prot · GB0944 · 1987-12-31 00:00:00 — Det är faktiskt inte av rädsla för attdiskutera sakfrågorna som jag har svarat som jag har gjort. Nej, det beror påatt jag- mot bakgrund av de erfarenheter jag har av hur fråge- ochinterpellationsinstitutet har kommit att fungera - tycker att vihar anledning att något betänka våra arbetsmetoder. Jag tycker inte att dethela fungerar bra. Jag tvingas stå här i och geupplysningar i frågor som jag redan givit svar på, och detta inte därför attsvaret har varit knapphändigt - det förekommer att man får lämna svar som äridentiskt lika, med samma sakinnehåll. Det finns mycket arinat som jag skullekunna ta upp och som enligt min mening visar på att vi inte ställertillräckligt stora krav på oss själva. När jag var ny i hade jag i den nuvarandetalmannen en mycket god lärare i hur man skulle uppträda i . Han vardå gruppledare i den socialdemokratiska riksdagsgruppen - det här är nästan 20år sedan. Han satte oss i en mycket hård skola och lärde oss hur man skulleförbereda sig, genom att t. ex. läsa på och själv skaffa sig kunskaper. Jagtycker faktiskt att det finns en del brister i det avseendet. I det här fallet hade utskottet tagit initiativet till atti en samlad debatt föra ihop ett antal viktiga miljöfrågor. Jag tyckte det varett utomordentligt bra initiativ, som jag berömde. Jag sade att jag hoppadesatt vi skulle ta till vara det här tillfället för att med varandra diskutera deviktiga frågor i vilka vi skall fatta beslut medanledning av regeringens förslag, samlade i miljöpropositionen. Jag inleddeockså debatten med en bred exposé över vad man kunde vänta sig. Samtliga defrågor som nu tagit upp redovisades, också lagstiftningsfrågan.Det fanns alltså möjlighet till debatt, och den debatten pågick i flera timmar.I den deltog både utskottets s-företrädare och jag själv liksom representanterför oppositionspartierna. Jag hade till den debatten faktiskt också fört svaren påen rad frågor som hade kommit in och som berörde ämnesområden somutskottet Prot.1987/88:44 ' hade förtfill den debatten. Det hade jag gjort i ett försök att få till stånd en samladdiskussion mellan oppositionens och regeringens företrädare. När jag efter debatten kom till departementet fann jag eninterpellation som tog upp precis de frågor som vi borde ha diskuterat underdagen. Det tycker jag faktiskt inte är något bra sätt att användainterpellationsinstitutet på. Det är ju inget som kan tillföras debatten nu sominte kunde ha sagts . Det var t. o. m. så att frågorna ommiljöpropositionen, lagstiftningen och ekonomiska styrmedel diskuteradesmycket utförligt-jag kan ju inte hjälpa om väljer att använda enliten del av sin repliktid till att tala om just ekonomiska styrmedel. I minaoch de andra debattdeltagarnas inlägg spelade den frågan en stor roll, och detgavs utföriiga redovisningar. Slutligen vill jag säga att det knappast, herr talman, ärlämpligt att jag vid det här tillfället ger preciserade svar på var förslagkommer att,läggas fram - i budgetpropositioneri eller i miljöpropositionen -handlingarna skall offentliggöras. 96LARS (): Jag har naturligtvis inte sagt attmiljöministern inte skall gå in i debatten när vi har en sådan här i riksdagen- jag tänker då på debatten kring tre betänkanden frånjordbruksutskottet. Det är klart att miljöministern kan gå in i debatten.Miljöministern använde för att lägga fram sina synpunkter, och dettycker jag är rimligt. Men vad jag ville säga var att jäg, som då skulle företrädafolkpartiet i alla de här frågorna, hade sammanlagt sex minuters repliktid attanvända i det sammanhanget. Eftersom vi då också debatterade många andra frågorsom behandlades i betänkandena blev det en mycket begränsad tid jag kunde ägnaåt just dessa frågor. Jag kan inte instämma i att just de frågor som tas upp iinterpellationen hade något huvudutrymme i den debatten. Om jag hade vetat att miljöministern skulle delta idebatten- vilket jag inte visste - kan det hända att jag inte hade behövtframställa interpellationen. Men,det faktiska förhållandet är alltså att jaginte visste det. Eftersom jag inte har fått svar på de här frågorna ocheftersom de inte inträngande har diskuterats i den tidigare debatten - jag harläst protokollet -vill jag fråga: Kommer statsrådet att föreslå förändringar iden Heurgrenska utredningen, så att vi får till stånd eri bättre samordning? Det finns en hel del viktiga frågeställningar som inte harberörts i den utredningen. Vi har t. ex. förhållandet mellankemikalieinspektionen och . Statsrådet är själv ibland ute ochtalar om att lagen om kemiska produkter skall kunna användas kontramiljöskyddslagen. Har vi då tillräcklig grund för den tillämpningen, om inte defrågorna utreds och förslag läggs fram för ? Det tycker jagaren viktigfråga, som vi mycket väl kan diskutera och som inte på något sätt diskuteradesi den tidigare debatten. Statsrådet sade att alla mina frågor diskuteradesi.onsdags. Jag har med mig den fina utredningen från naturvårdsverket.Naturvård i fjällen. Jag vet att statsrådet känner till den mycket väl - bättreän jag gör själv. har vi från sida reserveratoss till förmån för inrättande av fler nationalparker. Då har densocialdemokratiska rnajoriteteni utskot- tethänvisat tilljust den här utredningen; när den kommer skall vi få förslag tillriksdagen, har det hetat, och då får vi ta ställning fill de här frågorna. Detär väl ganska rimligt, statsrådet, att jag frågar: Kommer det förslag rnedanledning av fjällutredningen om hur vi skall få till stånd ett fungerandeskydd för våra nationalparker? Det är inte på något sätt en orimlig frågeställning.Interpellationer och frågor måste vi nog ändå få framställa i sådanaangelägenheter. 97 Miljö- och energiminister : Herrtalman! Det kan tyckas vara en petitess, men jag vill ändå påpeka det - jagtror faktiskt att det var så att inte var inne i kammaren frånbörjan av debatten . upprepar påståendet att jagskulle ha talat - jag talade och använde inte helamin taletid. Jag lade på mig själv en mycket stark restriktion för min taletidgenom att besvara alla interpellationer i ett sammanhang. Det var ett sätt atti slutspurt rationalisera arbetet och få en samlad diskussion. Med undantag för frågan om fjällutredningen, som jag avseratt återkomma till, fanns möjligheter att behandla de sakfrågor som LarsErnestam nu tar upp. Med tanke på de detaljerade frågor som han ställer, märkerjag att han sätter i system ytterligare en sak där jag tycker attriksdagsledamöterna gör fel. Han ställer nämligen frågor på områden som han vetär föremål för beredning i . På formella grunder och medhänsyn till den arbetsordning som gäller i regeringen kan jag inte gä in i ensakdebatt förrän beredningen är avslutad. är en så pass kunnigledamot av kammaren att han känner till dessa regler. Frågorna är uppenbartställda i retoriskt syfte, inte i sakligt syfte, eftersom det är omöjligt förmig att ta upp en debatt om dem. Detta vet också . Flera ledamöteri kammaren har saft detta sätt att ställa frågor i system, och det tycker jaginte. tyder på att de har särskilt mycket att komma med i sinoppositionsställning, 98 (): Jag kan i och för sig förstå att statsrådetkänner sig irriterad. Det starka miljöengagemang som vi här i haråterspeglas självklart också i . När ledamöter år motionerar,framställer fråga efter fråga och interpellation efter interpellation, och fårsamma svar som jag nu har fått, nämligen att det kommer att ske en redovisningoch att statsrådet inte kan uttala sig , då blir det givetvis bekymmersamt.Det värsta, statsrådet , är att frågorna måste upprepas. Det ärenligt min mening ändå nödvändigt att vi får till stånd den härmiljödiskussionen i . Det bekymrar mig att jag över huvud taget inte har fåttnågot svar om vad som skall ske med fjällutredningen. Oavsett vad statsrådetsäger, påstår jag att vi har diskuterat den frågan. Jag tyckerdärför att jag kunde ha fått något litet svar på den. har jag ungefär en minut kvar av mittanförande. Efter alla debatter som jag har fört med statsrådet jag önska henne god jul och även sända den hälsningen till hennesmedarbetare i Jagvet att ni har en bråd tid framför er och att mycket skall göras. får ändå vara beredd på att vi, när det nya året börjar, kommer attframställa fler frågor och interpellationer. Vi väntar på den härtegelstensromanen - miljöpropositionen. Den skall vi, det vill jag tala om förstatsrådet, ägna en ingående och omsorgsfull granskning. Jag är säker på attden kommer att ge anledning till många debatter. Anf.99 Miljö- och energiminister : Låt mig förtredje gången säga att jag återkommer till fjällutredningen vid ett senare fillfälle. Den harvi ännu inte diskuterat. Får jag sedan återgälda tacket för det gångna åretsgivande debatter samt framföra en önskan om entrevlig och uppfriskande julhelg, så att vi alla kan återvända hit friska ochstärkta för att ge varandra en god match. för miljöns skull. Överläggningenvar härmed avslutad. 18§ Föredrogs men bordlades åter betänkanden /88:18och 20 betänkanden /88:4-8 betänkanden1987/88:12, 15 och 17 betänkanden /88:14-16, 19 och 20Utrikesutskottets betänkande 1987/88:15 betänkanden1987/88:2 och 3 betänkanden /88:10, 12 och 14Kulturutskottets betänkanden /88:6, 8 och 9 Utbildningsutskottetsbetänkande /88:8 betänkanden /88:5-7Jordbruksutskottets betänkanden /88:13 och 14 betänkanden1987/88:8, 9 och 13 betänkande 1987/88:12 Bostadsutskottetsbetänkande /88:3 19§ Anmäldes och bordlades 1987/88:15 om ändring ivallagen, m.m. (prop. 1987/88:21) 1987/88:21 om vissa TV-och radiofrågor 1987/88:9 om sparstimulerande åtgärder (prop. 1987/88:60 delvis) 1987/88:10 om vissaekonomisk-politiska åtgärder m.m. (prop. 1987/88:60 delvis) 1987/88:8 om beskattning av naturaförmåner, m.m.(prop. 1987/88:52 delvis) 1987/88:14 om ändringar iarvs- och gåvoskattelagsfiftningen med anledning Prot. aväktenskapsbalken, m.m. (prop. 1987/88:61) 1987/88:16 om följdändringar till nytullagsfiftning m. m. 1987/88:42) 1987/88:18 om fortsatt skattefrihetvid anställning ombord på ufiändskt fartygi vissa fall (prop, 1987/88:34 delvis) 1987/88:19 om ändringar i 19 §kommunalskattelagen (prop, 1987/88:42 delvis, 1987/88:44 delvisoch 1987/88:61 delvis) 1987/88:11 om vissasocialförsäkringsfrågor (prop, 1987/88:46 delvis) 1987/88:13 om vissaersättningar till sjukvårdshuvudmännen, m, m, (prop, 1987/88:63) 1987/88:8 om behovet avsjöfartspolitiska åtgärder 1987/88:11 om 1987 års redogörelse för de statliga företagen (skr, 1987/88:20) 1987/88:12 om anslag m, m, påtilläggsbudget I inom industridepartementets och miljö- ochenergidepartementets områden (prop, 1987/88:25 delvis) 1987/88:10 om styrelserepresentation för deprivatanställda m, m, (prop. 1987/88:10) 1987/88:4 om lag om bostadsanvisningsrätt m.m. (prop. 1987/88:35)1987/88:5 om ett nytt plan- och bostadsverk (prop. 1987/88:37) 1987/88:6 omberäkning av låneunderiag m. m. 1987/88:48) 20§ Meddelande om interpellationer Meddelades att följande interpellationerframställts 1987/88:147 av BirgittaHambraeus (c) till utrikesministern om ändrade uppgifter för lAEA: lämnar ett frivilligt extra bidragtill lAEA för att sprida kärnkraft, bestrålning avlivsmedel etc. fill . Organisafionen är i ekonomisk kris eftersommånga länder inte betalar. Men intar en världsledande position när detgäller att använda, sprida och legitimera kärnkraft, trots vårt nästanenhälliga beslut att avveckla den. Kärnenergin har intemotsvarat de förväntningar på ren och billig energi som FNhade när man inrättade lAEA för 30 är sedan. En i Nairbbi visaratt de förnybara energikällorna, rätt använda, är överlägset bäst för enenergiförsörjning i världen som håller för framtiden. har kommit fram till samma resultat. Flera mindreFN-kontor i arbetar nu för "New and Renewable EnergySources". Men de resurser som ges till spridning av kärnenergi ärmångfaldigt större. Det är dags att ompröva roll. Självfallet är detviktigt att fortsätta försöka hindra kärnvapenspridningen och, underavvecklingsperioden, höja säkerhetskraven på kärnkraften och, ,på avfallshanteringen. Men i stället för att enligt sina stadgar tvingaskoncentrera sig på just kärnenergi, borde lAEA omvandlas fill ett FN:senergiorgan som främjar förnybara energikällor. Jag villdärför ställa följande fråga: Är utrikesministern villig att i FNarbeta för att uppgift förändras från spridning av kärnenergi tillfrämjande av förnybara, hållbara energisystem? 1987/88:148av () till civilministern om utvärderingen av 1982 årskyrkomötesreform: Civilministern har meddelat att denutvärdering som görs inom av kyrkomötesreform ochdess uppföljning rikskyrkliga organisationsreform kommer attredovisa sina förslag före utgången av detta år. Det är i enlighet medreformens intentioner att den efter skulle bli föremål förutvärdering. Den egentliga grundvalen för kyrkomötesreformen är denbreda enighet allmänpolitiskt och kyrkopolitiskt genom vilken den kundegenomföras. Den allmänpolitiska enigheten manifesterades genom enöverenskommelse mellan , , ochsocialdemokraterna och sedan genom den allmänna uppslutning frånsamtliga riksdagspartier som skedde vid riksdagsbehandlingen senare det åretav reformpaketet. På kyrklig sida manifesterades den breda kyrkopolitiskaenigheten kring reformen framför allt kyrkomöte. Förändringar av månghundraåriga väl fungerande ordningarfår inte i fortsättningen ske med en så hastigt påkommen brådska att de närmastberörda och mest inifierade inte får avge synpunkter. Under den senaste tidenfinns det tyvärr exempel på en förhastad iver att förändra, som bortser från ennödvändig eftertänksamhet och besinning. Erfarenheten visar att det som skallersätta inte alltid är bättre än det som ersätts. Mot den bakgrunden är det angeläget att få klarhet i hurregeringen avser behandla utvärderingens redovisning och förslag. Med hänvisning till ovanstående vill jag tillcivilministern ställa följande frågor: Avses utvärderingen av 1982 årskyrkomötesreform och dess förslag bli föremål för överläggningar mellan deriksdagspartier som stod bakom reformen? Blir det ett brettremissförfarande beträffande utredningsrapporten? Hur angeläget anser regeringendet vara med en bred kyrklig uppslut- 21 § Kammaren åtskildeskl. 1987/88:44 (Siffrornaavser sida i protokollet) Talmannen 7, 23 , , statsråd19,20,21,25,28,29,31,34,35,36,40,43,45,48 , () 9,12, 23, 26, 28 , () 56, 59,73, 75 Chrisopoulos, (vpk) 37, 41, 44, 46, 48 , , miljö- ochenergiminister 75, 77, 79, 80 , () 76,78, 79 , ,jordbruksminister 50, 52, 54 Hulterström, ,kommunikationsminister 55, 58, 60, 61, 63, 64, 65, 67, 71,72, 74 , () 60, 62, 63 , () 4, 6, 8, 11, 13Jonasson, () 68, 71 , Inga (vpk) 14, 16, 18 , ()39, 41, 44, 47, 49 , , statsråd 3, 6, 7, 11, 12, 13, 15, 17Nordlund, () 64, 67 , () 51, 53, 54 ,() 65, 67 , () 57, 59 , () 19, 20Svensson, Krisfina (s) 70, 72 Tarschys, () 17, 18 Thurdin, ()30, 33, 35, 42 , (vpk) 24, 27 84 gotab Stockholm1988 14175