prot · GB09132 · 1987-12-31 00:00:00 — Def har man alltså förstått . Beslutet iapril 1987 var ett panikbeslut för att visa kraftfullhet i miljöarbetet, ettbeslut som var tämligen misslyckat. Stråförkorfningsmedel, liksom andrakemikalier, skall så långt möjligt bort från jordbruket. Def har vi ifolkpartiet hävdat, och det gör vi fortfarande, men det skall gå till på ettsätt som gör att det hela är möjligt att genomföra och inte bara blir slagord. 127JAN JENNEHAG (vpk): Def händer att beslut får verkningar som slårblint och som drabbar personer som inte fått tillräckligt rådrum för alt finnaalternativa lösningar. Regeringens beslut om sträförkortningsmedel var ettsådant. Utskottet säger också helt klart alt så får det inte gå tiil. I ett särskilt yttrande pekar vpk på alt ändringar inomjordbrukspolitiken är ett allmänt problem. Lantbrukets planeringsförutsättningar,klimatets växlingar och lider för sådd och skörd låter sig inte påverkas avregeringsbeslut och . En större omsorg om och förståelse för jordbruksnäringenoch dess villkor borde inle vara sväri all visa. Liknande beslut skall vi inlebehöva uppleva . I övrigtkan jag i stort sett instämma i anförande. 128FÖRSTE VICE TALMANNEN: Sedan de under avsnittet Förbudet mot sträförkortninganmälda talarna nu haft ordet övergår kammaren fill att debattera 1985 årsspannmålsbeslut. 129 (): För atl vi skall hinna votera föremiddagsuppehållet skall jag falla mig myckel kort. Det hävdas aff spannmålsbeslufet inte har varit någotregeringsärende och atf regeringen inte hade haft för avsikt att gå ifrån 1985års livsmedelspolitiska beslut. Jag har i min anmälan skickat med material somvisar aft man var på väg aff upprätta en kanslipromemoria. Jag har i min handpromemorian, som alltså infe är någon promemoria och som inte är någotregeringsärende men som har upprört jordbrukarna. Den visar att en förändringvar på väg av beslut som stred mot riksdagsbeslutet, atf samhälletskulle svara för av kostnaderna och aft detta skulle gälla under enfemårsperiod. Jag vill säga till att def är viktigt attdill tal är sådant atl del som gäller också skall gälla . Jag yrkar bifall.lill reservation 31. 130 (): Reservation 31, som rör 1985 årsspannmålsbeslut, handlar ju egentligen om en hypotetisk fråga. Den har ocksåBengt Kindbom egentligen erkänt. Den handlar infe om något enskiltregeringsärende eller om något beslut som regeringen fattat. Den handlar om altdet förts informella samtal mellan , och LO och TCO. Vad de här informella samtalen handlade om var, somframgår av handlingarna lill ärendet, olika utkast lill en tänktdepartementspromemoria och avsåg olika sätt att lösa problemet medspannmålsöverskottet. Promemorian färdigställdes aldrig, och frågan blevsåledes aldrig föremål för något regeringsbeslut. Hela reservationen behandlarsåledes om ett tänkt besluts-förhållande, som helt saknar underlag iverkligheten, eftersom frågan aldrig blev något regeringsärende. Det som framhålls i reservationen och i om att regeringen skulle ha handlat mot beslut ärfelakfigt på flera sätt. För det första är det fel av den anledningen att detaldrig blev något regeringsärende, för det andra därför aff den 4juni 1987 gav regeringen fullmakt att utan dess hörande kunna vidta åtgärderför produktionsanpassning. De informella samtal som fördes skulle jag viljatolka som syftande till att försöka hitta möjligheter att komma till rätta medspannmålsöverskottet. resulterade inle samtalen i några åtgärder, varför reservationenhelt behandlar en hypotetisk fråga. För övrigt måste väl ändock regeringen ha rätt att förainformella samtal med olika intresseorganisationer för atf komma till rätta medsvårigheter som finns. Samtal som förs leder av naturliga skäl infe alltid tillresultat och blir då inle heller ärenden i formell mening. Här handlar det omen fråga som aldrig Således behandlar reservationen en rent hypotetisk fråga. Jag vill, fru talman, med det anförda yrka bifall fillutskottets skrivning och avslag pä reservation 31. 131 (): Vi granskar handläggningen och beredningen avärenden i , och här gäller det ett ärende som beretts.Otvivelaktigt är det sä, fastän ingen vill erkänna def i efterhand. Jag vill också göra en rättelse. säger attregeringen överlade med LRF som man överlade med LO och TCO. Så varingalunda fallet. LRF som var part i ärendet stod helt utanför. 132 (): Jag vill rätta lill del sista Bengl Kindbomsade. Jag sade inte aft regeringen hade överlagt med de härorganisationerna, utan jag sade alt man överlade med dem var för sig. Regeringen måste kunna ta kontakter och föra informellasamtal när man förbereder och bereder ett ärende. De förberedande kontakternakan väl ändock inte behöva redovisas för , även om senareskulle behöva falla beslut. I del nu aktuella fallet menar jag också attriksdagen hade gett regeringen fullmakt alt inom ramen för de medel som slårlill förfogande för jordbruksregleringen falla de beslut som kan behövas föratl minska jordbrukarnas, regleringens och samhällets kostnader för spannmålsöverskottet. Bengl Kindboms resonemang är så myckel märkligare medtanke på all i den debatt som följde här i kammaren på regeringens förslag ipropositionen utskottets ordförande tyckte atf def fanns mofivför regeringen att handla snabbt och aft regeringen behövde frihet aft beslutai vissa av de här frågorna utan ett långdraget parlamenterande i utskott ochkammare. Regeringen begärde och fick, som jag fidigare sagt,fullmakt atl handla i den här frågan, i samband med riksdagensbeslut . Dagens kritik gäller att man handlat utan atf manegentligen har handlat. Man mäste ha rätt aff bereda ärenden, men när del inteblir något resultat av beredningen kan det inte finnas någon anledning affkritisera regeringen för denna. Överläggningen var härmed avslutad. 133 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Propositioner ställs först beträffande envar av de frågorsom berörs i de reservationer som fogats fill betänkandet. Därefter ställsproposifion i ett sammanhang på övriga i betänkandet upptagna frågor. Granskning av statsrådens tjänsteutövning m. m. Granskning av statsrådens ijänstéutövnirig rn. Regeringensåtgärder med anledning av mordet på statsminister Beslöts med 242 röster aff godkänna utskottets anmälan iförevarande del. 69 röster avgavs för godkännande av anmälan i reservation 1 avAnders m. fl. 2 ledamöter avstod från att rösta. Krigsmaterielexporten såvitt avser Englandsavtalen Efter ställda propositioner på dels godkännande avutskottets anmälan i förevarande de\,.dels godkännande av anmälan i reservation2 av '3ch , beslöts med acklamation attutskottets anmälan i förevarande del skulle godkännas. Krigsmaterielexportensåvitt avser vapenembargot mot Först biträddes reservafion 3 av m. fl. med69 röster mot 17 för reservation 5 av . 227 ledamöter avstod fränall rösta. Härefter biträddes reservation 4 av m.fl.med 84 röster mot 68 för reservation 3 av m. fl. 161 ledamöteravstod frän att rösta. Slufligen avgavs 150 röster förgodkännande av utskottets anmälan i förevarande del och 150 röster förgodkännande av anmälan i reservation 4 av m. fl. 14 ledamöteravstod från aft rösta. Krigsmaterielexporten såvitt avser som mottagarland , Beslöts med 297 röster all godkänna ulskotlets anmälan iförevarande del. 17 röster avgavs för godkännande av anmälan i reservation 6 avNils Berndfson. 1 ledamot avstod från atf rösta. Krigsmaterielexporten såvitt avser regeringens stöd åtBofors Efter ställda proposifioner på dels godkännande avutskottets anmälan i förevarande del, dels godkännande av anmälan i reservation7 av m. fl., beslöts med acklamafion aff ufskottets anmälan iförevarande del skulle godkännas. Krigsmaterielexporten såvitt avser samarbetsavtal m. m. Beslöts med 261 röster att godkänna utskottets anmälan iförevarande del. 52 röster avgavs för godkännande av anmälan i reservafion 8 avtredje vice talman och . 1 ledamot avstod från atlrösta. Efter ställda propositioner på dels godkännande avutskottets anmälan i förevarande del, dels godkännande av anmälan i reservation9 av m.fl., dels godkännande av anmälan i reservation 10 avBirgit och , dels godkännande av anmälan ireservation 11 av tredje vice falman och . delsgodkännande av anmälan i reservation 12 av beslöts medacklamation alt utskottets anmälan i förevarande del skulle godkännas. Krigsmaterielexporten såvitt avser krigsmaterielbegreppet Efter ställda propositioner på dels godkännande avutskottets anmälan i förevarande del, dels godkännande av anmälan i reservation13 av och beslöts med acklamafion attutskottets anmälan i förevarande del skulle godkännas. Krigsmaterielexporten såvitt avser regeringarnas kontrollav krigsmaterielinspektionen Efter ställda propositioner på dels godkännande avutskottets arimälan i förevarande del, dels godkännande av anmälan ireservafion 14 av beslöts med acklamation alt utskottets anmälani förevarånde del skulle godkännas. Krigsmaterielexporten såvitt avser översyn avkrigsmaterielinspektionen Efter ställda propositioner på dels godkänriande avulskotlets anmälan i förevarande del, dels godkännandcav anmälan i reservation15 av och beslöts méd acklamafion attutskottets anmälan i förevarande del skulle godkännas. Krigsmaterielexporten såvitt avser regeringarnas vetskapom oegentligheter Beslöts med'297 röster att godkänna utskottets anmälan iförevarande del. 17 röster avgavs för godkännande av anmälan i reservation 16av . Efter ställda propositioner på dels godkännande avutskottets anmälan i förevarande del, dels godkännande av anmälan i reservation17 av m.fl., dels godkännande av anmälan i reservation 18 avBirgit och , dels godkännande av anmälan i reservation19 av beslöts med acklamation att utskottets anmälan i förevarandedel skulle godkännas. Beslöts med 214 röster att godkänna utskottets anmälan iförevarande del. 101 röster avgavs för godkännande av änmälari i reservation 20av m.fl. Efter ställda propositioner på dels godkännande avufskottets anmälan i förevarande del, dels godkännande av anmälan i reservation21 av och beslöts med acklamation attutskottets anmälan i förevarande del skulle godkännas; 1987/88:1322 juni 1988 Efter, ställda propositioner på dels godkännande avutskottets anmälan i förevarande del, dels godkännande av anmälan i reservation22 av beslöts med acklamation alt utskottets.anmälan i förevarandedel skulle godkännas. Granskning av statsrådens tjänsteutövning m. m. Beslöts med 296 röster aff godkänna utskottets anmälan iförevarande del. 18 röster avgavs för godkännande av anmälan i reservation 23av . 1 ledamot avstod från atf rösta. Utlänningsärende såvitt avser förvar av barn Beslöts med 214 röster atf godkänna utskottets anmälan iförevarande del. 101 röster avgavs för godkännande av anmälan i reservation 24av tredje vice talman m.fl. Regeringens beredning av frågan om lokalisering av det nyaplan- och bostadsverket Efter ställda propositioner på dels godkännande avutskottets anmälan i förevarande del, dels godkännande av anmälan i reservation25 av m. fl., dels godkännande av anmälan i reservation 26 avtredje vice falman och beslöts med acklamationatt ufskottets anmälan i förevarande del skulle godkännas. Utnämningar av verkschefer, m. m. Efter ställda propositioner på dels godkännande avutskottets anmälan i förevarande del, dels godkännande av anmälan i reservation27 av m.fl. beslöts med acklamafion aft utskottets anmälan iförevarande del skulle godkännas. Tillstånd för att anlägga en bilindustri påKockumsområdet i Beslöts med 259 röster atf godkänna utskottets anmälan iförevarande del. 54 röster avgavs för godkännande av anmälan i reservation 28av tredje vice talman m.fl. Beslöts med 191 röster aff godkänna utskottets anmälan iförevarande del. 122 röster avgavs för godkännande av anmälan i reservafion 29av m. fl. Beslöts med 163 röster aff godkänna utskottets anmälan iförevarande del. 152 röster avgavs för godkännande av anmälan i reservafion 30av m.fl. Efter ställda propositioner på dels godkännande avutskottets anmälan i förevarande del, dels godkännande av anmälan i reservation31 av tredje vice falman och beslöts medacklamation att utskottets anmälan i förevarande del skulle godkännas. Övrigai betänkandet upptagna frågor Utskottets anmälan godkändes. Utskottets sålunda godkända anmälan lades tillhandlingarna. A tgärder tid förmån 5 § På förslagav förste vice talmannen medgav kammaren aff de ärenden ff.vattenkraftsprodu-som hann debatteras färdigt under återstoden av dagenssammanträde skulle cerande regioner företas fill avgörande i ett sammanhangi början av morgondagens arbetsplenum. 6 § Kammaren beslöt att ajournera förhandlingarnafill för middagsuppehåll. 7 §Förhandlingarna återupptogs under ledning av talmannen. 8 §Fortsattes behandlingen av näringsutskottets betänkande 1987/88:43. Åtgärder till förmån för vattenkraftsproducerande regioner(forts, från prof. 131) 134 (): betänkande om åtgärder fillförmån för vattenkraftsproducerande regioner behandlar en för mycketvikfig fråga, nämligen frågan om i vilken utsträckning de kommuner iNorrlandslänen som har vattenkraft inom sina gränser skall ha eller få någonglädje av denna. Jag brukar, när ianspråkfagna älvar kommer upptill debatt, konstatera aft den enda inkomst kommunerna och deras invånare harav sin vatfenkraffsproduktion är den kommunalskatt som maskinisterna vid vattenkraftverkenbidrar med. Det är faktiskt inget mera. Det är här den stora orättvisan kommer in. Varför skallkommuner som har naturtillgångar i form av rinnande vatten inte få något därav,medan andra kommuner som har naturtillgångar av annat slag får glädje av dessai form av sysselsättning, skatteinkomster och industriell verksamhet? har glädje av sin malm. En del kommuner har glädjeav sina skogstillgångar. har uppenbara fördelar av aft somnaturtillgång kunna tillgodoräkna sig ett bra geografiskt läge. har för sin del uppenbara fördelar av att liggavid . Def skulle inte falla någon in aft i någon form beskatta dennafördel. Malmös närhet fill och EG har malmöborna alldelesspeciell glädje av, ty det skapar verksamhet och aktivitet. Men de vattenkraftsrika Norrlandskommunerna blir infe rikapå sitt vatten. De brandskaftas på samma sätt som en gång gjordes. Regering och riksdag har beslutat att denkommunala beskattningen av juridiska personer, aktiebolag alltså, skulleslopas. Här försvann en betydande inkomstkälla för berörda kommuner. Sedanbeslöt man atf den kommunala garanfibeskattningen på fasfigheter inkl. vatten- Prot;1987/88:132 Å tgärder tid förmån för vattenkraftsproduceranderegioner" Vi fick en rent statlig fastighetsskatt. Här försvinner åtskilligatiotal milj. kr. från kommuner som har vattenkraft. beslöt densocialdemokratiska regeringen att belägga valtenkraflsan-läggningar som var aväldre datum än 1977 med en ny statlig skatt, som inbringar en och annan miljardlill statskassan. Men kommunerna får inget behålla-. De får, eftersom de harett dåligt skatteunderlag, en viss kompensafion i form av kommunalt skatteutjämningsbidrag.Men del räcker inle. Dessa kommuner tillhör ändock de som har högstakommunalskatter. Jag skulle här, herr talman, som exempel vilja anföraSollefteå kommun. Inom kommun finns 16 kraftverk. Dessa producerartotalt 8,3 fWh. För varje kWh betalas i energiskatt. Det blir 500 milj. kr. Dessutom fillkommer per kWh i form av den speciella energiskalten, vilket innebär ytterligare 170 milj. kr. Totalt bidrar kommun med 680 milj. kr. I återbäring får kommunen en skaltereduktion i form av skatteutjämning som för uppgick till 72 milj. kr. Detta, herr talman, kan inte accepteras. Från allapartiers sida-infe minst från ;- väcks mofioner med skildaförslag fill berättigade kompensationer till dessa vattenkraffskommuner vilkasel varken , , eller svensk ekonomi skulle klara sigutan. I samband med en framfida kärnkraffsavvecklingkommerkönkurrensen om vattenkrafts elen aff öka. Priset stiger - tyvärr - på grund av atl socialdemokrater och folkpartister har enals'om alt höja avkastnings kravet på-Vallenfall. Detta kommer,att innebära en ytterligare brandskatl- ning av vattenkraften från . Jag har velat la upp del här spörsmålet eftersomkonsumenterna av el i norra i realiteten, trots lägre elskaft perkWh, som inom parentes sagt är en droppe i havet, behöver förbruka mera el ändem som bor i för att kunna ha en jämförbar standard. Av utskottets betänkande framgår det att ägare aveluppvärmda hus i norra trots lägre elskatf får betala . mer än sina kolleger i . Kan detta vara rimligt? Mitt svar måste bli ett kategoriskt nej. Frän moderat sida har vi saft ett stort värde påatt,.näringsutskotfet har kunnat enas orn att låta den regionalpolitiskautredningen som för infe så länge sedan har tillsatts få studeravatfenkraftskommunernas dilemma. Def ligger ett stort ansvar på utredningen. Kommer intenågra acceptabla lösningar fram, måste def bl. a. tas som belägg för att man frånövriga delar av inte vill ge berörda vattenkraffskommuner en rimligchans att överleva. Om något, herr talman, vore regionalpolitik-och en riktigsådan-borde del vara alt ge varje region en chans atl klara sig av egen kraft.Om det är vattenkraft, "hjärnkraft" eller datorkraft har ingenbetydelse. Alla pengar skall med andra ord inte ramla in i statskassan. En delskall vara kvar i kommunerna med, vattenkraft i form av. som vi moderateranser, lägre elfaxor för dessa kommuners invånare och företag. Med det anförda vill jag yrka bifall tillhemsfällan i näringsutskottets betänkande 43: 135LEIF (): I detta betänkande från näringsutskottet harman valt att behandla den motion som jag och väckte med anledningäv energipropositionen. Motionen avspeglar den oro som finns över de troligaelprishöjningarna samt påtalar behovet av atf låta länets resurser bidra fillatt utveckla . Utskottet har ingående redovisat de direkfiv som denregionalpolifiska utredningen har när del gäller kommunernas möjlighet att tadel av vattenkraftens vinster: Kommittén har senare fått utvidgade direktiv,sorii innebär att den även skall undersöka och länsmöjligheter till utvecklingsresurser baserade på vatfenkraffsvinsfer. Man kan konstatera att utskottet har hänvisat till dettautredningsarbete, vilket vi mofionärer naturligtvis måste godta. Men vi hade'idetta läge gärna sett alt ell direkt överlämnande hade gjorts lill utredningeni stället för aft mofionen avstyrktes. Vi förutsätter naturligtvis att inotionens intentionerbeaktas och kommer atl avspeglas i utredningens redovisning ochställningslagande. När det gäller möjligheten till en differentiering förNorrland redovisas all en redan en lägre energiskall utjämnar kostnaden föruppvärmning till viss del. Detta kan naturligtvis inle ifrågasättas. Men manhar då troligtvis infe tagit med den merkostnad som vi i har förtilläggsisolering av våra hus. Utskottet har nog delvis missförstått våra funderingar närdet gäller ökad differentiering av elavgifterna. Vi har naturligtvis menat altdefta skulle ske i samband med de kommande höjningarna av elpriset. Våra krav kan motiveras med att def inte kan vara rätt affvi i skall vara med och betala de överföringsförlusfer som görs ifråga om den ström som går söderut. I produceras ju i alla fall del av den ström som går ner lill . Vi tycker att def således ärorättvist atf vi skall vara med och betala dessa överföringsförluster. Jag avstår från atf nu framställa någotyrkande, men jag räknar med atl återkomma till om frågan inte får entillfredsställande lösning efter det att utredningen har fullgjort sittarbete. ProM987/88:1322 juni 1988 - Åtgärder tdl förmån för vattenkraftsproducerande regioner 136PER-OLA (): Den fråga som vi just nu behandlar är enoerhört viktig fråga för . är ju det län som har destörsta vattenkrafts-tillgångarna. Dessutom svarar länel för av landelsvaltenkraflspro-duktion. Det är helt riktigt och även mofiverat aft man, somPer-Richard Molén anförde, måste vidta betydligt kraftfullare åtgärder om manvill åstadkomma en förriyelse av regiorialpolitiken. Vattenkraften kan då varaen vikfig bit. Man kan nämligen låta de vinstmedel som vattenkraften skaparkomma de här utsatta områdena till del. när utskottet behandlade likartade motionermedverkade aktivt till en skrivning i näringsutskottet om skall låta vinsten från vattenkraften komma resp. region till del. Del ärpositivt, så del har jag ingenting emot. Ä tgärder tid förmån för vattenkraftsproduceranderegioner Däremot är jag mera förvånad över , som i daggår upp i debatten och tar upp samma fråga. Socialdemokraterna i harju inle på något sätt påskyndat den utveckling som går ut på att fårdel av vinslen från vattenkraften. säger nu att han hade varitmera nöjd om utskottet direkt hade hänvisat hans mofion fill regionalpolitiskakommittén. Men, , den uppgiften har inte utskottet. Utskottetöverlämnar aldrig motioner till kommittéer. Det hade varit bättre med ett yrkande om avslag från LeifMarklunds sida. Om nu är otålig, kan jag ge honom rådet aft - förden möjligheten finns - ansluta sig fill de centerreservationer som är fogadefill defta betänkande. Då får möjlighet att jobba för attNorrbotten också får del av vinsten på energisidan - en fråga som, som bekant,har diskuterats i under mänga år. har vi centerpartister i varit ensammaom att kämpa för aft länet skall få del av vattenkraffsvinsten. Frågan harvarit uppe till behandling vid ett tiotal tillfällen här i . Åttagånger har vi i krävt votering och rösträkning, men inle vid något avdessa tillfällen har socialdemokraterna slufit upp bakom vårt krav. o. m. några på Norrbotfensbänken som vid dessa åtta tillfällen medverkattill alt förslag har röstats ned. Mot den bakgrunden, och även med tanke på den debatt somvi hade i går om behovet atf få nya instrument på regionalpolitikens område,tycker jag aft socialdemokraterna nu skall gå från ord till handling. Jagtycker således aff socialdemokraterna skall ansluta sig fill vårt krav på affNorrbotten får del av vinsfen från den vattenkraftsprodukfion som länet svararför. borde visa denna fråga samma intresse somPer-Richard Molén gjort i olika sammanhang fidigare. Jag beklagar bara attPer-Richard Moléns partivän på Norrbottensbänken lyser med sin frånvaro. 137LEIF (): Tror infe att denparlamentariska utredningen, i vilken har en representant, jobbar medden här frågan? Utredningen har ju fått klara direkfiv från regeringen. Delsskall utredningen jobba med frågan med utgångspunkt i strävan aft kommunen blirdelaktig i detta sammanhang, dels skall utredningen fa fasta på den länsresurssom här finns för tillskapandet av möjligheter inom näringslivet. säger aff vi har röstat ned centernsförslag åtta gånger. Men dessa förslag från har vid samtliga åttafillfällen verkligen varierat väldigt mycket, för endera har man velat säljaut, privatisera. eller också har man velat bolagisera. Man följeralltså ingen klar linje. Vem kan ansluta sig till förslag som visar prov påsådan osäkerhet? Går det att få de borgerliga kamraterna att ansluta sigtill förslag? Går del verkligen att få ochfolkpartiet atf ansluta sig till dessa tankegångar? När det gäller konstaterar jag att LO och SAPär klart eniga om hur den här frågan skall drivas. Jag tror faktiskt inte affPer-Ola och jag har skilda uppfattningar pm målet. Däremot har vi nogganska olika uppfattningar om hur detta kan nås. Dessutom skall man vara klaröver atl det definitivt inte är samma sak alt arbeta iregeringsställning som att arbeta i opposition, där man infe har något ansvar. 138 (): säger atf socialdemokraternahar olika arbetssätt, beroende på om de äri regeringsställning eller inte. Mensåvitt jag förstår är det för socialdemokraternas del alltid fråga om ettoansvarigt arbetssätt. Det spelar alltså ingen roU om de är i opposition eUer iregeringsställning. Det framgår av socialdemokraternas agerande i defta avseende.De har ju akfivt medverkat till ett nej när det gäller att låta fådel av vinsten från vattenkraften. Jag vill korrigera på följande punkt. Hansäger aff vårt krav har varierat starkt frän år . Men ärny här i . Kanske har han infe läst alla motioner.