prot · GB09105 · 1987-12-31 00:00:00 — Det är väl bäst att jag svarar kulturminister påfrågan om hur det står till i . Där vill socialdemokraterna ochfolkpartiet ge pengar till . Mot oss har vi en majoritet avcenterpartister och hioderater. Det blir alltså inget bidrag, i varje fall intei den här omgången. Sedan kan jag inte låta bli att fråga -även om jag inte vet om jag får något svar - vem som drev frågan om kommunaltbidrag i Bjuvs kommun. Anslag till teater, dans och musik, m.m. 68STINA (): Det fanns både plus och minus ikulturministerns uppräkning. Precis som han sade var det en något splittradbild av kulturens läge. Vi har kommersialiseringen runt oss, sadekulturministern, och vi har videovåldet. Här vill jag gärna erinra om att vifrån har föreslagit och vill se ett snart beslut om förhandsgranskningav videofilmer. Jag skall sedan hålla mig till teatrarna. Kulturministernsade att verksamheter har lagts ut i landet. Det är riktigt, och det tyckerjag är ett bra sätt att använda statens pengar på. Men fortfarande ärsceninstitutionerna mycket ojämnt fördelade över landet, med en starkkoncentration till Anslag tid teater, dans och musik, m.m. storstadsområdena.Det finns en hel del geografiska områden där det fortfarande helt saknas egnalokala eller regionala institutioner. Jag kan kanske hysa förhoppningen attkulturministern fortsätter pä den inslagna vägen. Beträffande Operan och borde turnéverksamhetenkunna utvecklas. Man skulle mycket väl kunna fastställa ett antalföreställningar som skulle ges i andra delar av landet. För museerna måste detockså bli en naturlig del i deras planering att förse hela landet medvandringsutställningar av skilda slag. Detsamma gäller skådespelare och musikersom under kortare eller längre fidsrymder inte deltar i uppsättningar pä Operaneller . De skulle på ett förmånligt sätt kunna lånas ut tiU olika delarav landet. Detta var bara några exempel. Dén regionala utredningen, ,skall självfallet komma till stånd. Det gäller alltså utredningen av hurfördelningen av det statliga bidraget skall ske. Jag vill bara i detsammanhanget påminna om att den utredningen handlar om en fördelning tilllänsinstitutionerna. Den berör alltså inte de fria grupperna. säger vidare att man inte skall ta pengartill litteraturstöd från pengar till fria grupper. Nej, jag tycker inte det,och därför blev jag litet upphetsad över att upptäcka att utskottsmajoritetenjust har valt att ta pengar från fria disposition, bl. a. förbarn- och ungdomsteater, för att lägga de pengarna på litteraturstödet. konstaterade att avstod frånatt rösta när de inte fick gehör för sin reservation. Då kan jag faktisktkonstatera, , att möjligen kan finnanågot behag i att i varje fall stod fast viduppfattningen hos den utskottsmajoritet där han befann sig i sällskap medmoderaterna. Socialdemokraternas reservation vann alltså, och det är vi gladaför. Det är bra att kommunerna i och länslandsting nu börjar visa intresse och har beviljat bidrag till Skånska teatern.Jag är inte säker på att dessa formella hinder för att ge bidrag som förut haråberopats har funnits. Företrädare för kommuner som jag har mött har alltidsagt att man inte får ge bidrag till sådant. Men då har jag framhållit att det faktisktfinns kommuner som, såvitt jag vet, ganska tidigt-1, o. m. sedan-harlyckats ge bidrag till golfbanor. Vad är det för väsensskilt i fråga om syfteoch ändamål som gör att man kan ge bidrag till en golfbana över en kommungränsmen inte till en teaterinsfitution? Jag tror alltså att det formella hindretinte är så påtagligt som man har velat göra gällande. Men jag är glad om vi nukan fä ett ökat stöd från kommunerna och landstingen. Jag tror nämligen attlösningen för de fria teatergrupperna bl. a. ligger i detta att vi får ett ökatansvarstagande, att man hjälps åt i stället för att bara säga att detta är ensak för staten att stödja. Om jag nu får redovisa något av den diskussion som i dagförs beträffande några av de fria grupper som finns i - vilket kantyckas vara som att svära i kyrkan - kan jag nämna att man där från kommunalthåll anser att dessa grupper är viktiga. Därför finns det skäl att funderaöver hur fördelningsprincipenframöver skall vara för att möjliggöra för en kommun att ge bidrag till engrupp som man anser vara bra, även om skulle tycka att den ärdålig. Vi får alltså försöka att ändå hitta någon form av avvägning och ta varapå de kommunala stöd som finns. Det är viktigt att detta byggs ut. Vi måstehjälpas åt för att argumentera för sädana stöd. Det kan vi göra genom att bl.a. se till att inte får chansen att dra in 6 eller 11miljarder kronor - det förekommer olika budgetvarianter i debatten - i form avbesparingar som skulle göra att kommunerna inte har några pengar kvar attfördela. I har genom ett särskilt regeringsbeslut fåttmöjlighet att disponera pengar som annars skulle ha gått till Arena ,en teaterinstitution vars verksamhet nu har lagts ned. Där har några friagrupper kunnat utnyttja detta. Jag försöker inte besvärja svårigheterna genom att tala-väl om dem, . Men jag har under mitt liv, både som ungoch som vuxen, lärt mig att en förutsättning för de politiska besluten igrunden alltid är en opinionsbildning som klargör att det man sysslar med, detman satsar på, är meningsfullt. Man kan aldrig hoppa över det moment sominnebär att faktiskt tala om att man handlar på det sätt man gör för att mantycker att något skall utvecklas, att något skall bli bättre. Därför är detförödande om diskussionen om de fria grupperna utåt uteslutande skall föras itermer av att de skall ha bidrag därför att dehär det så dåligt ställt. Deskall ha bidrag därför att de är bra! Detta måste upprepas gång pä gång. Jagfrånhänder mig därmed inte ansvaret för att verka för att de kan få de högrebidragen. Jag skall göra vad jag kan. Vi har i årets budgetproposition lagtfram ett förslag som vi ansåg vara genomförbart. Budgeten är en sammanvägningav olika poster, där vård av gamla hus liksom studiemedel och insatser på andraviktiga samhällsområden, t. ex. skolan, ingår. Allt detta har vägts samman. Detförslag som vi gick fram med är ett förslag som vi anser osskunna klara att försvara utan att försämra de samhällsekonomiska förutsättningarnamen vinna rimlig enighet om. Vi får finna oss i att andra partier och dess företrädarei tycker annorlunda - det tillhör demokratins spelregler. Men igrunden är vi beredda att stå fill svars för de bedömningar som vi har gjort,och vi tillåter oss att något kritisera dem som väljer att ta en punkt i sänderutan att se till helheten. Men jag anser att det finns anledning att vara litetkritisk, när somliga tycker att man skall finansiera litteraturstödet för attgöra sig till vän med författarna och - alltså när man talarmed författarna - inte bryr sig om att man snor miljonen från fria grupper. Prot.1987/8,8:105 Anslag tid teater, dans och musik, m: m. 70ALEXANDER CHRISOPOULOS (vpk) replik: Jag måste nog säga att kulturministernuppträdde något demagogiskt. Vi var av uppfattningen att litteraturstödet borde ökasmed 1 milj. kr. Självfallet förhöll det sig på det viset. Men vi villesamtidigt inte ta någon miljon från de fria grupperna. Vi ville i stället ökaderas anslag med ytterligare 5 milj. kr. Hade kulturministern delat våruppfattning, skulle situationen för de fria teatergrupperna ha varit heltannorlunda . Sedan något om den votering som socialdemokraterna har vunnit. Anslag tdl teater, dans och musik, m. m. Kulturministernförsökte göra affär av att vi här uppträdde tillsammans med . Skulleman räkna alla de gånger som regeringen har fått igenom sina förslag med stödav , skulle man komma upp i en ansenlig summa. Jag rekommenderarkulturministern att göra en sådan undersökning. Det skulle kanske kunna bidratill att regeringen för en något annorlunda politik i fortsättningen, om maninsåg vilket nära samarbete man i en rad frågor har haft med moderatasamlingspartiet och för all del även med andra partier. Man får dessutom integlömma att den seger som regeringen har vunnit genom att reservationen vann ivoteringen har uppnåtts med aktivt stöd frän just . Detta får ni välvara tacksamma för. Jag är medveten om att vi inle vann underaktiv medverkan frän vpk, . Det är detta jag har tillåtitmig att påpeka. Låt mig också citera vad som står i det utskottsbetänkandesom har.medverkat till: "Kulturministern förordar,att anslagsposten ökas till 13,6 milj. kr. Härigenom bör kulturrådetfå utrymme för ökadeinsatser bl. a. för barn- och ungdomstealer, anför han. hänsyntill def behov som finns att stärka litteraturstödet anser emellerfid utskottet--- attanslagsposten bör bestämmas till ett belopp som är 1 milj. lägreän det \ propositionen beräknade." Det är detta som sagt och som finns dokumenterat i utskottsbetänkandet. 72 (): Eftersom min taletid tog slut tidigare, villjag nu återkomma för att tillägga en sak, även om statsrådet än jag har svarat oppositionen beträffande t.ex. de fria grupperna. Det är en genomgående trend hos oppositionen att blandasig i rnyndighc; temas inre angelägenheter och pågående förhandlingar. Visocialdemokrater accepterar inte detta. Tack för ordet! Överläggningen i detta ärende var härmed avslutad. Kammaren övergick till att fatta beslut i de förevarandeärenden. Punkt 4(anslag till Statliga museer: Vissa kostnader för utställningar och Utskottets hemställan bifölls med 166 röster mot 97 förreservation 1 av m. fl. Punkt 7 (anslag till Bidrag till vissa museer) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 2 avIngrid m.fl. - bifölls med acklamation. Punkt 8 Prot. Mom. 1(beräknande av medel för grundbelopp till , 21 april1988 Utskottets hemställan bifölls med 137 röster mot 124 förreservation 3 av m. fl. Mom. 2 (beräknande av medel för ytterligare grundbelopptill museer) Utskottets hemställan bifölls med 206 röster mot 54 förreservation 4 av m. fl. 2 ledamöter avstod från att rösta. Punkt 9 (anslag till Riksutställningar) Utskottets hemställan som ställdes mot reservation 8 avIngrid m. fl. - bifölls med acklamation. Övriga punkter och moment Utskottets hemställan bifölls. betänkande 14 Punkt 2 Mom 1(beräknande av medel för stöd till frilansmusiker) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 1 avJan-Erik och - bifölls med acklamation. Mom. 2 (beräknande av medel för stöd tillfonogramproduktion) Utskottets hemställan bifölls med 200 röster mot 62 förreservation 2 av m. fl. (uttalande om stöd till fonogramproduktion) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 3 avIngrid m.fl.- bifölls med acklamation. Mom 1(anslag till Bidrag till regionala och lokala teater-, dans- och musikinstitutioner)' ' Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 6 avIngrid m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 2 (stöd till marknadsföring) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 7 avIngrid m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 1 (anslag till Bidrag tillfria teater-, dans- och musikgrupper) Först biträddes reservation 9 av Jan-ErikWikström och med 40röster mot 15 för reservation 10 av . ledamöter avstod från att rösta.Härefter biträddes reservation 8 av m. fl. Prot.1987/88:105 mot 51 för reservation 9 av och . 151 ledamöter avstod från att rösta. Slutligen bifölls utskottets hemställan - som ställdes motreservation 8 av m.fl. - genom uppresning. Mom. 2 (stöd till ) Utskottets hemställan med godkännande av utskottetsmotivering - som ställdes mot utskottets hemställan med det tillägg tillmotiveringen som föreslagits i reservation 12 av m.fl. -bifölls med acklamation. Mom. 3 (utredning om ett stöd till bl. a. Skänsta teatern) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 13 avIngrid m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 1(beräknande av medel för Stiftelsen ) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 14 avIngrid m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 4 (beräknande av medel för Arrangerandemusikföreningar) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 15 avAlexander Chrisopoulos - bifölls med acklamation. Mom. I (beräknande av medel för Lokalbiblioteksverksamhet) Utskottets hemställan bifölls med 234 röster mot 27 förreservation 18 av och . Mom. 2 (beräknande av medel för Inköp av litteratur påinvandrar- och minoritetsspråk) Utskottets hemställan bifölls med 247 röster mot 14 förreservation 19 av . Mom. 3 (beräknande av medel för Arbetsplatsbibliotek) Utskottets hemställan - som ställdes mot dels reservation20 av m. fl., rfWs reservation 21 av AlexanderChrisopoulos-bifölls med acklamation. Mom. 4 (beräknande av medel m. m. för Stiftelsen ) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 22 avJan-Erik m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 7 (bibliotekslag) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 27 avAlexander Chrisopoulos - bifölls med acklamation. Punkt 9 Prot. Mom. 1(lånecentraler och depåbibliotek m. Utskottets hemställan bifölls med 138 röster mot 121 förreservation 28 av m.fl. Mom. 2(anslag till Förvärv av konst för statens byggnader m.m.) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 30av m. fl. - bifölls med acklamation. Övriga punkter och moment Utskottets hemställan bifölls. 1987/88:15 om anslag tillforsknings- och utvecklingsinsatser inom kulturområdet (prop. 1987/88:100delvis) samt 1987/88:17 om anslag tillinternationellt kulturellt samarbete (prop. 1987/ 88:100 delvis). Vad utskottet hemställt bifölls. 6 § Kammaren beslöt att ärendebehandlingen skullefortsättas vid nästa arbetsplenum . 7 § Anmäldes och bordlades medanledning av prop. 1987/88:142 om lokalisering av centralaoch regionala ledning och om lagändringar med anledning av att blir en egen myndighet 1987/88:Fö8 av OlleAulin m.fl. (m) 1987/88:Fö9 av och () 1987/88:FölOav () 1987/88:Föll av m. fl. (vpk) 1987/88:Föl2 avMartin m. fl. (c,m,fp) 1987/88:Föl3 av () 1987/88:Föl4av och (fp.c) I987/88:Föl5 avChrister m. fl. med anledning av prop. 1987/88:144 om musiken i 1987/88:Kr25av () 1987/88:Kr26av och () 1987/88:Kr27av och () 1987/88:Kr28av och () Prot.1987/88:105 1987/88:Kr29 av och () 1987/88:Kr30 av () med anledning av prop. 1987/88:147 om tvångsvård av vuxnamissbrukare, m. m. 1987/88:Sol2 av m. fl. (c)1987/88:Sol3 av m.fl. (vpk) 1987/88;Sol4 av m. (m) 1987/88:Sol5 av () 1987/88:Sol6 av ()1987/88:Sol7 av m.fl. (s) 1987/88:Sol8 av m. (s) 1987/88:Sol9 av m. fl. (s) 1987/88;So20 av m.fl (fp) med anledning av prop. 1987/88:149 om auktorisation avfinansbolag 1987/88:N56av () 1987/88:N57av m.-fl. 1987/88:N58av Hädar m. fl. 1987/88:N59av m. fl. 1987/88:N60av () 1987/88:N61av () med anledning av prop. 1987/88:151 om lagreglering avbostadsbidragen 1987/88:Bo48 av Eriing m. fl. (fp) 1987/88:Bo49 av RolfDahlberg m. fl. (m) 1987/88:Bo50 av m. fl. med anledning av prop. 1987/88:154 med förslag till lag omförbud mot utförsel av krigsmateriel, m. m. 1987/88:U8 av-BirgittaHambraeus (c) 1987/88:U9 av m. fl. (m) 1987/88:U10 av LärsWerner m. fl. (vpk) , 1987/88:Ull.av () 1987/88:U12 av GunnelJonäng m. fl. (c) 1987/88:U13 av m.fl. (s) 1987/88:U14 avBengt m. fl. med anledning av prop. 1987/88:156 om ändringar i lagen(1983:1053) om skatt pä omsättning av vissa värdepapper 1987/88:Sk44 avStig Josefson m. f\. (c) 1987/88;Sk45 av m. fl. (vpk) 1987/88:Sk46av m. fl. (m) 1987/88:Sk47 av m.fl. (fp) med anledning av prop. 1987/88:158om ny organisation för statens invandrarverk 1987/88:Sf33 av ochLars () 1987/88:Sf34 av m. fl. (vpk) 1987/88:Sf35 av StinaGustavsson (c) 78 medanledning av prop. 1987/88:160 om befruktning utanför kroppen Prot. 1987/88:So21av och (fp, c) 1987/88:So22av m.fl. (vpk) 1987/88:So23 av () 1987/88:So24 avIngrid () med anledning av prop. 1987/88:161 om överföring avverksamheten vid statens giftinformationscentral till Apoteksbolagen AB1987/88:So25 av () med anledning av prop. 1987/88:162 om hyran vidandrahandsupplåtelse av bostadslägenheter m. m. 1987/88:Bo51 av m.fl.(vpk) 1987/88:Bo52 av ErUng m.fl. (fp) I987/88:Bo53 av m.fl. (m) 1987/88:Bo54,av m. fl. med anledning av prop. 1987/88:163 om ändring i lagen(1957:262) om allmän energiskatt, m. m. 1987/88:Sk48 av m. (vpk) 1987/88:Sk49 av m. fl. med anledning av prop. 1987/88:166 om inrättande avhögskola i /88:Ub33 av m.fl. (m) 1987/88:Ub34 avRune m. fl. med anledning av prop. 1987/88:167 om en femteAP-fondstyrelse 1987/88:N62 av m.fl. (c) 1987/88:N63 av CarlBildt m. fl. (m) 1987/88:N64 av m. fl. med anledning av prop. 1987/88:168 om ändring i lagen(1951 ;442) om förhandsbesked i taxeringsfrågor 1987/88:Sk50 av YlvaAnnerstedt (fp) 1987/88:Sk51 av m.fl. (fp) med anledning av prop. 1987/88:169 om avgifter förbankinspektionens verksamhet ]987/88:N65 av m.fl. (m)1987/88:N66 av () med anledning av prop. 1987/88:170 om ändrat huvudmannaskap för tandvården vid i /88:Ub35 avNils Carishamre m.fl. (m) Prot.1987/88:105 8 § Meddelande om interpellationer ~7 ', '. Meddelades att följandeinterpellationer framställts Meddelande om inter pellationer , ., ' den 20 aprU 1987/88:237 av () till socialministern omepilepsisjukvården: Hälso- och sjukvårdens främstasyfte är att förebygga sjukdom och lidande och - när människor ändå blir sjuka- att bota, lindra, stödja och trösta. Sjukdomar och ohälsa är inte jämnt fördelade.Framför allt är inte fördelningen jämn vad gäller åtgärder för att bota ochlindra. Det finns glömda grupper och sjukdomstillstånd som nära nog göms undan.En sådan grupp utgör landets epileptiker. I beräknas uppskattningsvis ca 100 000 människorlida av epilepsi med olika svårighetsgrad. Av dessa torde ca 20 000-30 000epilepsipafienter trots medicinsk behandling ej uppnå tillfredsställandebehandlingsresultat. Av dessa borde ett stort antal kunna beredas en bättrehjälp och en förbättrad medicinsk eller kirurgisk behandling, om kunskap ochplanering även omfattade epileptikersjukvården på ett helt annat sätt än vadsom sker . Jag vill kalla dem den glömda sjukdomsgruppen. Nya rönoch nya metoder visar att det är möjligt att utföra epilepsikirurgimed mycket gott resultat och därigenom lindra och bota. Sverigeutförs enbart ca 50 epilepsioperationer . bristande resurser, brist på utbildning av specialister inom neurologi samt brist påutbildade neurokirurger för epilepsikirurgi. bedömde redan 1983epilepsivården som splittrad och oengagerad. är väl informeradom problemen, men inga initiativ tillkommer. Det skulle behöva utföras mellan 1000 och 3 750 operationer i för att åstadkomma en betydande förbättringför epileptikerna. Erfarenheterna visar att av de vuxna blir ca 65 %anfallsfria; beroende av den totala sjukdomsbilden, och avsevärtförbättrade. Alla med erfarenhet av kontakter med epileptiker vet vilketoerhört lidande som sjukdomen orsakar och vilka dramatiska konsekvenserepilepsianfall kan orsaka. Särskilt för unga människor skulle betydelsen av en vidgadoperationskapacitet i landet betyda befrielse från ett svårt handikapp. Deskulle kunna umgås med andra på likvärdiga villkor. De skulle känna sig somnytfiga samhällsmedborgare och kunna gå ut i arbetslivet och göra de insatsersom vi s. k. friska anser vara naturligt. Kort sagt, de skulle kunna öka denallmänna livskvaliteten och bryta arbetslivsisolering. Olika modeller för hur denna sjukvård skulle kunnaorganiseras föreligger. I i Sandvika finns bl. a. ett förEpilepsi. I har vården av epileptiker i och sådanstandard att den betraktas som riksspecialitet på dessa orter. Men totalt är desamlade resurserna i landet helt otillräckliga. Epilepsipatienterna får inteden sjukvård som de behöver. Det krävs nu mer än någonsin särskilda åtgärder tillkommer dessutom 4 000patienter med nya behov förutom de nu kända. De medicinska och kirurgiska insatserna måste nuförstärkas. Det krävs ett samlat vårdprogram för epileptiker. Epilepsi är ettsjukdomskomplex med mänga orsaker. Det behövs därför en utredning kring mål ochmetoder för rehabilitering för epilepsihandikappade. Méd anledning av det ovananförda ställer jag följande frågor: Ämnar statsrådet initiera särskildaåtgärder för att utvecklingen av epilepsisjukvården skall förstärkas, både vadgäller utbildning, läkare och övriga resurser? Ämnar statsrådet initiera ett särskilt vårdprogram förepileptiker, och ämnar statsrådet därmed vidta åtgärder för att utvecklametoder och mål för rehabilitering av de epilepsihandikappade? 1987/88:238 av () till statsrådetLena om hjälpinsatser för folk: 1 drygt åtta är har Sovjetunionengenom en hänsynslös ockupation förtryckt och förtrampat folk. Detryska angreppet på detta fattiga u-land i tillhör vår tids storatragedier. närvaro i landet har inneburit misär och ettexempellöst lidande, förstörelse och förnedring för ett folk som dock aldriglåtit sig kuvas. Av en befolkning på ca 16 miljoner befinner sig nära nogen tredjedel på flykt utanför landets gränser, de flesta i grannlandetPakistan. Två miljoner afghaner är flyktingar inom sitt eget lands gränser. Enmiljon afghaner har dödats eller skadats svårt av den ryska krigsmaskinensbrutala framfart. Splitterbomber förklädda till leksaker har gjort tusentalsafghanska barn till krymplingar för livet. Byar och städer har bombats tillruiner, bevattningssystem förstörts, skördar bränts ned och civilbefolkningenmassakrerats. Efter många års förhandlingar under FN:s medling har ettfredsavtal undertecknats i . Överenskommelsen innebär bl. a. etttillbakadragande av de ryska truppstyrkorna, som uppgått till ca 115 000 man,och löfte om att de tre miljoner afghanska flyktingar som befinner sig iPakistan skall kunna återvända hem. och ;s regeringar stårsom internationella garanter för avtalet. Även om avtalet kan ses som ett inte oväsentligt bidragtill ett mera avspänt förhållande mellan de båda stormakterna är vägen tillverklig och varaktig fred i sannolikt ändå mycket lång. Densovjetiska reträtten skall inte vara fullt genomförd förrän . Ihuvudstaden sitter fortfarande en Quislingregim, och den afghanskamotståndsrörelsen är djupt splittrad. Risken för ett nytt - ettinbördeskrig i - kan pä intet sätt uteslutas. Men även om uppgörelsen i är en fred med åtskilligarestriktioner och reservationer måste en internationell beredskap för massivabiståndsinsatser redan nu byggas upp. Detta gäller inte minst hjälpen tillåtervändande Prot.1987/88:105 flyktingar, eftersom i första hand flyktinglägren i att ~ ; ' har alltsedanSovjetunionens invasion i lämnat ett Meddelandeom frågor ,, ,,.. ,,,, , . . , ......... j -i, . .., j .c , efterförhållandena omfattande humanitärt stod till saval de afghanska flyktingarnai som till nödlidande afghaner inne i det egna landet. Det harskett genom och genom enskilda organisationer kommen förvårt land att utvidga de humanitära insatserna för Jag vill därför fråga biståndsministern: Pä vilket sättär den beredd att medverka internationellt och genom egnainsatser för ökad humanitär hjälp till det afghanska folket? Vilkenberedskap har regeringen för att så snart läget medger kunna medverka i ettåteruppbyggnadsarbete i det svårt sargade landet? 9 § Meddelande om frågor Meddeladesatt följande frågor framställts 1987/88:457 av () till industriministernom åtgärder för att främja sysselsättningen i Bergslagen: Vid en regionalpolitisk konferens iVästerås fick människorna i Bergslagen kritik av industriministern. Enligtnärvarande journalister gjorde industriministern bl. a. gällande att folket iBergslagen inte är tillräckligt påhittigt när det gäller att starta småföretagoch ragga nya jobb. Vad är industriministerns receptför att förmå människorna i Bergslagen att bli mer kreativa och påhittiga närdet gäller att starta småföretag och skapa fler jobb? 1987/88:458 av () till industriministern omfinansieringen av borrningar efter gas i Siljansringen: Regeringen har avslagitVattenfalls begäran att få avyttra av sina aktier i . Begärda medel avsågs användas för att finansiera fortsattaborrningar efter gas i Siljansringen. finansieringsmodell bygger påatt verksamheten som sker i kommanditbolagsform. Motiven förregeringens avslag anges vara den pågående översynen av skattereglerna förkommanditbolag. Regeringens beslut innebär att möjligheterna att slutföraprojektet är mycket osäkra.