prot · GB09104 · 1987-12-31 00:00:00 — Praktisk-pedagogiska kurser bör utformas,och bör sådan utbildning krävas för alla som har tjänster påhögskolan som innefattar undervisning och/eller handledning. Det kommernaturligtvis att kosta en del slantar, men det kommer säkert att ge mångfaltigen i form av bättre undervisning och bättre studieresultat. några ord om en utbildningslinje därvpk väckt förslag till . fick vi igenom en förstärkningtill psykologlinjen i syfte att avlasta studenterna de stora kostnaderna fördet s. k. egenterapimo-mentet i utbildningen. Jag utgår frän att dessa pengarnu också verkligen används i enlighet med intentioner och inte tillandra ändamål. Vår avsikt var ju inte att dessa miljoner skulle stoppas iolikahål som uppstått i universitetens budgetar utan direkt komma studenterna tilldel. Psykologlinjen behöver emellertid ytterligareförstärkning. Kostnadsmäs-sigt bör psykologutbildningen jämföras med andralegitimationsutbildningar och utbildningar till angränsande yrken. Sådanajämförelser visar att psykologutbildningen är kraftigt missgynnad. Kostnadenper årsstudieplats ligger för psykologer pä endast ca . medan motsvarandesiffra för en blivande sjukgymnast är . och för en tandläkarenärmare . UHÄ har beräknat att det skulle behövas ett tillskott pådrygt 2 milj. kr. Vi har samma uppfattning. omklienternas rättigheter att fä tillgång till kvalificerade och välutbildade Prot. 1987/88:104 speciaUster. Högskoleutbildning, m. m. Jag ber att få yrka bifall till samtliga avvpk-representanten signerade reservationer i de aktuella betänkandena. 9 () replik: Jag kan inte låta bli att notera det som blirden här debattens bästa poäng, nämligen att frän vpk står italarstolen och beklagar sig över en borgerlig splittring, som leder till inte kan utnyttja den socialistiska splittringen till att ge regeringenstryk litet oftare. Jag instämmer helhjärtat med : Mer borgerligenighet, mer socialistisk splittring och mer stryk åt regeringen! Lät osssamarbeta för att nä det målet, . 10 () replik: utfall mot moderat högskolepolitikvisar att han ingenting lärt och ingenting förstått. Jag erkänner minbegränsning, fru talman. Det överstiger helt min pedagogiska förmåga att pä denkorta tid som stär till buds lära grunderna i moderatutbildningspolitik. 11 () replik; talade om det kaos som råder blandde borgerliga partierna. Alla som har läst tidningarna vet attvpk också.har haft sin beskärda del av kaos. En av de debattpunkter som harfunnits internt i vpk är just i vilken utsträckning man skall samverka medandra partier i reformistisk anda. Jag har tolkat det som jag harbevittnat i utbildningsutskottet så att de vpk-ledamöter somtjänstgör i utbildningsutskottet har bestämt sig för att bli merregeringslojala. Jag är övertygad om att det, ifall vpk hade haft enbartutbildningssystemets bästa för ögonen, hade varit möjligt att pä flera punkterträffa konstruktiva uppgörelser med de borgerliga partierna. Sådana harträffats tidigare , och jag vill gärna säga att jaginför framtiden hoppas på.den konstruktiva anda som har präglatutskottsarbetet, i stället för den konfrontation som vi nu ser. 12 BOHAMMAR (vpk) replik: Vår enda ambition i utbildningsutskottet äratt skapa mer resurser till skolan, högskolan och forskningen. Vi är bereddaatt göra det i alla möjliga tänkbara allianser. Och vi är ett oppositionsparti.Till skillnad från er tre borgerliga partier ingår inte vi i någotregeringsalternativ. Vi har aldrig haft några planer på att tillsammans medsocialdemokraterna bilda regering. När det finns en opposition med tre borgerliga partier,som ligger och lurpassar på varandra och som alla har sina skiftande linjer, ärdet fullständigt hopplöst för oss i vpk, som försöker ta ansvar och försökeråstadkomma någonting, att göra upp med er. Ni springer ju bara hit och dit. Närdå socialdemokraterna vill träffa en vettig uppgörelse föredrar vi det,eftersom det är enklare för oss. Men blev det ingenting av detta, och detär i hög Högskoleittbildning, m. m. Det går inte att resonera med er på ett samlat sätt om nödvändigaförbättringar. Jag vill säga till beträffande hanspedagogiska förmåga att det han sade underströk det jag har sagtom behovet av praktisk-pedagogisk utbildning för högskolelärare. Han har inteförmåga att här i kammaren förklara sina ståndpunkter för mig. Jag hoppas att de borgerligapartierna skall samla ihop sig, så att det blir möjligt att resonera seriöstmed dem. Efter detta är jag tveksam till det och jag är mycket tveksamtill hur de skall klara att regera tillsammans. 13 () replik: Jag tycker att inlägg öppnarintressanta konstitutionella aspekter. Vi skulle ju inte ha ensocialdemokratisk regering i det här landet, om den inte hade kunnat räkna invpk i sitt regeringsunderlag. Om nu vpk har bestämt sig för att mer intamiljöpartiets linje att inte ta ställning mellan.socialdemokraterna och deicke-socialistiska partierna blir det spännande. Vi skall väl inte diskutera regeringsfrågan under den härmandatperioden mer, eftersom vi har ett val mycket nära. Annars hade det varitintressant att se var vpk egentligen hör hemma. Men vi tar uttalandehär som ett löfte för framtiden. I den händelse vi inte skulle få en klaricke-socialistisk majoritet i kammaren efter valet, är det bra att veta att vikan lita på och vpk:s stöd. 14 () replik: Det är mycket roande att lyssna till BoHammar. Min bedömning är att det faktum att vi har mött en delvis annan attitydän tidigare från vpk hör samman med det annalkande valet. Jag hoppas också attvi efter valet skall kunna återgå till det som varit vanligt iutbildningsutskottet, nämligen att man har träffat konstruktiva uppgörelsertill utbildningens fromma även då det har inneburit att vi har fått lov attträffa uppgörelser utan socialdemokraterna. Innan vi alltför mycket fastnar i detta att vi fyraoppositionspartier har bUvit politiskt impotenta skall vi ändåkomma ihåg att vi genom en gemensam motion har tillfört högskolan ungefär 30milj. med hjälp av andra principer för anslagsuppräkning till de s. k. UHÄ-och FRN-ramarna. Alldeles resultatlöst hartrots allt inte oppositionens arbetevarit i vår heller. 15 BO (vpk) replik: Det har helt rätt i. Jag höllpå att glömma bort det. Men det var inte helt oväsentligt. Jag tror dock att viskulle ha kunnat åstadkomma väldigt mycket mer om ni hade kunnat samla ihop ertill seriösa resonemang. Men det är svårt att fä till stånd sådana resonemangmed er. , är ingen ny linje. Vi bedömersakfrågorna var och en för sig, och vi är beredda att resonera för att få frambästa möjliga resultat. Samtidigtgör vi ett allmänt konstaterande. Vi föredrar självfallet en socialdemokratisk regering, förankrad i arbetarrörelsen,framför en splittrad borgerlig regering där det finns vissa progressiva elementmen också reaktionära krafter. Detta belyses också av svårigheten att göra uppmed er. Ni representerar mycket skilda politiska linjer. Socialdemokratin ärändå en samlad politisk kraft, som naturligtvis i huvudsak Ugger oss närmare änni gör. Det är därför de stora uppgörelserna i utbildningsutskottet i huvudsakhar träffats mellan vpk och det socialdemokratiska parfiet. Vi är beredda attgå längre också med er, men det har tyvärr visat sig mycket svårt. m. m. 16BARBRO (): Vi i den socialdemokrafiska gruppen iutbildningsutskottet vill också ta tillfället i akt och uttala vår lyckönskan till på hans 60-ärsdag. ' När vi nu behandlar sex olika betänkanden Trän utbildningsutskottetkommer vi att beröra skilda sektorer inom högskoleverksamheten. En fördel somvi ledamöter har i debatten när vi skall greppa så mänga frågor som här är deutmärkta betänkanden som våra föredragande presterar åt oss. Jag tror att viutan reservationer kan vara överens om det. Mot utskottets majoritetslinje i dessa betänkanden finristillhopa 42 reservationer. Det säger sig självt att jag inte kan bemöta mer änett fåtal av dem. Någon gemensam borgerlig linje hittar man absolut inte här,eftersom bara en enda reservation har såväl m, fp som c som undertecknare. Detvore ett politiskt vågspel om dessa partier, utifrån de förutsättningarna,skulle leda utbildningsfältet. Utbildningen vid våra universitet och högskolor bliralltmer betydelsefull för hela vårt samhälle. Vi socialdemokrater har genomolika reformer frän grundskole- till högskolenivå arbetat för att ge allt flertillgång till kunskaper i skilda sammanhang. Högskolans verksamhet måste ses iett långsiktigt och brett perspektiv. Den skall ge ny kunskap som bidrar tillatt forma morgondagens samhälle, och den skall förbereda unga människor föryrkesverksamhet i kanske fyra årfionden. Högskolan är därför en investering ivår gemensamma framtid. Den grundläggande utbildningen inom de olika sektorerna ärhögskolans huvuduppgift vid sidan om forskning och forskarutbildning.Utbildningen har också en nyckelfunktion för att vårt land skall behålla ochutveckla sitt välstånd. Utbildningen förbereder oss för olika kvalificeradearbetsuppgifter i samhället. Därför kommer den stora summan 1 ,som vi snart kommer att besluta om, att bli mycket betydelsefull för att ungaoch äldre i fortsättningen skall ha tillgång till bra utbildning. Att utökadetta redan höga belopp med ca 8 miljoner, 15 miljoner, 96 miljoner eller 30,5miljoner som reservanterna föreslär utgör en viss prestation - men bara ipromilleklassen. Man kan bara undra hur de påslagen skall finansieras. I årets budgetproposition får vi ta del av UHÄ:s egenbeskrivning av sin verksamhet och roll, hur man ser på sina egna uppgifter ochderas utförande. Som central myndighet för högskolan har UHÄ en mycketdominerande roll. Utbildningsministern" anser att UHÄ i sin instruktionbör ges i uppgift att bereda olika frågor, ansvara för uppföljning ochutvärdering samt tillsyn av högskolan. Den tillsynen innebär att UHÄ måsteta ett ökat ansvar Högskoleutbildning,m. beträffande ekonomisk förvaltningoch se till att bestämmelserna i högskoleförordningen och andra författningartillämpas och efterlevs inom högskolan. För att belysa detta vill moderaternaoch ha en parlamentarisk utredning. föreslår i en egenmotion och reservation att UHÄ:s administration skall minskas inom entreårsperiod. Utskottethar inhämtat information om att UHÄ redan har påbörjat ett omfattande arbetekring sin nya roll. Genom ett stort antal seminarier och grupparbeten med såvälexterna som interna deltagare har olika aspekter på den nya rollen diskuteratsoch analyserats. Utskottet anser att det övergripande syftet med att försehögskolan med en effektiv och väl fungerande central myndighet bäst uppnåsgenom att man nu ger denna myndighet arbetsro och förtroende att själv utvecklade medel som krävs för att den skall uppfylla de mål som ställs upp för dessverksamhet. Utskottetanser att det inte bör tillsättas någon parlamentarisk utredning för attfastlägga bl. a. UHÄ;s arbetsuppgifter. En sådan utredning skulle fördröjaförnyelsearbetet. I vad gäller den tidigare nämnda folkpartimotionen villutskottet erinra om att samtliga de arbetsuppgifter som anges som skäl förminskning av sammanhänger med frågor som ännu intetagit ställning till. Utskottetvill sammanfattningsvis konstatera att UHÄ behövs för att det måste finnas ettcentralt sakkunnigt beredningsorgan för högskolefrågor. Särskilda avvägningarmåste göras, eftersom resurserna är begränsade, högskoleenheternas intressenmåste tas till vara gentemot andra samhällssektorer och högskoleenheternaerbjudas speciella tjänster som de själva inte har råd med eller har möjlighetatt ha särskild kompetens för. gemensam motion frän de fyra opposifionspartierna tas en viktig fråga uppangående sättet att redovisa pris- och löneomräkningen. Utskottet delaruppfattningen att det är angeläget att berörda anslag på riksstaten redovisasför på ett sådant sätt att det blir möjligt att på ett meningsfullt sättkunna diskutera pris- och löneomräkningsfrägor. En högskoleenhets ekonomiskasituation bestäms till stor del främst genom de anslagsökningar under ett visstär som föranleds av pris- och löncomräkningar, eftersom dessa belopp som regelär avsevärt högre än de förändringar i anslagen som görs på andra grunder. Vadvi anför i vårt betänkande med anledning av motionen om pris- och löneomräkningvill vi i enighet ge regeringen till känna. Utbildningsutskottetuttryckte i sitt forskningsbetänkande under förra vikten av ett gottsamband mellan kvalitet i forskningen och kvalitet i grundutbildningen. Vimåste ha en helhetssyn på forskning och utbildning. Detpågår inom ett arbete med frågor om högskolansanslags- och styrsystem. Treåriga planeringsperioder bör införas också förgrundutbildningen. Det kan bidra till att vi får en gynnsam ekonomiskförstärkning och en önskvärd balans mellan forskning och grundutbildning. Vianser att den fortsatta utvecklingen av de mindre och medelstora högskolorna ären betydelsefull del av utvecklingen av den framtida högskoleorganisationen.Det har från en rad mindre högskolor aktualiserats och presenteratsstrukturplaner. Dessa strukturplaner kommer att bearbetas och ligga till grund för förslag i de olikabudgetframställningarna. Omstruktureringen av högskolorna innebär att de efterhand kommer att få ett bredare utbildningsutbud, som bättre kan tillgodose de regionalabehoven av utbildning, fortbildning och vidareutbildning. En hög kvalitet päutbildningen vid de regionala högskolorna är en förutsättning för att de skallkunna medverka till utvecklingen i den region där de verkar. Vi menar också attvarje högskola har ett speciellt ansvar för utbildningen i det län därhögskolan är belägen. Det gäller också att anordna decentraliserad utbildningoch distansundervisning. Jag vill också ta upp några motioner som har väckts medanledning av frågan om adjungerade professorer, dvs. sådana professorer som harbörjat verka i . Detta är alltså ett sätt att knytaforskningsverksamhet till de regioriala högskolorna. Tjänsterna som adjungeradprofessor har prövats i en större utsträckning.Enligt vår mening är det för tidigt att göra någon bedömning av hurframgångsrik deri modellen har varit och om den kan vidareutvecklas. Vi anserocksä att frågor av den principiella . karaktären skall övervägas i ett störresammanhang i samband med behandlingen av nästa forskningsproposition. Jag går vidare till betänkande 21. Där behandlas bl. a.utvärdering av utländska examina. UHÄ har meddelat att antalet värderingar avutländska examina har ökat. Trots att UHÄ har tillförts . extra föratt klara den verksamheten växer ärendebalansen. Detta måste i sin tur bero påatt det är fler som känner fill att verksamheten finns, fler kommer till vårtland med egna universitetsexamina och vill ha dem utvärderade. Vi anser attutvärde-ringeri av den utiändska högre utbildningen är viktig och att den måsteföljas upp. Men det ankommer på UHÄ att inom ramen för sina totala resurseravväga om man behöver ytterligare resurser för den verksamheten. Jag villfaktiskt säga att det skulle ha hedrat ledamöterna i värt utbildningsutskott omde utöver resonemanget om utbytesverksamhet via systemet också hadenoterat att vi har ett nordiskt utbytessystem för studerande, nämligen inomramen för NORDPLUS. Både utbytesverksamhet inom och med länderär viktig. Men vi är i utskottet inte för dagen beredda att tillskjutaytterligare medel för att kunna satsa mer vare sig på NORDPLUS eller ,utan vi fär avvakta med hänsyn till våra resurser. Statsfinanserna styr trotsallt en hel del av de satsningar som vi borde kunna vara överens om. Vi behandlar i betänkandet om tekniska yrken frågan ominförandet av en materialfysiklinje i . Denria civilingenjörsutbildningföreslås som en ny allmän utbildningslinje och tillförs 10 miljoner. vill inte vara med, som vi hört . Men vi har bl. a. av regionalpolitiska skäl ingenting att erinra motatt utbyggnaden av den materialtekniska utbildningen med en ny linje i Uppsalakommer till stånd i samverkan med /och /. Vi tyckeratt det är intressant att pröva den nya modellen för samverkan mellan högskolori vad gäller civilingenjörsutbildningen. Utskottet föreslår att regeringenskall få bemyndigande att inrätta den linjen detta år. Tyvärr har inte heller mycket till övers försatsningen på en civilingenjörslinje i . Det gäller en linje för tekniskfysik. Högskoleutbildning, m. m. Högskoleutbildning, m. m. ärendetuppe och gav då möjlighet till utveckUngsar-bete. Vimenar att även denna linje bygger på förutsättningarna för samarbete mellanuniversitetet i och högskolan i . De förutsättningar som redan finnsskall bibehållas och förstärkas. Lokaliseringen av en linje för teknisk fysik tilluniversitetet i skulle kunna betraktas som ett undantag. I sä storutsträckning som möjligt måste den ju anpassas till de utbildnings- ochforskningsmässiga förutsättningar som redan finns vid i . Somjag sade, måste den bygga på samverkan med högskolan i och även med KTH.Vi föreslår följaktligen att linjen för teknisk fysik anordnas i . med /89. Det är sä oändligt många olika saker att hållaihop i detta ärende, men jag skall gå vidare till frågan omingenjörsutbildningen på mellannivå. I enighet har utskottet tillstyrktförslaget att satsa på ett flertal utbildningsorter med ettårig eller tvåårigingenjörsutbildning och att den utbildningen utförs inom högskolans ram. Vi har också i enighet tackat ja till att utveckla dettekniska basåret. Det tekniska basåret, som har genomförts i med eleverfrån samhällsvetenskaplig och ekonomisk linje, har varit lyckosamt. Vi menaratt det kan vara värt att pröva också med elever från humanistisk linje. Betänkande 23, som gäller anslagen till AES-sektorn, harockså splittrat våra borgerliga ledamöter. Här vill säga nej tillfördjupningsdelen av ekonomiutbildningen. Jag skulle kunna tänka mig att viåterkommer till detta under debatten om Bergslagsbetänkandet.Ekonomiutbildningens fördjupningsdel skulle alltså inte få finnas i /,/ och . Vi menar däremot att det är ett bra förslag.Ekonomilinjen utgör ett betydelsefullt inslag i de mindre och medelstorahögskolornas utbildningsutbud. Linjens betydelse för det regionala näringslivetär väl omvittnad. Möjligheterna att även bedriva fördjupningsstudier vid dehögskolor som bara har basblocket är ett av de mest återkommandeönskemålen i dessa högskolors anslagsframställningar. Regeringen föreslåralltså i årets budgetproposition, att samtliga högskolor som harbasblocket skall kunna ges en fullständig ekonomutbildning.Utbyggnaden skall ses som ett planeringslöfte som är beroende av såvältillgången på ekonomiska medel som högskolans förutsättningar vad avserlärarpersonal. Regeringen avser att ge UHÄ i uppdrag att arbeta ut enutbyggnadsplan. Utskottet, inbegripande centerpartister och folkpartister,säger ja till förslaget, däremot inte , vilket är att beklaga. Betänkande 27 handlar om LIE-anslaget. brukade LIE-anslagetbli föremål för en alldeles egen debatt. LIE-anslaget är lika viktigt somalltid. Vi menar.att LIE-anslaget efter det att regionstyrelserna haravvecklats i stället är föremål för varje enskild riksdagsledamots intresse,eftersom var och en kanske har speciell anledning att följa upp att högskolaninom det egna länet verkligen får sina resurser. Det innebär ett störreregionalt ansvar att följa upp vad LIE-anslaget kan ge. Att som reservanternavilja förstärka LIE-anslaget på 486 milj. kr. med 5 miljoner, 50 miljoner eller37 miljoner är lovvärt, men våra ekonomiska ramar klarar inte det. ett litet nätt betänkande, som hamnat i fel ordning. Det är betänkandet om kultur- och informationsyrken. I detbetänkandet behandlar vi bl. a. motioner om en allmän linje förinformationsutbildning på fem orter och en allmänpraktisk medielinje iKarlstad. Den allmänna linjen i informationsutbildningen menar vi bör få anståtill dess vi vet hur förslaget angående journalistutbildningen kommer att seut. InformationsUnjen och journalistlinjen ligger nära varandra, och det ärangeläget att vi avvaktar vad som kommer att hända med journalistutbildningen. Samma sak gäller en allmänpraktisk medielinje i Karlstad.Vi menar att de smala utbildningarna tyvärr är så smala att man kanske måste haen form av koncentration till vissa orter. Vi är inte i det här läget bereddaatt medverka till att den allmänna medielinjen flyttas ut till . Detta var sex betänkanden tillhopa. Jag vill iett enda sammanhang yrka bifall till utskottets ställningstaganden och avslagpå samtliga 42 reservationer. 17 () replik: berörde först frågan om borgerligsplittring i högskolepolitiken. Det är riktigt att det i ett antal detaljer, endel relativt viktiga, firins olika borgerliga uppfattningar, bl. a. i debetänkanden vi nu behandlar. Jag tycker ändå att det är viktigt att konstatera att päjust högskoleområdet finns en betydande icke-socialistisk samsyn. Jag tror attfår vi en ny regering , sä kommer den mera kraftfullt än den nuvarandeatt föra en politik som är inriktad mot självständigare högskolor, mervalfrihet för studenterna, t. ex. ett uppbrytande av linjesystemet, mindrebyråkrati och kvalitetssatsningar pä ett antal angelägna områden. Däremot tycker jag att hade en större poängnär hon påpekade att de påslag vi gör i förhållande till den totala budgeten ärsynnerligen små. Hon talade om att de ligger i promilleklassen. Jag skullevilja knyta an till något sade, nämligen att det är väldigt svårt förett oppositionsparti att under en kort motionstid utforma ettfullständigt budgetalternativ. Jag tror man fär se de förändringsförslag vi kommer medframför allt som signaler. Skulle vi få på oss att föra en annanhögskolepolitik, tror jag att skillnaderna skulle bli betydligtstörre än de rent formellt är, om man tittar på de betänkanden kammaren nubehandlar. frågade hur vi i oppositionen finansierarvåra påslag? Det skall vi inte debattera här, för finansieringen ligger utanförutbildningsområdet, men jag kan för del försäkra att våra påslagär finansierade fill sista kronan. Sedan sade i ett sammanhang att det pågårett arbete med högskolans anslags- och styrsystem. Den formuleringen har vihört ett antal gånger, och jag tycker att det var ganska dystert. Jag hadehoppats att skulle ha sagt någonting om att arbetet med enreformering av högskolans anslags- och styrsystem nu är avslutat och attpropositionen är på tryckeriet och snart kommer att föreläggas , menvi fick inget besked på den punkten. Det vore mycket bra om vi kunde få dethär. har ju ställt en direkt fråga om när den proposifionen kanförväntas. Högskoleutbildning, m. m. Högskoleutbildning, m. m. berörde det statsfinansieUaläget. Det tycker jag är utmärkt. Men det argumentet kom ocksä in när detgällde . Jag hoppas att det var ett misstag, för jag är övertygad om attocksä socialdemokraterna det stär klart att kan kommamed i är beredda att tillskjuta tillräckliga medel. Vår huvudsakligakritik är inte att socialdemokraterna är snåla utan att de har varit förpassiva när det gäller att se till att verkligen skall komma med iErasmus. 18 () replik: Tag har en känsla ay att åt någon sorts önsketänkande när hon talar om en splittrad syn blandde borgerliga partierna på högskolepolitiken. Bästa belägget för det är att jaginstämmer ord för ord i vad och kan använda en del av minreplik till att ta upp andra punkter. Den borgerliga samsynen kommer till uttryck inte minst påtre av de områden som jag tog upp i mitt inledningsanförande. Det gällerbehovet av översyn av UHÄ. Det gäller internationaliseringen, värderingen avutländska examina, där det finns en gemensam borgerlig reservation. Det gällerbalansen mellan grundläggande utbildning och forskning. Att vi tekniskt sett ibland har en uppdelning på olikareservationer skall inte på något sätt dölja det faktum att det finns en samsyni botten. Jag kan försäkra att jag tror att , PärGranstedt och jag själv inte skulle behöva mer änen kvart för att komma överens om en gemensam skrivning, om så vore, på de härområdena. Jag efterlyser än en gäng: När kommer propositionen omanslags- och styrsystemet? Det är möjligt att infe kan ge ettklart svar på den punkten, och då skall jag respektera det.