prot · GB0962 · 1987-12-31 00:00:00 — Detvärsta exemplet är den äldre pensionär som hade 36 olika hemvårdare på sexveckor. Jag är medveten om att det är ett skräckexempel, men jag tar ändå detexemplet för att belysa den svåra situation som möter. råder dettydligen politisk enighet om att ålderdomshemmen skall fä finnas kvar. Fråganär om det skall bli pengar till driften. Vi i vpk tycker att det skall finnaspengar till driften, om ålderdomshemmen har den standard som bostadsutskottethar fastställt i sitt senaste betänkande. 28INGRID () replik: fortsätter, tyvärr, attframställa skräckbilden och odla myten av vilken typ av ålderdomshem som vivill bevara, trots att hon mycket väl vet att vi talar om moderna ålderdomshemmed egna kokmöjligheter, egna hygienutrymmen och väl tilltagna ytor för deäldre. Men det skall vara den servicenivå som kan erbjudas på ålderdomshem ochsom uppenbarligen många vill ha. Därför tycker vi att denna form skall finnas. Nästa fråga som jag vill ta upp gäller sjukförsäkringen.Det är sant att vi har föreslagit en sänkning från under 30 dagar.Det här drabbar således inte alls de sämst ställda, utan detta drabbar varendaen av oss som är förkyld per är eller som är korttidssjuk. Det rörsig genomsnittligt om en sänkning av ersättningen . perdag, alltså . Vi vill använda de här pengarna till att finansiera ensänkning av marginalskatterna för att ge möjlighet till ekonomisk tillväxt.Vidare skall pengarna användas sä, att man kan hjälpa dem som verkligen har detsvårt i samhället. Det gäller då den grupp som vi kallar för det glömdaSverige. Efter inlägg här förstår jag att hon inte tyckeratt en sänkning av marginalskatterna är någonting viktigt och att det finns enspricka i regeringen på den punkten. Efter inlägg råder det väl inget tvivelom att det är vi i som stär för mångfalden i fråga om den socialaservicen och om att socialdemokraterna vill försvara de offentliga monopolen.Det står ju också mycket riktigt i ett partiprogram att kommunerna skall strävaefter att utföra arbeten i egen regi. Privata sjukhem ersätts steg för steg medav samhället anordnade sjukhem. Varför skall kommunerna utföra alla uppgifter i egen regi?Vad är det för vits med det, när det kan finnas privata alternativ som ärbättre och billigare? mål är att alla människors behov av godasociala tjänster skall tillgodoses. Av fördelningspolitiska skäl börverksamheten även i fortsättningen huvudsakligen finansieras genom denoffentliga sektorn. Men verksamheten kan bedrivas i konkurrens mellanoffentliga och privata producenter. Ja, , det är klart att jaglyssnar också på de borgerliga partierna. Jag läser med intresse motioner ochprogram. Det tycker jag att man skall göra. Man måste veta vad de politiskapartierna står för. Men när det gäller socialdemokraternas och min inställningtill äldreomsorgen lyssnar jag framför allt på människorna. Jag lyssnarframför allt på dem sorn är äldre, dem som har behov av vård. Det är det som äravgörande och det är det som har varit avgörande för vår partikongress, där detaktuella beslutet har fattats. Jag skall inte säga något mer om äldreomsorgen. Som jagtidigare har sagt kommer både och att ta upp sådanafrågor. Det är intressant att lyssna till närhon talar om sjukförsäkringsmotion. När man läser motionen är detganska svårt att klara ut hur det hela egentligen skall fungera. Det är ändåså, , att ni netto tar ifrån kommunerna mellan 6 och 7miljarder kronor. Ni tillåter inte heller någon expansion volymmässigt. Hurskall då detta kunna kombineras med vår skattepolitik? Jag skulle vilja få ettförtydligande när det gäller det sjukförsäkringssystem som, enligt ,skulle införas i tre steg. Hur skall omläggningen mellan skatt och försäkringgä till? Försäkringen skall vara obligatorisk,' har det sagts. Skall man betalaindividuellt till försäkringen? Hur är det med de familjer som låter bli attbetala in? Måste de vara utan sjukvård eller skall dra av pålönen? Man frågar sig då vad det är för skillnad mellan landstingsskatt ochförsäkringskassans avdrag på lönen. Som sade har man defacto liknande system i andra länder, t.ex. i och . Däranvänds av de samlade resurserna för att bl. a. kontrollera ochbetala räkningar. Är det så det moderata systemet ser ut? Jag tror att detskulle vara intressant inte bara för mig utan också för och centernatt få en närmare precisering av hur systemet skall se ut. Jag ställde en enda fråga: Hur ser en borgerligsocialpolitik ut? svarar: Välfärden är människornas, intepolitikernas. Jag håller med. Men människorna måste ändå fä veta vilkaalternativ politikerna ställer upp. Det är det som människorna i det här landethar rätt att fä reda på, dvs. hur ni tänker forma er socialpolitik, om niskulle komma i regeringsställning. har hört så väldigt mycket om densocialdemokratiska partikongressen. Jag noterar detta med glädje, eftersom vårinformation om de beslut som vi fattade på kongressen tydligen har nått ut. Detbetraktar jag som någonting positivt. Hennes svar på min fråga lyder: Ja,socialdemokraterna har inga hämningar när det gäller samarbete. Nej, GörelThurdin, jag tycker att och socialdemokraterna har träffat en braöverenskommelse i fråga om landstingen, det s. k. Dagmaravtalet.Socialdemokraterna har också träffat överenskommelser med andra partier. Är manöverens i sakfrågor, skall man naturligtvis stå för vad som avtalats. Men jagförutsätter, , att moderater, folkpartister, och centerpartisterskall ingå i en eventuell borgerlig regering. Då är det ju viktigt att få vetavilken sjukförsäkring som skall gälla. Är det eller är détfolkpartiets, eller är det den sjukvårdspolitik som står bakom? överensinom en regering. borgerliga regeringar har fallit på energipolitikenoch skattepolitiken, och därför är det viktigt att det finns enöverensstämmelse härvidlag. hade inget svar på den enda frågasom jag ställde, men hon har ju ytterligare en replik. att det inte är de sämst ställda som drabbas, om man sänkersjukförsäkringsnivån och återinför en karensdag. Nej, det blir ingen försämringför , mig och likställda höginkomsttagare med garanteradsjuklön. Det gäller de sämst ställda inom LO-kollektivet, textilarbetarna,livsmedelsarbetarna, vilka som vi vet har svårt att avtalsvägen träffa enöverenskommelse ovanpå sjukförsäkringen. Dessa kategorier kommer att drabbas avfolkpartiets förslag. 30Förste vice talman () replik: Jag tror säkert att lyssnarpå människorna, men varför tog det då så oerhört , innan ni verkligeninsåg att goda ålderdomshem behövs också ? Jag tror att vi hararbetat på att få rättvisa statsbidragsregler för ålderdomshemmen.Ännu har detta inte uppnåtts. Resultatet har ju blivit att mänga kommuner hartvingats att lägga ned ålderdomshem med förtvivlade gamla som följd. Vi tar ifrån kommunerna , sade GertrudSigurdsen. Det är alldeles riktigt att vi tar ifrån dem . Mensedan 1985 har ju socialdemokraterna själva dragit in frånlandsfing och kommuner. Det är tre och en halv gång så mycket som vi nuföreslår. Skillnaden är att vi vill befria kommunerna från en mängdstyrande regler, som gör det svårare för kommunerna att använda pengarna påbästa möjliga sätt i fråga om äldreomsorg, barnomsorg och allt vad det nu kanvara. Hur går det till vid omläggningen när det gäller vårsjukvårdsförsäkring, frågade . Det är bra att GertrudSigurdsen börjar intressera sig för hur den ser ut. Den är verkligen väl värdatt studera. En del av landstingsskatten kan, i stället för att gå tilllandstinget, gå till sjukvårdsförsäkringen, till sjukkassorna. Skillnaden bliratt sjukvårdsförsäkringen följer med patienten. Man behöver inte frågalandstingspolitikerna om lov. I ett första steg skall detta gälla den öppnavården, i ett andra steg sjukhemsvården och i ett tredje steg den slutnavården. Försäkringsersättningen skall sättas sä, att den täckerkostnaden för.god vård hos en enskild vårdgivare. Väljer man vård hos landstingetföljer sjukvårdsförsäkringen med dit. Men när vård är dyrare - ochdet är den ofta, inte minst när det gäller den öppna vården och sjukhemsvården-får återstoden av kostnaden fortfarande täckas av landstingsskatt. Gårsjukvårdsförsäkringen till den enskilde vårdnadsgivaren, skall man kunna klarasig med detta. Det väsentliga är att patienten betalar samma avgift i bådafallen. Resultatet kommer att bli en större valfrihet förpatienten, och vi vet hur mycket det betyder att patienten har förtroende förläkaren, sjukhemmet och den vård som ges. Patienterna kan välja. Det ges störrevalfrihet för alla dem som arbetar inom sjukvård, och avlastas enhel del av den öppna vården och sjukhemsvården. Den kan i stället ske i enskildregi. 31 TREDJE VICE TALMANNEN: Jag får meddela att anslag nu har satts upp om att dettasammanträde skall fortsätta efter . 32 () replik: När ni socialdemokrater lägger fram förslaghär i , , är det inte sällan ganska ovisst hur detskall gå, eftersom ni egentligen inte har något socialistiskt alternativ ochinte vet om ni får igenom era förslag. Man kan säga att det med en annan regering ges mycketstörre möjligheter till nyanseringar, alternativa lösningar och valfrihet.Detta betyder givetvis att man måste gå stegvis till väga, men det innebär inteatt man inte kan komma överens om gemensamma förslag. Jag har fortfarande inte fått riktigt klart för mig hurdet förhåller sig med ålderdomshemmens driftbidrag. Jag tror inte att jag harfått något riktigt svar och har inte heller hört någonting om friåret. Det ärklart att detta är sådant som ni vill glömma bort i valtider. Jag tänkte ta upp några etiska frågor när det gäller denmedicinska utvecklingen, eftersom jag tycker att det är viktigt. En samlad,gemensam syn på människan, livet och människovärdet, har en avgörande betydelseför sammanhållningen även inom en nation. Vi har haft debatter om aborter och om det nyadödsbegreppet. Vi kommer att få debatter om genteknik, fosterdiagnostik ochbefruktning utanför människokroppen - i det sistnämnda ämnet kommer det enproposition. Enligt meriing är det angeläget att alla ställningstagandengrundas på samma människosyn. Det är därför förenat med betydande risker attfatta beslut i en fråga i taget. Besluten måste bygga på en och samma etiskagrund. Vårt samhälle vilar på en och humanistiskmänniskosyn. Det innebär att man i varje beslut måste sträva efter att slå vaktom varje individs integritet, grundtrygghet och rättigheter. Respekten för denlevande människan är avgörande. har en rad utredningar arbetatmed etiska frågor som uppkommit till följd av den medicinska utvecklingen. Ivissa avseenden är det naturligt att försöka komma fram till internationelltaccepterade grundvalar för den utvecklingen. Enligt mening är detangeläget att vi inför kommande beslut med etiska implikationer diskuterar ossfram till en gemensam plattform vad gäller synen på människa och människovärde,en syn som kan få en allmän uppslutning. 33INGA (vpk) replik: efterlyser något slagsgemensamt handlingsprogram för de borgeriiga partierna. Det finns faktiskt enutmärkt gemensam plattform, som vi kunnat iaktta , i går och sedan mångaår tillbaka. Den plattformen är att man vill privatisera; man vill sälja utstora delar av den offentliga sektorn: den offentliga värden och den offentligaomsorgen. Man vill på det sättet skapa en valfrihet. Den valfriheten innebäratt de som har pengar skall kunna köpa vad de vill ha i form av vård, omsorgoch trygghet. Den som inte har pengar får nöja sig med det som inte är så bra. Det är denideologi som ligger bakom borgerliga förslag när det gäller vård, omsorg ochbarnPinsorg. Det har också en ideologisk grund när man nu föreslår ettvårdnadsbidrag. Jag tror inte heller att kvinnor kommer att stanna hemma därföratt de får ett vårdnadsbidrag; det är alldeles för futtigt för det. Men detskall, som det heter, ge valfrihet när det gäller barnomsorgen; det.skall gemöjlighet att välja privata alternativ. Det gör det säkert också. Det kommeratt bli en flod av spekulationer inom barnomsorgen, ifall förslaget omvårdnadsbidrag antas av . , De somdirekt skulle vinna på ett vårdnadsbidrag är de föräldrar som har hemmavarandebarn. Däremot slår vårdnadsbidraget mot de föräldrar som har sina barn inom denkommunala barnomsorgen. Finansieringen av vårdnadsbidraget sker nämligen genomkraftigt höjda daghemsavgifter- det gäller en tusenlapp . Vi vet altdaghemsavgifterna är oerhört stora. Skillnaden mellan kommunernaligger på . Det kommer alltså att bli ännu dyrare för de grupper somman allra helst skulle vilja se inom barnomsorgen, nämligen LO-grupperna. Desom har det bra ställt kan fortfarande ha sina barn inom t. ex. den kommunalabarnomsorgen. Med ett vårdnadsbidrag motverkar man en utbyggnad avbarnomsorgen, eftersom statsbidragen till den kommunala barnomsorgen halverasoch man stjälper över kostnaderna på föräldrarna i form av höjda avgifter.Detta slår mot dem som har det sämst ställt. Detta är alltså den gemensamma borgerliga plattformen: manprivatiserar och talar om valfrihet. Men valfriheten gäller dem som har pengar.De skall kunna köpa det som är bra - det som är dåligt får stå över för dem sominte har resurser att utnyttja valfriheten. Anf.34 () replik: Herr talman! Nej, ,det är inte de sämst ställda som drabbas av en liten sänkning avkompensationsnivån i sjukförsäkringen, utan de sämst ställda drabbas avregeringens linje när det blir en högre inflationstakt och minskad ekonomiskfillväxt. Vi i vill genom marginalskattesänkningar dämpainflationstakten och öka tillväxten. Vi vill också att sjukvården skallprioriteras och förbättras i takt med den ekonomiska tillväxten. GertrudSigurdsen sade i allmänna ordalag att regeringen vill prioritera sjukvården.Men till vilken nivå? Eller man kanske inte räknar med någon ekonomisktillväxt, när man så hårdnackat säger nej till marginalskattesänkriingar. Det var intressant att höra IngegerdTroedsson försöka utveckla hur sjukvärdsförsäkringen skall se ut. Det finnsmycket som är intressant i motion. Ni menar att primärvårdenöverbetonas och att man underbetonar sjukhusvården. Läser man folkpartietsmotion finner man att det är primärvården som skall vara basen för sjukvården. vill att man skall avskaffa Dagmar-allaprivatläkare skall ha fri anslutningsrätt till sjukförsäkringen, osv. Det ärintressant att notera att i sin motion - även om man kritiserar Dagmar-är på väg mot samma system; anser att det skall vara ett percapita-bidrag. ' finns det många oklarheter när det gäller denmoderata sjiikvård.sförsäkringen. Hur skall den betalas? Den skall varaobligatorisk, men vilket system skall man tillämpa? Jag förmodar att vi kommeratt få närmare förklaringar. Det måste naturligtvis finnas en modell för hursjukvårdsförsäkringen skall fungera. När talade om den valfrihet sommänniskorna skall få, kunde jag inte finna någon större skillnad i förhållandetill den valfrihet som vi har . Vi kan gå till vårdcentralen eller till enprivatläkare. Naturligtvis kan någon som bor i eller Korpilombolosäga: Vi har vare sig någon läkare på vårdcentralen eller någon privatläkare.Här har vi ett av de stora problemen. Men jag har svårt att förstå hur denvalfriheten skall räcka till för vårdcentralens läkare, även om IngegerdTroedsson säger att det delvis skall betalas genom landstingsskatten. Jag tror att det finns anledning för attbättre presentera denna sjukvårdsförsäkring för att vi skall kunna ta ställningtill förslaget. Det är litet svårt att se konturerna i denna försäkring. Återigen: Jag har mycket svårt att se den gemensammanämnaren för de tre borgerliga partiernas sjukvårdspolitik. hadeen annan version när det gäller det borgerliga samarbetet. Det skulle ge mycketstörre möjligheter och nyanser i fråga om valfriheten. ,väljarna måste ha ett klarare besked om hur en borgerlig sjukvårdspolitik serut. De måste få veta om sjukersättningen skall minskas till under en visstid. De måste få veta om en karensdag återigen skall införas. Detta harväljarna rätt att få besked om. Ni har ju fortfarande tid på er, eftersom valetäger rum . Jag utgår från att det senare under vårriksdagen kommeratt ges besked om vilken sjukvårdspolitik en borgerlig regering kommer attföra. säger: Det är inte de sämstställda som komrner att drabbas, eftersom vi i vill sänkamarginalskatterna. Jag undrar om "vi i " någonsin harträffat en textilarbeterska eller någon som arbetar på fiskindustrier.Fråga dessa arbetare, , om de inte anser att de hör tillde sämst ställda och om de inte tror att det är de som kommer att drabbas av enförsämring av sjukförsäkringen. De har ingen nytta av att vi sänkermarginalskatterna. 1987/88:624 februari 1988 Tredje vice talmannen anmälde att förste vice talmanIngegerd , och anhållit att tillprotokollet få antecknat att de inte ägde rätt till ytterligare repliker. 2 § Den allmänpolitiska debatten avbröts fördagens frågestund (forts. s. 90). Prot.1987/88:62 3 § Svar på fråga 1987/88:241 om svenska åtgärder för atthjälpa viss paraguayansk regimkritiker Om svenska åtgärder 3 Utrikesminister : för atthjälpa viss para- y talman! har frågat mig om regeringen tillParaguays guayansk regimkritiker gggng och/eller i internationella sammanhangavser påtala det brott mot mänskliga rättigheter som arresteringen av utgör. Saguier fängslades anklagad för brott motlag 209, som -något ironiskt - är en lag till försvar av den allmänna fredenoch den personliga säkerheten. Det omedelbara skälet till gripandet ochanklagelserna var att Saguier hade gjort ett antal kritiska uttalanden tillpressen i om krigsmakten. Sådana kritiska kommentarer resulteraroftast i åtgärder från regimens sida. Saguier släpptes ur fängelset under mellandagarna i slutetav och befinner sig på fri fot. Rättssaken mot honom äremellertid inte avslutad, och det är möjligt att Saguier senare kan komma attinkallas till domstol för att ställas till svars för det påstådda brottet. Detär fortfarande inte klart hur det påstådda brottet i så fall slutgiltigt kankomma att rubriceras. Rubriceringen har betydelse för det straff som åklagarenkan yrka på. kommer att fortsätta att följaSaguiers fall. Om den fortsatta händelseutvecklingen ger skäl därtill, är viberedda att överväga lämpliga åtgärder. 37 HÄDAR (): Jag ber att få tacka utrikesministern försvaret, som jag är odelat nöjd med. Det vill jag gärna säga. Vi gläder oss bådasjälvfallet åt att Saguier nu är på fri fot. Utrikesministerns svar attutrikesdepartementet kommer att följa frågan och ha den under kontinuerlig uppsiktär för mig mycket tillfredsställande. Jag vet inte varför Saguier har släppts. Det finnsnaturligtvis flera skäl. I varje fall hyser jag den förhoppningen att deåtgärder som har vidtagits bl. a. av Liberala internationalen, som harprotesterat mycket kraftfullt mot Saguiers arrestering, har bidragit till detgoda resultatet. I härskar en regim, som är en av de kvarvintrandemilitärdiktaturerna i . Den verkliga oppositionen har inte haftförutsättningar eller möjligheter att delta i allmänna val. Oppositionen, somhar samlats i en front, har det liberala partiets ledare såsom sin kanskefrämste talesman. Det är oerhört angeläget att de som står honom nära, såsomSaguier, ges möjlighet att verka. Varje protest från och andra ländermot gripanden av oppositionsledare är ett starkt bidrag när det gäller att geförutsättningarna för demokratin i en större chans än vad de underlång tid har haft. Jag villta tillfället i akt att ställa en kompletterande fråga: Anser utrikesministernatt det från svensk sida finns behov av att ha någon form av diplomatiskrepresentation på platsen, inte därför att vårt handelsutbyte med Paraguayär stort och omfattande utan just för att närmare kunna följa utvecklingen, inte minst när det gäller hanteringen av de mänskliga rättigheterna i ? Som det nu är ordnat har vi från annatsvenskt håll en bevakning av . En av våra ambassadörer har denuppgiften. Det kan, som säger, finnas skäl för en direktrepresentation i . Jag kan dock på den direkta frågan bara ge detdirekta svaret att jag för dagen inte ser någori möjlighet att åstadkomma den. visst beslut i rörandeskolundervisningen otn homosexualitet Överläggningenvar härmed avslutad. 4 §Svar på fråga 1987/88:291 om visst beslut i rörande skolundervisningen om homosexualitet 39 TREDJE VICE TALMANNEN: I Svenssoris frånvaro medger jag att fårmotta svaret för hans räkning. har frågat: Är regeringenberedd att exempelvis via påtala det brott mot mänskligarättigheter som det mot homosexuella diskriminerande beslutet i Storbritannienutgör? hänvisar i sin fråga till ett brittisktlagförslag som, om det antas av , förbjuder brittiskalokala myndigheter att befrämja homosexualitet genom publicering av materialdärom eller i undervisningen i skolor. Enligt min mening bör den svenskaregeringen inte blanda sig i det aktuella lagstiftningsärendet. För detta talarbåde praktiska och principiella skäl. är liksom anslutettill den europeiska konventionen för de mänskliga rättigheterna. Det ankommerpå det brittiska parlamentet att pröva lagförslagets förenlighet med konventionen. Om lagförslaget antas, kan varje brittisk medborgare somskulle beröras av lagstifningen få saken prövad av den europeiska kommissionenför de mänskliga rättigheterna eller av den europeiska domstolen. 41 INGA (vpk): Jag tackar för svaret, även om jag tycker att det var dåligt. Medborgerliga och mänskliga rättigheter är trängda påmånga håll i dagens . Det råder t. ex. klar risk för en flykting-ochinvandrarfientlig politik i flera länder. Till allt detta kommeraidsproblematiken. Möts den på ett felakfigt sätt, kan det medföra att gamlafördomar mot homosexuella snabbt tar sig aggressiva uttryck. RegeringenThatchers lagförslag syftar till att förbjuda undervisning om homosexualitet i skolornaliksom också kommunalt stöd åt de homosexuellas organisationer. Lagförslagetuttrycker det klassiska samhälleliga förtryckets alla element: förnekandet,icke-erkännan-de, diskrimineringen och utstötningen. 5 protokoll 1987/88:62 Om åtgärder för att stödja fredssträvan -dena iCentralamerika Risken är uppenbar att det brittiska exemplet kan spridasig till andra länder. Därför är det ett både europeiskt och svenskt intresseatt tar upp frågan i t. ex. . Den brittiskaregeringens åtgärder måste bli föremål för skarp kritik såsom stridande motgrundläggande mänskliga rättigheter. Den fara för den sociala utvecklingen somen sådan diskriminering innebär måste klargöras och diskuteras mellaneuropeiska regeringar. Regeririgeri svarar nu nej. Den tänker inte blanda sig i.Den vill inte protestera och ta ansvar. Genom detta svar undandrar sig Sverigesregering ansvaret för de homosexuella. Regeringen tar tillbaka den positivainställning som den har haft. Regeringen tar inte tillbaka någoninställning. Vår inställning är alldeles klar när de gäller de homosexuella.Vi har ambitionen att verka för deras rättigheter och motverka diskriminering.Det förhållandet har ingenting att göra med vår inställning till det lagförslagsom ännu inte har slutbehandlats av det engelska parlamentet. Att påstå någotannat är att blanda bort begreppen. 43 INGA (vpk): Jag tycker att regeringen tar tillbaka sininställning. Jag tycker framför allt att regeringen undandrar sig sitt ansvarnär det gäller de mänskliga rättigheterna, när den inte vill göra det viföreslår. Vi begär sä litet, nämligen att regeringen påtalar att de mänskligarättigheterna och de homosexuellas rättigheter kränks. Den homosexuella gruppen utgör ingen minoritet. Olikaundersökningar har visat att av befolkningen är homosexuell. Det är ingenliten grupp. Jag är rädd för att diskrimineringstendenserna och de reaktionäraståndpunkterna lätt kan sprida sig också till andra länder. Det vorevärdefullt om kunde protestera på något sätt. Överläggningen var härmed avslutad. 5 § Svar på fråga 1987/88:310 om åtgärder för att stödjafredssträvandena i 44 TREDJE VICE TALMANNEN: Med anledning av tar hans ersättare emot svaret. har frågat mig om regeringen ärberedd att ekonomiskt stötta det centralamerikanska parlament som kommer attbyggas upp.