prot · GB0996 · 1987-12-31 00:00:00 — Min fråga kvarstår: Ställer sig bakompåståendet att hela den svenska industrin totalt struntar i miljön ocheffekterna för de anställda och för svenska folket? Jag vill ha ett klart ochärligt svar. Anf.42 Miljö- och energiminister : Herr talman! Min erfarenhet är attdet krävs lagstiftning och klara och stränga regler för att industrin skall tanågot ansvar för miljön. Det har vi erfarenhet av ända sedan vi för fleragenerationer sedan började kampen för en bättre arbetsmiljö till våra dagarskamp för att t. ex. klara kärnkraftsavvecklingen. 43STEN i (m): Jag noterar alltså nu att statsrådet ställer sig bakom en kampanj, där man på ett sätt som tidigare endast varförbehållet sekter på den yttersta vänsterkanten beskyller industrin för detena värre än det andra. Hon sänker sig då till exakt samma låga nivå som deargumenterar på. BirgittaDahl ställer sig bakom påståendet att den samlade svenska ProL1987/88:96 industrin totalt struntar i miljön, om det inte ger någonvinst. Det var ett klart '' besked. Tack, fru statsråd! Om gasborrningarna i >s , , ., . . j * ° Överläggningen var härmed avslutad. 9 § Svar på fråga 1987/88:422 om gasborrningarna iGravberg 44 Miljö- och energiminister : har frågat mig om jag är bereddatt medverka till att snabbt får ett positivt besked beträffandemöjligheterna till fortsatt medverkan i gasborrningarna i Gravberg. Jag vill först erinra om den tidigare behandlingen här iriksdagen av djupgasprojektet. fastställde villkoren förVattenfalls medverkan i det s.k. djupgasprojektet i Siljansringen. Av dettabeslut framgår att villkoren för medverkan bl. a. är dels attVattenfalls finansiella åtaganden inte får överstiga 30 milj. kr., dels attendast svenska finansiärer får inbjudas att delta, dels att staten skall ha ettdominerande ägarinflytande i bolagen. Vidare har i annat sammanhangfastställt bestämmelser om regeringens rätt att avyttra aktier i . Enligt förutsättningarna för beslut skulle enborrning ner genomföras. Beroende på en gynnsamkostnadsutveckling och gynnsamma produktionsförhållanden kunde en borrning nertill genomföras. har därefter begärt att få skjuta tillytterligare medel, för att finansiera en fortsatt borrning . Detta avslog regeringen med hänsyn till beslut. har därefter återkommit i ärendet och begärtatt få avyttra aktier i bolaget till svenska och utländska intressenter. Genomatt intressenterna bildar ett nytt kommanditbolag, som skall finansiera denfortsatta borrningen, beräknar att 32 milj. kr. Regeringen avslog i går framställning om attfå avyttra aktier. Beslutet skall ses mot följande bakgrund. Den föreslagna finansieringsmodellen bygger på attborrningen liksom skall ske i ett kommanditbolag. Inomregeringskansliet pågår ett arbete som kan leda fram till ändradeskatteregler för delägare i kommanditbolag. Regeringen har i detta läge inteansett det försvarbart att medverka till att kommanditbolagsformen används förden fortsatta borrningen. Jag vill bär också tillägga att,ett bifall tillVattenfalls framställning inte hade kunnat ges utan ett godkännande avriksdagen. 45 (): Herr talman! Jag villtacka statsrådet för svaret på min fråga. Bakgrunden till min fråga är att jag anser alt det finns all anledning att försöka finna ekonomiska förutsättningar för att fortsätta borrningen efter 70 djupgas i Gravberg. ' Projektet har väckt stort intresse, då manmed detta projekt bl. a. skulle kunna undersöka en teori om icke-biologisktursprung av fossilt bränsle. Därför borde allt göras för att fortsätta deborrningar som har pågått och som har stannat på ett djup av 6 337 m. framhöll i sift svar har målet varit att fortsätta borrningen tillett djup av 7 500 m. På det djupet räknar man med att det finns en krosszon,som kan innehålla stora mängder gas. Hur realistiskt det pågående projektet ärkan inte jag bedöma, men flera experter tror att gas kan finnas vid denseismiska reflektorn på 7 500 m. När man nu har borrat så pass långt kan mariväl ändå få fortsätta? En rapport om djupgasprojektet har remissbehandlats.Generellt är den amerikanska expertisen, med aktiv prospekterings-bakgrund ivarierande grad, positiv till möjligheterna att med kommersiell framgång kunnafå fram gas. Jag tolkar svaret på min fråga så, att någon satsning pådetta projekt inte sker just nu på grund av att några hänsynslösa kapitalägarehar skatteplane-rat i optioner. På så sätt har dessa stoppat ett projekt. Jaghoppas regeringen är beredd att återkomma till för att möjliggöra enfortsatt borrning efter djupgas i Gravberg i . Om den privata värden Överläggningen var härmed avslutad. 10 § Meddelande om svar på interpellationerna 1987/88:212och 215 har framställt en interpellationtill mig om situationen inom vårdsektorn. har framställt eninterpellation till mig om bristerna i den sociala välfärden. På grund av stor arbetsbelastning kan inteinterpellationerna besvaras inom föreskriven tid. Jag har kommit överens medAlf att besvara hans interpellation och med besvara hans interpellation . 11 § Svar på fråga 1987/88:413 om den privata vården har frågat mig vilka åtgärderjäg avser att vidta mot privat vård. Anledningen till frågan är socialdemokraternasbudskap om att vi behöver en mänskligare vård - inte en privat. Jag har inte för avsikt att vidtanågra atgärdermot privat vård. Den privata vården utgör ett värdefulltkomplement till den offentliga. 48BIRGIT (): Jag ber att få hälsa den nye talmannenvälkommen till talmansstolen och önska honom lycka till i arbetet. Så tackarjag socialministern för svaret på min fråga. Det är enmänskligare vård vi behöver, inte en privat. Prot.1987/88:96 budskapet på affischerna från socialdemokraterna. Dessa ingårtydligen i 8aprill988 något slags förvalskampanj ochutgör någon sorts plattform inför höstens val. Om den privata vården Manställer alltså "mänsklig" emot "privat" med antydan om attde privata alternativen skulle vara omänskliga. Budskapet riktar sig till enlång rad förskollärare, sjuksköterskor, läkare och andra som valt att bedrivasin verksamhet i privat form. Det riktar sig också i ganska hög grad till deoffentliganställda. Argumentet innebär ju att man är mänsklig så länge manarbetar inom den offentliga vården. Så fort man blir privatanställd förvandlasman tydligen till något slags kallhamrad och känslokall egoist. Trots detsocialdemokratiska motståndet mot privata alternativ finns det en hel delprivat verksamhet också inom det sociala området. På affischerna sägs alltså att vi inte behöver en privatutan en mänsklig vård. Då kan man undra hur i all sin dar denna omänskligaprivata vård kan få fortgå. säger att hon inte tänkervidta några åtgärder emot den privata vården. Då skulle jag vilja fråga: Vad äregentligen meningen med budskapet på affischerna? Jag hade en lärare en gångsom sade att det finns ingenting producerat där inte varje detalj har tänkts utav någon, det finns en människa bakom varje tanke. Då undrar jag vad i all sindar de socialdemokratiska reklammakarna har tänkt på när de gjort dessaaffischer. Jag trodde att skulle varanöjd med mitt svar. Om hon hade lyssnat till den sjukvårdsdebatt som vi hadehär , hade hon hört att både statsministern och jag sade attprivat vård är värdefull som ett komplement till den offentliga vården. Sedan drar naturligtvis andra slutsatserän vad jag gör av affischtexten. Av den kampanj som de borgerliga driver fårman uppfattningen att det är privat vård vi behöver till vilket pris somhelst. Vi behöver en mänskligare vård, och den kan vara antingen offentligeller privat. 50 (): Jag måste säga att socialministern sägerlitet dumheter. Hon vet mycket väl att alla de partier som talar för privatvård vill ha den som ett komplement till den stora offentliga sektorn. Jag troratt vi i ganska stor omfattning skulle få en mänskligare vård om många av deförslag har lagt fram här i -, om stimulansbidrag till egetrum, om gruppboende för åldersdementa, om höjt vårdnadsbidrag till föräldrarmed handikappade barn - fick också socialdemokratins stöd. Så är det ju irite. Den här kampanjen omfattar en hel del annat också. I enbroschyr som kompletterar kampanjen står det att de borgerliga partierna villlåta marknadskrafterna råda också inom sjukvården - till slut kommer plånbokenatt avgöra vilken behandling man skall få. Ställer sig socialministern bakom sådana härsmutskastningar? Är det den här typen av valrörelse vi skall leva med framöver? tycker att jag är dum. Jagtror inte att är dum, men jag drar ändå andra slutsatser avdetta. Vi har haft en diskussion där vi har bett att fåreda på den borgerliga sjukvårdspolitiken. Om man följer förslagär det mycket som talar för att plånboken blir avgörande för om man skall få engod sjukvård. Det tyder allt på i deras profilering. Vi har inte fått några besked om vilken borgerligsjukvårdspolitik som finns. Men så länge har starkt inflytandefinns den risk jag talat om, ! Om rätten att använda personal utan legitimation somvikarier på sjukskötersketjänster Anf; 52 (): I broschyren står det att det är deborgerliga partierna som står för detta, att plånboken till slut kommer attavgöra vilken behandling som man får. När vi är så här i inledningen av valrörelsen, som bådejag och sedan kommer att delta i med liv och lust, skulle dåinte kunna tala om vad som egentligen menas med den här typenav propaganda, som man går ut med fill en mycket bred och stor allmänhet ochlägger ned mycket pengar på? Allmänheten lyssnar ju inte så mycket på våradebatter här, som kanske är litet mer balanserade. Vad är egentligen denyttersta meningen med att smutskasta de människor som väljer privataalternativ, dem som är anställda i det privata och dem som har etablerat enprivat verksamhet? Det är ingen smutskastning av den privata vården. Jagupprepar vad som har sagts: Vi behöver både offentlig och privat vård, men det ärden offentliga vården som utgör basen och den privata som är 54 (): Då förväntar jag mig av socialministern atthon till era reklammakare, som gör en massa propaganda som uppenbarligen intealls stämmer överens med den politik som ni avser att föra, säger att de skallsluta med den här typen av banalisering av den politiska debatten. Överläggningen var härmed avslutad. 12§ Svar på fråga 1987/88:430 om rätten att använda personal utan legitimationsom vikarier på sjukskötersketjänster har frågat mig om jag tänkervidta några åtgärder med anledning av att frånhänt sig ettviktigt styr- och kontrollmedel genom att ge sjukvårdshuvudmännen en generellrätt att använda personal utan legitimation som vikarier i vissa fall. Prot.1987/88:96 För att underlättapersonalförsörjningen har även tidigare . . gett sjukvårdshuvudmännen rätt att själva bedöma om vikarier utanlegitimation kan anställas på sjukskötersketjänster under sommarmånaderna.Detta har gällt psykiatri och långtidssjukvård. . . ' . är brist på behörigpersonal och systemet visat sig fungera bra har styrelsen nu påförsök vidgat möjligheten till att gälla för dessa specialiteter. ' ' Försöket avses omfatta . Styrelsen skall följaförsöksverksamheten och utvärderaden efter avslutad period. Som tillsynsmyndighet kan styrelsen givetvis vidbehov ingripa även under pågående försök. Jag hälsar med tillfredsställelse att nya vägar prövas föratt finna så smidiga administrativa rutiner som möjligt - självfallet utan att göra avkall på den nödvändiga kvaliteten i vården. Jag anser det felaktigt att påstå att genom försöket frånhänt sig ett viktigt styr- och kontroll medel. 56 (): Tack för svaret! För att kunna ta ställningtill svaret skulle jag vilja veta definitionen på vad som menas med attnågonting är bra. När säger att systemet har fungerat bra,måste hon också definiera för mig vad som är att anse som bra. som egentligen har hänt är att 16 landsting förrasommaren fick en generell dispens att göra .sådana här förordnanden. De användedenna möjlighet vid ca 550 tillfällen. Erfarenheterna visar emellertid att detta meddispenstjänstgörande personal är pressande och utsätter den personal medlegitimation som är kvar för ett otroligt tryck. Det uppstår enmycket slitsam situation för den ordinarie personalen. Sjukvården hamnardärigenom ytterligare längre in i en negativ spiral. Man har svårt attrekrytera och behålla personal. Den som har varit med en sommar och arbetattillsammans med alltför många arbetskamrater som har varit generellt förordnadevet att man får jobba minst för två. har varit mycket mån om attuttrycka att man i fortsättningen kommer att vara restriktiv med att beviljagenerella dispenser. Min fråga kvarstår: Varför beviljar man dem , är dettaett önskemål från huvudmännen eller beror det på stor arbetsbelastning vidsocialstyrelsen? Jag menar att man inte så lätt kan lyfta bort detta ansvarför restriktiviteten genom att skylla på administrativa bekymmer.Sommarsemestrarna är ju ingen nyhet ens för . Vore jag GertrudSigurdsen skulle jag vara allvarligt bekymrad över agerande idenna fråga, där man utan att någon har bett om det lyfter bort detta tillsyns-och kontrollinstrument. frågar vad det är som har hänt. inte mångadagar sedan som och jag hade en debatt om de bekymmersom finns när det gäller personal inom hälso- och sjukvården. Det ärangeläget att man på olika sätt försöker klara denna besvärliga Detta med dispenser ärju inget nytt. dispenser.Socialstyrelsen har tidigare beviljat ett drygt tusental . Om utformningen av viss platsannons ' Jag anser alltså att det finns anledning att ta till varaalla möjhgheter att 8 apriri988 tillgodose de behov som finns. Jag harockså framhållit att inte har frånhänt sig sitt tillsynsansvar- detta har man naturligtvis kvar. 58 (); Hei"r talman! Sjuksköterskebristen är faktiskt inget nytt fenomen,och det är inte heller sommarsemestrar. har otaliga gånger påpekat för landsfingenatt de måste personalplanera på både kort och lång sikt för att nödlösningarskall bli så få som möjligt. har också så gott som varje årframhållit för huvudmärinen att ansökan om generella dispenser måste minimeras,att man måste vara restriktiv. Samma myndighet gär nu ut och ger dennagenerella dispensmöjlighet, utan att ha en direkt kontroll över läget. Jag menar att har gjort det väldigt lättför sig och även hjälpt till att göra det lätt för huvudmännen. Överläggningen var härmed avslutad. 13 § Svar på fråga 1987/88:423 om utformningen av vissplatsannons har frågat mig om regeringenavser att vidta några åtgärder med anledning av av en platsarinons. Frågeställaren ifrågasätter lämpligheten av attdet i annonsen anges att den sökande gärna kan ha folkrörelsebakgrund. Mitt svar är nej. Det ankommer påstiftelsens styrelse och verkställande direktör att utöva den direkta ledningenav stiftelsens verksamhet. Häri ingår bl. a. att rekrytera medarbetare. Jagavser därför inte att föreslå att regeringen vidtar någon åtgärd. Anf.60 (): Tack försvaret, industriministern! Det förvånar mig något att industriministern tog så lättpå den här frågeställningen. I ifrågavarande annons från Industricentrum iSkellefteå står bl. a. följande: - om Du ärintresserad av regionalpolitik - om Du kanarbeta hårt och målinriktat - om Du kaninformera, utreda, utforma förslag, då kan dufå det här jobbet, om du har folkrörelsebakgrund - synonymt med, förstås,folkrörelsesympati. Det finns skäl att fråga sig om ett statligt företag, enstatlig stiftelse eller något annat statligt organ i en platsannons skallbegränsa de sökandes antal och bakgrund genom att kräva att de skall ha arbetati Folkrörelsesverige och känna folkrörelsesympäti. Min fråga till industriministern; Är det diskvalificerandeatt ha arbetat i privat verksamhet? Man kan faktiskt tolka den här annonsen,med dess begränsning, på det sättet. Om utformningen av viss platsannons Det finns skäl att ställa ännu en fråga med anledning avindustriministerns svar här: Har vi att se fram emot en fortsättning i andrastatliga företag, stiftelser och organ, där man mer medvetet begränsar antaletsökande till en anställning genom att mer eller mindre kräva att de sökandeskall ha arbetat i Folkrörelsesverige? Det är en farlig utveckling. Det är som tar för lätt påfolkrörelsearbete. Jag skulle önska att betydligt fler människor både i detprivata näringslivet och i förvaltningen hade folkrörelseerfarenhet.Folkrörelserna är en styrka för . Folkrörelserna är en viktig del av densvenska modellen och av vår demokrati. Men redan det förhållandet att ErikHolmkvist ställer den här frågan betyder att kanske kännerfrämlingskap för våra folkrörelser och att han underskattar folkrörelsernasbetydelse. I motsats fill anser jag attfolkrörelsearbete är något positivt och att erfarenhet från demokratiskt arbetei föreningar och organisationer fostrar till samarbete och hänsynstagande. Jag förstår uppriktigt sagt inte, herr talman, hur enledamot av riksdag kan drista sig att ställa dennafolkrörelsefientliga fråga. Självfallet diskrimineras inte erfarenhet frånprivat verksamhet eller privata företag av att man har erfarenhet från folkrörelse- i idrottsrörelsen, i bildningsorganisationerna, i , ipolitiska partier och i många andra folkrörelser. Jag måste erkänna atf jag blev mycket överraskad när jagläste att en ledamot av riksdag hade ställt denna fråga. Jag hade interäknat med att någon i just denna kammare, där det så har betonatsoch bevisats att folkrörelserna har så stor betydelse för vår demokrati, heltplötsligt ifrågasätter folkrörelsernas betydelse och styrka för vår demokrati. 62 (): Industriministern gör en tolkning som jag tror att den somläser min fråga ställer sig mycket frågande till. Ingen påstår att det är någotfel att ha arbetat i Folkrörelsesverige - långt därifrån. Jag tror attindustriministern med sin bakgrund i Folkets hus-rörelsen mycket väl vet attdet kan vara en styrka. Men utformningen av annonsen begränsar ju faktiskt desökandes antal. Vad är det för fel att arbeta i privat verksamhet? Vad är detför fel att under sitt verksamma liv arbeta i privata företag,industriministern? Man skall alltså inte med de erfarenheterna kunna söka ettjobb på Industricentrum i eller någon annan ort i . Det ärganska avslöjande, tycker jag, att industriministern faktiskt kräver detsammasom annonsören, att det är ett extra plus att ha arbetat i Folkrörelsesverige. Det är självfallet inte på något sättdiskriminerande, , eller negativt att ha arbetat i privat verksamhet.Den största delen av vårt näringsliv är faktiskt privat. Mängder av svenskarhar därför naturligen erfarenhet av näringsliv i privat regi, inteminst de många småföretagarna. Försökinte blanda bort korten på den här punkten, ! Det kan inte inågot sammanhang vara något negativt för någon människa att ha stiftatbekantskap med den värdegemenskap som finns i våra organisationer ochfolkrörelser. Att ha erfarenhet från föreningar och organisationer -politiska,religiösa, idrottsorganisatiorier eller bildningsorganisationer -måste vara enstyrka för människan och därmed också för samhället. 64 (): Det är intenegativt, säger industriministern, att ha arbetat i privat verksamhet. Det ärheller inte negativt att ha arbetat i exempelvis Folkets Hus-rörelsen. Ingetavdettaärnegafivt, som jag ser saken. Men den åsikt som industriministern görsig till tolk för och annpnsens utformning innebär att man faktiskt blirdiskriminerad om man har arbetat i privat verksamhet. Utformingenav annonsen är sådan att det är ett plus att ha arbetat i Folkets Hus-rörelsen- inte att ha arbetat i privat verksamhet. Den begränsningen,industriministern, bör utgå i fortsättningen ur all den annonsering som destatliga organen genomför. Vi skall aldrig begränsa antalet sökande på dettasaft. Omutformningen av viss platsannons 65 IndustriministerTHAGE G : ber jag faktiskt att läsa annonsen. Det står inte attdet är en förutsättning eller ett villkor att man har folkrörelsebakgrund föratt man skall kunna komma i fråga. Det står att man gärna kan hafolkrörelsebakgrund. Det är en styrka. Jag upprepar att jag skulle önska attfler människor i vårt land - i det privata näringslivet, i det statliga och idet kooperativa näringslivet och kanske också i riksdag och i förvaltningen- hade folkrörelsebakgrund och erfarenheter av folkrörelseorganisationer. Dettabetyder självfallet inte att andra erfarenheter, t.ex. av det privatanäringslivet, skulle vara skadliga. Slutligen:Det ankommer på styrelsen och verkställande direktören att rekrytera personaltill sfiftelsen, och jag har fullt förtroende för Industricentrums styrelseoch verkställande direktör på den här punkten. 66 (): Mycket kort villjag säga att jag tror att den här debatten kan vara avklarad; Jag hävdar ändåalldeles bestämt, industriministern, att det inte kan finnas något rimligt skälatt göra en begränsning av de sökande i annonsen då man söker personal tillstatens företag genom att säga att de gärna skall ha folkrörelsebakgrund. Detär inte negativt, men varför skall dét framhållas då det kanske är minst likapositivt att ha arbetat i privat verksamhet då det gäller den här sfiftelsensverksamhetsområde? Vikan vara överens om, industriministern, att detta egentligen är ett oskick ochatt vi behöver säga ifrån att annonserna inte bör se ut på det här sättet. Överläggningenvar härmed avslutad. Omelevers rätt tid ledighet från skolarbetet 14 § Svar på fråga1987/88:404 om elevers rätt till ledighet från skolarbetet har frågat mig om jag stödjer principen att elever igrundskolan i allt större omfattning skall erhålla extra ledigheter utöver deordinarie loven. Enligt6 kap. 25 § skolförordningen (1971:235) får en elev i beviljasledighet från skolarbetet för.enskilda angelägenheter. Sådan ledighet får avsehögst för läsår. Längre ledighet än under ett läsår fårbeviljas endast om särskilda skäl föreligger. Avsiktenmed föreskrifterna är inte att eleverna skall ha en ovillkorlig rätt tillledighet under pågående läsår. Däremot skall eleverna i vissa situationer kunnafå ledigt från skolarbetet för enskilda angelägenheter. Jaganser inte att det skall vara en rättighet för elever att få ledigt för t. ex.bad- eller skidsemestrar under pågående läsår. Skolanhar en viktig funktion att fylla. Skolan är inteen.arbetsplats som man tarledigt från när det passar en själv. Det är en skyldighet att gå i skolan. Densom har vårdnaden om ett skolpliktigt barn skall se till att barnet fullgör sinskolplikt. Omett antal elever är frånvarande från skolarbetet, och dessutom vid olikafidpunkter, förrycker detta på ett olyckligt sätt arbetet för resten avklassen. Avslutningsvisvill jag framhålla att en elev givetvis skall kunna få ledigt under annan tidän lovtid då det finns särskilda skäl för detta av t. ex. social eller annanjämförlig art. 68 (): Jag måstefaktiskt börja med att säga att jag är mycket glad över att jag har ställtfrågan. Jag måste nämligen säga till talmannen - som debuterar-, kammaren ochåhörarna på läktaren att det inte är så vanligt att en representant föroppositionen tackar för svaret och säger till statsrådet: är ju ettalldeles utmärkt svar! Det är i sak i varje detalj, nästan, tillfredsställandeför mig. Möjligen,herr statsråd, är det en litet olycklig formulering, som kanske har kommit tilli all hast: "Skolan är inte en arbetsplats som man tar ledigt från när detpassar en själv." Det är väl ändå inte riktigt så på några arbetsplatseratt man alltid kan ta ledigt när det passar en själv. Men,som sagt, i övrigt är svaret alldeles utmärkt. Än en gång uttalar jag min storatillfredsställelse och tackar statsrådet. gäller det bara för oss båda ochför andra politiker att sprida den här uppfattningen i skolans värld och, inteminst, bland föräldrarna. Överläggningenvar härmed avslutad. 15 § Svar på fråga 1987/88:434 om föreningslivets ekonomi har frågat mig om vilka åtgärderjag är beredd vidta för att undvika att föreningslivets ekonomi försärrirastill följd av den väntade lönekostnadsutvecklingen i kommunsektorn. vet varken eller jag om det ännu ejträffade avtalet får några oönskade konsekvenser för den kommunala ekonomin. Prot.1987/88:96 : 70 BO ():