prot · GB09134 · 1987-12-31 00:00:00 — per är alt exportera, dels att statens 40-procentiga ansvarskulle kosta totalt 600 milj. kr. beroende på denbedömning som jag nu har tagit fram. Det finns alltså i. det jordbrukspolitiska beslutet från1985 ingenting som talarom en avtrappning av statens ansvar. Det finns ingetsådant beslut, men det finns en beräkning att framtiden skulle kunna medgedetta. Det står vidare i beslutet att anpassningen till konsumtionen i h\ndetskulle börja på animaliesichin. Det har näringen klarat av. Då är delföljaktligen normalt alt del blir ett överskott på spannmål. För överskottetutöver normskörd har jordbrukethelt och hållet självt fåll ta ansvaret, men det finns ingen anledning attjordbruket skall träda till och ta en del av statens 40-procentiga ansvar. AnL 109 (vpk) replik: yrkade avslag pä reservation19. Jag frågade i mitt anförande vad det är som gör aff näringen själv inteanser att def behövs ökad tilldelning för sociala åtgärder men att utskottetanser det. Jag vill ha svar på den frågan. AnL 110 () replik: Jagskall börja med alt ge svar lill JanJennehag. När vi säger nej lill er reservation hänvisar vi till vårt förslag omett tvåprissystem. Vi menar alt om del kan befaras alt del sker en sådan ökningav produktionen alt man skulle få problem med exporlöverskolt, då skall dethela regleras under socialt acceptabla former. Vi lägger fast detta redan ifråga om produktionsinriktningen på mjölk. Om man permanentar ett systemsom införts tillfälligt för att lösa ett problem får man räkna med kritik.Många jordbrukare kritiserade systemet när det infördes. Samma kritik framförsi dag. Det finns en klar trend till all mjölkkvoterna kapitaliseras ifastighetspriser. Det finns dessutom andra problem, som jag sade tidigare, t.ex. i samband med generationsskiften. Vi har inte sagt nej till en annan inriktnirtg . Vi säger ja lill en annan inriktning. Det är ni som kategoriskt harsagt ne'j när vi fört fram tankar på statens delansvar och sagt atl vi måste fåen annan inriktning. Då säger ni all vi sviker vårt ansvar när det gällerstatens bidrag lill spannmålskassan. Vi tar gärna en debatt om defta ivalrörelsen, , men låt det inle bli en buskagitalion ulan gå uloch tala om för konsumenterna hur systemet fungerar. Sedan kan vi föra ensaklig debatt. Jag förstår inle riktigt vad menar.Han säger atf den stimulans vi föreslår innebär en koslnadspress på jordbruket.Sven har skrivit under reservation 2 om avreglering av detsvenska jordbruket. Där stär att man skall avreglera jordbruket. Men man talarsedan om att detta inle kan ske så länge omvärlden har regleringar. Del färinle heller innebära minskade garantier för jordbrukaren. Menar ni atl jordbruketaldrig skall få utsättas för någon som helst prispress eller konkurrens? Tyvärr hinner jag inte svara på fråga. Jagåterkommer i nästa replik. AnL 111 () i-eplik: Det är ganska märkligt aft pådyvla oss uppfattningen att tvåprissystemet skall permanentas. Vi har ivår reservation och motion sagt att systemet inte far permanentas. Vi har sagtalt vi kunde avveckla det. Utskotfsmajoriteten har skrivit alt när man nu tarbort del måste man vidta andra åtgärder. Del är väl en förbättring iförhållande till vad som föreslås i propositionen. Del skall jag gärna medge.Men det hade varit enklare att låta detta system som vi nu infört och utformatfungera tills Prot,1987/88:134 6juni 1988 Reglering av priserna på jordbruksprodukter, m. rn. Reglering av priserna på jordbruksprodukter, m. m. det hadetiiänat ut om ett par är. Om vi hade satt en bortre tidsgräns, hade del inleheller blivit fråga om någon kapilalisering. Jag har förslätt av atl man i och för sig gårmed på alt förändra inriktningen av jordbrukspolitiken. Men den förändradeinriktningen går ensidigt ut på alt minska samhällets ansvar. Detta är del endaförslag lill förändring som finns i propositionen och från socialdemokraterna. kommenterade fortfarande intecenterpartiets reservafion 15, trols alt den säkert är den längstareservationen lill del här betänkandet. Där föreslår vi hur vi skall agera. Jag är medveten om atl vi är oense i fråga om mängdenpengar. Vi föreslår ytterligare medel. Det vore intressant atl få en konkretdiskussion om inriktningen i stället för dessa undanflykter. Delsocialdemokratiska förslaget till ändrad inriktning innebär ju mindre ansvarfrån samhällets sida för överskoltsarealen. AnL IL!SVEN () replik: åberopade reservation 2 omavreglering av det svenska jordbruket. Det är en moderat motion. Vi säger där:"Avregleringen skall ske med hänsynstagande till och i samarbete medproducenterna och får inre medföra kapitalförluster och omställningssvårigheterför den svenska jordbrukaren." Det innebär atl vi vill ha en långsiktigpolitik. Det sade jag också i mitt inledningsanförande, och del står jag förfortfarande. Sedan tog upp tvåprissystemet. Men det äringen avreglering, för det komnier aff bli ytterligare regleringar. HåkanStrömberg talade själv om en social fördelningspolitik inom ramen förregleringen av mjölkprisef. Det är detta man är ute efter. glida undan här. I sitl inledningsanförande talade han om incitamenttill jordbrukaren. Han sade att del måste finnas en stimulans tilljordbrukaren, spannmålsodlaren. Men det som föreslås i denna proposition och ibetänkandet - och så kommer vi förmodligen atl besluta - innebär minskar intäklssidan lill jordbruket. Med min enkla filosofi om ekonomininnebär minskade intäkter minskad lönsamhet. Man vill helt enkelt genom atlminska intäkterna sä att säga ge en stimulans. AnL 113 () replik: Jag påpekade i min förra replik aftlivsmedelskommittén gjorde en felaktig bedömning. Man beräknade attexportkoslnaderna för överskotfsspannmålen skulle vara 400 miljoner föraff sedan minska . Utvecklingen blev en helt annan. Redanförsta året var exportkoslnaderna för överskoiisspannmålen uppe i 1.5miljarder. På den nivån har vi legal . Det finns ingenting som tyderpå all del två återstående åren blir annorlunda. Det är beklagligt förnäringen, som har fått ta ell 60-procentigt ansvar. Def är beklagligt förstaten och samhället, som har ett 40-procentigt ansvar. Men man blir upprördnär staten försöker att krypa ifrån sitl 4()-procenliga ansvar och vältra överen del av detta på jordbruket. frågade vad vi vill göra för atlåstadkomma en anpassning och hävdar alt vi passivt åser hur den storasamhällskostnaden för Jag vill erinra alt jag tycker att del är som har fört fram konstruktivaförslag. Vi vill t. ex. öka de fre årens ersättning enligt Omställning 90 , för all stimulera till lövskogsplantering i slättbygder. Det är ellsätt all få ner en del av överskottet. Som def är tar staten en miljöavgift påhandelsgödsel och växfskyddsmedel. Den låter man jordbrukets forskningsrådportionera ut fill olika forskningsinsatser för aff försöka få fram alternativtill den för stora spannmålsproduktionen. Här har näringen mycket litet inflytande. Men näralternativen sedan infe kommer fram har både den förre jordbruksministern ochden nuvarande uttryckt irritation över att samhällets kostnader ligger kvar påhög nivå. Då frågar jag mig: Vad kräver man av jordbruket?Forskningen sköter staten, men när den misslyckas skall jordbruket ta ansvaräven för den del av exporikostnaden som harlagt fast alt staten skall la ansvar för. Förre jordbruksministern försökle hänga upp del hela påexemplet 1986 men fick bakslag. är vi tillbaka i precis samma läge, därregeringen återigen försöker minska sill ansvar. AnL 114 () replik: Först beträffande tvåprissystemet lill KarlErik : Ju längre avvecklingsfas man har, desto större möjligheter harjordbrukarna all anpassa sig och vidta åtgärder. På det sättet har manpraktiskt laget permanentat systemet. säger all del förslag som vi nu läggerfram innebär ännu mer reglering än det nuvarande. Så är det inle alls. Visäger: Del är inte nödvändigt atl fördelningen går in via regleringskassorna,utan SMR kan myckel väl hanlera del hela. Vi lägger fast en inriktning förjordbruket och säger: Se lill alt produktionen inle ökar! Ta det ansvaretsjälva, och vidta åtgärder via prissättning för mjölkleveranser till olikaleverantörer! På samma sätt som ni sade till förhandlarna atl det bör varalängre avtalsperioder, ger vi er nu en viss inriktning och säger: Se till affdef blir en social profil också beträffande jordbrukarnas inkomster! Till : Folkparfiet skulle ha konstruktivalösningar, men tala då om dem! Ni har ju föreslagit en ny jordbruksulredningdärför all ni inte har några lösningar på problemen. Helt plötsligt skulle niha några lösningar. Då kan ni väl backa och i varje fall yrka avslag påreservationen om en ny utredning. Prot,1987/88:134 Reglering av priserna på jordbruksprodukter, m. m. vice talmannen anmälde alt anhållit alllill protokollet få antecknat all han inle ägde rätt till ytterligare replik. AnL 115 Jordbruksminister : När man lyssnar till debatten märker man atlden-kanske lill skillnad från motsvarande prisdeballer - präglastydligt av all jordbruket nu är milt uppe i den nödvändiga omställning som allasäger är prot.1987/88:134 viktig. Det iir naturligtvis också därför som meningarna brytersig. Frågan är: Vågar man då gå vidare som mantidigare har uttalat sig för eller inle? "; Det finns mycket positivt i denomställning som sker. I Omställning 90 har Regleringav priserna regeringen och LRF kommit överens om ett program där 250 000ha pajor ru spro u - spannmålsareal lyfts undan för alternativ produktion. ter, m. m. IU |p,gpp( gp halvering, som LRFsäger, av spannmålsöverskottet , , går del ul 50 milj. kr. lillinte bara forskning-forskningen får kanske över 100 milj. kr. om man läggersamman allt - utan också till utvecklingsprojekt för aff så att säga giftasamman forskningen med brukaren. C»är finns stora möjligheter atl knyta an lillbåde vad far upp beträffande biobränslen och många andraprojekt. Det kan gälla kemi, energi, medicin osv. - av de uppenbara tidsskälsom föreligger skall jag inte göra uppräkningen längre. Man måste inte nödvändigtvis, , satsa pådet som man förutsätter är minst lönsamt. Jag menar - och jag upprepar del -att om man nu uppmanar jordbruket att i stor skala gå in för etanol och ta deförluster i hundramiljonersklassen som detta innebär för staten samt deförluster som detta innebär för jordbrukarna, då är del inle ansvarigt. Detfinns mycket bättre projekt. Animalieproduktionen har i stort sett kommit i balans, ochvi slår inför del beslut vi förutsåg då tvåprissystemet på mjölk infördes, dvs.atl systemet skulle avskaffas , för så vill inte speciellaomständigheter förelåg. Man gav jordbruksnämnden i uppdrag atl utvärderasystemet, som löper ul , om nämnden inle beslutar annat - jag skallåterkomma till del. Systemet har alltså införts medvetet som en temporärreglering. Systemet har fyllt sitt syfte, och är frågan: Skall vi iomställningen också våga la konsekvenserna och säga atf vi inte skallpermanenta vad som avsågs att vara temporärt? Jag skall återkomma till det. Dethandlar om en viktig fråga mitt i omställningen, och då är det också intressantatl se vilka som svajar och inte vågar la de beslut som vi förut var överensom. Beträffande kostnaderna för och delansvaret förspannmålsproduktionen överargumenteras def våldsamt. Särskilt menäven en del andra gör det. Man talar om slag i ansiktet som skulle få näringenatl lämna överläggningar och annat. Men ett faktum är all delta inte är någon somhelst nyhet. Hela frågan om en avtrappning är väl känd från början. Del är intressant alt när citerar urutskottsbelänkandel, gör han del fram lill en viss punkt. Men vad som stårdärefter är: Vad utskottet här anfört bör i första hand tillämpas pä 1985 årsskörd. Den aktuella trappan har också återkommit i propositionefter proposition. parti ochäven parti de 350 milj. kr. som har beräknats efter precis sammatrappa som leder regeringen till att föreslå 250 milj.,kr. Medcentern är det självfallet en annan sak. har driviten annan linje. Jag har alltså inget skäl alt polemisera mot . Nog kundeväl och ha invänt och sagt atl 154 systemet är felaktigt - men detgjorde ni inte. är del emellertid valår, och def är möjligt att det är detta som leder till denna litetupphetsade debatt frän er sida. Del vikliga är egentligen inle exegelik, utan del viktigaär: Självfallet kan man ändra sig om det finns skäl för aft göra det - omomständigheterna har förändrats. Självfallet skulle regeringen kunna säga: Vifår diskutera att gå ifrån trappan. Det kunde vi ha gjort om det hade funnitsskäl för det, om del vore ett dåligt beslut all ha den kvar. Jag menar emellertid atl det är viktigt alt inte nu genäringen fel signaler, och det vore fel signaler alt nu säga lill näringen atlvi skall plussa på ytterligare ett antal hundratal miljoner, så alt vidärigenom ger intryck av att egenfligen infe anser att en av deviktigaste uppgifterna inom jordbruket är alt minska och sedermera fä bortspannmålsöverskottet. Spannmålsöverskottet innebär kroniska förluster förjordbrukarna och drabbar även konsumenterna. Del är inle en brajordbrukspolitik om vi inte lar uppgiften all minska de överskotten på allvar. Den andra fråga som man måste ställa sig om man anser sigha flera hundratals skattemiljoner ytterligare att använda är: Är del bra attanvända de pengarna enligt den vanliga, generella fördelningsnyckel somprisstödet innebär? har ju visat - vilket vi i och försig i allmänna termer har känt till men också påeff annat sätt har fått påpränt-att av allt vårt jordbruksstöd via prisstödet går tilljordbruken på de stora slätterna i och . Man pekar på atljordbruks-slödel täcker väsentligt större del av produktionsvärdet, , för de stora vegetabilieförelagen pä slättbygderna än för de små företagen iNorrland- av de per hektar räknat största jordbruksföretagen fårungefär hälften av stödet. Man niåste därför fråga sig om denna fördelning är sårikfig aff man anser atl också nya skallemiljoner i första hand skall gå lillde storskaliga jordbruken på slättbygderna eller om stödet i stället skallinriktas pä småbruken och glesbygden för att därigenom hålla infrastrukturenuppe även i den del av vår landsbygd som är hotad. Jag tycker aft den frågankvarstår och har att besvaras av er som så hårf driver kravet på atf del40-procentiga ansvaret skall gälla för hela skörden och inte trappas ned. Dennedtrappning som föreslås är alls icke något nytt och okänt. Den har varitföremål för diskussioner alltsedan den infördes. och moderaternahar dessutom uttryckligen föreslagit en sådan avtrappning av slödel, eftersomman har varit med om att avslå motioner från om all någon avtrappningicke skall ske. säger all tvåprissystemet inle skall varapermanent ulan all det skall finnas en bortre gräns. Men denna bortre gränssaltes ju redan när systemet infördes, och del är den som löper ut och somvi förser med en övergångslid. Reservanterna säger atl de vill sätta en nybortre gräns. Jag letar emellertid förgäves efter ett förslag om var dennabortre gräns skall gå. , och förvisso även vpk, menar alt systemet skallfinnas kvar så länge obalansen i jordbrukels produktionsresurser består. Menmed en sådan skrivning närmar man ju sig så att säga, förlåt, evigheten.Tvåprissystemet syftar just till att ge ersättning även för tomma båsplalser.Det iir ju delta som Reglering av priserna på jordbruksprodukter, m. m. Reglering av priserna på jordbruksprodukter, m. m. är kärnani systemet, dvs. att obalansen i jordbrukets produktionsresurser konserveras. Jag tror icke atl näringen gagnas av förslagen vare sig icenterns och vpk:s reservation - som är allmänt luddig, vilket jag har försöktalt visa - eller i , där man talar om en lång övergångstid för atfsedan sälta stopp. Representanter för näringen har ju tvärtom vid olika samtaloch utfrågningar uttalat att en avveckling skall ske ganska fort och inte meden lång övergångslid. Med en kort övergångstid hinner de som har tommabåsplatser etc. överväga om en kviga skall tas till slakt eller ställas in iett tomt bås. Men om man får på sig aff avreglera, hinner man både attbygga nya ladugårdar och lägga på sig nya kalvar atf ställa i båsen. Det är ialla fall en uppfatining som vi har fått redovisad från näringen, även om dennainle önskar all man klipper av som jordbruksnämnden föreslog,lill vilken vi för övrigt har fogat en ytterligare övergångsperiod. Mennäringen säger alltså definitivt att en lång övergångstid med ett senarelagtsfoppdalum är den sämsta lösningen, om man vill uppnå resultat när det gällerlönsamheten i mjölkproduktionen och få en bra avveckling lill stånd. Jag vill avsluta med atl kommentera agerandei denna fråga. Jag har ingen kritik alt anföra mol del som har redovisat. Han argumenterar självfallet för sin sak, men vad han sägeröverensstämmer ju inte särskilt väl med allmänna politik.Avregleringens alla hjältar hos är ju tysta som möss närjordbrukspolitiken diskuteras i . När det blir fråga om att fattafaktiska beslut om jordbrukefs omställning, då sviker ändå hjältemodet hosmoderaterna. Därför handlar det om dubbla budskap. Man har ett budskap omavreglering när det gäller den allmänna politiken och ett helt annat när delgäller jordbrukspolitiken. Del är litet förvånande. Däremot känner man ju naturligtvis igen närdel gäller deras fördelnings- och regionalpolitik. har härockså redovisat de annorlunda värderingar han har, all går emotförslag som far hänsyn till de mindre producenterna och lantbrukarna i desvagare regionerna. Där är politik bättre känd, för på dettaområde anser man sig inle ha resurser så del räcker. Men anser mansig ha hundratals miljoner över för att öka statens delansvar för spannmålsöverskottet- pengar som i huvudsak går lill de större företagen i de rika slättbygderna isödra . Mol bakgrund av era allmänna utgångspunkter är det välbegripligt alt ni moderater står för en sådan utveckling. Det är dock mindreförståeligt atl ni får stöd för detta av en del av de andra parlierria. AnL 116KARL () replik: Jordbruksministern säger att vår reservationbeträffande tvåprissystemet är luddig. Men då kan jordbruksministern inte haläst den ordentligt. Där står nämligen alt en bortre gräns bör fastställas,även om vi inte har fixerat en sådan. Men är säkeri lika välmedveten som jag om alt båsplalser ständigt utrangeras på grund av denstrukturomvandling som sker och på grund av all byggnader blir äldre. I delnuvarande läget, där det alltså inte byggs några nya, har del inneburit atf mankommer närmare den nivå då de bås som finns är fulla. Detta tarett tag fill.l reservafionen framhåller vi dessutom all beslutet om avskaffandeinte bör fallas så långt i förväg, eftersom detta då kan ge upphov till en ickeönskvärd uppbyggnad av produktionsresurser. Det är alltså icke tvunget all man låter del hela fåfortsätta till den bortre gränsen, men man kan åtminstone slå vakt om aff def ialla fall inte får fortsätta längre. Detta är infe någon konst att reda uf. Sedan fill detta med avtrappningen av statens ansvar föröverskottsproduktionen. Jordbruksministern säger aff förslag om avtrappningenhar kommit i proposifion efter proposition. Ja, jag har noterat det. På precissamma sätt har det emellertid i betänkande efter betänkande infe lagts fastnågon sådan avtrappning. Så förhåller det sig alltså. Def är bara atl mycketnoga läsa igenom vad utskottet har skrivit för alt finna alt ell förslag om ensådan avtrappning aldrig har lagts fram här i . Men regeringen harenvist hävdat del, trols all del från början förelåg en klar uppfatining om allen förutsättning för att ansvaret för såväl näringen som samhället skulleminska var en förmånligare utveckling av världsmarknadspriserna och ökademöjligheter lill alternativ. Det är intressant alt notera vad jordbruksministern sägerbeträffande odling av alternativa grödor och de forskningspengar som äranslagna för detta ändamål. Då är del bra med alternativ, men strax efteråtsade jordbruksministern alt man absolut infe får locka jordbrukarna affproducera etanol, för det är inle lönsamt. Nej, det är sant, men vad är del däför alternativ som är bättre all satsa på? Där har regeringen inte någraförslag fill vad del skulle kunna handla om. Det är klart att del finns alternativ. Jag har nämnt någraalternativ när det gäller produktion av fast bränsle, vilka nästankan vara lönsamma. Vad det handlar om är all vi måste göra en bedömning av vadsom är rimligt och möjligt i millen av 90-lalet och fram emot . är lika hopplöst atl diskutera defta med Mals som det var allgöra det med . Socialdemokraterna saknar denframsynthet som är nödvändig om man skall kunna bedriva en framgångsrikpolifik. Prot,1987/88:134 Reglering av priserna på jordbruksprodukter, m.m. AnL 117SVEN () replik: Ministern talade om Omställning 90 och de 250000 ha som kommer att omfattas av detta program. Def är helt klart atf dennaomställning är en positiv åtgärd. Men det är en kortsiktig åtgärd, eller tänkerministern nu permanenta Omställning 90? Del är möjligt alt jag har fel, men jaghar uppfattal att denna åtgärd är till för att vinna lid och kunna hitta dealternativ som också jag efterlyser hos ministern. Skall man permanenta, se vilka som svajar, införa trapporetc? Vi har inle varit med om all införa någon trappa, herr minister. Om ministern vore ute och reste i landet ochinte bara såg på vad som händer internationellt, hade han kunnat se atl vi hade en myckel dålig skörd. Del påverkar naturligtvis ocksåexportkoslnaderna och de 350 miljonerna. Vi har sagt på normskörden. Hur skall pengarna användas? om herr ministern hade läst vår Prot, 1987/88:134 6junil988 Reglering av priserna på jordbruksprodukter, m. rn. partimotion,hade han funnit alt det av den myckel klart framgår att det inle alls är säkertatl de pengarna efter 1990 skall användas lill all kvitta ufspannmålsöverskotten. I samråd med näringen kanske man kommer fram till atl depengarna kan användas fill något annat för att hitta mer långsikliga lösningar. Svaga regioner, små producenter-ja, herr minister, del ärför billiga tricks alt komma med. I moderat politik är vi beredda all taansvar. Vi log ansvar då vi var med och höjde stödet till Norrlandsjordbrukei.Och jag sade i mitt inledningsanförande, alt om man skall ha en regionalfördelningspolitik, så skall den gå via de regleringsinslrumeni som redanfinns, dvs. Vi var med och höjde detstödet fill 210 milj. kr. Jag tror aff def är den vägen man skall gå. Vi har satt som en bortre gräns förtvåprissystemet. Det framgår också klart av våra motioner. Jag blev litetförvånad när ministern talade om dubbla budskap och dubbelspel. Vi har ocksåkontakter med LRF. I utskottet har vi också haft kontakter och utfrågningar mednäringen. Därvid har vi fått en annan bild av del hela. AnL 118BENGT ROSEN (fp) replik: Jordbruksministern säger atl vi har varit medom all falla beslut om avtrappning. Såvitt jag vet har aldrig fattalnågot beslut om avtrappning av statens ansvar för överskoiisspannmålen. Vi harkunnat ana alt regeringen har velat trappa ner sin andel, men haraldrig gått med på del. skörd betalade staten 338 milj. kr. Detmotsvarar av exportkosfnaden . per ton för 1 miljon lon, dvs.normskörden. skörd betalade staten, om jag minns rätt, 450 milj.kr. Del motsvarade också av exporikostnaden för en normskörd. Förra åretvar statens andel 350 milj. kr. Det är alt notera all dessa belopp alllid har angettspreliminärt i budgetpropositionen. Man vet ju inle hur stor exportkosfnadenblir, eftersom budgetpropositionen kommer och skörden i augustiseptember.Enligt min uppfattning är def första gången som del slår skrivet ipropositionen atl staten vill trappa ner det 40-procentiga ansvaret. I åretsbudgetproposition frångick man tidigare uppläggning och angav ettförslagsanslag på . diskuterade detta och förutsatte i prispropositionen skulle precisera vilket belopp som staten, efterberäkningar av exportkoslnader för kommande skörd, var villig atl preliminärtgå ul med. anger man i prispropositionen 250 milj. kr. Det räcker lill enexportkostnad av .