prot · GB09119 · 1987-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1987/88:119 Förhandlingarna leddestill en början av tredje vice talmannen. 1§ Justerades'protokollet för den 3 innevarande månad. 2§ Fortsattes överläggningen öm näringsutskottets betänkande 1987/88:24. Vissaanslag inom industrideparteinentels område (forts, från prot. Anf,1 (): art)etsformer brukar debatteras av och till. Det finns välockså anledning att göra en liten reflektion över detta betänkande. Viåterupptar behandlingen av ett betänkande, som vi justerade i utskottet den 17mars. Vi bordlade det öch inledde debatten . är detdags för fortsatt debatt och beslut. Idetta betänkande behandlas Vissa industripolitiska frågor och anslagen inomindustridepartementets område. De avser ett flertal olika områden. Ibetänkandet tar vi bl. a. upp stödet till småföretagsutvecklingen och hemslöjden.Jag skall beröra några av de olika anslagen. Fråncenterns sida har vi länge i olika sammanhang drivit kravet på att stödet tillnyetablering av småföretag och stödet till befintliga småföretag och tillhantverk måste stärkas. Den utveckling inom näringslivet som vi nu har settunder har inneburit att koncentrationen både vad avserproduktionsstruktur och ekonomisk makt alltmer har ökat. Ägarstrukturenhar blivit alltmer komplicerad. Storföretagen har fått én alltmer dominerandeställning i samhällsekonöinin. De expanderar ofta genom att köpa upp mindre,konkurrerande och innovativa företag. Fusioner mellan de redan stora företagenhar blivit en allt vanligare företeelse. Storföretagens affärsmetoder harblivit alltmer aggressiva, med s. k. fienfliga bud på företag i ett försök attstärka sin egen ställning. Detär nödvändigt att denna fusionsgalopp avstannar och att vi i stället får en utvecklingmied en satsning på de mindre och medelstora företagen. Den pågåendeutvecklingen minskar överblickbarheten och möjligheterna att utkräva ansvar iolika led. Fråncenterns sida har vi också i olika sammanhang- i motioner, i debatter -understrukit nödvändigheten av att regeringens satsning under de senaste årenpå att ensidigt gynna de stora företagen och de stora enheterna måste få Det är en felaktig näringspolitik som har präglat riksdagsmajoritetensbeslutsfattande . Det är nödvändigt att vi får ennäringspolitik, som inriktas på de mindre och medelstora företagen med klaraägarförhållanden. Det är en både demokratisk och ekonomisk nödvändighet för attvi skall kunna få en positiv samhällsutveckling. Det är av avgörande betydelse att man främjar de mindreföretagen i förhållande till de stora företagen. En väl utveckladsmåföretagsamhet är bl. a. av central betydelse om vi skall kunna nå målet omregional balans. En viktig del i en positiv utveckling av småföretagsamheten ärde satsningar som sker inom områden som är framtidsinriktade. Från sida har vi bl. a. föreslagit att särskildamedel skall ställas till förfogande för de regionala utvecklingsfonderna. Deregionala utvecklingsfonderna är utmärkta instrument när det gäller att skapaen bättre framtid och åstadkomma en utveckling ay de mindre pch medelstoraföretagen. Vi har också lagt fram förslag om att de regionalautvecklingsfonderna skall få resurser för att miljö- och energiinvesteringarskall kunna stimuleras. Vi vet att många mindre och medelstora företag kan görabetydande insatser inom detta område. Det är därför beklagligt attutskottsmajoriteten med byråkratiska hänvisningar avvisar ett förslag meddenna inriktning. Man ger faktiskt inte heller något reellt skäl när man avslåroch avvisar våra förslag. Vi har också tvingats ta upp frågorna omnyetableringsinsatsen i en reservation. tillbaka pågår vissaaktiviteter på central nivå för att stimulera nyetableringsinsatser. Vi menarfrån sida att om man skall stärka nyetableringar skall det ske påregional nivå. Det är viktigt att de regionala utvecklingsfonderna tillförsresurser. De befinner sig ju betydligt närmare problemen. De regionalautvecklingsfonderna och organen har lättare att aktivt stimulera nyetableringarav företag., Detta anslag bör överföras från SIND till de regionala utvecklingsfonderna. Ett viktigt led när det gäller att utvecklasmåföretagsamheten är.att se till att uppfinnarna får skäliga villkor ochekonomiskt stöd. Det finns många belägg för detta. Tvärtemot vadutskottsmajoriteten anför är många uppfinnare missgynnade på olika sättoch har det. Många dras med ekonomiska problem pch har storaskulder. Många är rädda för att de t. ex. skall bli av med. sin uppfinning omde går till olika myndigheter. Jag tycker att det finns skäl att säga att.detär att bita sig själv i tiimmen och vara dumsnål, om man inte öppnar för ettmer generellt stöd till uppfinnare och till denna typ av verksamhet, sorn vifrån sida har föreslagit. Utskottsmajoriteten lider samma brist på känsla för denbetydelsefulla verksamhet spm hemslöjden svarar för. Vi har krävt en uppräkningav anslaget till hemslöjden. För fick vi igenom här iriksdagen att man skulle påbörja eller fortsätta satsningen på den regionalahemslöjdsorganisation som riksdagenfattade beslut om . fick vi igenom ett förslag orn att man skulle inrätta en tredje konsulentför sameslöjd. Vi fick emellertid inte igenom hela vårt förslag om skall fullfölja den tidigare bestämda organisationen för hemslöjden. återkommer regeringen med att man skall genomförahemslöjdsorganisationen i sin gamla, ursprungliga tappning,,enligt dentidigare modellen. Manväljer dock att finansiera genomförandet genom att ta pengar via anslag C 4,det s. k. länsanslaget. Utifrån vår utgångspunkt tycker vi att det är fel skall nagga länsanslaget i kanten och låta de pengar som är avsedda förregionalpolitiska insatser vara med och betala hemslöjdens organisation. Det ären felaktig princip. Jagvill fråga , som företräder socialdemokraterna i denna debatt, vad det är som gör att socialdemokraterna nu väljer att nagga länsanslaget i kanten. Vad är det som har varit vägledande när ni har valt den här nya principen? ' Detkanske mest förvånande ställningstagandet från utskottsmajöritetens sida gällerdet framtida eiiropeiskä rymdsamarbetet. Socialdemokratin har tidigare oftaberömt sig för att vara internafionellt inriktad, teknikvänlig, öppen för nyteknik osv. I detta fall väljer man att rhinska det svenska engagemanget. Detär förvånande med tanke på de möjligheter som skulle kunna ha attaktivt och konstruktivt bidra till det europeiska rymdsamarbetet. Vianser från sida att mäste medverka i det europeiskarymdsamarbetet på minst samma nivå som . Vi får inte heller glömma atten nedtrappning av rymdsamarbetet och de minskade anslajgen till som det ärfråga om kan få allvarliga regionala konsekvenser. Det finns en kommun i dettaland, kommun, som i stor utsträckning är beroende av att äraktivt i det europeiska rymdsamarbetet. Jag vill fråga vaddet finns för motiv för att socialdemokraterna så envetet har bromsat ett aktivtengagemang på rymdsamarbetets område. Med det anförda ber jag att få yrka bifall till de reservationer som har undertecknat i detta betänkande. ' Prot.1987/88:119 . Anf.2 (vpk): I detta betänkande från näringsutskottet har vpk:s representant iutskottet undertecknat tre reservationer. Den första reservationen gällerfrågan om en statsstödd exportkreditgivning vid svensk export av reningsteknik.På senare tid har man alltmer diskuterat frågan om vilka insatser som Sverigekan göra när det gäller andra länders utsläpp av miljöfarliga ämnen.Naturvårdsdirektören i har framfört den synpunkten t. o. m. skulle lämna bistånd via SIDA-anslaget till t. ex. för enbättre rening. Utsläppen från drabbar till en stor del ostkusten. Vitycker därför att man borde försöka göra ytterligare insatser för att främjasvensk export av renirigsteknik. Jag yrkar bifall till reservation 9. Ireservation 13 yrkar vi på att insatser skall göras för att öka förädlingsgradeninom sågverksindustrin, vilken vi anser är helt otillräcklig. Det finrisåtskilliga studier - framför allt har statens industriverk gjort sådana studier-som visar att man skulle kunna dels öka sysselsättningen, dels betydligt höjaförädlingsvärdet inom sågverksindustrin om man gjorde.tillräckliga insatser.Först och främst skulle det innebära förbättringar för inland. Medhänsyn till bl. a. branschens struktur torde man kunna påstå att skall dethända någonfing på detta område måste staten ta ett huvudansvar för att dessa,som vi tycker, nödvändiga åtgärder skall kiinna genomföras. Jag yrkar bifall tillreservation 13. Slutligenhar vi i betänkandet en reservation som gäller anslaget till styrelsen förteknisk utveckling. Där föreslås insatser för utveckling av optiskadatorsystem. Jag tänker inte gå närmare in på frågan om denna teknik, vilkenjag inte behärskar, men konstaterar att sådana system har väsentliga tekniskafördelar jämfört med dagens elektronikbaserade system. Jag yrkar bifall tillreservation 28. Anf.3 (): Det här betänkandet från näringsutskottet är i det mesta en uppföljningav förra vårens beslut om näringspolitikens inriktning. I betänkandet behandlasbl. a. en motion från , som också har reserverat sig, där man menaratt det nu skulle vara befogat att byta namn på industridepartementet och istället kalla det för . Man begär i motionen attriksdagen uttalar sig för en sådan ändring. Utskottet anser det inte befogat.Det är ju regeringen själv som beslutar om departementens indelning ochuppgifter. Vi avstyrker därför reservation 1. Anslagettill utredningar föreslär regeringen skall höjas av flera orsaker. Bl.a. har riksdagentidigare beställt två nya kommittéer. Den.ena skall utredamarknadsförutsättningar för olika mineralråvaror, den andra regio-nalpoUtikensinriktning. Kostnaderna för statistik har också ökat. Utskottsmajoritetenanser att de branschråd och delegationer som finns för samråd med näringslivethar ett värde och bör finnas kvar. Därför anser utskottet det befogat attanslaget A 3 ökas och avstyrker reservation 2 från och . Ifråga om verksamheten vid statens industriverk, SIND, har vi haft att behandlatvå motioner, en från och en från . Man vill minskaanslaget till förvaltningskostnaderna för SIND. Jag vill påminna om att vi 1983beslutade här i vilken roll SIND skall spela och att vi sedan givit SINDi uppdrag att genomföra program för industri- och näringspolitiken. Just nupågår fyra program som bestrids under anslaget B 1: för det första någontingsom kallas utredningsverksamhet, för det andra industriellomvandling och tillväxt, för det tredje regionalutveckling pch sist men inte minstvärdefullt, programmet småföretagsutveckling. Utskottsmajoritetenyrkar avslag på reservation 3 från , vilka menar att SIND böromorganiseras och att anslaget bör minskas. Jag yrkar också avslag på reservation4 från , som tycker att utredningsverksamheten hos SIND börbegränsas och därmed vill minska anslaget. Riksdagenbeslutade att förlänga en försöksverksamhet för att stödjaindustridesign med , alltså fram till /90, med 5 miljonerper år. Det är ett anslag som administreras av SIND. När nu regeringen ipropositionen helt följdriktigt föreslär-det här anslaget, vill ireservation 5 avvisa det. Majoriteten anser att det är ett väl motiverat anslagoch att treårsprogrammet nu skall fullföljas. Det gör att SIND kan görainsatser i bl. a. enskilda småföretag. Därför avstyrker vi denna reservation. När det sedan gällerfrågan om hemslöjden har utskottet behandlat flera motionsyrkanden.Vi är överens om att det är bra att det kommer att finnas tvåhemslöjdskonsulenter i varje län. Alla är ense om att hemslöjden har betydelsesom komplement till sysselsättningen i glesbygden. Eftersom vi är överens ochregeringen föreslår att pengar skall anslås, är jag förvånad över att det finnsen reservation om detta. Pengarna kommer ju över ett annat anslag, överanslaget C 4, Regionala utvecklingsinsatser. Vi yrkar alltså avslag påreservation 6. Det finns vidare en reservation, där det menas att de nyahemslöjdskonsulenterna ocksä bör fungera som hantverkskonsulenter. Majoritetentycker att den förstärkning som vi nu får pä hemslöjdskonsulentsidan riskeraratt omintetgöras genom ett sådant beslut. Vi yrkar därför avslag på reservation18. Vi yrkar avslag på reservationerna från de borgerligapartierna om att omlokalisera , då det just nu pågåren kartläggning av verksamheten hos de s. k. småmyndigheterna. Det ärstatskontoret som gör denna kartläggning. Vi anser det lämpligt att invänta enrapport frän kartläggningen, då nämnden ingår i dessa småmyndigheter. Utskottets majoritet håller inte med de borgerligareservanterna, som anser att SIND ger hantverket en låg prioritering. Det ärsvårt att säga vad som är pengar till småföretagsutveckling och vad som ärpengar till hantverksstöd. De går så att säga in i varandra. Men vi menar attdet bör vara SIND och utvecklingsfonden som gör denna prioritering. Vi yrkaravslag på reservation 17 samt på reservationerna 19 och 20 omnyetableringsinsatserna. Utskottet konstaterar det positiva faktum att statenskostnader för det svenska exportkreditsystemet har kraftigt minskat. Det råderockså enighet om att exportkreditsystemet alltjämt har betydelse för de svenskaexportfö- retagens långsiktiga utveckling och att systemet därför bör finnaskvar också nästa budgetår. I reservationerna 8 och 9 tas frågan omsubventionering av svensk export av miljöteknik upp. Vi har tidigare behandlatliknande yrkanden, . Utskottet var den gången inte berett atttillstyrka förslaget. När nu den stora miljöpropositionen snart skall läggasfram för är det ganska onödigt att här diskutera de miljöpolitiskaaspekterna. Vi yrkar därför avslag på dessa reservationer med hänvisning tillatt man inom ramen för nuvarande SEK-system kan lämna ramkrediter. Vi yrkar också avslag på reservation 10, där man villflytta över kostnaderna till biståndsanslaget när det gäller extra kostnaderför förmånlig kreditgivning till . Utskottet ser ingen anledning attändra nuvarande ordning. Vi vill vidare yrka avslag på reservation 11, eftersomInvesteringsbankens kostnader för hemmamatchningen inte bör kopplas ihop medden kommande frågan om statens ägande i banken. Under rubriken och anslaget Småföretagsutvecklingbehandlas bl. a. statens bidrag till utvecklingsfonderna. Utvecklingsfondernasverksamhet regleras i avtal mellan staten och som träffas förperioder . I och med utgång går nuvarande avtal ut, och detär uppsagt av regeringen. har möjlighet att inför den nya periodense över 1987/88:119 bl.a. bestämmelserna om fondernas styrelser. detinte finns någon anledning att ändra riktlinjerna för fondernas verksam- ' ; het. Inte heller är utskottet berett att förorda en utvidgning avmålgruppen issaan g utvecklingsfonderna. Således yrkar vi avslag på reservafionerna 14, 15 "" När det sedan gäller fondernasstyrelsesammansättning har SIND, efter det att utskottet gjordeett uttalande , kartlagt de regionala fondernas styrelsesammansättning.Även den här gången redovisas att drygt hälften av styrelseledamöterna harnäringslivserfarenhet. Detta har statsrådet påpekat i proposifionen. Jag citerar:"Jag räknar med att landstingen och berörda kommunerna inför kommande valav styrelser i ökad utsträckning beaktar synpunkter frånnäringslivsorganisationerna och de fackliga organisationerna samtmålsättningen om att öka andelen kvinnor i styrelserna." Detta noteras avett enigt utskott som anser littalandet vara bra. Regeringen har för kommande budgetår föreslagit ett totalt anslag på169 milj. kr. och harmotionerat om en betydande minskning av anslaget, medan vill ökadetsamma. Majoriteten i utskottet anser att anslaget är väl avvägt. Därföryrkas avslag på reservationerna 23 och 24. Regeringen fastställer iregleringsbrev hur anslagen skall fördelas mellan olika anslagsposter.Regeringen har således rätt att besluta om detta utan att tillfrågas.Utskottet finner att den nuvarande ordningen är rationell och yrkar därmedavslag på reservation 25: Vadbeträffar statens stöd fill SIFU har utskottet fortfarande den uppfattningenatt SIFU:s verksamhet är ett bra komplement fill de privatautbildningsmöjligheter som finns för småföretagen. Likaså anser utskottsmajoritetenatt SIFU bör få kompensation för att tjänstebrevsrätten tas bort. Därför yrkasavslag på reservation 21. Detsamma gäller reservation 22 om skattskyldigheten. Ireservation 26 tas kostnaderna för kronotorpen upp. Antalet kronotorp harsuccessivt minskat . sköter kontrakten om upplåtelse avkronotorp. Verket investerar också i byggnader på de kvarvarande torpen.Tidigare har en summa av 2 milj. kr; anslagits. innebär regeringensförslag att man anvisar ett engångsanslag på 14,1 milj. kr. Utskottet anser detvara rimligt att följa regeringens förslag och yrkar således avslag påreservation 26. Närdet gäller styrelsen för teknisk utveckling, STU, och regeringens förslag tillanslag är utskottet enigt i den centrala frågan om den huvudsakligainriktningen av STU:s verksamhet. De moderata ledamöterna har reserverat sigtill förmån för en motion, N305, som vill minska Förvahningsanslaget ochanslaget Teknisk forskning och utveckling. Utskottet yrkar således avslag påreservation 27. Vpkvill i stället öka anslaget med 50 milj. kr. Inte heller detta anserutskottetsmajoriteten vara motiverat, utan man yrkar bifall tillregeringens förslag och avslag på reservation 28. STU handhar också stödettill uppfinnare, och i reservation 29 har de borgerliga ledamöterna iutskottet yrkat bifall till en motion, N433, i vilken 10 det krävs ökat stöd med 5 milj. kr. Eftersomdet pågår en treårig försöksverksamhetfinansierad av STU i , anser utskottet att det inteär motiverat att öka detta anslag. Således yrkas avslag på reservation 29. Den sista reservation som är fogad till betänkandethandlar om det framtida europeiska rymdsamarbetet. Utskottet anser att kritikenmot regeringens förslag till riktlinjer är oberättigad. Förslaget innebärfaktiskt av.sevärt ökade resurser för det svenska deltagandet i ESA-samarbetet.Därför yrkas avslag på reservation 30. Jag vill yrka bifall till hemställan inäringsutskottets betänkande 24 i dess helhet och avslag på samtliga reservationer. 4 (): I mitt anförande sade jag att detär beklagligt att regeringen har beslutat att skall avstå från deltagande i projektet samt att deltagandet i skall ske nied så låg andel som . ' Vi som ställt oss bakom reservafion 30 menar att dettamedför allvarlig risk för att utbytet av samarbetet för de svenska företagenkommer att försämras. sade att regeringens beslut innebären avsevärd ökning av anslaget. Det kan väl inte vara rimligt att påstånågonting sådant. Det förhåller sig jii tvärtom. Jag skulle vilja fråga vad sommenas med utskottsmajoritetens skrivning i betänkandet på s. 35, där man kanläsa: "En sådan ökning skulle enligt utskottets mening innebära enfelaktig prioritering. Likaså avvisar utskottet kraven på en omprövning avregeringens beslut att tills vidare inte skall delta iColumbusprojektet." Vad avses med uttrycket "enfelaktig prioritering"? Det skulle vara särskilt intressant att höra vadjust har att säga om detta. Jag har noterat att hontillsammans med några andra västsvenska riksdagsledamöter deltog i eninformationssammankomst på i , där bl. a.representanter för företag i , och , var närvarande ochuttryckte sin oro över vad regeringens beslut i förlängningen kan innebära försvenska företag. Vilken slutsats drog av den information somhon där fick del av? 5PER-OLA (): tyckte att det var onödigtatt ta upp stödet till export av miljöteknik med hänsyn till att vi i andrasammanhang skall behandla miljöpolitiken. Denna fråga är så pass angelägen vid olika tillfällen måste diskutera åtgärder för att främja en god miljö,inte bara i samband med att man behandlar miljöpropositionen, som Wivi-AnneRadesjö menade. Genom att stödja export av miljöteknik kan aktivtbidra till att minska olika länders miljöförstöring som påverkar vårt land. Omvi ger stöd till omfattande investeringar i bättre miljöteknik i andra länder,kan också vi i dra nytta av detta. I andra sammanhang brukar socialdemokraterna framhålla attockså de vill värna om miljön. Vad här sade är enligt minmening emellertid ett tydligttecken på detta att ord och handling inte alltid stämmer överens.Socialdempkraterna .framstår som litet amatörmässiga pä miljöområdet. Wivi-AnneRadesjö menade att stödet till småföretagsutveckling var väl avvägt. I motsatstill vårt förslag om en mycket kraftig ökning föreslår regeringen här ett stödom 169 milj. kr. För att kunna bedöma huruvida detta förslag är väl avvägtkanske man skall göra en jämförelse med vad regeringen i andra sammanhang hargett de stora företagen. Jag vill bara påpeka för att detanslag som hon och regeringen anser vara väl avvägt är väsentligt lägre än detvärde som motsvaras av det förlustavdrag som och har beviljats. Detär väl ändå viktigare att satsa på de många små och medelstora företagen i dethär landet för att därigenom kunna skapa en trygghet och en positiv utvecklingsamt regional balans. Sedanöver till frågan om hemslöjden. Det är allvarligt, när man som socialdemokraternanaggar ett anslag i kanten genom att föreslå att utbyggnaden avhemslöjdsorganisationen skall finansieras med användande av länsanslagetsresurser. Jag vill fråga vad detta beror på. Beror det på attni socialdemokrater motsatte er höjningar av länsanslaget? Ni t. o. m.reserverade er här i och röstade emot en sådan höjning. Är det alltsådärför som ni vill nagga detta anslag i kanten genom att använda det föratt finansiera andra verksamheter än det egentligen var avsett för? Närdet gäller rymdsamarbetet tycker också jag att det är beklagligt att -på det sätt som regeringen medverkar fill - slösar bort sina möjligheter ochriskerar att gå miste om viktiga industriinvesteringar. Det är stor risk attangelägna industriprojekt kommer att gå förbi, om vi inte akfivt deltari det europeiska rymdsamarbetet och dess finansiering. Detta kan också fåallvarliga regionalpolitiska konsekvenser för den del av landet som har denstörsta nyttan av en offensiv satsning på rymdteknik, nämligen Kirunaregionen. 6 GUDRUNNORBERG (fp): Jag skall baraberöra en enda av alla motiveringar för att avslå våramotioner. Det gäller vårt förslag om att också göra de nyahemslöjdskonsulenterna till hantverkskonsulenter och alltså bredda derasverksamhetsområde. Jag tror att uttryckte det så, atthemslöjdskonsulenterna skulle bli verkningslösa. Jag har mycket svårt attförstå detta. Vii har i vår motion pekat på en rad angelägna områden som man så attsäga skulle behöva ta tag i för att stödja hantverket i . Över etthundratal hantverksyrken är "utrotningshotade". Hantverket skulle gesett gott handtag om man inrättade hantverkskonsulenter, om man alltså breddadeden nya hemslöjdskonsulentens verksamhet. Hemslöjdskonsulenterna skulle välknappast bli verkningslösa bara, för att de fick ett breddat arbetsområde.Detta skulle i stället vara fill stor nytta för det svenska hantverket. 7 (): Jag vill börja med det senaste, nämligen hemslöjden, eftersom bådePer-Ola och berörde denna fråga. Jagkan fortfarande inte förstå vad det har för betydelse över vilket anslag sompengar kommer. Det är fråga om precis lika mycket pengar. Detta anslag liggerju mycket nära glesbygdsstödet. Det är som sagt fråga om lika mycket pengar. Sedanöver till förslaget om att de tillkommande hemslöjdskonsulenterna också skallkunna fungera som hantverkskonsulenter. Vi är några ledamöter som här iriksdagen har arbetat för att få till stånd en ökning av stödettill hemslöjden ute i länen. Jag är inte beredd att liksom nagga detta anslag ikanten, när vi nu har fått till stånd en ökning. Utskottets ledamöter har välatt arbeta vidare för att få till stånd en ytterligare utökning genom att ocksåtjänster som hantverkskonsulent inrättas ute i länen. Jag vill inte allsprotestera mot att också detta skulle vara värdefullt. berörde också motionen om miljötekniken. Jag tycker att vi skall föradebatten om denna fråga där den hör hemma. Vi skall ju här i snartdebattera miljön i stort.