prot · GB0994 · 1987-12-31 00:00:00 — En kartläggning skulle vara värdefull när det gäller attåstadkomma erforderliga förändringar, och den skulle skynda på det hela. Detförvånar mig att majoriteten fastslår att det inte finns något bärande skäl föratt göra denna kartläggning: På den punkten har majoriteten och reservanternahelt olika uppfattningar. 136BERIT (): Jag vill med emfas understryka att vi isjälva grundfrågan, nämligen att olika samlevnadsformer bör behandlas lika, harsanima uppfattning. Det har vi också understrukit på flera ställen iutskottsbetänkandet. Det pågår ju en ständig översyn av en rad olika lagar. Detgäller t. ex. pensionsförmåner och de kommunala bostadstilläggen, som MarianneKarlsson tar upp i sin motion. Det pågår ständigt sådana översyner. Vi kan välhjälpas åt och hålla ögonen på de olika lagarna med den utgångspunkten att deolika samlevnadsformerna i detta avseende bör vara likvärdiga. 137MARTIN (): Prot. Det är bra att vi skall hjälpas åt att åstadkomma förändring- 6april 1988 Menför att vara konsekvent borde utskottsmajoriteten då ha varit med , -r - . Lagstiftning oefra/jfa/j-om att föreslå att somsin mening skulle ge regeringen till känna att , ,, .... ° 6 t. 6 t. de ideella föreningar man vid översynenav olika lagar bör beakta strävandena att få regler som i varje fallinte missgynnar äktenskapet. Faktum är emellertid att utskottsmajoriteten heltenkelt avstyrker våra motioner. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut i ärendet skulle fattas vid nästa arbetsplenum.) 15 § Föredrogs' 1987/88:21om en översyn av förmånsrättsordningen. Beträffande detta ärendekonstaterade tredje vice talmannen att ingen talare var anmäld, ' , , (Beslut iärendet skulle fattas vid nästa arbetsplenum.) 1987/88:22om lagstiftning beträffande ideella föreningar och stiftelser. Lagstiftning beträffande ideella föreningar och stiftelser 138 (): Har majoriteten alltid rätt? Har filosofenSpinoza fog för sitt påstående att man har lika mycket rätt som man har makt?Sitter rätten i spjutstångs ände? Eller finns det gränser även för majoritetens möjligheteratt i kraft av sin maktställning bestämma över eller undertrycka minoriteten? Vad menas, med folkstyre, demokrati? Är demokrati detsammasom obegränsad majoritetsdiktatur, rösträkningsdemokrati, eller råder det en påmänskliga och naturliga rättigheter -. "human rights" - grundadyttersta gräns även för majoritetsstyre, en gräns på vars andra sida dén enemedborgaren icke har större rätt än den andre? , Dessamina frågor kretsar alla kring begreppet rättsstat eller själva fundamentet förvårt statsskick. Vad har allt detta med vårt överläggningsämne, somavser ideella föreningar, att göra? Svaret följer av ett färskt rättsfall frånhögsta domstolen, som jag tagit till utgångspunkt för min motion i ämnet. Ett fackförbund beslöt att teckna enobligatorisk kollektiv hemförsäkring-utan reservationsrätt för den enskildemedlemmen - i ett förbundet närstående försäkringsbolag. Försäkringspremien förmedlemmarna motsvarade av bruttolönen. Någramedlemmar vägrade att foga sig i förbundets beslut och yrkade - 12' Lagstiftning beträffande ideella föreningar ochstiftelser efterstämning på förbundet vid - att beslutet skulle förklarasogiltigt på den grund att detsamma stred mot förbundets stadgar. Enligt dessahar förbundet till uppgift "att tillvarata medlemmarnas intressen påarbetsmarknaden och inom näringslivet samt att därvid och i övrigt medverkatill en samhällsutveckling på grundval av demokratisk socialism". Beslutetatt teckna obligatorisk hemförsäkring föll enligt kärandena utanför det sålundaangivna syftet. I sin dom förklarade tingsrätten, att försäkringen intekunde anses ha sådan anknytning till medlemmarna i deras egenskap avarbetstagare att den rymdes inom förbundets syfte såsom detta uttrycktes istadgarna. Beslutet var därför ogiltigt. instämde genom dom den 6december 1985 i denna tingsrättens bedömning. underkände i dom (NJA 1987s. 394) underdomstolarnas bedömning av rättsläget. Enligt HD räckte det ickemed att det klandrade beslutet strider mot ändamålet med den ideellaföreningens verksamhet, åtminstone om - såsom fallet var här - föreningenutgjorde ett fackförbund. Det krävdes då att beslutet "avser ett ändamålsom är uppenbart främmande för förbundets uppgift". Som främsta skälhärför åberopade : "Av hänsyn till majoritetsintresset måste ett sådantuppen-barhetskrav upprätthållas, ehuru den enskilde medlemmen, till följd avmedlemskapets betydelse för honom i stort, saknar praktisk möjlighet att genomutträde ur förbundet frigöra sig från verkningarna av ett kongressbeslut somhan ogillar." Detta uppenbarhetskriterium var enligt HD;s mening ejuppfyllt i målet. HD:s dom är uppseendeväckande. Vid tolkningen av de normersom föreningens stadgar innehåller och som bestämmer de rättsliga relationernamellan föreningen och de enskilda medlemmarna, eller i sista hand mellan deenskilda medlemmarna inbördes, har HD uttryckligen fäst vikt vid ''majoritetsintresset".Redan ordet majoritetsintresset får mig som gammal domare att rysa och attkänna obehag, eftersom ordet oförmedlat för tanken till makt och maktspråk. Entvists utgång skulle kunna bero på hur många personer som står emot varandra påömse sidor. Rättsnormen är med andra ord inte avgörande i sig. Vad skallhänvisningen till majoritetsintresset annars betyda? Den enskilde förlorade jumålet just därför att han hade en majoritet emot sig och detta trots att hansaknade praktiska möjligheter att begära sitt utträde ur föreningen med hänsyntill sitt beroende av denna. Domen har oroat och skrämt inte bara mig. I enframställning till regeringen har sålunda Medborgarrättsrörelsen anfört bl. "HD bygger sitt ställningstagande i den avgörandefrågan på 'hänsyn till majoritetsintresset'. Det är detta intresse som kräveratt den enskilde måste ge vika för föreningsbeslutet och som fordrar att endastuppenbara övertramp får korrigeras. HD slår genom denna motivering iprincipfrågan fast en maxim med nära nog oöverblickbara verkningar. HD har heltenkelt konstaterat att det i vår rättsordning finns en allmän grundsats att,när fråga är om en grupp, majoriteten har en rätt att påtvinga minoriteten sinuppfattning och få rättsordningens stöd härför. Vårt demokratiska styrelseskickbygger på grundtanken att flertalet har rätt att bestämma över mindretalet, mendet är en öppen fråga hur långt denna grundsats sträcker sig iifahfördet rent: politiska'fältet. 'En-livlig debatt pågår-härom;,. "' HD;s döm griptei- på ett drastiskt sättin,i dennadebatt. Denna rättsiiistäns slår utan någon närmare analys helt enkeltfast att'det'.iriom:ett mycket vitt ömrådé-'ej'närmare'avgränsat-gällerj näruttryckligalagregler saknas; att eh majoritet äUtid'kari'begära att minoriteten i 'gruppen rättar, sig efter vad majoriteten béslutati skola gälla ;iför''gruppen.' "Endast mot uppenbara övértfamp kan én'mirioritet söm anser sig illabéhandlad sökåskydd. ; .- : Körisekvérisérnä äv denriauppseendeväckande maxim somnu blivit en del av den svenska rättemmåste-omedelbartklarläggas.iMänniskornai vårt land 'deltar: i många kollektiv.' I alla de falLdå lagregler på dessa ejTinns' kan enskildä råka myckétillaiut; i : : :-:i-. ' 'Herrtalman! Utgör inte "rédan det aktuella .rättsfalletanledning' för att i behörig ordning överväga vilkarättsnoi-riier som skäll gälla i umgänget iriom föreningsvärlden? ,,';, ! ;; .,;,:, :.- ,:; . ' Det'är ju så -vilket tydUgen inte kan upjjrepastillräckligt ofta- att dét finns rättsriormér för alla-andra typer av juridiskasammanslutningar utom just beträffande ideella föreningar. Avsaknaden av laginom det viktiga rättsområde som döljer sig under beteckningen ideellaföreningar har fortlöpande visat sig vara till nackdel för den enskilde i hansrelationer med föreningen i fråga. Det må gälla rättehatt.vinna inträde i enförening, rätten att vara kvar i en förening eller rätten att utträda iir enförening. År har vi från borgerlighetens sida - frärhst dåfrån och sida - pekat på den otillfredsställande och ivissa delar helt oefterrättliga situation som råder och som tagit sig uttryck iatt enskilda medlemmar gång efter annan tvingats att söka bistånd hos våradomstolar, som därigenom fått ikläda sig lagstiftarens naturliga roll. Itidigare motioner och anföranden har jag - i likhet med -utvecklat saken ytterligare, varför jag nöjermig med att hänvisa fill dessakällor. Jag vill sammanfattningsvis återknyta till defrågor som jag inledde mitt anförande med, centrala frågor som hänför sig tillrelationen mellan den enskilde och majoriteten och vilkas besvarande yttersthar med den rättsliga kvaliteten i vårt land att skaffa: Ett bifall till den av och stöddareservationen innebär ett uppdrag till regeringen att låta utreda frågan omrelationerna mellan dén enskilde och majoriteten inom ifrågavaranderättsområde. Även delar på avgörande punkter vår grundsyn, vilketframgår av dess reservation 2. Ett bifall till utskottsmajoriteten åter innebäratt man är till freds méd nuvarande ordning; 't är avslöjande förinställningen i stort till mänskliga och naturliga rättigheter. Jag yrkar, herrtalman, bifall till reservation 1. Prot;-1987/88:94 6aprill988; <; Lagstiftning'beträffan -de ideella föreningar och stiftelser, .>. 139KJELL-ARNE (): Jag börjar med att yrka bifall till de bådafolkpartireservationerna 2 och 3. De ideella föreningarnas betydelse i svenskt samhällslivär utomordentligt stor. Att de har denna stora betydelse beror sannolikt på attdär finns en vitalitet, idérikedom och glädje i verksamheten som är orsakad avatt de inte i 9 protokoll 1987/88:94 Pröt.1987/88:94 6aprill988-;-: . Lagstiftningbeträffande ideella föreningar och stiftelser ' allaavseenden är reglerade genom lagstiftning. Det är därför utomordentligt viktigtatt, förenirigarna även i:framtiden.kan få verka fritt och obundet avstatligt,reglerade bestämmelser.' Det finns trots detta tyvärr vissa avarter avyerksamhetsinslag i föreningslivet som på något sätt, borde förhindras. En sådanär kollektivanslutningen, när medlemmar har gått med i en förening av ettalldeles speciellt skäl men sedari ansluts tillandra föreningar som dekanske-inte har något som helst intresse av att. vara; medlemmar i.Detta är ettintrång i den personliga integriteten somär otillbörligt och som, bör:elimineras. En annan avart är när människor har gått med i en föreningav ett speciellt skäl ochplötsligt märker att de har fått hemförsäkringarochliknande som de inte har någotintresse avi; Denna typ:av intrång, där medlemmarfår saker som de inte vill ha, bör också elimineras. ;Den negafiva föreningsfriheten måste också;på något sättstadfästas, som så klart redogjorde för:- För de fall som jag har nämnt kan man därför efterlysanågon form av lagstiftning, så ätt dessa missförhållanden kan råda. Även vi i folkparfiet ser med tillförsikt fram mot att en sådan lagstiftning kommer till stånd. . -, , ., Jag går nu.över till reservation 3, som gäller stiftelser.En departements promemoria har framlagts som skall utgöra förslag för, ett arbete om lagstiftningen för stiftelser. har stiftelser fungerat utomordent ligt bra utan att omgärdas av en massa lagstiftning. I kan vi justnär det gäller stiftelser inte se att de skäl föreligger som brukar framhållas när lagstiftningsåtgärder skall vidtas., , , , Om lagstiftning ändå skall införas för sfiftelser, är detav allra-största vikt ,att själva kontrollen inte är det centrala ilagstiftningsambitionen, utan att stiftelsernas verksamhet i ställetunderlättas och att skapandet av nya stiftelser främjas. I ett sådant fall kanman eventuellt tänka sig att bifalla ett förslag som går i den riktningen, men,det bästa är nog att inte överväga lagstiftning . Med det anförda yrkar jag bifall till reservationerna 2 och 3. 140MARTIN (): Praktiskt taget alla i vårt land tillhör eneller flera föreningar. Även om medlemskap är helf frivilligt är medlemskap i en förening i många fall en förutsättning för den enskilde att tillsammans med andra hävda sina intressen pch rättigheter och för att kunna utöva olika fritidsaktiviteter och hobbyer. , , - : , De synnerligen många föreningar,och,organisationer som ärverksamma har, en avgörande betydelse inte bara för den enskilde utan för helavårt samhälle och vårt folkstyre. För har det alltid varit självklart att slå vaktom och underlätta för föreningslivet. Ett variationsrikt och av statsmakternafritt och oberoende föreningsliv är en viktig del av vårt samhälle. En fråga som kommit att diskuteras alltmerär den enskildes ställning inom eller gentemot en organisation. Med hänsyn tillorganisationernas ökade betydelse har dessa frågor även blivit allt viktigare. När detgäller den eriskildes rättigheter och ställning gentemot samhället och mot andra medboigare finns éh noggrarin reglering i syfte att ge alla trygghet och förutsättningar för den enskilde att hävda sin rätt. När det gäller förhållandet till organisationer; som för den enskilde kan vara nästan'lika betydelsefullt som relationerna till samhället, finnsdet däremot inte några särskilt utvecklade regler.- : , . Det nu aktuella betänkandet är rubricerat Lagstiftningbeträffande:ideella föreningar och stiftelser. Dén första deléri av betänkandet och de motioner som behandlas där äf.én dél av ett större område, nämligen den enskildes ställning iriom och gentemot en organisation; På grund av den ärendefördel ning söm gäller inellan utskotten är det flera utskott som behandlar olika delar av dettastöra frågekomplex. Bland viktiga frågor som behandlas av andra utskott vill jag riämna kdllektivarislutningén till pplitiskt parti; den negativa föreningsrätten, dvs. rätten att stå utanför en organisation, och möjligheterna för organisationer att blockera enmansföretagare eller andra som inte har några anställda som är medlemmar i den blockerande organisationen. Av de olika motioner öch motionsyrkanden som harväckt i syfte att stärka den enskildes ställning i dessa förhållanden harlagutskottet endast att handlägga motioner med krav på utredning om grundläggandelagstiftning för ideella föreningar! syfte att garantera den enskildesställning. Dessa frågor har behandlats tidigare i , ochjag avser inte att här repetera de många olika skäl som talar för en utredning.Jag vill endast erinra om att vi från sida anser atf mångaförhållanden har visat att det skulle vara värdefullt med vissagrundläggande regler om medlems rätfigheter, exempelvis rätten att bli medlemi, rätten till utträde ur och rätten att stå utanför en organisation samträttigheter och skyldigheter vid hot om eller beslut om uteslutning. Trots att ideella föreningar har synnerligen storbetydelse i vårt samhälle och för oss alla som enskilda medlemmar och medborgare och trots föreningarnas omfattande verksamhet anser utskottsmajoriteten , , att det saknas skäl för en lagsfiftning om ideella föreningar. Det bör observeras att det både i motion och i reservation nr 1 som har fogats fill utskottsbetänkandet begärs en utredning av frågan, så att behovet och lämpligheten av eri lagstiftning blir belyst. Rädslan för en sådan utredning är förvånande, om man tänker på reglerna för andra typer av organisationer.- , Jag villerinra om att det för ekonomiska föreningar, somäven fyller stora uppgifter i föreningslivet och i samhället, finnslagstiftning som dels motsvarar aktiebolagslagens regler, dels innehåller klararegler om medlems rättigheter och skyldigheter vad gäller inträde j-utträde ochhot om uteslutning. Dessa lagregler visar att det är möjligt att lagstifta omrättigheterioch skyldigheter för medlemmar utan att begränsa föreningsfriheten. Det finns flera förhållanden och händelser som talar föratt en utredning görs om förutsättningarna för en grundläggande lagstiftning.Jag skall inte upprepa sådana exempel, men jäg kan kort anknyta till det fallsom berörde, nämligeri när högsta domstolen:i'mötsatS tillundérinstan-serna har ansett att ett fackförbunds beslut att teckna kollektiv hemförsäk- ProL:l987/88 :.94 6april,1.988:; :: Lagstiftmngbeträffande ideella föreningar ochstiftelser:, ,,; Prbi; 1987/88:94 6apriH988 ; - Lagstiftning beträffande ideella föreningar och stiftelser r.: ring försina.medlemrnar utan att inhämta deras sarntycke inte avsåg ändamål som varuppenbart främmande för förbundets uppgift.., Eftersom det inte yar "vuppenbartfrämmande ansågs dettillåtet..Jag anser.att detta,exempel liksom ; andraförhållanden ochihändelser visar att detifinns gpda skäl att se över vilka rättigheter en medlem börvha:,,. ;. .' r , . :; ,: ; ., . har alltidslagit vakt om. det omfattande,och variationsrikaiföreningslivetiiyårt land,-V) slåräven yakt om,den.enskildes ställningsåvähgentemot samhället sorn-genternot organisationerna., Det. är -mot.-dennabakgrund .vi,vill att man inprn ramen för, organisatiqnsfriheten skall låtautreda förutsättningarna för en lagstiftningsom främst skall ge , garantier förden enskildes ställning jnom och gentemot sin organisation. är därförsom:vi tillsammans med moderaterna.har fogat reservation nr, 1 till-utskottsbetänkandet, vilken:jag härmed yrkar bifall till. :;Anf.,141 ..(s): , , , , Frågan om lagstiftning beträffande ideellaföreningar har diskuterats i denna kammare - åtminstone en gång och,ibland - ., Motionerna har varje gång avslagits av . Man kan därför tycka att argumenten nu borde vara uttömdafrån den sida som vill ha lagstiftning på detta område. Så förhåller det sig isjälva verket också. Vad vi numera , bevittnar är en upprepning avsamma argument som vi redan känner väl till. Jag skulle därför kunna fatta migmycket kort och bara hänvisa till den debatt som fördes . Men det finns all anledning att noga granska de tankar,den filosofi och det försåtliga resonemang som ligger bakom dessa borgerligamotioner och reservationer. I den reservation som och harfogat till utskottets betänkande talas det så vackert om att ideella föreningarär en viktig del av vårt samhälle. De sägs fullgöra betydelsefulla uppgifter påmånga olika områden, t. ex. inom facklig, politisk och humanitär verksamhet;och man nämner också religionsutövning, vetenskaplig forskning och idrott. Närman sedan preciserar vilka förhållanden som motiverar lagstiftning, pekar manbl. a. på den enskildes rätt att inträda i eller utträda ur en förening, hansrätt att slippa bli ansluten till en förening mot sin vilja, s. k. negativföreningsrätt, organisationsklausuler m.m. Därefter anförs i reservationenexempel på påstådda missförhållanden, men enbart inom fackliga organisationer.Därmed är saken klar. Egentligen är det inte ideella föreningar i allmänhet somreservanterna avser, utan det är de fackliga organisationerna. Och det ärheller ingenting nytt. Det har varit samma sak . Därför vill också jagtala om de fackliga organisationerna. Moderata samlingspartiet och delar av den övrigaborgerligheten driver allt starkare rätten att inte vara med i facket,kravet på avpolitisering av facket, försämringar avarbetsmarknadslagstiftningen och inskränkningar i det fackliga inflytandet -allt i den individuella frihetens namn. I det här sammanhanget förtjänar det att erinra om vad denkonservative .professorn skrev för åtskilliga decennier sedan:. "Inom borgerliga kretsar och även inom deoorganiserade arbetarnas led hör man ofta fackföreningarna klandras därför attde undertrycker arbetar- Det är en gammal liberal, formell uppfattning öm begreppet frihet somhär ger sig till uttryck. Den frihet fackföreningarna beröva arbetarna ärförnämligast friheten att arbeta till underpris, men den, som vet hur den frihetenkan missbrukas på en oreglerad arbetsmarknad kan icke skatta den myckethögt." är det uppenbart att en nyanserad konservativsamhällssyn av detta slag kan komma till uttryck inom moderata Samlingspartiet. Sådana uppfattningar har numera pressats tillbaka till förmån för mer extrema nyliberala idéer. Från borgerligt håll försöker man , på samma sätt sommän från högerhåll tidigare gjort , framställa sig som den éndä garanten för den enskilda människans frihet och integritet': Detta är lika fel nu som då. . ' Det hot som målas upp har praktiskt taget undantagslöstsitt ursprung i organisationer och myndigheter, dvs. sådana institutioner somhar uppstått ur folkliga krav på trygghet och frihet i markriadssamhällét. Maninte'ens antyder att den extremt starka maktkoncentrationen i näringslivetellerhos stora kapitalintressen i allmänhet kan utgöra hot motdémokratirieller-deri individuella friheten. Det visar att framför alltmoderata 'samlingspartiet'är ett snävt intresseparti som för kapitalintressenasoch de besuttnas talan och mycket konsekvent också agerar som ett sådant. Ävencentern och tycks nu i vissa frågor ha anslutit sig till dettabetraktelsesätt. Ett gemensamt och solidariskt agerande var och ärlöntagarnas öch de många människornas enda möjlighet att hävda sina intressen.Det är denna fritt valda, solidariska intressekamp som bl. a. har resiilterat istarka öch demokratiskt styrda fackliga organisationer; Den mycket högafackliga organisationsprocent vi har här i , och som för-övrigtfortfarande ökar, visar att löntagarna anser detta vara ett bra sätt ätt drivasina intressen också i dagens samhälle. Rätten att bilda intresseorganisationer som självständigtoch i demokratiska former definierar sina uppgifter är grundläggande i eridemokrati. Varje inskränkning för en organisation att fatta beslut inom'demokratins vida råmärken innebär ett förriiynderi och ett hot mot dedemokratiska rättigheterna; Det inflytande de fackliga organisationerna har ärinte något söm givits dem. Det inflytande organisationerna har är i stället ettuttryck för den kraft som medlemmarnas antal och engagemang utgör. Låt mig anknyta till reservation nr 1. Dén positivaföreningsrätten garanterar rätten att fritt bilda organisationer, att gå in i organisationersamt att verka i organisationer. Föreningsrätten garanterar också organisationer na rätten att i demokratiska former själva, utan inblandning från statsmak ternas sida, fatta beslut om verksamhetsformer och innehåll. Dessa rättighe ter är grundförutsättningar för ett demokratiskt samhälle. Utan dem skulle de enskilda individernas möjligheter att effektivt driva siria intressefrågor allvarligt skadas. Införandet av en negativ föreningsrätt banarväg för én reglering av organisationernas inre arbete och för individernasförhållaride till organisationerna, vilket vore ytterligt tvivelaktigt urdernokratisk synpunkt. Pfot;i987/88:94=6aprirl988 -' Lagstifthiiig beträffande ideella föreningar ochstiftelser K) protokoU 1987/88:94 Lagstiftriing beträffande ideella föreningar ochstiftelser Det finns i daginga formella krav på en enskild individatt vara med i t. ex. en facklig organisation. De fackliga medlemmarna uppleverdet som osolidariskt att dra nytta av det fackliga arbetet utan att självabidra med en motprestation. Införandet av en negativ föreningsrätt skulle knappastkomma att få några positiva effekter för de enskilda individerna och derasförhållande till organisationerna. Det skulle bara kräva ytterligarelagstiftning i syfte att i detalj reglera organisationernas inre arbete. En sådan utveckling skulle som huvudsakligt resultat geupphov till en mycket kraftig maktförskjutning från den enskilde individen tillstatsmakterna. Detta för tankarna till vissa av de länder i öst ochväst som, bl. a. på grund av förtrycket av de fackliga rättigheterna, dedemokratiska partierna här i vanligtvis i stor endräkt brukar betraktasom djupt odemokratiska. Nej, låt oss alltså tala i klartext. Det handlar inte omen lagstiftning som skulle ha till syfte att reglera verksamheten för ideellaföreningar i allmänhet, utan såväl motionerna som reservationerna får ses somett uttryck för den borgerliga kampanjen mot fackföreningsrörelsen. När det iövrigt gäller argumenten mot lagstiftning om ideella föreningar vill jag intehär repetera dem, utan vill i likhet med hänvisa den intresseradetill tidigare års debatter i denna fråga.