prot · GB0927 · 1987-12-31 00:00:00 — Jag tror att detskulle vara en väldigt nyttig läxa för dessa barn och ungdomar, om de fick varamed och se hur - vågar jag påstå - helt hopplösa arbetsuppgifter SL-personalenhar. Man lämnar ju ifrån sig rena vagnar , vilka sedan kommertillbaka nedklottrade . Sedanär det också mycket viktigt att föräldrarna blir underkunniga om vad som sker.Jag undrar, fru talman, om så är fallet . Olika generationer lever jutyvärr väldigt skilda från varandra. Jag undrar om sociala myndigheter,skolmyndigheter, SL osv. verkligen lyckas informera föräldrarna. Överläggningenvar härmed avslutad. Om verksamheten vid Verkstad 5 § Meddelande om svar på interpellationerna 1987/88:76och 84 har framställt eninterpellation om åtgärder för att främja småföretagandet, och framställt en interpenation om sysselsättningen i Norrbotten.Interpellationerna kommer att besvaras på grund av min nyligenavslutade utlandsresa. 6 §Svar på fråga 1987/88:117 om verksamheten vid Verkstad har frågat mig vad jag avseratt göra för att förhindra att varslen vid Verkstad leder tilluppsägning. Det s. k. Kockumspaketet innebar bl. a. att 200 milj. kr.ställdes till SJ:s förfogande för att finansieraasbestsanering och ombyggnad av personvagnar. Hade SJ inte fått dessa medel,var avsikten att personvagnarna skulle byggas om i SJ:s egna verkstäder underen . Verkstad fick i samband med Kockumspaketet enbeställning av 40 sittvagnar för att ersätta de vagnar som togs ur trafik föratt renoveras på . Verkstads nuvarande beläggningsproblem ärsåledes inte en följd av Kockumspaketet. Vad gäller den långsiktiga överlevnaden för företagetankommer det på företaget att i nära samarbete med sina kunder, t. ex. SJ,finna lämpliga lösningar. Någon möjlighet för mig att gripa in i förhandlingarnamellan företagsledning och fackliga organisationer om personalinskräkningarfinns inte. 20 (): Jag vill tacka industriministern för svaret på min fråga.Jag är dock inte nöjd med svarets innehåll. Bakgrunden till min fråga är att Verkstad, KVAB,har varslat om uppsägning av 60 man. Orsaken är inte att företaget ärpå obestånd eller att det är illa skött, utan det är regeringens beslut i dets. k. Kockumspaketet att förlägga reparationer av järnvägsvagnar till Malmö.Det rör sig om , eller 1 000 årsarbetskrafter. Någotegentligt behov av att etablera ytterligare järnvägsvagnsverkstäder fanns ochfinns inte, då nuvarande kapacitet gott räcker till. När nu regeringen genom sin s. k. paketpolifik för översysselsättning från en region till en annan innebär detta att arbetslöshetenflyttas runt i landet. Ännu allvarligare är att hela KVAB:s existens är i fara.Detta framgick klart av ett uttalande som VD nyligengjorde, där han varnade för just denna utveckling. Detta är särskilt tragiskt, eftersom orderböckerna förKVAB är fyllda -det gäller snabbtågen - men att detta får effekt först fr. o.m. Fram till dess riskerar inte bara de 60 varslade sina jobb iitanbetydligt fler, ja, kanske hela KVAB med över 400 anställda. Staten har ett ägaransvar föf KVAB, och ansvaret ärregeringens. medger inte industriministern att regeringen har något ansvar,men jag vill ändå fråga: Om 1 000 årsarbetskrafter förs över fill , medsamma jobb som kan göras i , inser då inte industriministern att dettapåverkar arbetet i ? Det framgår klart av uttalanden från såvälföretagsledning som chef att det är Kockumspaketet som har hafteffekt. Som jag markerade i mitt frågesvar ärbeläggningsproblemen för Verkstad inte en direkt följd av de åtgärdersom regering och riksdag har beslutat om för att lösa sysselsättningsproblemeni . Jag avvisar Berfil felaktiga påstående i det sammanhanget. Situationen för Verkstad inger naturligtvis oro,och regeringen följer också mycket noga utveckhngen inom bolaget. Låt migtillägga följande. I en marknadsekonomi måste varje företag självt skaffafram nya order som kan säkra sysselsättningen. I andra sammanhang pläderarBertil och hans parti för att marknadsekonomins lagar icke skallstöras och en fri konkurrens mellan olika företag icke försvåras. Jag vill dessutom fillägga att SJ är Verkstadsstörsta kund - KVAB skall bl. a. leverera snabbtåg till SJ. Det borde finnasett intresse hos SJ att tillsammans rhed Verkstad finna lösningar somsäkrar bolagets långsiktiga överlevnad. Jag utgår från att Verkstad ochSJ arbetar med den målsättningen för ögonen. 22 (): Industriministern hävdar att vi från moderat sida alltidtalar om marknadsekonomins lagar. Ja visst, men i detta fall är det inte frågaom marknadsekonomins lagar, när regeringen med sin paketpolifikdirekt slårundan benen på existerande företag. Därmed har man slagit undanförutsättningarna för att företagen på marknaden skall kunna arbeta på likavillkor. Jag vill fråga industriministern: chefen för ,, och VD:n för , , fel när de påstår attKockumspaketet haft en sådan påverkan att hela KVAB:s existens riskeras? Kännerde inte till hur företagen fungerar och vad det är för situation som haruppstått? Överläggningen var härmed avslutad. 7§ Svar på fråga 1987/88:144 om har frågat mig om jag avser attvidta några åtgärder med anledning av det regionalpohtiska rådets lågaaktivitet. knöts representanter för riksdagsparfiernatill det . Rådet har vid sina sammanträden behandlat enrad vikfiga regionalpolitiska frågor. Det har gällt fakta och orsaker vadgäller den regionalabefolkningsutvecklingen, kommunikationernas betydelse för den regionalautvecklingen, forskningspolitikens och näringspohfikens regionalpolitiskaroll, storstadstillväxtens orsaker och verkningar m.fl. frågor. Jagdelar inte uppfattning om att rådet haft en låg akfivitet. Minavsikt var att fortsätta att ta upp ett antal vikfiga frågor omregionalpolitikens framtida inriktning till behandling i rådet. Isamband med behandlingen av årets budgetproposition hemställdeemeDertid att regeringen tillsätter en parlamentarisk kommitté föratt göra en översyn av hela regionalpolifiken. Regeringenhar beslutat om att tillsätta en sådan kommitté. Kommittén har fåttomfattande direktiv och skall bl. a. analysera drivkrafterna bakom denregionala utvecklingen, lämna förslag på efter vilka grunder och till vilkaregioner de regionalpolitiska insatserna bör inriktas, bedöma och lämna förslagom vilka infrastrukturåtgärder som behöver göras för att åstadkomma attrakfivamiljöer för människor och företag samt vilka medel som behövs för detta.Kommittén skall också lämna förslag om vilka myndigheter och andra organ somskall ansvara för genomförandet av regionalpolifiken samt lämna förslag om hurreglerna för administration av det regionalpolitiska stödet skall kunnaförenklas. Kommittén skall redovisa sina förslag före . Ikornmittén finns, utöver riksdagspartierna, i stort sett samma myndigheter ochorganisationer företrädda som i . Defrågor som kommittén nu skan börja arbeta med är desamma som jag hade föravsikt att efter hand ta upp i det . Men det är enligtmin mening inte ändamålsenligt att behandla denna typ av frågor i två organ medså likartad sammansättning. Jag anser det också vara angeläget att kommitténkan arbeta förutsättningslöst med de uppgifter som anges i direktiven. Detär, med hänsyn till vad jag här har redovisat, naturligt att kommittén under entid fullgör väsentliga delar av regionalpolifiska rådets funktion. Jag avserdärför inte att sammankalla som denregionalpolitiska kommittén skall arbeta. 24 (): Jag tackarindustriministern för svaret. Folkpartiethar krävt att regionalpolitiken skall bli föremål för ett intensivtspecialarbete i ett brett sammansatt arbetsforum. gavindustriministern med sig och lovade att bredda och blåsa liv i regionalpolifiskarådet.. Dåjag fick plats där var jag mycket förväntansfull och trodde attdet skulle bli ett konstruktivt och intressant arbete, där åtgärder av olikaslag skulle presenteras och debatteras för att fortast möjligt kommakrisdrabbade bygder, som t.ex. Bergslagen, fill hjälp. Men, ack vad jag bedrogmig! Rådethar nu haft fyra sammanträden. Dessa har handlat om vissa forskningsresultatangående befolkningsutveckling, flyttningsstruktur och planeringstalens roll.Ett sammanträde användes helt till att presentera två propositioner. 30personer från hela kallas samman för att i två timmarlyssna på en föredragning som alla lika bra hade kunnat läsa hemma. Jag tyckeratt det är snudd på skandal att industrirninistern inte gjort minsta lillaförsök att lägga fram ett program i rådet, där han sitter ordförande. Inte ettenda regionalpolitiskt förslag har framlagts. Jag förstår nu av industriministerns svar att arbetet är avslutat. Om aktiviteten i den nya parlamentariskakommittén blir lika låg som den har varit i , kommersäkerligen ingenting konkret ut ur denna kommitté heller. De regionalpolitiska satsningarna har aldrigvarit så stora i vårt land som de är . Jag var också förväntansfull när det regionalpolitiskarådets sammansättning vidgades. Under de flesta sammanträdena har diskussionenvarit mycket aktiv och livlig. Tyvärr måste jag säga att kanskeinte har tillhört de aktivaste, och det beklagar jag eftersom jag lärt kännahenne som en förnuftig person. Men kan väl ändå inte begära attjag skall skriva hennes anföranden och inlägg i det regionalpolitiska rådet.Jag har utgått från att hennes parti och hon själv har funderingar kringregionalpolitiken, som hon i så fall har missat möjligheten att framföra i . Jag har gjort mycket noggranna anteckningar från demöten som jag har lett och där jag fått del av de synpunkter och förslagsom.har framförts. har, fru talman,riksdagspartierna nominerat ledamöter till den regionalpolitiska utredningen,och har inte nominerat utan en annan person. Jag kanförstå om hon bekänner en viss besvikelse över detta, men det skall hon välinte lasta industriministern för. 26GUDRUN (): Industriministern behöver inte alls skrivamina anföranden. Jag tror att jag klarar av att göra det själv. Jag vill påståatt aktiviteten i har varit låg från samtligaledamöters sida. Om man i sitter och lyssnar på en föredragning omnäringslivspropositionen och forskningspropositionen är det knappast ettsammanträde där ledamöterna är särskilt aktiva. Jag tycker faktiskt att det är industriministerns uppgiftsom ansvarig för näringspolitiken och som ordförande i lägga fram ett åtgärdsprogram för regionalpolitiken, som vi kan diskuteraoch debattera, men inte ett enda förslag har framlagts. Sker inte detta -vilket det nu alltså inte kommer att göra - är väl min slutsats riktig att detinte var ämnat att skulle ha någon uppgift. tar väl ändå i! Det är fåfrågor som har diskuterats så mycket i som regionalpolitiken. Jag harstått här nästan och svarat på interpellationer och frågor, vi harhaft länga diskussioner, inte minst till följd av de många regionalpolitiskaförslag som regeringen har lagt på bord. Jag vill hävda attregionalpolitiken 2 protokoll 1987/88:27-28 Om information om den nya arvs- och gävo-skattelagstiftningen inte undernågon tidigare regeringsperiod varit föremål för så många satsningar som underden nuvarande regeringsperioden. Jag tycker att vi har haft bra diskussionervid flera sammanträden i det . skall inteunderskatta de övriga rådsmedlemmarnas insatser och diskussioner. Jag uppreparigen att jag inte kan lastas för att inte har varit tinräckligtaktiv i det . 28 (): Jag skune vilja att industriministern berättarvilka förslag han har lagt fram i som vi har hafttillfälle att diskutera mer än de båda propositioner jag har nämnt. Vilkadirekta förslag har han lagt fram i ? Jag tror snarare att det är på det sättet att regeringeninte är villig att låta komma i för nära kontakt med deplaner som finns inom . Det kan jag ha en viss förståelse för,men bara en viss förståelse, för det finns en gräns. Skall regionalpolitiskarådet och den nya kommittén ha någon uppgift måste de allt komma i kontakt meddessa frågor och planer. tycks ha missuppfattat dettatotalt. Regeringen kallar inte in det därför attregeringen ständigt skall framföra förslag till rådet, utan rådet inkallas föratt rådets ledamöter skall komma med råd, förslag och synpunkter på hurregionalpolitiken, bör bedrivas. Regeringen arbetar fram förslag som läggs iriksdagen, och här diskuterar vi dessa. Jag beklagar avsaknaden av aktivitetfrån i det . Jag har inga klagomål påövriga ledamöter i rådet utan tycker att de har varit aktiva och gjort inlägg.I den mån tror att hon skulle befrias från att framförasynpunkter och förslag i det har hon totaltmissuppfattat hela situationen. 30 (): Det har jag troligen gjort, om det inte ärregeringens sak att komma med förslag. Det trodde jag faktiskt att det var. Menär det så att näringslivet och oppositionen skall gå till regeringen och talaom hur regeringen skall bedriva politiken, så skall vi be att få göra det efter1988 års val. Då hoppas jag att vi har regeringsmakten. Överläggningen var härmed avslutad. 8§ Svar på fråga 1987/88:153 om information om den nya arvs- ochgåvoskattelagstiflningen har frågat mig vilkaåtgärder jag avser att vidta för att på ett effektivt sätt täcka detinformationsbehov som följer av den nya arvs- och gåvoskattelagstiftningen. Det förslag om ändringar i arvs- ochgåvoskattelagstiftningen som regeringen lämnade till riksdageninnebär en anpassning av denna lagstiftning till den nya familjelagstiftningsom fattade beslut ofn . De ändringar som föreslås innebärfördelar för enskilda. Jag anser att det är väsentlijgt att hålla detta iminnet när ifrågasätter om det är förenligt medgrundläggande rättssäkerhetskrav att beslutet om de nya skattereglerna kommeratt fattas kort fid före ikraftträdandet. Enligt min uppfattning kräver de föreslagna förändringarnaav beskattningsreglerna bara i få fall några särskilda dispositioner utöverdem som föranleds av familjerättsreformen. Som framgick av jusfitieministernssvar på fråga om uppskov med familjerättsreformen har enomfattande informations- och utbildningsverksamhet om innehållet i den nyafamiljerätten förekommit. Denna verksamhet kommer att fortsätta och intensifierasinför . Det behov av särskild information om de nya reglerna omarvs- och gåvoskatt som finns bör enligt min mening fillgodoses genom att ensärskild informationsbroschyr tas fram och genom andra insatser, t. ex.annonsering. Sådana insatser förbereds i och kommer attgenomföras så snart beslut föreligger. Om information om den nya arvs- och gåvoskattelagstiftningen 32 (); Jag får tacka finansministern så mycket försvaret. Jag noterar kort att det var helt ofillfredsställande. Det är ett rättssäkerhetsproblem att sent komma med nyalagar. Beträffande arvs- och gåvoskattelagsfiftningen är det ett särskiltstort rättssäkerhetsproblem. Finansministern har lyckats störa helafamiljerättsreformen. Det finns en generell risk för rättsförluster, särskilt ivissa testamentsfall, och det kommer att bli rättsförluster. Det är objektivt sett klart fel att, som finansministerngör i svaret, säga att det inte kan uppkomma några nackdelar för de enskilda.Det gör det, och det kommer inte att gälla ett fåtal fall utan tusentals fall. Jag hävdar inte att min uppfattning är mer värd änfinansministerns, men mina ord är hämtade från lagrådet. Det är väl ändårimligt att finansministern presenterar något förslag om hur man skallförebygga dessa rättsförluster. Beträffande informationsinsatserna vill jag säga att detär nödvändigt att de görs så att människor hinner anpassa sig till en nylagstiftning. Det är ett rimligt krav. I det här fallet har fristen varit såkort att det omöjliggör en nödvändig insats, såvida man inte skall satsa påjulafton och nyårsafton. De planer som anges i svaret är helt oklara och otillräckliga.Jag undrar; Tycker verkligen finansministern själv att de fyller lagrådets kravpå effektiva informationsåtgärder? Slutligen: Kommer grundlägganderättssäkerhetskrav att tillgodoses inom skatterätten, åtminstone ifortsättningen? Det vore intressant att få höra ange några konkreta exempel på rättsförluster som kan inträffa till följdav de förändringar som föreslås i beskattningen av arv och gåva. 34BENGT (): Jag tänkte inte att jag skulle behöva läsahögt ur lagrådets yttrande - det trodde jag faktiskt att finansministern hadestuderat. Det trodde jag av det enkla skälet att det lagförslag som lades framav finansministern för lagrådet var utomordentligt dåligt och även totaltkvaddades av lagrådet. Det framgår alldeles tydligt bara man läser litet grandi lagrådets yttrande - t. o. m. jag har förstått det - att risken förrättsförlust gäller vissa speciella, vanligt förekommande testamentsfall. Jagär beredd att här efteråt ta tid i anspråk för att förklara detta förfinansministern. Men om rättsförlusten är så uppenbar ochtydligen vanligt förekommande, kan inte då försöka läsa urminnet? 36 (): Det handlar om den typ av testamente somkallas för inbördes testamente. I den typen av testamente var det tänkt attmannen exempelvis skulle säga att hustrun skall få all egendom när han dör, medundantag för barnens laglott. Det var så långt som mannen kunde gå för attsäkra hustruns ekonomiska skydd i en dödsfallssituation. m. , kan han också säkra det ekonomiska skyddet, men upptill . kunde han bara göra detta till . De ,finansministern, kan vara betydelsefulla för en efterlevande hustru. Var dettillräckligt konkret nu? 37 Finansminister ;. Felet är att det handlar inte ett dugg ombeskattningen av arvet i fråga. Det handlar om den familjerättsliga förändringsom görs, dock inte beskattningen. Jag vet inte vad det är för dokument som BengtHarding har studerat, men inte kan det vara lagrådets remiss över mittförslag i alla fall. 38 (); Men, herr finansminister, det är precis vaddet är. Det påverkar uppenbarligen skattläggningen, eftersom ju mera egendomsom kan överföras till efterlevande make - och det måste vara en god tanke-desto lägre blir skatten, med hänsyn tagen till de grundavdrag som är angivnai proposifionen. Överläggningen var härmed avslutad. 9§ Svar på fråga 1987/88:172 om särbeskattningen har frågat mig när jag avser attlägga fram förslag om fullt genomförd särbeskattning av kvinnor resp. män. Jag håller med om att flera skäl talar för enövergång till särbeskattning också i fråga om förmögenhet. har jaguppfattningen att det på flera andra punkter finns anledning att omprövautformningen av den gällande förmögenhetsskattelagstiftningen. Jag tänker dåbl. a. på frågor som skattens bas, nivån på skatteuttaget, värderingsreglernaoch behovet av särskilda lättnadsregler. Vidare kan utformningen av förmögenhetsbeskattningeninte ses isolerad från de frågor som behandlas i översynen avinkomstbeskattningen. Mot den bakgrunden anser jag att frågan om särbeskattningav förmögenhet inte bör avgöras innan vi funnit en lämplig helhetslösning förden framtida förmögenhetsbeskattningen. 40 (): Jag får tacka finansministern för svaret. Jag tycker det är tråkigt att finansministern inte harläst beslut litet mera noggrant. I just denna fråga stod det i ettbetänkande från skatteutskottet följande: "Utskottet har vidsin återkommande behandling av motioner om slopande av sambeskattningen avförmögenhet genomgående intagit den ståndpunkten att, även om principiella skältalar för en sådan åtgärd, en ändring bör anstå i avvaktan på det slutligaresultatet av familjelagssakkunnigas arbete." Som finansministern säkert vet ligger det just nu påriksdagens bord en proposition - med en skattepolifisk följdlagsfiftning - omen ny äktenskapsbalk. I propositionen finns inget förslag om slopadsambeskattning. säger finansministern - liksom socialdemokraternatidigare har gjort -att "flera skäl talar för en övergång till särbeskattningockså i fråga om förmögenhet". Det är bra. Men säger han att detinte kan ske förrän översynen av inkomstbeskattningen har skett. Det tycker jagär dåligt. Det finns inget som helst skäl till att man inte skulle kunna införasärbeskattningens princip även på förmögenhetsbeskattningens område i särskildordning. Man behöver inte alls vänta på att avgöra frågor som skattens bas,nivån på skatteuttaget, värderingsreglerna eller behovet av särskildalättnadsregler, utan jag ser svaret närmast som ett nytt försök att skjuta påavgörandet i den här frågan. Detta är en viktig principfrågajust beträffande jämställdheten mellan kvinnor och män. Jag tolkarfinansministerns svar så att inget är att vänta från socialdemokratin påytterligare . Jo då, jag känner väl till att vi har lagtfram förslag om förändringar av familjerätten. Jag fick för en stund sedanbannor av en partivän till för just den åtgärden. Däremot delar jag inte alls uppfattningen att det går attövergå till särbeskattning på förmögenhetsområdet utan att åtminstone grubblaigenom hur detta kan ftingera med hänsyn till nuvarande skatteskalor, sättetatt värdera förmögenhet, osv. Det är min sak att bedöma vilka olika samband somexisterar i skattelagstiftningen. Jag kan dela uppfattning attdet vore önskvärt med särbeskattning även på förmögenhetsområdet, men jag harfaktiskt Prot.1987/88:27' ansvarockså för att vi, om vi gör en sådan reform, inte skapar andra problem inomförmögenhetsskattelagstiftningen. Vi har inlett en översyn av denna fråga i departementet,men jag anser att vi bör driva den översynen parallellt med det arbete sompågår i inkomstskatteutredningen, så att vi kan hålla någorlunda samma taktnär vi genomför de olika reformerna. Såvitt jag kan bedöma, borde vi därför, om vi når positivaresultat här, kunna genomföra förändringar av förmögenhetsbeskattningensamtidigt som vi genomför förändringar av inkomstbeskattningen. 42 (): Jag tycker att finansministern kunde gå litetraskare fram. Han har ju, som han säger, ett helt departement för att se överolika frågor om skattesatser och annat. Det finns, som jag förstår det, inte något sakligt skältill att just denna fråga skulle vara svårare att lösa än många andra, om denverkliga viljan funnes. Det är det jag beklagar, att det förefaller inte finnasnågot riktigt intresse hos finansministern att lösa frågan om densambeskattning som fortfarände finns kvar. Man har ju löst frågan omsambeskattningen av inkomster från kapital, och jag tycker då att det är mycketologiskt att ha kvar sambeskattningen av själva kapitalet. Jag tolkar läget så att om finansministern verkligenville, skulle han kunna lägga fram ett konkret förslag utan att avvakta andrautredningsresultat. råkade påminna åhörarna om att vihar avskaffat sambeskattningen av kapitalinkomster. Vem lade fram detförslaget, ?-Var det den gentemot särbeskattning så högstfientligt~inställde ? Ja, det var det faktiskt. Ni hade sex årpå er i regeringsställning att åstadkomma det. Ni klarade det inte. Vi hargjort det. I och för sig får man ju i politiken påstå allting om sinamotståndare - det tillhör spelets regler. Men tillvita mig icke några fördomarvad gäller jämställdhet mellan könen, ! Om jag vill ta litet tid på mig iden här frågan, är det inte av det skälet att jag vill bibehålla någondiskriminering av någotdera av könen. Det har inte med den här saken att göraalls. Kan vi vara överens om det? 44ANNE (); Jag skall gärna ge finansministern en elogeför att han har avskaffat sambeskattningen av inkomster av kapital. Vad jagdäremot tycker är konstigt är att han inte tar steget fullt ut och också avskaffarsainbeskatt-ningen av innehavet, själva kaf)italet. Som jag ser det, är detta en viktig princip, och detgläder mig att höra att finansministern är anhängare av jämställdhet mellankvinnor och män. Då tycker jag att han kunde visa upp denna sin uppfattninggenom att genomföra en viktig principiell åtgärd som har stor betydelse för denfaktiska jämställdheten mellan kvinnor och män. Överläggningen var härmed avslutad. 10 § Svar på fråga1987/88:177 om avvecklingen av valutaregleringen har frågat mig om regeringen är ense medriksbankschefen om att man skall gå vidare på kapitalliberaliseringsområdet medsikte på en fullständig avveckling av valutaregleringen. Dåfrågan om regeringens inställning till valutaregleringen även innehåller ettimplicit påstående om riksbanksledningens inställning vill jag klargöraföljande.