prot · GB09131 · 1987-12-31 00:00:00 — Om ÖB har någotslags målsättning, som innebär att han behöver ett försvar som kostar mycketmer pengar, så måste han självfallet ändra principerna. Han måste ha sådanaoperativa principer atf han kan använda sig av den försvarsmakt som han har.Och jag är alltså övertygad om att man får ut mer effekt än , om man haren armé som fungerar och som fungerar direkt efter en mobilisering. Desom talar om att inte skulle försvaras i är de som tror på enmycket stor armé med låg kvalitet. Men för dem som vill ha ett försvar och enarmé med hög kvalitet är tanken däremot atf man skall slå mot en angriparessvagaste punkter, dvs. vid överskeppningsläget och just när angriparen harblivit landsatt. Def finns en tidning här i som heter och som driver agitation. hade för en fid sedan en ledare, där det sades aft det fattas för försvaret. I absoluta tal nämnsen urholkning på 5 miljarder av 130 miljarder för innevarande femårsperiod. Med Svenska Dagbladets sätt att räkna blir det . Jag blev mycket förvånad över detta, men jag började förstå men när jag hörde om bilden av 36 den moderat som infe stämde med mallarna och sominte borde få visas. Chefredaktören sadenämligen aff man infe kan visa en sådan bild med tanke Prot. på kärngrupperna avSvenska läsare: Jag har en känsla av atf med den agitation somtidningen driver när den talar om en 20-procentie m , , ° " r b Planering och anslag nedskärning avförsvaret så är def förmodligen fråga om friande till samma ... .... " 6 6 for totalförsvaret Problemet äratt en del människor som är opinionsbildare tror på det här. Jag är gladatt det infe finns något politiskt parti som står bakom detta, men det färgaråtskilligt av den agitation som förekommer utanför . Jagtycker att den debatt som vi har fört här har varit mycket lugn och sansadjämfört med den som förs i en del tidningar. Men många av de problem som finnsinom försvarsmakten handlar ju om vanliga problem som förekommer inom offenfiigsektor, nämligen aft kunna planera verksamheten och hålla driftskostnadernaunder kontroll. Anf.23 () replik: Jag delar helt uppfattning aff det blir mer med en armésom fungerar. Att kunna upprätthålla ett försvar med fillräcklig styrka handlarom pengar. Jag nämnde alldeles de beräkningar som försvarsstabensplaneringschef redovisat, nämligen att det kostar merunder en atf återskapa det försvar som skall kunna åstadkommamåluppfyllnad. Nuär det, , fråga om hur arméstrukfuren skall se ut med nuvarandeekonomiska ramar. Arméchefen har ett förslag och överbefälhavaren har ettannat. Men med mera resurser kan man åstadkomma också den yttäckning som jagtror att med sitt strategiska kunnande inser att vi behöver. Detgår inte att trygga nationens fortbestånd eller oberoende med enbart ettskalförsvar, i synnerhet inte om det inskränker sig fill några brigader här ochnågra där. Vimåste räkna med angrepp i den norra delen, över gränsen fill vårt land, och idet östra området, framför allt kring , samt i . Och det ärinte alldeles otroligt att en angripare kommer västerifrån, tillGöteborgsområdet, genom en kniptångsmanöver. Detta kräver försvarsresurseröver ytan. Med främst ett skalförsvar, som arméchefens konsekvensutredninginnebär, kan vi inte, när en fiende väl har fått fotfäste, åstadkomma detuppehållande försvar som gör att vi kan räkna med att gå helskinnade urkonflikten. När det gäller anmärkning att vi talar om behovet av ettsfridsfartyg vill jag göra ett enda konstaterande. Jag tog inte motionen medmig upp i talarstolen, men kan själv läsa den. Där står att vivill ha en tidigareläggning av Ubåt 90 eller en snar beställning av det härstridsfartyget. Jag hoppas aft det därmed skall vara klarlagt aft vi infe göross skyldiga till tvetalan. Anf.24 HANS () replik: Det som säger stämmer väl med vad som sägs av överstarna och de andra officerarna, liksom i den gröna skriften som getts ut. Men problemet är atf representerar moderata samlings parfiet som för vill ge armén 1 miljard mer till brigader. Planering och anslag för totalförsvaret Man hardessutom sagt aft miljarden främst borde satsas på stridsvagnar. Resten av deextra 16,5 miljarderna vill satsa på det som väl är skalförsvar,dvs. marinen och flygvapnet och inom armén avancerade luftvärnssystem ochatfackhelikoptrar. Jag tycker att moderata samUngspartiet som parfi görganska rimliga avvägningar inom sin ekonomiska nivå - men då krävs en numerärtbantad armé. Problemet är att det förekommer en omfattande militärlobbyverk-samhet i motsatt riktning. Ett av skälen mot de förslagen om en stormen klent armé är att vår sjukvårdsapparat inte klarar de förluster somskulle uppstå. Vi kan i och för sig diskutera detta, men vi har ett gemensamtproblem. Vi vet att vill satsa ytterligare en miljard tillbrigaderna, men det behövs faktiskt 19 miljarder ytterligare per femårsperiodför att behålla dagens organisation med rimlig kvalitet på både utbildning ochmateriel. Jag tycker def är posifivt att det nu kommer fram förslagtill att genomföra en strukturomvandling. Den struktur som vi har är helti obalans med varje rimlig målsättning och med varje rimlig användning avpengarna. Från försvarsmaktens sida har def äntligen konstaterats att det finnsmånga fler brigader än som kan rymmas inom de ramar som gällt för försvaret i decennier.Till en del kan man skylla på att den tekniska utveckUngen har varit snabb ochaff man tidigare inte greppat det här med spliftervapen etc. Men dagensstruktur är absolut inte tillämpbar . Och skall man i framtidentillskjuta ännu mer pengar än vad som beslutats - 7,5 miljarder i förstärkningde närmaste fem åren - finns det en rad objekt som har hög prioritet. Attbehålla fler brigader är bara ett av alternativen när det gäller att användamer pengar.Varje objekt får i så fall naturligtvis vägas så aft säga på sinameriter. Tredje vice talmannen - som under detta anförande övertogledningen av kammarens förhandlingar - anmälde att anhållit afftill protokollet få antecknat att han inte ägde rätt till ytterUgare repUk. 25INGVAR i (c): Mitt inlägg kommer att begränsa sig till attomfatta det civila försvaret och sårbarheten i vårt centraliserade samhälle. Samhällets strukturförändringar med koncentration avbefolkning och verksamhet fill vissa områden och avfolkning av andra ökar imånga avseenden sårbarheten. Del är till stor fördel om människor kan bo och hasin utkomst i olika delar av vårt land. Då kommer vår motståndskraft att öka,och vi blir mindre sårbara. Närmare hälften av befolkning bor i de trestorstadsområdena. En lång rad livsviktiga funktioner för hela landet finnssamlade där. Samfidigt är en stor del av de samlade resurserna fördistribution, lagring och beredning av livsmedel koncentrerade till områdena.Livsmedelsförsörjning och kommunikationssystem är därför mycket känsliga förstörningar. Samhällets sårbarhet ökar ständigt både tekniskt ochorganisatoriskt. Def växer fram en hotbild som bl. a. rymmer ökade möjligheterför en angripare aft iscensätta angrepp och ett ökat intresse atf störa sådanasamhällsfunkfio- Planering och anslag för totalförsvaret ner som ärav betydelse för säkerheten. Def svenska försvaret, som bygger på Prot.1987/88:131 allmän värnplikt, ställs inför skärpta krav. Sårbarhefsproblemen isamhället har det gemensamt med miljöfrågorna atf det är mycketlättare att bemästra dem om man tar hänsyn till dem från början. byggervi in sårbarheten i samhället i stället för att skapa flexibla och hållbarasystem. En motståndskraft i vårt samhällssystem mot yttrepåfrestningar är en förutsättning för att vi skall klara allvarligarekrissituationer. En någorlunda god fillfro fill vår förmåga att stå emot ärförmodligen en av de viktigaste förutsättningarna för en fillfro fill densvenska förmågan att försvara sig mot krigshandlingar och andra påfrestningar.Det finns en betydande oro för samhällets sårbarhet och inte minst förstorstadsområdenas sårbarhet. Även andra områden drabbas. Försörjningen av övre Norrlandutgör ett speciellt problem. Redan i fredstid behövs konfinuerlig dagligtillförsel motsvarande 50 långtradare . Allmänt sett är avsaknaden avproduktionsresurser inom vissa glesbygder en nackdel ur försvarssynpunkt ochkan leda till livsmedelsbrist. I jordbrukspolitiska beslutet betonadesvikfen av en geografiskt väl differentierad jordbruksproduktion för att manskall kunna trygga försörjningsberedskapen. Vi kan nu se hur den socialdemokratiskajordbrukspolitiken styrt åt motsatt håll. Från centerparfiets sida anser vi atfsårbarhetsfrågorna är av mycket allvarlig karaktär. När def gällerstorstadsområdena bör ÖCB få uppdraget aft genomföra en omfattandespecialstudie i detta ämne. I finns drygt 60 000 skyddsrum med plats för 6,3miljoner människor. försvarsbeslut konstaterade socialdemokraternaoch folkparfiet atf bristen på bra skydd i högriskområdena är så stor, att denmed nuvarande produktion inte kommer att kunna täckas inom överskådlig framtid.Samma majoritet halverade nära nog de ekonomiska ramarna förskyddsrumsbyggande. De allvarligaste bristerna finns i de störrestäderna. Det skulle behövas ca 325 milj. kr./år för aft bygga skyddsrum i taktmed behovet i de utsatta orterna. Aft täcka brisfen på skydd i de störrestädernas centrala delar samt i tätorter i vissa utsatta landsdelar kommer attbli dyrbart. I regel måste skyddsrummen byggas in i redan befintligabyggnader. Detta är två så dyrt som vid nyprodukfion. Som ettresultat av försvarsbeslut upphör skyddsrumsprodukfionen helt under denärmaste åren i flera kommuner. Sammantaget konstaterar i sin programplanför 1987-1992 atf stora inskränkningar kommer att göras. Nya byggnader kommeratt uppföras utan skyddsrum, trots att behov finns. Bristtäckning kommer attske i begränsad omfattning och enbart i särskilt utsatta regioner. Behovet avupprustning är stort men måste till stor del skjutas . Många äldreskyddsrum saknar godtagbara skydd mot kemiska vapen. Besiktnings- ochunderhållsverksamheten kan inte bedrivas i önskvärd takt. "Detta kanundergräva tilltron fill skyddsrumssysfemet", skriver statensräddningsverk i programplanen. sade tidigare atl det är rätt aftligga lågt med skyddsrumsbyggandel. Han delar således inte statensräddningsverks oro. Räddningsverketoch ÖCB gör en översyn av skyddsrums- 39 Planeringoch anslag för totalförsvaret byggandet, behov ochprinciper. motsätter sig inte defta. vet vi att detfinns högriskområden, där nyproduktionen är klart otillräcklig. Enligt vårmening innebär de minskade resurserna för skyddsrumsbyggande en risk för aftskyddsrum inte kan byggas i takt med nyproduktion inom riskområdena. Medlentill skyddsrumsbyggandet bör därför enligt vår mening ökas med 50 milj. kr.under kommande budgetår. Nedskärningar av medel till civilförsvaret som förra åretsförsvarsbeslut innebar medför att resurserna till hemskydd, för materialinköpm.m. Från centerparfiets sida anser vi därför atl ytterligare20 milj. kr. bör avsättas för defta ändamål. Jag yrkar bifall tillsamfliga centerreservafioner. 26 (): Jag skall, främst med inriktning på beslutsunderlaget införförsvarsbesluten, knyta an fill den debatt som förevarit . Jaggör det framför allt därför aft jag tycker atf det är gäller en så oerhörtvikfig fråga för försvaret. Dettycks ha blivit något slags ny regel aft myndigheterna vid varje femårigtförsvarsbeslut, innan beslutet fattas, anser att man inom de av politikernaanvisade ramarna får rum med mer materiel och annat än vad som visar sig varamöjligt efter det atf beslutet har fattats. Detta skedde i samband med 1977 årsförsvarsbeslut. Def skedde också vid försvarsbeslut. Och så var falletmed det försvarsbeslut som fattades för exakt . stårvi inför en situafion där ett s.k. mellanförsvarsbesluf förutsätts fattas redannästa år i syfte aff åstadkomma ett effektivt utnyttjande av försvaretsresurser. Denna situation ärnaturligtvis mycket otillfredsställande. Defförsta skälet till att situationen måste betecknas som otillfredsställande äratt politikerna trots ingående utredningar inte fått fillräckligt fast ochkorrekt underlag för sina beslut. Ur demokratisk synpunkt lämnar situationenmycket övrigt atf önska, eftersom ju beslutsunderlaget för statsmakterna idetta fall inte är tillräckligt . Detandra skälet är att det rimligen blir svårt för det militära försvaret, som nuär så dominerande inom totalförsvaret, att utnyttja sina stora resurser på ettrationellt sätt. I stället tvingas militärledningen att göra betydandeomplaneringar i fråga om redan beslutad verksamhet. Dettredje skälet till aft situationen är otillfredsställande är det enkla faktumaff vi fakfiskt har aff göra med en respektingivande summa pengar, omkring 30miljarder för ett budgetår i löpande priser. Utskottet betonar också det allvarsom finns i detta när utskottet skriver att man "haft anledning allbeklaga att den planering som låg fill grund för beslutet visat sig varabehäftad med så stor osäkerhet aff det har ansetts nödvändigt atf redan förstaåret av försvarsbeslutsperioden minska den tidsmässiga ambifionen i förhållandetill vissa i försvarsbeslutet uppsatta mål". Detär alltså nödvändigt att förbättra säkerheten i planeringen. För detta haröverbefälhavaren, försvarsledningen och regeringen ett stort ansvar. Enligt vadjag har förstått pågår också ett omfattande arbete i detta syfte, både inomförsvarsstaben och inom försvarsdepartementet. Med den erfarenhet somjag har av tidigare försvarsbeslut i def här hänseendet vill jag dock säga affvi trots dessa åtgärder infe har några som helst garanfier för en följsamhetmellan planering och verkställighet . Föross politiker är det dock - av skäl som jag har nämnt tidigare - av störstavikt atf alla åtgärder vidtas för att få fram ett underlag förkommande försvarsbeslut. Det är ju vi som får ta det yttersta ansvaret förbeslutet. Vi kan inte utan vidare i efterhand pytsa in nya pengar, bl. a. pågrund av atf vi har ett ansvar för landets ekonomi. Utskottetanser för sin del att huvudprogrammen kan inriktas på det sätt somförsvarsministern har angett i propositionen. a. anmäls där atf vissaåtgärder i enlighet med vad som berördes i förra årets budgetproposition redanär vidtagna för att åstadkomma större fasthet. Jagvill också säga att det inte förhåller sig så som skriver i sinreservafion nr 4, att de ekonomiska problemen visat sig bero på en för litenreell ekonomisk ökning. Sanningen är att i sin reservafion iförsvarskommittén utgick från samma underlag som alla andra. Skillnaden bestodi att man ville göra större inköp av materiel. Def skulle innebära en ännustörre skillnad jämfört med majoritetens förslag och det som sedan blevriksdagens beslut. GötheKnutson och, tror jag, också beklagade tidigare från talarstolen aftförsvarsutgifternas andel av bruttonationalprodukten har minskat. Ja, det kanman i och för sig beklaga. Men jag tycker det är riktigare att utgå ifrån hurutvecklingen har varit i fast penningvärde. Defär rikfigt atf försvarsutgiffernas andel av bruttonationalprodukten var 3,6 %åren 1981/82, som inkluderar det sista hela regeringsåret för de borgerligaregeringarna, och att man 1986/87, som den senast tillgängliga stafistikengäller, var nere i . Men def avgörande är att vi i fast penningvärderäknat /83 var nere i 20,6 miljarder /82 och att vi 1986/87 varuppe i 21,5 miljarder. Det har alltså skett en ökning. Jagtror aft det var som sade att andelen för materielanskaffning inomförsvaret ständigt har minskat. Jag vill med instämmande i vad - att def är bra om vi över lag gör konstateranden som stämmer medverkligheten - komma med en anmärkning på den här punkten. Jagjämför då återigen med 1981/82. Enligt den officiella försvarsstafisfik somfinns gick då till anskaffning av materiel. Enligt de senastfillgängliga uppgifterna, som gäller 1987/88, var andelen uppe i 40,0 %.Trenden har alltså gått åt andra hållet. Därmedskall jag gå över fill def jag tror aviserade att jag skullekommentera, nämligen repetitionsutbildningen. Den tog både upp i sina anföranden. I den här frågan föreligger såväl encentermotion som en moderat reservation. Det är framför allt två saker som jagvill säga om detta. Fördef första: Den neddragning av repefitionsutbildningen som fakfiskt föreslåsskall sättas i samband med utredningen om arméns framtida utformning.Överbefälhavaren kommer att redovisa hur han ser på den långsikfigainriktningen av repetitionsutbildningen. Det finns faktiskt en hel del somtalar för att en ändrad krigsorganisafion leder fill andra krav på Planeringoch anslag för totalförsvaret 1987/88:131 repetitionsutbildning. Att då genomföra utbildning till befattningar som kanske utgår vill jag inte påstå är höjden av ekonomisk Däremot vill jag säga att nedskärningen av repefitionsutbildningen självfallet inte berör prioriterade förband inom krigsorganisafionen. J"" ' Denandrakommenfar jag har ärföljande: Omvi ser bakåt i fiden kan vi få en ganskahygglig bild av omfattningen av repefifionsutbildningen. Vi har haft bra ochomfattande repetitionsufbildning. Jag kan egentligen bara hitta ett endaundantag från den regeln, fortfarande utgående från samma perfektaförsvarsstafisfik som föreligger officiellt. Det gäller /79, detår då en moderat försvarsminister hade ansvaret. Då gällderepetitionsutbildningen 49 200 man - en mycket låg siffra. Förra åretrepetitionsutbildades 103 780 värnpUkfiga. har 700 000värnpliktiga repefifionsutbildats, vilket ger ett snitt på 87 500 om året.Dubbelt så många värnpUkfiga har repefifionsutbildats under 80-talefsom /79 ansåg vara fillräckligt. Man kan fortsätta de matematiska övningarna och se efterhur många extra reputbildningssoldater som resp. centerparfiet fårfram genom sina olika summor. får rum med i storleksordningen 16000-17 000 fier repgubbar, och kan ha ungefär 7 500 fler än vad somföreslås i propositionen. Mot den bakgrunden tycker jag att varken behöver hetsa upp sig särskilt mycket över regeringensförslag. Def gäller särskilt , eftersom från början lågpå en ännu lägre nivå än vad som slutligen blev resultatet i reservafionen, dåman lade in ytterligare 40 miljoner. I en fråga som förhållandevis är mindre, mensom ändå bör kommenteras, har reserverat sig. Det gäller frågan omFörsvarshögskolans lydnadssfällning. I propositionen föreslås att skolan skalllyda direkt under regeringen i stället för, som , lyda underöverbefälhavaren. Försvarshögskolan har till uppgift att bedriva utbildning avpersonal vid civila och militära myndigheter. Huvuddelen av dess elever ärverksamma utanför det militära försvaret men inom totalförsvaret. Jag tyckeratf det som föreslås av regeringen är naturligt och aft det därför inte hellerfinns någon anledning för atf bifalla den moderata reservationen. Deterkännande jag möjligen kan ge denna reservation är atf den på ett i och försig klassiskt konservafivt sätt vill att allt skall förbli vid det gamla. Slutligen vill jag säga något om försvarsmaktsufredningen, som ju har berörts av flera talare. Det är nödvändigt aft få fram ett stabilt underlag för ettställningstagande beträffande utbildningen, främst inom armén. I debatten införbeslutet har vi hört diskussioner om införande av kort-korta utbildningstiderpå kanske fio veckor. Man menar aff def på så sätt skall kunna frigörasresurser för materiel, t. ex. dyra stridsvagnar, som naturligtvis far mycketstora ekonomiska resurser i anspråk. Personligenställer jag mig mycket tvivlande fill dessa propåer. kortutbildningstid gör atf man knappast längre kan tala om att har ett folkförsvarbaserat på allmän värnplikt. I detta läge skulle man tappa en 42 mycket stor del av försvarefsfolkliga förankring. Det verkar för övrigt som om ochjag är ganska överens om detta synsätt. Jag frågar mig också om försvaret harråd att förlora denna förankring. Dessutom förefaller ju t. ex. tungastridsvagnar aft bli alltmer tveksamma ur stridsekonomisk synpunkt. I dettasammanhang råder i vart fall en mycket stor osäkerhet om utvecklingstendenserna.Behovet av och användbarheten för dessa stridsvagnar förefaller att bli alltmindre snarare än allt större. En tidigare socialdemokratisk ledamot avförsvarsutskottet sade en gång aff vi skall lägga tyngdpunkten inom detmilitära försvaret på att beväpna männen, irite på att bemanna vapnen. Jag troralt denna sanning också gäller i dessa avvägningsfrågor. Enytterligare fråga som berörs av försvarsmaktsutredningen handlar om degemensamma myndigheterna. Här föreligger material från en tidigare utredning somparlamentariker har deltagit i och ansvarat för och som i långa stycken nästanomgående kan sättas i sjön. På den punkten kan jag bara heja påförsvarsmaktsutredningen i dess uppgift att skära i kostnaderna för de centralamyndigheterna, så att vi på detta sätt kan få medel över för användning ikrigsorganisationen. Anf.27 () replik: laborerade med en hel del siffror. Jag är tvungen attfortsätta med en sådan exercis, eftersom det inte är hela sanningen som ÅkeGustavsson har givit kammaren. Avden försvarsstatistik som jag har tillgänglig och som redovisarfördelningen i procent kan man konstatera alt materielanskaffningen /73 låg pä en nivå av av fofalvolymen för huvudproduktionsområde1, som def heter. Andelen lednings- och förbandsverksamhet uppgick fill ,anskaffning av anläggningar fill samt forskning och utveckling fill 9,. Dessa siffror har sedan varierat högst väsentligt. /87 är det ialla fall redovisat att andelen för materielanskaffning uppgår till ,vilket är en klar minskning. Jag vill rekommendera och andra intresserade att ta delav överbefälhavarens slufremiss, som jag här har nämnt och citerat. ÖBkonstaterar att den situation som också jag har beskrivit fakfiskt råder,nämligen att kostnaderna för forskning och materielutveckling har ökat mednäsfan . Som vid något fillfälle har uttrycktsaken, utvecklas och fördyras ju armématerielen, liksom annan materiel. Jagtror att vi allihop skulle kunna citera varandra, eftersom vi alla är helt pådet klara med aff den försvarsmateriel som används och som successivt måsteanskaffas blir alltmer sofistikerad och därmed också allt dyrare. lilla gröna skrift som gjorde reklam för, vilket också jagskall göra, finns bl. a. i def inledande avsnittet én beskrivning, som är gjordav översten av graden , av hur den tekniska fördyringen slår iden budget som försvaret har alt tillgå. Skriften heter Vägvalsfrågor för arménoch är utgiven av Kungliga krigsvefenskapsakade-mien. Den kom ut helt nyligenoch finns säkert alt skaffa för alla intresserade. OmÅke nu har vänligheten aff gå upp i talarstolen skalljag fortsätta i nästa replikomgång. Planeringoch anslag för totalförsvaret Planeringoch anslag för totalförsvaret 28 () repUk: känner väl ett behov av att rent poUtiskt nedvärderavårt förslag om en satsning på repefifionsutbildningen. Detta måste varagrundorsaken. Annars skulle han ju infe dela försvarsministerns uppfattning ibudgetpropositionen, där def ändå ganska mycket falas om värdet av bättrerepefitionsutbildning. Detfaktum aft regeringen har gett ÖB bemyndigande atf ta i anspråk 20 milj. kr.för repetitionsutbildning inom armén bekräftar ju ändå värdet av atf detbehöver tillskjutas medel. Det faktum att det fattas pengar fill repefitionsutbildningkan aldrig resoneras bort. Jaghävdar fortfarande att vi i har en rikfig inställning när def gällervar satsningarna bör göras. Anf.29 () repUk: Jag är oftast en vänlig själ och skall därför tillmötesgå GötheKnutsons önskemål och gå upp i en replik. Poängenmed att jag redovisade kostnaden för materielanslagen och dess andel avutgifterna, , var att jag viUe påvisa att det på detta område inteär någon trend att anslagen drastiskt har minskat, vilket man fidigare här idebatten kunde få intrycket av. GötheKnutson har rätt i att kostnaderna för materielutveckling och forskning harökat kraftigt. Men frågan är om detta är något som är i huvudsak negativt ellernågot som i huvudsak är positivt. Jag tror aft detta är någonting som ärövervägande positivt, eftersom vi kan få bättre materiel genom atf satsaytterligare medel på forskning och utveckling.