prot · GB09129 · 1987-12-31 00:00:00 — Det är mot den bakgrunden bra aft utrikesminister gett sittstöd till den amerikanske utrikesministerns fredsinitiafiv och obegripligt attutskoffsmajorifefen inte ville ställa sig bakom och framhäva aft gersitt stöd till detta försök. En dogmatisk inställning till deförhandlingsmöjlighefer som öppnar sig får aldrig vara ett hinder för freden.Varje möjlighet till dialog måste utnyttjas. har ingen anledning attmed sin tystnad ge ett ökat polifiskt utrymme för dem som inte vill ta vara påde möjligheter Shultz-initiativef ger. Tvärtom borde riksdag och regeringsamfällt ge uttryck för sitt stöd. Jag yrkar bifall till reservation nr 2. Det faktum aft det öppna israeliska samhälletger särskilda förhoppningar får inle leda lill atl vi avstår från de krav sommåste ställas på alla inblandade parter. Kraven på det demokrafiska fårinfe ge PLO och grannar förhoppningen alt förtrycket och oviljan allerkänna en existerande stat passivt accepteras. Det är dags aft vi ställer kravpå PLO, så atl dess ledare får en realistisk bild av vad freden och deninternationella opinionen kräver och av vad förhandlingar kan ge. Detförutsätter måhända, herr talman, ett bredare perspektiv än vad flertalet av dehär behandlade mofionerna ger. Jag yrkarbifall till de moderata reservafionerna. 131 BENGTSILFVERSTRAND (s): Prot. Det råder en påfallande samstämmighet i synen på Mellanös- 30 maj1988 ternkonflikfen mellan de i riksdag representerade partierna.Denna gemensamma syn på problemen tar sig bl.a. uttryck i att utrikesutskottetkunnat nå en näst intill total enighet om det betänkande som vi nu behandlar. Deavvikande synpunkterna inskränker sig till två reservafioner. I reservation 1som avgivits av krävs en ändring i själva bakgrundstexten. Ireservation 2, bakom vilken står utskottefs moderater och folkpartister, krävsett mindre fillägg i själva utskottsbetänkandet. Den9 februari debatterades här i kamrnaren konflikten mellan ochpalestinierna med utgångspunkt i interpellationer ställda till utrikesministerSten . De principiella svenska ståridpunkter i Mellanösternkonfliktensom bl. a. då slogs fast har inte utrikesutskottet funnit någon anledning attrevidera. Mitt anförande kan därför bli kortfattat. Vårinställning fill konflikten i bygger på deri grundläggandeprincipen om alla folks rätt till självbestämmande. Vi erkänner som en följd avdenna princip staten rätt att existera inom säkra och erkända gränser.Men endast fredens gränser är säkra. Och detta måste vara dé gränser som gälldeföre sexdagarskrig. resolutioner 242 och 338 är enligtvår uppfattning grunddokumenten för en allomfattande lösning av konflikten.Härav följer att efter förhandlingar skall dra sig tillbaka från deockuperade områdena, dvs. från , och . Principen omalla folks rätt till självbestämmande innebär lika entydigt aft vi erkännerpalestiniernas rätt till en egen stat och detta folks rätt atf välja dem somskall representera folket. Endastförhandlingar kan leda fram till en varaktig fredlig lösning av konflikten. Deför oss självklara förhandlingsparterna är staten , dess arabiska grannaroch den organisation som har det palestinska folkets förtroende, dvs. Respektenför mänskliga rättigheter kräver att vi riktar kritik mot den utveckling somhar ägt rum i området . Då utbröt i de ockuperadeområdena något som kan betecknas som en folkresning. Oroligheterna har brutaltslagits ned av den israeliska regeringen, och de metoder som man har begagnatsig av sfär utom alU tvivel i klar strid mot folkrätten. Förutom det faktum attca 180 palestinier dödats, tusentals sårats och gravida kvinnor fått missfallförekommer andra former av flagranta brott mot mänskliga rättigheter. Somexempel kan nämnas administrativa kvarhål-landen. Människor kvarhålls fängsladei utan rannsakan. Den tiden kan sedan förlängas. Deportationer ochsprängning av palestinska bostäder förekommer liksom konfiskering av ID-korf,försvårande av familjeåterföreningar, markkonfiskafion och liknande övergrepp. Sverigehar i olika internationella fora verkat för förhandlingar och bl. a. understöttkravet på alt en internationell konferens kommer till stånd i syfte att uppnåfred i . Vid en sådan internafionell konferens, som har ett starktstöd i världssamfundet, skall, enligt svensk uppfattning, alla parter inkl. PLOoch stormakterna delta. Densvenska regeringen har också uttalat stöd för de amerikanska ansträngningarna att få till stånd en internationell fredskonferens, även om 87 detnaturligtvis också påtalats brister i den s. k. Shultz-planen. Därför finner viingen anledning atf föra in ett avsnitt ur utrikesministerns 1 maj-tal, därungefär samma synpunkter framförs. Detta krävs i reservation 2 på vilken jagalltså yrkar avslag. Vi har också svårt att förstå att inte kanacceptera hela bakgrundstexten beträffande de lidanden som palestinierna i deockuperade områdena bevisligen har utsatts för. Jag yrkar avslag också på reservation 1 och bifall tillutskottets hemsfällan i dess helhet. 132 () repUk: har svårt att förstå vårreservation till bakgrundstexfen. MöjUgtvis framgick det av mittinledningsanförande att vi inte kan acceptera den. Jag vill fråga BengtSilfverstrand om han har någon dokumentation som grund för det påstående somhan och utskottet för fram, nämligen atl den israeliska ockupationsmakfen genomsina våldsmetoder har drivit fram missfall hos kvinnor. Om inte, är det baraatt konstatera att det påståendet är ett led i propagandistiska övertoner sominte borde finnas med i en bakgrundstext i utrikesutskottets betänkande. Den totala frånvaron av krav på och reaktioner mot PLO iBengt Silfverstrands anförande förvånar mig också. I utrikesutskottetsbetänkande redogörs på ett relativt stramt sätt för'de svenska ståndpunkterna.Bengt Silfverstrand däremot går mycket långt i sina fördömanden avförhållandena i . Men måste vi infe, , kräva av PLOatt man erkänner staten existens? Är inte PLQ:s hittillsvarande oviljaatt göra detta ett svårt och avgörande hinder för den fortsatta fredsprocessen,ett hinder som PLO måste anses vara ansvarig för? Har inte PLO genom sinaplanerade, organiserade och väpnade akfiviteter gjort sig skyldig tillhandlingar som genom sin grymhet och brutalitet kräver minst lika starkaavståndstaganden som våra avståndstaganden mot den israeliska ockupationsmaktensfolkrättsstridiga agerande på ? Atf medvetet planera mord på trekvinnor i en buss är något som förtjänar en kommentar även från BengtSilfverstrand. 133 () replik: Bakom bakgrundstexfen och ufskottets krifiskaformuleringar mot israeliska övergrepp i de ockuperade områdena stårsocialdemokrater, centerpartister, folkpartister och vpk. Underlaget fördokumentationen har inhämtats på sedvanligt sätt. Vi sluter upp bakom defsättet. Det finns ingen anledning atf ifrågasätta uppgifterna. Om GunnarHökmark hade lyssnat uppmärksamt på mitt anförande, kunde han ha konstateratatt jag upprepade den kritiken. Jag har både dokumentation och annat underlagför aft kunna göra det. Vad gäller frågan om kraven på PLO vill jag än en gångunderstryka att vi kräver aff skall ha rätt att existera inom säkra ocherkända gränser. Del räcker med atf slå fast detta. På den punkten har infe ensmoderaterna reserverat sig. Jag tycker infe att vi här i kammaren behöverdiskutera del vi är eniga om. 134GUNNAR () repUk: Prot. Vilken dokumentation finns bakom påståendetom atf israeliska ockupationsmaktens våldshandlingar skulleha orsakat missfall hos \. .. ~ kvinnor? När utskottet antog skrivningendärom fanns ingen annan dokumentation än den hörsägen som återgivifs imassmedia. Det har inte förelegat någon som helst skriftlig dokumentation iutrikesufskoftet. Jag vill varna för debattmetoden attdöma ut en åsikt därför att den synes delas av bara en minoritet. Ert påståendeom att palestinska kvinnor fått missfall på grund av den israeliskaockupationsmaktens metoder blir inte mer sant för att fyra partier står bakomdet. Det blir sant enbart om rii kan redovisa dokumentation som styrker att såär fallet. Def är möjligt atf sådan dokumentation har tillkommit efter utrikesutskottetssammanträde. Själv har jag tagit del av en undersökning av den israeliskaadministrafionen, och den visar mycket klart aft del inte finns någotsäkerställt statistiskt samband. Jag är givetvis medveten om alt den uppgiftenkommer från en part i konflikten, och därför påstår jag inte atf dendokumentationen är helt sanningsenlig. Men jag konstaterar att dokumentationenkommer från en regering i ett land där det förekommer ett fritt ochdemokratiskt utbyte av åsikter samt därmed möjlighet fill kontroll avmakthavarna. Jag kräver infe att skall acceptera dendokumentationen, men vill jag veta vilken dokumentation BengtSilfverstrand kan hänvisa till. Vad gäller kraven på reaktioner mot PLO var min frågaföranledd av det budskap som anförande utstrålade. Hanuttalade infe ett enda kritiskt ord mol PLO, och han ställde inga krav påorganisationen. Ärdet inte viktigt atf kräver atf PLO skall erkännastaten rätt till säkra och erkända gränser? Är det inte en vikfiguppgift aft i den svenska utrikespolifiken förmedla defta budskap? Först närPLO inser denna realism har grunden lagts för att PLO infe skall utgöra etthinder i fredsprocessen. 135 () replik: Herr talman!Uppgifter om atf palestinska kvinnor har fått missfall till följd av denisraeliska arméns framfart och våldsmetoder kommer från olika av varandraoberoende källor. Därför finns det ingen anledning atf misstro de uppgifterna.Däremot finns del skäl alt ifrågasätta dementier från en av de inblandadeparterna i konflikten, i detta fall . Talmannen anmälde att GunnarHökmark anhållit att till protokollet få antecknat atl han inte ägde rätt fillytterligare replik. 136 (): Historielöshet, ensidighet och oklarhet -dessa tre ord anser jag kan sättas som rubrik på den debatt som vi för ivårt land om situationen i . När vi, såsom , i riksdaguttalar oss om en konflikt utanför våra gränser måste innebörden i våra ordvägas noga. Allas vår önskan måste vara aft samtliga konflikter iMellanöstern löses. I utrikesutskottets betänkande 25 behandlas konflikten mellan och palesfinierna på och i . För alt en lösning skall kunna 89 uppnåsmåste någon eller några konstruktivt fungera som förmedlande länk eller rent avsom medlare. Det politiskt neutrala skulle kunna vara den länken, mendå måste vi bibehålla vår trovärdighet hos båda parter. Även om vår regeringsagerande är vikfigt i detta avseende är våra ord här i av storbetydelse. Vi måste uttala oss balanserat och med stor noggrannhet. Historielöshet har präglat stora delar av rapporteringenoch säkerligen legat till grund för mångas ställningstaganden i vårt land medanledning av vad som har hänt på och i . Jag anser atf man begårett stort misstag när man fördömer ockupationen utan aft med ett ord beröraförhistorien. Särskilt är förtigandet av de tre nejen i Karthum allvarligt.Visserligen är det inget nytt att uttalar sig så i detta avseende.Redan efter kriget hävdade i FN att det inte fanns någon rätt attockupera territorierna med militära medel. Vad man då bortsåg från, och ,tydligen fortfarande förtränger, var att israelerna verkligen hoppades på enfredlig uppgörelse. Israelerna ansåg att utgången av kriget borde ha bevisatför de arabiska staterna atf staten skulle bestå. Men, ack nej, deninsikten fanns inte, israelernas förhoppningar kom på skam. Svaret frånarabstaterna blev nej till fred med , nej till ett erkännande och nejfill förhandlingar.. När man skildrar bakgrunden fill dagens situation måste manockså minnas erkännande av och beslutet om att bildaen palestinsk stat. Exempel pä ensidigheten ges när man skildrar situafionenpå , och i , de områden som efter 1948 "togs om hand"av palestiniernas arabiska broderfplk. Vi är alla eniga om hur oacceptabeldagens situafion är, men vi kan inte bortse från hur def var - högbarnadödlighet, låg medellivslängd i t. ex. , små möjligheter tillutbildning och inga universitet. Ja, listan kan göras lång. Redan i den interpellationsdebatt som vi hadehär i kammaren med anledning av uppseendeväckande lal iFN påtalade jag att flyktingarnas situation i inte bara var ettproblem i och på - stora problem finns bl. a. i och iJordanien, för atf inte fala om i - och aft det var angeläget atfuppmärksamma den absoluta avsaknaden av vilja från arabstaterna att lösa depalestinska flyktingarnas problem. Detta i sin lur kontrasterade mot assimilation avde till antalet jämförbara judiska flyktingar som kommit fill , oftamycket brutalt utslängda från arabländerna. Brutalitet är också något sompåtalas i detta betänkande när det gäller den israeliska militärens agerande.Självfallet skaU de övergrepp som skett och sker fördömas, men hur kan man heltförfiga de terrorhandlingar som begåtts och begås mot israeler? Denbrutaliteten är av gammalt datum och pågår fortfarande. Anständigheten kräveraff de israeler som mördats eller lemlästats genom PLO:sterrorhandlingar inte glöms bort. Tolkningarna av FN:s resolutioner 242 och 338 ärskiftande. Den tolkning som åtminstone görs på en del ställen i betänkandet ärmycket tvivelaktig. I resolution 242 förutses aff efter framförhandlatfredsfördrag skall dra sigtillbaka från ockuperade områden. Man avser inle de ockuperade ornrådena. Attgå lill förhandlingar när detta är kravet är att i förväg godkänna någontingsom måste framförhandlas. fanns def inga gränser, baravapenstilleståndslinjer från det anfallskrig som araberna startade mot Israel1948. I betänkandet uttalar man sig också svepande om atlIsraels grannar skall erkänna den israeliska statens rätt alt leva i fred inomsäkra och erkända gränser. Man ullalar ingenslans atl den organisation manutnämner till förhandlare för det palestinska folket skall erkänna Israel.Detta är egenfligen kärnpunkten. Om man som här säger aft PLO skall förhandlaför palestinierna, och mycket tyder ju på aft det är en rikfig bedömning, dåborde man väl i alla rimlighefers namn ställa krav på denna organisation. Ochdet finns förvisso krav att ställa på PLO. Def självklara kravel är givetvisatl Det nafionella palestinska fördraget skall upphävas. En organisafion somhar beslutat följande kan inte legitimeras genom att dess ledare gör uttalandenom att man godkänner alla FN:s resolutioner. I det nationella palestinskafördragets 2 § sägs: "är en odelbar territoriell enhet med degränser det hade under del brittiska mandatet." I 21 § sägs: "Del arabisk-palestinska folketuttrycker sitt väsen i den väpnade palestinska revolutionen och avvisar därmedvarje lösning som skulle gå ut på annat än totala befrielse. Likasåavvisar def varje lösning som syftar fill aff avskaffa eller infernationaliseraPalestinafrågan." Sista paragaraferi i fördraget lyder nämligen:"Fördraget får ändras endast med 2/3 majoritet vid extra sammankomst meddet palestinska nationalrå-det, utlyst enkom i detta syfte." PLO bildades för att förgöra den judiska staten, för affpå ruinerna av bygga en palestinsk stal. Om PLO har reviderat dessa målmåste det säkerställas. Def är just PLO:s kvarhällande av sin målsättning som ärett av de största hindren för aff en fredsprocess skall kunna påbörjas. Här harman, enligt mitt sätt atl se, en rent vidunderlig skrivning från utskottet:"Ett hinder är och vägran alt acceptera PLO som självständigförhandlingspart, bl. a. med motiveringen att PLO inte erkänt staten att existera." Det är självklart inte eller vägran somär hindret, det är aft PLO infe erkänt staten rätt att existera som ärhindret. Defta är en insikt som mer och mer kommer fram i dagens debatter ochställningstaganden utanför våra gränser. Jag hade hoppats atf def skulle finnas mer av balans iBengt Silfverstrands inlägg här . Min förhoppning, herr talman är aff vigenom ett balanserat ställningstagande från svensk sida skall kunna bidra lösning av dagens konflikt och att del palestinska folket får rätt tillsjälvbestämmande. Men del skall vara en lösning som villkorslöst garanterar ettIsrael med säkra och godkända gränser. 137BENGT SILFVERSTRAND (s) replik: Herr talman! Den balans som i den här konflikten är den balans som återfinns iutskottsbetänkandet och som jag har 1987/88:129 redogjort för och stäUt mig bakom. Det är samma balans som även i allt väsentligt har ställt sig bakom. jg () replik: Jag beklagar att inte har någonfing aft tillägganär det gäller kravet på PLO att erkänna och att ge upp deställningstaganden som har gjorts i Def nationella palestinska fördraget. Anf.139 () replik: Herr talman! Detta fanns med i mittinledningsanförande, men eftersom efterlyser det skall jagupprepa det. Vi ställer det självklara kravet, nämligen att skall harätt att existera inom säkra och erkända gränser. Det är det krav som samfligariksdagspartier i har ställt sig bakom. Def är också detta somufskottets betänkande utmynnar i under mycket stor enighet, och på denna punktråder total enighet. Anf.140 () replik: När man läser texten i utskottsbetänkandet får man infe detta heltklart för sig. Därför hade det varit bra om man hade fått ett klarläggande påden punkten. Jag vill även tillägga att jag avser atf stödja den moderatareservafionen rörande skrivningarna om de gravida kvinnornas missfall. Jag harinte fått några bevis på att har haft en dokumentation somskulle stödja en sådan skrivning. Däremot har jag tagit del av sammainformation som har fått, och jag kommer därför aft stödjareservafionen. Talmannen anmälde att anhållitalt till protokollet få antecknat att han inte ägde rätt till ytterligarereplik. Anf.141 (): Den som helt flyktigt bläddrar igenom det här betänkandet kanske blirlitet fundersam över def stora antalet falare i debatten. Betänkandet är stora delar ett enigt betänkande - när det gäller hemsfällan helt enigt.Jag vill från början säga att jag välkomnar def, def är mycket bra att vi hardenna gemensamma syn. Mellanösternfråganhar ju befunnit sig i speciellt sfrålkastarsken , speciellt underdet här året. Det är av den anledningen ganska naturUgt att frågan får en såpass bred belysning som den nu får innan vi skall fatta beslut. Jag skall förmin del bara göra några korta kommentarer fill betänkandet. Jagvill börja rried atf berätta att hade sin vårsession. hade man en extrainsaft debatt föranledd av situafionen i . Mot slutet av debatten talade den israeliske representanten på ett sätt som var balanserat. Där fanns också en stark känsla som engagerade oss som lyssnare. Hon berörde det som har nämnt i sin motion om den komplexa bakgrunden. Den känner vi naturligtvis fill och vi har 92 också i betänkandet sagt att utskottet är välmedvetet om denna. exempel på den lika komplexa verklighet som finns i dag.Det är ur många synpunkter en tragedi som utspelar sig och som omfattar alla iområdet. Def är svårt atf se bilder på palestinska ungdomar som kastar stenaroch som möts av israeliska soldater. Def är lika svårt atf acceptera det hotsom staten så länge har utsatts för. Det är lätt aft förstå depalestinska ungdomarnas otålighet. Det är lika lätt att förstå israelernasbehov av trygghet. En bestående politisk lönsing är inte bara önskvärd, denär alldeles nödvändig. Den onda cirkeln måste brytas. Konflikten i Mellanösternhar stått på FN:s dagordning . Ett antal fredsplaner har lagts fram.År 1983 antog ett förslag om en fredskonferens förMellanöstern där parterna plus stormakterna skulle delta. Internafionella organhar också agerat ofta. Enskilda länder har tagit initiativ i många sammanhang,senast i form av Shultz-planen. Likaså har visat vilja aff delta iarbetet för att få fill stånd fredssamtal. Man kommer dock inte, herr talman, i dessa sammanhangifrån att en av de främsta orsakerna till att förhandlingarna inte kommer igång är från sida PLO-stadgans formuleringar. Vi är tydligen överens omaff ett erkännande av borde vara en mycket stark atf byggavidare på. Det borde också ligga i allas, också PLO:s, intressen. Jag tror affdet skulle starta en process som skulle bidra till minskad spänning och detmycket snart. Våld föder våld och kan inte tas fill för att lösakonflikter. En ömsesidig respekt däremot skulle ge freden en chans. Vi iSverige har, som beskrivs också i betänkandet, några folkrättsliga principersom bas för vår inställning: alla folks rätt fill självbestämmande, förbud aftförvärva territorium genom väpnade aktioner, fredlig lösning av tvister ochrespekt för de mänskliga rättigheterna. Alla dessa principer har en starkknytning fill Mellanösternfrågan. De är grundläggande regler förinternafionellt handlande. De innebär också en förpliktelse för oss som nationatt göra allt som är möjligt för att bidra till en fredlig lösning av den långaoch mycket bittra konflikten. Med dessaord, herr talman, yrkar jag bifall till utskottets hemställan. 142ALF (): I motion U535 yrkar jag atf agerandemåste bedömas ufifrån de komplexa historiska erfarenheterna och från det reellahot som staten är utsatt för. Utskottet bemöter detta med följandemening: "Utskottet får med anledning av mofionen konstateraaff den inser lägets komplexitet och gör sina bedömningardärefter." Jag kan givetvis inte lika bra som utskottetbedöma huruvida "inser lägets komplexitet", menjag anser mig med fullt fog kunna konstatera atf om insikten finns lyckas mandölja den förträffligt. Aff utskottet å sin sida infe bryr sig om aft göranågon analys av komplexiteten i Mellanösternproblemafiken är uppenbart ochdokumenterat med def belänkande som vi här har att avhandla. betänkande 1987/88:25 torde vara någotav det mest ytliga och, tycker jag, ensidiga utskottet någonsin presterat iMellanösternfrågan. Jag begriper faktiskt infe aft alla ledamöter så fogligtvelat ställa sig bakom aktstycket. 1987/88:129 Herr talman! Ingenstans i världen lär människors religiösa, politiska, . etniska och ekonomiska tvister haskapat och odlat så mycken fanatism och en sådanhärva av motsättningar, en sådan mängd fastlåsningar som i . Justdärför kommer politiska deklarationer och enkla besked om hur saker och tingskall lösas upp lätt att framstå som ytterligt tafatta, när de serveras avpolitiker i trygga miljöer fjärran från den verklighet som för de inblandade ärså sällsamt komplicerad. har vi dag ut och dag in fått nyhetsinformation om strider isödra mellan Iranstödda Hizbullah och den Syrieninspi-reradeAmalmilisen. Samfidigt har rivaliserande grupper inom PLO legat i luven påvarandra. Vapnen som används är av grövsta kaliber. som för några årsedan jämt och ständigt lyftes fram som typexempel på en stat där religiösa,etniska, politiska och sociala grupperingar kunde leva i fred sida vid sida -många menade ju atl borde vara föredöme för - är, som alla vet,sönderbrutet och ödelagt. är också ockuperat av , enockupation som man så gott som aldrig hör någon svensk åsikt om. IMellanösternregionen råder stor ängslan för utgången av . Hurskulle det gå för kung och , som stöder , om gårsegrande ur kriget? har den iranska fundamentalismen börjat bredaul sig i . Och hur skall president i agera, som stöttar kriget, men via Amalmilisen bekämpar Hizbullah, som är förlängda arminne i , om fortsätter att infiltrera? Och vem tror något annat? Ingen behöver leva i okunnighet om atl håller sigmed de mest expansiva planer. President har siktet inställt på ettStorsyrien. svävar väl heller i okunnighet om alt ayatollorna i Iranmed glödande fanatism vill breda ut sin muslimska lära över hela ,inkl. I dessa regimers sinnen och föreställningsvärldar finnsingen plats för staten . I handlar det infe om"konflikten", det rör sig som sagt om en härva av konflikter ochmotstridiga ställningstaganden. Israelerna har givetvis räll att förvänta sigoch faktiskt fordra all vi ser deras situation utifrån statens historia ocherfarenheter alltifrån 1948 och utifrån de faktiska förhållanden sområder för och runt dess gränser . För är inle problemetnågra kvadratkilometer mark, för rör det sig om säkerhetspolitik ochäter säkerhetspolitik och knappast något annat. Def torde vara den enklaste saki världen för oss här uppe i trygga atf göra uttalanden om säkra ocherkända gränser.