prot · GB09111 · 1987-12-31 00:00:00 — Detstår helt klart att fruktansvärda övergrepp och brott mot de mänskligarättigheterna inträffade i under styre 19751979. EnFN-studie konstaterade att minst 2 miljoner människor, av en befolkningpå 7 miljoner, dödades av de röda khmererna . a. försökte deröda khmererna eliminera vissa religiösa och etniska grupper, något som kanbetecknas som folkmord. Den kan inte nog kraftigt fördömadessa övergrepp mot grundläggande mänskliga rättigheter. 1948års folkmordskonvention anger i första hand att de skyldiga skall lagforas vidnationella domstolar. Detta är främst en uppgift som åligger de stater där deskyldiga uppehåller sig. Tvisterangående en stats ansvarighet för folkmord kan också hänskjutas tillInternationella domstolen i . Regeringen finner det emellertid intelämpligt att väcker talan i mot DemokratiskaKampuchea. Detta förutsätter enligt folkmordskonventionen (art. IX) att en tvist föreligger mellan och Demokratiska ifrågan om konventionens tillämpning. har inte erkänt den exilregeringsom Omde politiska förhållandena i går under namnetDemokratiska och i vilken de röda khmererna ingår. Detsamma gällerden regim som tagit makten i efter invasion 1979. Dettaligger i linje med den svenska politiken att inte erkänna regeringar utanenbart stater. Vid omröstningen i FN om fullmakter har Sverigeavstått, eftersom vi inte anser att någon regim har effekfiv kontroll överterritoriet och kan anses representera denna stat och det kampucheanska folket. Omden teoretiska möjligheten att föra talan mot Demokratiska Kampucheautnyttjas, är det svårt att se hur detta kan ske utan att det uppfattas som etterkännande av att den regim i vilken de röda khmererna ingår skall ansesrepresentera . bör avstå från att de facto erkänna den regimsom gjorde sig skyldig till massiva brott mot de mänskligarättigheterna. Jag anser det vara olämpligt att vi på detta sätt spelar deansvariga för de röda khmerernäs framfart i händerna. Anf.56 HANS (): Jag tackarutrikesministern för svaret. Dendåvarande Pot-regimen i Cambodja har gjort sig skyldig till de grövstakränkningar av de mänskliga rättigheterna, vilket utrikesministern redan harframhållit. Med rätta har fördömt Pot-regimens exempellösa grymhetmot sina egna medborgare. Pot-regimens terrorvälde ledde till ettveritabelt barbari. År1982 bildades Cambodja Document Commission med Amnesty Internätionals tidigareexekutivdirektör som chef. Kommissionen har samlat ett mycket omfattande ochkvalificerat bevismaterial om den väldiga mänskliga förintelsen och om denytterst omfattande sociala och kulturella förstörelsen i Cambodja under de rödakhmerernäs regim. Kommissionen har funnit att Pot-regimen är ansvarig förutrotningen av mellan två och tre miljoner människor i Cambodja. Det.finnsstarka skäl att beteckna denna folkutrotning som ett folkmord. Folkmordskonventionen,som Cambodja har anslutit sig till, kan, som utrikesministern har sagt,tillämpas av i . Avsikten med de brott som harbegåtts har tydligtvis varit att i stor omfattning utrota det cambodjanskafolket men också, som utrikesministern säger, att eliminera religiösa ochetniska grupper. Även en utrotning av en del av en nation kan bedömas som ettfolkmord. Om Pot-regimen inte hade störtats skulle med säkerhet cambodjanerha utrotats i än större utsträckning. Jagär medveten om att inte har erkänt det demokratiska . Men denomständigheten att man inte har erkänt ett annat land utgör inte något hinderför att kunna ta upp frågan vid . Jag ber att fåhänvisa till det dokumentariska material som har presenterats av kommissionen,där man bl. a. hänvisar till det s. k. Korfufallet. Jag vill till slut vädja till utrikesministern att,om inte tar upp frågan, verka för att något annat land gör det. Överläggningenvar härmed avslutad. 15 § Svar på fråga1987/88:452 om åtgärder mot visst slags terrorism har frågat mig vilka internafionella initiativ regeringenavser att ta för att fördöma den form av statsterrorism som mordet på en avPLO:s franistående ledare innebar. Densvenska inställningen till terrorism, inkl. statsterrorism, är väl känd.Terrorism i alla dess former fördöms kategoriskt. Den harhaft anledning att uttala detta vid flera fidigare fillfällen. Innebördenav begreppet statsterrorism är icke entydigt. Det förekommer många olika typerav terrorism där en stat i en eller annan form misstänks vara inblandad.Oavsett vem som ligger bakom måste terrorhandlingar i alla lägen fördömas.Sverige tar ställning mot våld och terror som pohfiskt medel. Denna Hnje har vitillämpat också i våra ställningstaganden beträffande . Vi harkrifisérat våldsdåden som sådana. Nären palestinsk grupp attackerade en militärbas i norra kritiserade jag detta och vädjade fill alla parter om återhållsam het. Också kapningen av en buss i , jag anlände till , fördömde jag starkt.. . . Detvar av samma skäl för oss en självklarhet att också fördöma mordet på AbuJihad, oavsett vem som utförde dådet. Mensedan mordet begicks har den tunisiska som tillsattesangivit att man har flera bevis som utpekar som ansvarig. FN:sgeneralsekreterare har i ett uttalande sagt sig vara "mycket oroad över vad som förefaller vara bevis på ett ytterligare brott från sidamot suveränitet och territoriella integritet". .' resolution som säkerhetsrådet antog med röstsiffrorna 14 för och 1avstående betecknas mordet som en aggression riktad mot suveränitetoch territoriella integritet och som ett hot mot och folkrätten, ochdet fördöms sorn sådant. Motbakgrund av den dramatiska utvecklingen på de-av ockuperade områdena och de förhoppningar om nytt momentum i den s. k. fredsproces sen som väckts därav, ter sig mordet på som ett allvarligt bakslag för fredsansträngningarna. Detär bara de som är motståndare till en fredhg utveckling som kan ha något atttjäna på ett dåd soni detta. Anf.58 (vpk): Jag tackar för svaret. Jag har inte för avsikt att gradera olika formerav terrorism. De är alla, precis som utrikesministern säger, lika avskyvärda.Men jag vill.ändå i detta sammanhang göra en viss markering. Statsterrorismutövad av ett land och dess regering får, som jag upplever det, en visslaghghet jämfört med terrorism utövad av andra brutala terrorgrupper somhärjar runt om i världen. Det gör att det är mer allvarligt när man från ettland utför barbariska handlingar i ett annat land. Detär inte första gången en regering i har gjort på detta sätt. Det pågårnu en hoppfull process i , och jag vill hävda att PLO har ändratsitt sätt att verka i den processen. Detta accepteras inte av Omåtgärder mot visst slags terrorism 1987/88:111 regering, beklagligt nog. Jag tror därför att det är viktigt att inte minst , i alla de internafionella sammanhang därvi deltar, tar upp denna Om tågförbindelserna mellan och via fråga och sätter press påden israeliska regeringen. Den består ju av två partier, och alla i regeringenär, vad jag förstår, inte okänsliga. Israelhar rätt att existera inom säkra gränser. Därom råder inget tvivel. Men jag harsvårt att förstå hur skall få en bättre garanti för och uppslutningkring detta så länge man handlar på detta sätt och bedriver enockupationspolitik. Jag hoppas att utrikesministern och andra representanterför i alla sammanhang tar upp detta och fördömer regerings handlande. Överläggningenvar härmed avslutad. 16§ Svar på fråga 1987/88:461 om tågförbindelserna mellan och viaGöteborg har frågat mig om jag är beredd att verka för att etttåg som går mellan och och som passerar mitt i nattenåterigen stannar för pä- och avstigning i . Enligtden rollfördelning som har beslutat är det SJ som självt avvägervilka insatser som bör göras i förhållande till resandeunderlaget. a. att regeringen inte detaljstyr SJ när det gällertidtabells-frågor. Jagfinner därför inte anledning att vidta någon åtgärd till följd av ElvingAnderssons fråga. Anf.60 (): Låt mig först tacka kommunikationsministern för svaret, även om jaginte är nöjd med det. Tidigarehar man från kunnat åka med det tåg som går mellan Köpenhamnoch och passerar mitt . Detta har varit en bra serviceför de resenärer som har behov av att befinna sig iOslo eller tidigtpå morgonen men inte har möjlighet att påbörja resan från ett halvtdygn i förväg. Detta tåg går fortfarande samma sträcka. Tåget stannar docknumera inte i . Det innebär en kraftig försämring av servicen förresenärerna. Detanmärkningsvärda är att tåget stannar på en rangerbangård strax utanförGöteborg, för att byta personal. Man tycker att det då borde finnas allamöjligheter att också ordna på- och avstigning för passagerare. Bättre serviceför dem som använder SJ är ju en ledstjärna för trafikföretaget, men detta ärtyvärr ett exempel på mycket dåligt servicetänkande. Påsträckan råder hård konkurrens mellan olika trafikslag- tåg, flyg och bil. Det är självklart att flyg och bil gynnas, om inte tågetstannar. Jagkan, fru talman, i och för sig ha förståelse för de synpunkter som 72 kommunikationsministern redovisar i svaret, där hansäger att han inte kan Om postens paketsortering i lägga sig i alla detaljfrågor inom SJ. Jag tycker emellertid, att när Prot. 1987/88:111kommunikationsministern görs uppmärksam på att SJ kraffigt försämrat 29april 1988 servicen för en viss grupp resenärer, så borde han åtminstone kunnaredovisa en uppfattning och tala om huruvida han tycker att detta är ett braeller ett dåligt sätt av SJ att sköta sin verksamhet. Som jag sade i svaret på frågan skall inte regeringen ge någraanvisningar i sådana här situafioner - detta får SJ bestämma självt. Jag villbara med anledning av det som säger påpeka att SJ inte baragjorde den här förändringen - den gjordes av kostnadsskäl, eftersom det varganska dyrt att ha denna på- och avstigning i i förhållande till detantal passagerare som utnyttjade möjligheten - utan vidtog SJ ocksåett par förbättringar. Man har satt in ett nytt nattåg på sträckanOsloGöteborgHamburg. Man har satt in ytterligare någon dagförbindelse mellanGöteborg och . Det är alltså inte bara fråga om serviceförändringar ien riktning, utan man har faktiskt också förbättrat servicen i vissa andraavseenden. SJ ansåg tydligen att det kostade mer än vad det smakade att görajust det här uppehållet. Anf.62 (): Jag är medveten om det som kommunikafionsministern redovisadebeträffande de nya förbindelserna, men de åtgärderna hjälper inte just dengrupp av passagerare som jag har talat om. Det är förbindelser som inte passarsärskilt bra för dessa resenärer. Jaghar förståelse för att man från SJ:s sida måste göra avvägningar mellankostnader och nytta i förhållande till passagerarunderlag och annat, men jagtycker att när tåget ändå stannar i för att byta personal, så bordeman kunna ordna att passagerare fick lov att stiga av och pä det tåget. Överläggningen varhärmed avslutad. 17 § Svar på fråga1987/88:465 om postens paketsortering i har frågat mig vilka åtgärder jag tänker vidta för atträdda paketsorteringen i och god postservice i . Somjag meddelade här i kammaren genomför postverket enöversyn av transport- och distributionsnäten för paketbefordran. Översynen harännu inte resulterat i några beslut om paketsorteringen i . Enligt vadjag har erfarit kommer postverket inte att genomföra några förändringar somskulle leda till en försämrad postservice. Detär postverket som självständigt beslutar i organisationsfrågor. Någon åtgärdfrån min sida i denna fråga är således inte aktuell. Omåtgärder för att öka den bofasta befolkningen i skärgårds kommuner 64 (): Jag får tackakommunikafionsministern för svaret. Attjag har ställt den här frågan beror på att det tillbaka pågårett projekt i som gäller sortering av post från . Godakommunikafioner och god postservice är nödvändiga ingredienser i en så att sägaförebyggande hälsovård inom regionalpolitiken. Om inte postservicen fungerar,får det faktiskt förödande konsekvenser för ett sådant län som länmed dess geografiska struktur. Det blir då omöjligt för de mindre företagen atthålla leveranstider. Man får inte reservdelar snabbt nog, och man kan intekonkurrera med. företag som är bättre geografiskt belägna. Detfinns t. ex. ett postorderföretag i länet som har som sin speciella nisch justdetta med snabba leveranser. Order före skall ge leverans dagenefter. För detta och andra företag rycks nu konkurrensmöjligheterna bort.Värmlänningarna är med rätta mycket oroade över påhittet att flyttapaketsorteringen från till . Myndigheternasätter därmed faktiskt krokben för många initiativ som tas i av småoch medelstora företag. Det är företag som vill och kan stå på egna ben, men demåste ges de rätta förutsättningarna. Det är inte bara någonting som angårorganisafionen inom postverket, utan det angår hela strukturen i . Överläggningenvar härmed avslutad. 18 § Svar på fråga1987/88:462 om åtgärder för att öka den bofasta befolkningen iskärgårdskommuner har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidtamed syfte att stärka helårsboendet i attraktiva skärgårdsområden. Sombakgrund till sin fråga säger att förköpslagen inte i någonstörre utsträckning motverkat att hus för permanentboende förvandlats fillfritidshus. Han nämner också en fastighet i som såldes för överen och och som kommunen enligt uppgift ansåg vara värdbara . Jag har förståelse för det problem somLennart tagit upp. Det finns emellertid ingen enkel lösning på det.RegionalpoUtiska och markpolitiska åtgärder har stor betydelse i sammanhanget.I detta svar avser jag dock att endast behandla användningen av förköpslagen. Iområden med stor konkurrens om husen mellan fritidsboende och permanentboendeger förköpslagen kommunerna rätt att överta köp av ett hus som försäljs tillfrifidsboende, om huset behövs som permanentbpstad. I syfte att sänkaboendekostnaderna för dem som genom kommunen förvärvat en bostad på detta sättges statliga lån och räntebidrag till en summa som motsvarar tomt- ochgrundberedningsbeloppet. Denna speciella lånemöjlighet har hitfills utnyttjatsav ett tjugotal familjer i . Säkert finns det också några köp somfinansierats på annat sätt. Riksdagenhar begärt en utvärdering av förköpslagen i detta avseende. Det är också fåförköpsärenden som underställts regeringen för prövning. För att få klarhet ihur förköpslagen fungerar har vi därför inom just börjaten undersökning av hur den fillämpas. Resultatet av undersökningen kommer attföreligga . Jag kommer då att ta ställning till om det är något jagkan göra för att underlätta användningen av förköpslagen. Undersökningen kanockså.eventuellt visa på behov av andra åtgärder. Omåtgärder för att öka den bofasta befolkningen i skärgårdskommuner .Under detta anförande övertog andre vice talmannen ledningen av kammarensförhandlingar. Anf.66 (): Jag tänkte först skoja med bostadsministern. Han saknades här ikammaren, och jag blev orolig att det skulle se lika tomt ut i kammaren som detgör i dessa skärgärdssamhällen pä vintern. Jagber att fä tacka.bostadsministern för svaret på min fråga. Jag delaruppfattningen att det inte finns någon enkel lösning på detta. När det gälleratt komma fill rätta med dessa problem vill jag dock ge bostadsministern rådetatt samla ihop kommunalmännen i de berörda områdena för att gå igenom ochresonera med dem om de problem som finns i samband med detta. Detstörsta problemet är givetvis att vi har en fri marknad när det gällerförsäljning av fasfigheter. Om det är någon bofast som vill överta enfastighet, får han betala det marknadspris som fastigheten har i det läget. Jaghar suttit med i en utredning där vi diskuterade om man inte kunde införa någotslags förvärvsprövning, som ett redskap för att kunna klara av det här. Bostadsministernsäger i sitt svar att det är få förköpsärenden som underställts regeringen förprövning. Därför är det litet förunderligt att det finns ett ärende som harlegat hos regeringen - det är snart maj . Dessalånga handläggningstider- det kanske finns en förklaring till dem - betyder iprakfiken ett nej. Människor som vill bosätta sig i ett sådant områdekan.naturligtvis inte vänta , vilket innebär att de söker sig andravägar. Därför hoppas jag att man kan snabba på handläggningstiderna. Är bostadsministern beredd att nu isamband med utvärderingen samla ihop kommunalfolk med erfarenheter från dessaområden, för att då om möjUgt förbättra denna lagstiftning? känner säkert till att jag har många kontakter medföreträdare för de områden han talar om. Det är kanske inte bara kommunalmän,utan även de råd som finns där - om de kallas skärgårdsråd minns jag inte. Jaghar ständiga överläggningar med dem. De har bett att få återkomma till mig. Jagtar gärna del av de synpunkter de har för att kunna lösa detta problem. Förnärvarande har det inte redovisats några förslag som det hade kunnat varatänkbart att använda sig av. 1987/88:111 Endiskussion som har uppkommit är att ge stadiga lån till förvärv av hela hus, på samma sätt som känner tillatt vi har gjort när vi infört statliga lån tillbarnfamiljerna, och inte bara lån till tomt- och grundberedningsbelopp. Dennalösning skulle man i och för sig kunna tänka sig. Men sannolikt skulle säljarnalägga på den förmånen på sälj- eller köpsumman. Det skulle alltså inte innebäranågon hjälp för köparna, utan endast innebära att säljarna förvärvadeytterhgare fördelar i sammanhanget. Därför ser jag inte denna lösning somframkomlig. Denandra diskussionen handlar om att införa förvärvslagstiftning. Jag tror inteatt en förvärvslagstiftning som är grundad på köpeskillingen är förenlig medvare sig grundlagen eller principer. Jag har därför hyst stortveksamhet angående detta. OmLennart tror att det kan vara till en fördel skall jag gärna samla ihopkommunalmännen på detta område för den diskussion vill ha. Slutligennär det gäller handläggningstiden, som tog upp, ärsakförhållandet sådant att jag anser att dessa ärenden har stor prejudice-randebetydelse. De bör avgöras med noggrannhet. T detta ärende har jag ansett detnödvändigt att begära en särskild utredning hos lantmäteriverket för att se omdet är skäligt att utöva förköpsrätt eller inte. Anf.68 (): Jag är naturligtvis medveten om att det finns en rad problem kringdessa frågor, och det finns inga enkla lösningar på dessa problem. Om man anseratt det är angeläget att behålla dessa orter som levande samhällen - vilket vigör som bor där - så att inte enbart fritidsboende bor kvar där, måste man påalla olika sätt försöka hitta vägar att lösa dessa problem. Jag tycker att idessa sammanhang bör man titta på förvärvsprövningen som en metod som kanskekan vara framkomlig för att minska dessa problem. Anf.69 Bostadsminister : Herr talman! och jag haringa delade meningar i fråga om behovet och syftet i det här sammanhanget. Meni dag finns det inga bra metoder för att komma till rätta med det. Jag kan meraunder hand säga till att jag har börjat studera vilkamöjligheter som skulle kunna finnas att med hjälp av en tillämpning av den nyaplan- och bygglagen kunna åstadkomma något. Vi får se vad vi kommer fram till. Överläggningenvar härmed avslutad. 19§ Svar på fråga 1987/88:446 om ett Östersjölaboratorium Anf.70 Miljö- och energiminister : Herr talman! har frågat mig när jag avser att tillsätta den utredning om ett Östersjölaboratorium som beställt. Som svar pä fråga vill jag anföra följande. 76 Bakgrunden till frågan är att i novemberförra året beslutade att ge regeringen till kännaatt frågan om att inrätta ett Östersjölaboratorium bör utredas med inriktningpå att ett sådant laboratorium i första hand skulle arbeta med forskning ochundersökning av kustvattenmiljön och det kustnära fisket. Regeringenredovisade i förra årets forskningsproposition riktlinjer för den marinavetenskapliga forskningen i landet. Enligt dessa riktlinjer bör ansvaret förden forskningen knytas till universiteten i , ochUmeå. godkände dä regeringens förslag och avslog motioner ombaslaboratorier för på nya orter. Regeringen har därefter uppdragitåt universitets- och högskoleämbetet att lämna förslag fill genomförande av ettsystem med baslaboratorier för marin vetenskaplig forskning. Frågornaom forsknings-, undersöknings- och laboratorieverksamhet för Östersjönbehandlades vidare i arbetet med aktionsplanen mot havsföroreningar. Iakfionsplanen sades att resurserna för sådan verksamhet borde förstärkas.Aktionsgruppen sade också att resurserna i första hand borde koncentreras tillbefintliga baslaboratorier för att undvika en ofördelaktig splittring. Regeringenhar i arbetet med den miljöpolitiska propositionen noga prövat frågornaom;forsknings-, undersöknings- och laboratorieverksamheten för Östersjön.Regeringen har därvid kommit fram fill att resurserna bör koncentreras till attförstärka befintliga laboratorier och att det därför inte finns behov av ettnytt Östersjölaboratorium. Regeringens bedömningar har redovisats i den miljöpolitiskaproposifionen. Jagvill betona att behovet är stort av effektiv marin forskning och utveckling ivid bemärkelse. En viktig del är att samordna den forskning som sker vidsamtliga universitet med forskningsprogram, bl. a. för att alla vikfiga frågoroch alla kustområden skall behandlas. Det är regeringens uppfattning att det,med de organisatoriska åtgärder som redovisades i förra åretsforskningsproposition och i den miljöpolitiska propositionen och som jag nu harredogjort för, finns möjligheter att förstärka forskningen. Jag anser atteventuellt ytterligare ekonomiska resurser bör utnyttjas för verksamheten vidredan befintliga anläggningar. Mot denna bakgrund bedömer jag att det intefinns behov av en särskild utredning om några ytterligare laboratorier påområdet. 71 KARL-ANDERSPETERSSON (c): Jag tackar miljöministern för svaret på min fråga. Men jag är mycketbesviken över innehållet i detsamma. - speciellt - är utsatt för svåra miljöskador, som medförstora problem för fiskenäringen, turistnäringen och andra intressen i sydöstraSverige. Vilekmän kan se hur blåstången försvinner och vattnet försämras. Avsättningar påstrandstenar och växter visar att den miljön har försämrats snabbt underde . Yrkesfiskarna konstaterar att det kustnära fisket är på vägatt utplånas och att skador på fisk ofta kan iakttas. Jordbruksutskottetbedömde att ett Östersjölaboratorium skulle kunna göra väsentliga insatser,framför allt när gäller det kustnära fisket. fiskets fortsattautveckling är i hög grad avhängig av vattenmiljön och påverkad av föroreningar.Utskottet tillmäter dessa problem så stor betydelse att en utbyggnad avfiskeverkets laboratorieverksamhet bör övervägas. IMiljöaktuellt nr 4, 1988 - eget organ - redovisas hurÖstersjöns bottnar radikalt försämrats . Men de undersökningarsom ligger till grund för redovisningen begränsas fill att gälla södra delarnaav , och nordvästra delen av egentliga Östersjön.Bottenprover visar att förhållandena har försämrats mycket snabbt under senareår. Man har noterat årsringar i bottenleran i stället för den homogenalergyttja som man hade väntat sig. Det visar att dessa bottnar är helt syrefriaoch att de saknar en bottenfauna som "rör om" i bottenskiktet. Någraundersökningar från södra finns tydligen inte. Ändå ansermiljöministern att det inte är angeläget att ha ett Östersjölaboratorium isödra . Trots att mer än hälften av matfisk landas från södraÖstersjön, gör alltså miljöministern detta ställningstagande. Avståndetmellan och är mycket stort, så jag förstår att vi som borvid södra kommer i kläm. Vi kommer på undantag. Anf.72 Miljö- och energiminister : och jag är helt överens om att det är vikfigt attfä till stånd en så effektiv och bra forskning som möjligt om dessa ytterstallvarliga frågor. Det gäller då att satsa pengarna på rätt sätt. Enligtregeringens uppfattning, som delas av och forskarna påområdet, är det vikfigaste nu att satsa nya och befintliga resurser påforskning och arbete och att resurserna inte får splittras på kostnader för attbygga upp fler basinsfitutioner; Problemen med de redan befintliga basinstitutionernaär stora nog. Eftersom det är viktigt att få så mycket forskning som riiöjligtför pengarna, har vi i regeringen valt att satsa dem pä forskningsprojekt ochinte pä nya institutioner.