prot · GB0912 · 1987-12-31 00:00:00 — Iframtidens boställen ser jag som idealet att vi har ett samarbete mellangrannar som stöder varandra så att mindre professionella insatser behövs. Mendet kommer i de flesta människors liv tider då man måste ha mer hjälp än vadfamilj och vänner kan ge. Centernmenar att det är väsentligt med valfrihet när det gäller vård. En gammalmänniska vill kanske bo hemma med hemhjälp. För andra är det idealet att flyttain i ett , där man hyr sin lägenhet och får beställa den hjälp mananser sig behöva. Men för en del är den närmare gemenskap som ett ålderdomshemkan bjuda det enda rätta. Jagtycker att det är obegripligt att socialdemokraterna har en sådan motvilja motålderdomshemmen. Man diskriminerar dem som arbetar där genomstatsbidragsreglerna. Och man har länge gjort ett hårdnackat motstånd mot attge stafiiga bostadslån fill ombyggnad och nybyggnad av ålderdomshem. harcentern, och till slut lyckats få igenom att sådana lånskall utgå utan krav på så stora utrymmen att gemenskapen försvåras. Det ärväsentligt att gamla människor kan få vara i en hemliknande miljö näralternafivet annars är sjukvårdens nödvändigtvis mer sterila omgivning utan attde behöver sjukvård dygnet runt. Alltså: ett flexibelt system vill vi förordasom ger var och en det som passar honom eller henne bäst. Manräknar med att ett hus som byggs kommer att kunna användas långt in på2000-talet. Det s. k. miljonprogrammets byggnader var ofta av dålig kvalitet,och vi har erfarenhet av vilken dålig ekonomi det innebär. Det bör alltså vara lätt att finansiera ett bygge som ger lågadrifts- och underhållskostnader. Material som håller, naturmaterial som åldrasvackert, är god ekonomi även när de kostar mer från början. Vivet att energin kommer att bli dyrare. Just nu är oljepriset lägre än vad somär realistiskt att räkna med för framfiden. Det går inte att få hur mycketelström som helst fill de subvenfionerade priser som råder . Denbilligaste och bästa energin är den sparade energin. Det är svårt att förståatt inte de goda, beprövade lösningar som finns på uppvärmningsproblemenkommer till en mer anmän användning. Låt mig nämna ett exempel. MatsWolgast bygger hus med extra tjock isolering och flera skikt glas i fönstren.Därigenom behövs inte något särskilt uppvärmningssystem. Det räcker med enkakelugn för de kallaste dagarna och ca 1 kW installerad eleffekt när man farbort. Ventilationen och klimatet är utmärkt. Ett rör i marken förvärmer luftentill ca -I- och kyler fill ca -f . Värmen ur denanvända luften tas till vara i värmeväxlare innan den släpps ut ur huset.Ventilationen sker i grova rör och drivs med helt tystgående små fläktar(fakfiskt hämtade från grammofoner) och luften renas i filter. Det räcker medvärmen från spis och lampor för att hålla ett behagligt inomhusklimat i allmänhet. MatsWolgasts hus är välkänt. Det är inte dyrare att bygga än vanliga hus, ochdriftskostnaderna är betydligt lägre. Han har fått efterföljare, och liknandeidéer har uppstått t.ex. på . Menvarför anpassar inte regeringen normerna till den bästa teknik som finns?Varför är det fortfarande tillåtet att isolera sämre, så att man måste kosta påenergi i onödan och använda direktverkande el i en oförsvarlig mängd? Folk blirju lurade! Centernhar länge förordat betydligt hårdare krav på husets energisystem för attdirektverkande el skall tillåtas. Men socialdemokraterna, folkpartisterna ochmoderaterna har inte velat gå med på detta. Därigenom har många människorhamnat i en situafion där de måste betala alltför mycket för värmen i sina hem. Socialdemokraternahar också dragit in statsbidraget till kommunernas energirådgivare, just somoljepriset gick ned och den spirande förtagsamhe-ten med förnybar energi ochenergihushållning gick in i en kris. Detta är obegripligt om man menar allvarmed att vilja verkställa beslut i energifrågan, nämligen attavveckla kärnkraften och satsa på energihushållning och inhemsk, förnybarenergi. Fårjag fråga bostadsministern: regeringen att skärpa reglerna förenergihushållning i nya byggnader så att bästa teknik används? Kommer ni attåterupprätta målet för energibesparing i béfinfliga byggnader? Kommer ni attstimulera kommunerna till utökad rådgivning genom att återinföra stöd tillenergirådgivarna? Kommer ni att målmedvetet sfimulera insatser föreffekfivisering av förnybar energi, som skedde under de centerleddaregeringarna? Eller är det i själva verket så att de som vill sälja så mycketenergi som möjhjgt har en sådan makt över er att ni inte på allvar villgenomföra energipolitiska beslut? Under mina veckor i FN i studeradejag bl. a. hur man i FN arbetar för förnybar energi. I hölls enkonferens med svensk medverkan, där ett ambifiöstprogram lades fast. Jag träffade olika personer i som arbetar för attgenomföra detta program. Men de var bekymrade. De konvenfionella energikällornahar starka förespråkare och det finns stort ekonomiskt intresse av att ocksåu-länderna skall skaffa sig kärnkraft och fortsätta med olja och kol. När detgäller de förnybara systemen talas med förkärlek om dem som kräver storskalig,dyrbar industri, t. ex. solceller och forskningsområden där man kan säga attdet behövs forskning men att det nog går att få fram sådan energi iframtiden, då vi alla nu verksamma är döda. Jagfann i FN:s bokhandel en rapport från en konferens i om sol och vind.Man visste redan då att denna teknik fungerar. Det är tydligt att det finns envilja att undertrycka den förnybara energin, som inte ger vinster fin de storaetablerade energiföretagen men som skulle ge folken en kontroll överenergiförsörjningen. Vadgör för att främja den förnybara energin i världen? Vi deltar iforskningsprojekt. Men hurär det med den polifiska viljan och viljan att satsapengar i den teknik som är färdig ? Sverigegör inte ett dugg inom detta område i FN. Däremot är vi världsledande när detgäller kärnkraft. Det är , förre Linje 2-generalen i folkomröstningen,som är chef för i . lAEA har av FN fått den dubblauppgiften att stoppa spridningen av kärnvapen - och vi är alla överens om attdenna del är mycket viktig - och samfidigt sprida kärnkraft över världen. Detär verkligen upprörande att FN skall ha ett propaganda- och försäljningsorganför denna farliga och dyra energikälla. satsar här stenhårt. Vi har iår gett extra anslag till den s.k. fredliga användningen av kärnbränslecykeln.Regeringens talesman sade vid senaste medlemsmöte att beslutatavveckla kärnkraften. Men i nästa mening talar han om stora betydelseför att stärka allmänhetens förtroende för kärnkraften och för att arbeta föratt kärnkraften skall ha en framtid. Sverigeborde i stället självfallet verka i FN för ett mindre våldsamt energisystem.Nairobikonferensen och den s. k. Brundtlandrapporten, som stöder iteorin, liksom riksdag, förordar förnybara energikällor ocheffekfivisering. Men regeringen lyder storkapitalet och gör allt förkärnkraften. Tillsist, herr talman, vill jag säga några ord om regeringens brist på solidaritetmed ett litet folk, som far illa under FN:s förvaltarskap. har FN:s uppdragatt avkolonisera söderhavsön nära . I sin grundlag förbjuderPalau alla nukleära installationer på sin ö. har gjort ön helt ekonomisktberoende och driver en allt våldsammare kampanj för att fåpalauborna att gå med på en amerikansk atombas på ön. Det har gått så långt somtill mord och hot. Palauborna får inga valmöjligheter. Organisationer somAmnesty International och liksom ledamöter i ;s kongress kämparför , men ligger lågt. Andra länder lyssnar på petitioner och haragerat genom FN-systemet för att hjälpa ön, men reserverade sig avformeHa skäl mot att frågan behandlas - tillsammansmed och , som ju testar atombomber i ! Vi har kanskerätt i att frågan tas upp i fel utskott i FN, men vi gör ingenting för att denskall behandlas på ett formellt riktigare sätt. Vi struntar helt i det lillafolkets kamp. Jag har pekat på några av de motsägelser som jag har mött hos densocialdemokratiska regeringen här hemma och i FS, som jag tycker är mycketallvarliga. Men fill sist vill jag säga att jag tycker att det är en styrka attvi kan arbeta så bra tvärpolifiskt som vi kan i de flesta frågor när det gällerSveriges internationella handlande. Det nordiska samarbetet flöt fint i FN, ochdet är en god idé att riksdagsledamöter från oppositionen får medverka i densvenska delegationen. Anf.184 (vpk): När jag i går satt och funderade inför den här allmänpohtiska debattenpå vad jag skulle säga beträffande bostads- och hyrespolifiska frågor inställdesig allra först frågan: Vad är det som utgör de största problemen ? Jagkom fram till att det bl. a. är bostadsbristen. Vi skulle behöva minst 50 000lägenheter till för att klara de akuta behoven och klara en del av ungdomarnasproblem. Jagkom fram fill att det är boendekostnaderna, som har ökat mer änkonsumentprisindex - särskilt i nyproduktionen. Jagkom fram till att det är bostadsfördelningen - att den bostadsanvisningslag vihar är misslyckad och att förslaget till ny lag måste bli avsevärt mycket bättre. Bostadsbidragenhar inte följt med i prisutvecklingen, och vissa kommuner saboterar som bekantmöjligheterna för ungdomarna att få det bostadsbidrag som beslutat omoch gjort möjUgt. .Det är bostadsspekulationen som jag har noterat på min lilla fusklappoch den svarthandel som förekommer med bostäder över huvud taget - som bl. a.tar sig uttryck i att man kan få betala 1 milj. kr. för en vanlig bostadsrätthär i . Sedantittade jag htet grand på några noteringar jag hade liggande om folk som hörtav sig till mig om olika problem. Jag brukar inte referera till enskildapersoner, och de namn jag nu kommer att nämna är inte de riktiga, utan jaganvänder dem bara för att göra det hela mer verkligt. Enav dem som har hört av sig är , , som fick sin moderna lägenhet totaltombyggd mot sin vilja. Den blev inte mycket bättre men hyran dubblerades, ochRune fick bo i andra änden av staden, där han inte kändenågon. Han var nästan ensam om att ha råd och ork att flytta tillbaka. ,, med två barn i skolåldern behövde en större lägenhet. Hon har avbostadsförmedlingen erbjudits en fyrarummare i ett nybyggt område. Lägenhetenär precis vad de behöver, och området kan nog bli bra. Men kommer med enlön på . efter skatt och med . i bostadsbidrag attklara hyran på . ,, flyttade till stan därför att hon inte fick något jobb ihemtrakten. Bostadsförmedlingen hade ingenting åt henne. kostar flera hundra tusenkronor. Hon hade inga inflytelserika kontakter. Hon hade varken råd eller lustatt köpa svart. Men tvingades hon betala en halv månadslön till enmäklare för ett enkelrum i tredje hand med tredubbel hyra. Jagville börja med att ta fram vad jag uppfattar som de stora problemen nu ochillustrera med några exempel på olika människor som jag har kommit i kontaktmed. Vivet att samhällets bostadsstöd har minskat kraftigt, reelltsett. Bostadssubventionerna är betydligt lägre än de var ,räknat i fast penningvärde. Av den totala konsumfionen är det nubostadskostnaden som har ökat mest, och boendekostnaden utgör den störstabudgetposten för de flesta hushållen. Barnfamiljer och hushåll med lågainkomster, ungdomar, invandrare, ensamstående, äldre och handikappade hardrabbats hårdast och allt fler har fått söka socialbidrag för att klara hyran. Hyrornahar stigit mer än den allmänna prisnivån. Medelhyranför en 80 m bostadslägenhet har ökat med 313 enhetersamtidigt som konsumtionsindex steg med 251 enheter. harmånadshyran i kronor räknat ökat från . för en sådangenomsnittslägenhet. Nybyggandetav bostäder har fortsatt att minska , och påårtionden var antalet nyproducerade lägenheter mindre än 30 000.Byggnadskostnaderna låg under de tre första kvartalen 1986 högre än undermotsvarande period 1985. Det är en höjning som översteginflationstakten. Mångaorter och regioner kan inte garantera bl. a. nyinflyttade och nybildade hushållen egen bostad. Hundratusentals ungdomar köar för en lägenhet. Efterfrågan frånungdomar kommer att öka med omkring 10 000 . Dengrova spekulationen på bostadsmarknaden, framför allt i storstadsområdena, harfortsatt att öka. Det gäller omvandlingen av hyreslägenheter till andels- ochinsatslägenheter, miljonpriser vid försäljningen av bostadsrätter och småhus,handel med hyreshus, andra fastigheter och mark, svarthandel medhyreslägenheter, osv. Motbakgrund av denna ganska summariska och ofullständiga - och enligtbostadsministern kanske något pessimistiska - beskrivning av läget påbostadsmarknaden måste en rad av de krav som bl. a. vpk ställt,och som ställdes i en rad motioner till den socialdemokratiska kongressen, återaktualiseras. Bostadspolitiken måste ges ett bättre innehåll än vad som hargällt . Vi måste få en återgång till en social bostadspolitikvärd namnet - en bostadspolitik som innebär ökat bostadsbyggande, lägreboendekostnader, förbättrade bostadsbidrag och rättvis fördelning. Dessutommåste boendet vara fritt från all spekulation. Nuhar det politiska klimatet hårdnat då det gäller synen på problemen påbostadsmarknaden. Man har från fastighetsägarrepresentanter, borgerligapolitiker och s. k. nationalekonomer av både socialdemokratisk och borgerlig kulörprisat de fria marknadskrafterna. Man har mera öppet än tidigareargumenterat för åtgärder som skulle undergräva och rasera den socialabostadspolitik som redan har försämrats. Attackerna ärett led i en medveten 9Riksdagens protokoll 1987/88:12 politiskfilosofi som syftar till att höja hyrorna och fill att öka segregafionen i boendet.Alla hyresgäster, även de som bor i privata hyresfastigheter, berörs avattackerna att försöka driva fram det man kallar för mer av marknadsan-passadehyror. och folkparfiets åsikter och förslag,såsom de har kommit till uttryck i olika sammanhang ,tycker jag förskräcker. Bostadsbristen är för dem inget stort problem - det ärfråga om en överhettning som skall kunna bemästras inom överskådlig tid, vad nudet innebär. Frågan om en rättvis fördelning av béfinfliganyproducerade och ombyggda bostäder är enligt mindre viktig än dens. De anser också att s. k. värderingar skall få styra var folkbor. Det skall såvitt jag förstår tolkas som att valfrihet och värderingar ärdetsamma som pengar. Priskarusellen när det gäller bostadsrätter och småhustillsammans med stora kostnadsstegringar i bostadsbyggandet utgör stora problemsom bl. a. har uppmärksammat. Trots alla påståenden ommotsatsen från olika byggintressenter har kostnadsökningarna tagit ny fart ochhar för varit och för hela riket ca 22 %.Dessa siffror är hämtade från material. Hyrorna fortsätter också att stiga mera än priserna, ochhyreskraven i de förhandhngar som pågår är rekordhöga. Olika undersökningarsom har gjorts visade att hyrorna ökat nästan dubbeltså mycket som konsumentpriserna. Kostnaderna för egnahemsägare har däremotminskat något. Det visar att orättvisan mellan olika upplåtelseformer hartilltagit, och som vanligt är det hyresgästerna som är förlorarna. Hyreshöjningarna måste kraffigt begränsas och stoppas,framför allt i nyprodukfions- och ombyggnadshusen. Hyrorna kan sänkas genom ensänkning av den garanterade räntan, och hyreshöjningarna kan stoppas genom attårliga upptrappningar bromsas. All omvandling av hyreslägenheter tillbostadsrätter eller andelslägenheter liksom utförsäljning av allmännyttigabostäder måste stoppas. Inför hembudsskyldighet och låga reglerade priser på debostadsrätter som finns! Att bygga fler bostäder är det enda sättet att komma tillrätta rned den bostadsbrist som har blivit ett allvarligt problem i deflesta av landets kommuner. En sådan ökning av byggandet får inte ses som någonnödåtgärd utan som ett självklart sätt att uppfylla en grundläggande socialrättighet. Det gäller att bygga för framtiden och att tillförsäkra bl. a.bostadslösa ungdomar, ensamstående och invandrare rätten till en bra bostad.Det handlar om att slå vakt om solidariteten och omsorgen om dem som har detsvårast. menar jag att det nu är fid för denmajoritet som finns i , bestående av socialdemokrater och kommunister,att börja arbeta för att snabbt genomföra en rad förändringar och förbättringarav bostadspolitiken. Den stora majoriteten av landets hyresgäster, bostadsrättshavareoch småhusägare och deras organisafioner, som har ett gemensamt intresse avdetta, borde aktivt medverka till genomförandet av en sådan bostadspolitik. Detgäller för övrigt även LO:s ledning och hela fackföreningsrörelsen. 185ERLING () replik: tog i sitt anförande uppfolkpartiets bostadspolitik. Som ett exempel på den nämnde han något somBirgit skulle ha tagit upp i något sammanhang. vet jag inte vadTore åsyftar. Kan det möjligen vara ett vinklat TT-referat i där man tog upp en interpellation som har ställt tillHans Gustafsson? De tankar som finns i denna interpellation stämmer inte meddet som här har refererat. Jag är därför litet fundersam över denbild som ger. Om det i stället är så att menar attfolkpartiet under har tagit upp tanken att lägesfaktorn inombruksvärdesystemet borde ges ökad betydelse, kan jag litet bättre förstå ToreClaesons fråga. Men i så fall har han beskrivit det hela på ett felaktigt sätt. Vi har i ett antal motioner hävdat attlägesfaktorn borde ges en större betydelse. Vi tycker inte att det är rimligtatt en lägenhet i ett ytterområde och en lägenhet i city skall ha sammalägesfaktor. Bor man ocentralt och har längre resor och sämre möjligheter tillservice, borde det innebära att den lägenheten är något billigare. Bor mancentralt, och kanske har fördelen av korta arbetsresor och nära till service,borde det ges en ökad betydelse. Jag har också uppfattat att det finns enrelativt bred uppslutning kring dessa tankegångar inom bostadspolitiken. Jaghar hört dem nämnas av socialdemokratiska politiker. Jag vet att hyresgästernasföreträdare har antytt detta. Jag håller dessutom just nu i minhand tidningen bostad. I sitt senaste nummer tar tidningen upp ochbeskriver situationen i . Där har man förhandlingar om hyressättningen.Jag skall läsa upp vad på , som är dessrepresentant i arbetsgruppen, säger; "Hyresstrukturen i storstadskommunerna har blivitlite tokig. Vårt syfte är att få fram en rättvisare hyressättning där standarden skall få störrebetydelse ---- dels en vägning av för- och nackdelar med det geografiska läget." Jag tycker att representanten från gettuttryck för ungefär samma tankegångar som vi i har. Jag tycker inteatt det på något sätt är märkvärdigt. Jag erinrar mig också att , i denbostadsdebatt som vi hade i kammaren , tog upp denna fråga. Då hadevi en ganska saklig debatt om lägesfaktorn. ställde då en frågatill mig om vem pengarna skall gå fill om mangår med på något högre hyror icity. Jag svarade att fastigheter exempelvis kan behöva renoveras och att endel av dessa pengar kan behövas där. 186TORE (vpk) replik: Jag skall börja där Eriing slutade. Jagvet inte om det var medvetet eller ej, men fick frågan omlägesfaktorns ökade betydelse alldeles om bakfoten när han refererade till denuppslutning som tanken har fått. Jag har sagt förut i denna kammare- och jag har ställt frågor därom till de borgerliga ledamöterna - att vi kandiskutera om lägesfaktorn skall få ökad betydelse under en förutsättning,nämligen att de miljardvinster som det i så fall skulle kunna handla om intefår hamna i de De pengarna skall i stället användas till att hålla hyrorna nere iytterområdena och fill att förbättra miljön där. Jag har sagt att om ni äröverens om detta kan vi säkert få en mycket bred samling. Jag vill understrykaatt varken eller eller någon annan i ansvarigställning i har uttalat sig för någon form därlägesfaktorn skulle få slå igenom mer, utan att göra den reservation som jaghar gjort. Den reservationen är ett grundvillkor. Att inte vill gåmed på det villkoret vet vi sedan fidigare. Det har klart uttalats attlägesfaktorn skall få slå igenom och att de privata fastighetsägarna skall fåfillgodogöra sig vinsterna. Beträffandevinklat TT-referat eller inte kan jag säga att jag har tagit del dels av detsom avhandlades kring bostadspolitiken och bostadsfrågorna under folkparfiets landsmöte,dels av olika referat och uttalanden som gjorts . Från denutgångspunkten djärvdes jag ställa frågan om inte talet att värderingar skallfå styra var folk skall bo och att det skall vara valfrihet i boendet i självaverket handlar om att pengarna skall få avgöra och styra boendet. Jag ärmedveten om att man kan bli felrefererad och felciterad - jag har också råkatut för det i olika sammanhang. Men kvar står det faktum att folkpartietsbostadspolitik, såsom den utformats i konkreta förslag och uttalanden undersenare tid, klart går emot en ökad marknadsanpassning med allt vad det innebäri form av svårigheter för dem som har det sämst ställt i vårt samhälle. Anf.187 () replik: Jag tycker mig märka att i sitt senaste inlägg hade en mernyanserad syn på inställning till lägesfaktorns betydelse. Jag harrelaterat vad har gett uttryck för. Jag kan till den interpellation hela den här diskussionen handlar om. Där finnsinte sådana tankar beskrivna som här framfört. Då det gäller lägesfaktorn har jag citerat vadrepresentanter för har sagt. Där finns inga reservationerangivna, utan det ger uttryck för ungefär samma värdering som har:det är nog riktigt att lägesfaktorn skall kunna ges en ökad betydelse. Enlägenhet i ett yttre område borde bli billigare än en lägenhet i city när manjämför likadana lägenheter. Jag tycker att det är viktigt att få det framförthär. Vi bor bra i . Antalet bostäder per 1 000 invånare är störst ihela OECD-området, och standarden på bostäderna är hög. Men den snabbaekonomiska utveckling som vi nu bevittnat har ökat efterfrågan påbostäder, särskilt i de regioner som har en snabb expansion av sitt näringsliv.Där behöver nyproduktionen av bostäder öka. Idet syftet lade regeringen fram förslag för omekonomiska stimulanser i bristområden och begränsningar av ombyggnader istorstadsområdena. Andra åtgärder var av den karaktären att regeringen självkunde fatta besluten. Så infördes möjlighet att prioritera bostadsbyggandeframför annat byggande i Stockholms- och Göteborgsområdena. Åtgärderna har givitkommunerna bättre möjlighet att göra extra satsningar just på nyprodukfionen avbostäder. Jagär glad att kunna konstatera att byggandet av bostäder nu ökar, och att detökar snabbt. Omsvängningen har kommit mycket fortare än vad vi hade anledningatt anta med hänsyn fill att planering och projektering av nya bostäder är enkomplex fråga. Deav riksdag och regering beslutade åtgärderna har haft mycket god effekt.Byggandet av nya bostäder har ökat med om man jämför första halvåreti år med . Det är för tidigt att säga något bestämt omhuruvida denna ökning kommer att stå sig framöver, men mycket tyder på det.Antalet bostäder som det beviljats lån för har nämligen ökat ännu mer. Förflerbostadshus är ökningen och för gruppbyggda småhus . IStockholmsregionen är siffrorna ännu högre. Detta är en mycket glädjande ochoväntat kraftig ökning. Detär kommunerna som avgör när, var och hur samt hur mycket som skall byggas.Kraftfulla och målmedvetna insatser ligger i hög grad bakom den uppgång avbostadsbyggandet vi nu kan notera. Detta erkännande vill jag gärna gekommunerna efter att under lång fid ha uppmanat dem att förbättra sin planeringoch öka sitt bostadsbyggande. Dedelegationer som har fått i uppdrag att fillsammans med kommunalpo-lifikernaplanera och förbereda ett ökat bostadsbyggande i och harutfört ett bra arbete. Vi har inte hållit tillbaka det övriga byggandetförgäves. I varje fall i kommer genom dessa åtgärderbostadsbyggandet att öka kraftigt. Blandde stafiiga insatserna vill jag nämna den förändring av lånesystemet som genomfördes1986 då den s. k. trappan infördes. Den innebär att ansvaret förproduktionskostnaderna i större utsträckning läggs på byggherrarna själva. Ikombination med en ökning av låneunderlaget för de orter där bostadsbristen ärstörst har detta gjort det möjligt för länsbostadsnämnderna att tillämpa enmera flexibel kostnadsprövning än fidigare.