerinäringen. Menvi har från centerpartiels sida ändå haft en avvikande synpunkt här. Del gällerde 30 miljoner som. man tar av prisregleringsmedel; man tar 15 miljoner förinnevarande år och man tar 15 miljoner . Dessa medel tar manför att, som man säger, sänka konsumentpriserna på fisk. Det här har fisketsförhandlingsdelegation motsatt sig. Man har inte tyckt att det var rimligt gör på del sättet. Fiskarna har én besvärlig ekonomisk situafion. Manharganska dåliga fångster av torsk. Å andra sidan kan man då få ganska brabetalt för den torsk man får upp, men det spelar inte så stor roll när man intefår så många fiskar. Däremot kan man få ganska stora fångster av sill, men därfår man å andra sidan ganska dåligt betalt. Dentotala bilden av fiskarnas ekonomi blir inte särskilt lysande. Mot denbakgrunden tycker vi att det är fel att rnan tar av dessa prisregleringsmedelför detta ändamål. Vi har i en motion redovisat att man inte bör göra så, ochvi har följt upp detta i en reservation som är fogad till delta betänkande. Jag vill med dessa ord yrka bifall till reservation nr 2. Jag tror attJens litet längre fram i debatten kommer att ge en hel del mer kött påbenen, eftersom han är sakkunnig i det här sammanhanget. Anf.127 (vpk): Den nuvarande regleringen av priserna på fisk har sin grund i ett riksdagsbeslut . Syftet med regleringen var, och är fortfarande, alt den skall styra fisket mot lönsamhet som den skall medverka till att utjämna variationer i fiskarnas inkomster. Yrkesfiskaren skall ha en rimlig 133 Prot.1987/88:123 ersättning för sitt arbete oberoende av var han råkar bo eller varhan bedriver sitt fiske. Reglering av priserna på fisk rn. Inkomsten för hellidsyrkesfiskare varierar kraftigt. Denär högst på och något lägre för sydkustfiskare. Ostkustens fiskarehar markant lägre inkomster, och skillnaderna förstärks ju längre norr utfisket bedrivs och ju längre norrut fiskaren är bosatt. Återigen: Syftet medprisregleringen är all utjämna variationer i inkomstnivån. Hur utnyttjas dådetta instrument? Regeringen föreslår att del regionala pristillägget förtorsk skall slopas. Motivet är en gynnsammare prisutveckling för torsk enligtregeringen och utskottsmajoriteten. Tycker verkligen majoriteten alt degeografiska skillnaderna på detta vis minskar? Det kan knappast vara fråga omnågon regionall gynnsam prisutveckling för torsken. Tänker regeringenåterinföra det regionala stödet om priset på torsk sjunker? Del borde vara denlogiska åtgärden om dagens motiv skall ha någon som helst relevans. Del finns ytterligare en aspekt på detta, och den ärattdet tidigare fanns ett fraktslöd för fiskare bosatta på norra ostkusten.Detta logs bort, och det regionala prisstödet infördes delvis som en ersättningför detta fraklstöd. blir ersättningen ytterligare urholkad. Åter vill jagfråga: På vilket vis gynnas norra ostkustens fiskare av denna åtgärd? Jag yrkar bifall till vpk:s reservation nr 1. 128 (): I jordbruksutskottels betänkande 1987/88:21har utskottet behandlat regeringens proposition om reglering av priserna påfisk. Till betänkandet har fogats 2 reservationer. Regleringssystemet i den form del tillämpas harvarit utsatt för kritik. Därför har regeringen också utlovat en översyn avprisregleringssyslemel, och den skall förhoppningsvis vara klar till nästaavtalsperiod. Därför innebär regeringens direktiv till årets överläggningar enförlängning av gällande reglering, givetvis med vissa justeringar. Del förslag till prisreglering som jordbruksnämndenframlade till regeringen och som är nästan identiskt med förslaget ipropositionen, har föranletts av en överenskommelse mellan fiskelsförhandlingsorganisation och konsumentdelegationen. Trols detta har jag bådeläst i ledarartiklar i tidningen signerade av ochäven i debatt hört uttalanden att årets överenskommelse var ett boltennapp. Delhotas med alt konflikt-planen skall hållas i beredskap inför nästa årsförhandling. Del är två saker som gör mig mycket fundersam. För delförsta: Att en erfaren och rutinerad fiskare som uttrycker all han fick boltennapp måste väl vara ett bevis på dålig yrkesutövning? Samme har också i öppet brev till generaldirektören i statens jordbruks nämnd, som leder förhandlingarna, galt till angrepp och uttryckt sin besvikelse. För del andra har varit med och lett fiskets förhandlingsorganisation. Visst kan man vara besviken, men om det är ett sådant bottennapp som utlryckle del borde inte och övriga i fiskets förhandlingsorganisation då ha sagt nej och inte 1- accepterat budet? Detsvenska fisket är inte problemfritt. Lönsamheten för många fiskare är dålig,och delta har flera orsaker. Föroreningar i haven har orsakat sjukdomar i fiskmen också stört fortplantningen. Men även yrkesfiskarna själva är orsak tillförsämring. Investeringar i stora och moderna fiskelrålare har orsakat alltstörre och intensivare fiskande, som i vissa fall kan benämnas rovfiske. Förframtiden är det därför viktigt att diskutera hur stor den svenska fiskeflottanskall vara med tanke på anpassning till tillgångarna i havet. Under senare århar en övergång skett från sill- till torskfiske. Sillfisket i måstebli bättre, och därför måste också ansträngningar göras för en bättreavsättning på sillen och en ökad lönsam export. En utveckling av nya produkterbaserade på sill är något som måste ske - och lill viss del sker del . exempelvis har tagit initiativ till en sådanutveckling, och jag hoppas att nya idéer kommer att kläckas. Enbra utveckling av fisket i beror inte på prissättningen. Givetvisspelar den en viss roll, men del är viktigt all priserna ligger på en sådannivå att konsumenterna kan köpa fisk till rimliga priser men också att fiskarnafår en god ekonomi och social standard. Detta synsätt har legat lill grund.för överläggningarna. Jag bedömerårets prisreglering som en bra avvägning. Så vill jag kort kommentera de två reservationerna. I reservation 1vill vpk att regionalt pristillägg för torsk skall utgå till fiskare på norraostkusten. Men vid årets överläggningar ville fisketsrepresentanter alt detta skulle plockas bort, och så skedde. vill alltså vpkatt skall gå emol fiskarnas önskemål. Iförra årets behandling av prispropositionen ojade sig både vpk och deborgerliga partierna över att regeringen ändrat i den gjorda överenskommelsen.Så fick man absolut inte göra, och de fyra partierna ändrade därför i riksdagenregeringens förslag. Iär är det omvänt. tycker både vpk och att man skall ändra i dengjorda överenskommelsen. Vet ni egentligen vilket ben ni skall stå på? Ireservation 2 vill alt de 30 miljoner som avsattes förkonsument-främjande åtgärder skall återföras till prisregleringskassan. Dessamedel har ju tillkommit på grund av mycket höga priser på torsk, betydligt övernormprisgränsen. Därför har man sagt det vara rimligt all återföra en del avdessa medel till konsumenterna, eftersom de betalat för höga priser. Jaghåller med om att detta inte är någon bra form eller konstruktion. Men ompengarna kan användas lill alt stimulera konsumenterna till att konsumera merafisk, kommer det både producenter och konsumenter lill del. Med denna motivering yrkar jag avslag på reservationerna och bifalltill utskottets hemställan. Regleringav priserna på fisk rn. 129 (vpk) replik: vet mycket väl att förhandlingsöverenskommelser innebärett givande och ett tagande. Jag vet inte i vilket skede av förhandlingarnafiskarnas representanter gick med på all tillägget till torsk skulle löpas. Denändring av överenskommelsen som vi föreslår, till skillnad från fjolåretsändring som socialdemokraterna ville ha, är en ändring till Prot.1987/88:123 fiskarnas förmån, inte till deras nackdel.Ifjolgickdelbraförsocialdemokra- terna att ändra en överenskommelse,men skulle det inte gå för sig. Reglering a v priserna påfiskm. förslår att det är svårt all ha motsattaåsikter. Skillnaden är att det nu gäller en ändring lill fiskarnas förmån,inte till deras nackdel. 130LENNART BRUNANDER (c) replik: undrar om vi vet vilket ben viskall stå på. Jo, , del vet vi, och det är därför som vi agerar somvi gör. Vi tycker inte del är särskilt rimligt alt man från en yrkeskår som harbekymmer med ekonomi plockar bort pengar på detta vis. I sin plädering tidigareredogjorde för de ekonomiska bekymmer som fiskarna har. Man bordedra de rimliga slutsatserna av denna här av redovisade kunskap. Del är väl förresten också så, att den överenskommelse somman talar om inte är underskriven av sydkustfiskarnas representanter. Därför ärdet väl inte heller så klart alt den här uppgörelsen helt har följts upp. säger dessutom att den inte har någon brakonstruktion. I så fall borde del finnas anledning att avstå från att utnyttjadenna dåliga konstruktion. framhåller vidare alt en del av bekymren berorpå att man har investerat för mycket i för stora båtar och på alt man harfiskat för mycket. Det är då viktigt att man nu ser till att inte alltförmycket fiske lovas bort till andra länders fiskare, så all de svenska fiskarnafår utnyttja de nya möjligheter lill fiskevatten som öppnar sig. Jag villuppmana och regeringen att se till att det blir så. 131 () repUk: Till vill jag säga att jag anserdel förslag som lades fram i förra årets förhandlingar till sin konstruktionvar nästan identiskt med det årets. Också den ändring som gjordes den gångenvar till fiskarnas fördel. Låt mig peka på det regionala stödet till norraostkusten, beträffande vilket vi ville få till stånd en ändring tillbaka tillden gamla ordningen, något som var bestämd motståndare lill.Vilken är skillnaden, ? är det fråga om ett stöd i annan form men lillsamma fiskare. Jag tycker att man skall vara litet grand konsekvent i sitthandlande. Jag har ju sagt alt del föreligger ettproblem vad gäller anpassningen av fiskeflottan till resurserna i havet och attvi måste diskutera delta framöver. Jag bedömer del vara en viktig diskussionsom måste föras. När det gäller de måste man ävenlänka på konsumenterna. Det är inte bara fiskarna som man skall länka på i enförhandling. Det är ju två parter som diskuterar med varandra. Det har nukonstaterats alt det har lagils ul väldiga överpriser på torsk, som konsumenternahar fått betala. Jag menar att del inte är oskäligt att man försöker all pånågot sätt betala tillbaka pengar. Jag tycker dock att det skall ske i sådanform att fisket därigenom stimuleras. Om återbetalningen görs på ett sådantsätt att konsumenterna får intresse av all konsumera mc fisk, kommer dettaockså fiskarna till godo. 132 (): Prot. Sedan påbörjade sitt anförande har jag varit 19 maj1988 sysselsatt med att stryka i mitt manus. Jag hoppas att vi skall kunna ~ ' '. genomföra debatten på den tillmätta tiden. Jagkänner oro för svenskt fiskes framtid. Jag är orolig därför att det försen fiskeripolitik i som inte tar det ansvar för näringen som manhar rätt alt kräva. Svensktfiske är betydelsefullt för vår beredskap, vår folkförsörjning och inte minstför sysselsättningen vid kust och i skärgård. Varförkänner jag då denna oro? Jo, jag gör det därför att lönsamheten sjunker, ochdet finns ingen vilja hos dem som har ansvaret för svenskt fiske att slä vaktom näringen.-Det hjälper inte med det stolta uttalandet som riksdag gjorde om att "de i näringen sysselsatta skallha eri social och ekonomisk standard som är jämförbar med andranäringars". Dethar inte svenskt fiske , och fär det ännu mindre , efter a» två åri rad ha tvingats till avtal som innebär oförändrade priser på fisketsprodukter. Manfrågar sig hur det har blivit så. Det som 1978 såg ljust ut för framtiden serinte längre ljust ut. Den fiskeripolitik som regeringen för är minst sagtskrämmande. Viminns att regeringen föreslog borttagande av fiskerilånen.Vi såg hur man sålde bort våra fiskerättigheter i mot mer ellermindre värdelösa tuilättnader till EG. Vi såg hur man gjorde avtal med Grönlandom ensidiga.tullar på fisk och fiskprodukter. Ja, det ena förslaget efter delandra visar på en negaliv inställning till fisket, som inte skapar framtidstrooch optimism för näringen. Jagsade att det var med oförändrade priser och försämringar inomvissa områden. Nog är det underligt att resultatet kunnat bli sådant. Det finnsingen annan verksamhet eller bransch där något liknande har inträffat. Hurhar det kunnat bli ett sådant avtal? Jo, det beror på att vid de överläggningarsom förts har hänsyn tagits till att oljan gått ner liksom räntorna. Allarbetsinsatserna ökat och lika mycket när detgäller torsk vill man inte diskutera eller i varje fall inte ta någon hän.syntill. Attinblandningen av småsill i fångsterna är dubbelt så stor nu som för några årsedan och den minskning det ger på lönsamheten vill våra motparter iförhandlingarna inte heller ta med i beräkningarna. Jag säger våra motparter,ty de är två stycken - konsumentdelegationen och statens jordbruksnämnd, bäggemed lika liten förståelse för fisket och dess problem. Viöverlägger med konsumentdelegationen och statens jordbruksnämnd. Det var frånbörjan överläggningar, men det är det inte längre. Det är en parodi påöverläggningar, där makten sitter hos motparten, som dikterar villkoren. Närman har en motpart som inte tar ansvar för näringen utan ser som sitt enda mål att pressa priserna och därmed näringen och som dessutom stöds av dem som fått det viktiga uppdraget att leda förhandlingarna, kan resultatet bara bli eU. Det blir det resuhat som redovisas i proposifion 1987/88:117. 1987/88:123 Resultatet var detsamma i förra årets proposition. Man kan då fråga sig varför fiskets förhandlingsdelegafion godtog "I ', nämndensbud. ° ° Jagkan säga, att om jag fått råda så hade det inte skett. " ' delegafionsövriga medlemmar godtog den, och jag kan förstå varför. man står inför hotet attdet läggs ett ännu sämre bud är det svårt att säga nej till det redan lagda. Mennog finns det inslag av generositet i jordbruksnämndens slutbud. fisk behöver inte ägna sig åt någonåterhållsamhet. De behöver inte ens lägga fram någon budget, utan man bjuderdem: Var så göda och ta för er! Fiskeristyrelsenbehöver endast uttala ett önskemål om pengar lill sin lekstuga så är detbeviljat. Men avsikten med deras experiment är ju att ta bort yrkesfisket efterlax i , och lill det kan man givetvis inte säga nej. Konsumenternaplockar åt sig 15 miljoner för alt torsken varit för dyr, medanverkligheten är att normpriserna är på tok för låga. Det är mera angeläget attge svenska folket litet drygt 1:90 var än att ge stöd åt dem som för varje årsliter allt tyngre för att klara räntor, amorteringar och familjensförsörjning. Svensktfiske saknar allt skydd. Våra gränser står öppna, och vi möts av tullar påEuropamarknaden. Vi konkurrerar med ett fiske som i våra grannländer är kraftigtsubventionerat, och vi har inte liksom svenskt jordbruk något gränsskydd.