prot · GB0986 · 1987-12-31 00:00:00 — Kvar stod förhoppning om en snabb och välgenomarbetad proposition om infrastrukturella insatser som beställtfrån regeringen. När propositionen äntligen kom, saknade den i sin helhet denanalys och det helhetsgrepp som förväntats. Det hade hedrat regeringen om denredan när propositionen lades hade redovisat att den innebar satsningar påBergslagen och inget annat. När man studerar förslagen som gäller Norrlandsinland finner man att de helt och hållet saknar strategi. Förslagen är tillstörsta delen gammal skåpmat, som sopats ihop för att efter månader av vånda hos regeringenäntligen bli de förslag som krävt. Jagkonstaterar att det hade funnits skäl för utskottsmajoriteten att påpekabristen på helhet och klara Unjer - något som borde varit självklart när detgäller inland, den del av som har drabbats hårdast de senaste20 åren. Att det strös ut några insatser här och där utan sammanhållandestrategi kan inte tas på allvar. Därför hade det hedrat utskottsmajoriteten omett enigt utskott hade kunnat påpeka de uppenbara svagheter som proposifionenär behäftad med. Utskottet har ju kunskaper om vilka Svårigheter som inlandetbrottas med. Folkpartietanser att infrastrukturella insatser måste bygga på prioriteringar av deåtgärder som på lång sikt kan komma att ha en positiv inverkan på utvecklingen.Genom regeringens oförmåga att göra dessa prioriteringar försvinnerhelhetssynen, och de långsiktiga strukturförändringarna blir oförutsägbara ochslumpmässiga. De som i slutändan drabbas är de människor som bor på dessa orteroch som invaggas i en falsk trygghet. De upptäcker framdelesatt regeringen inte hade något samlat intresse av att långsiktigt lösastrukturproblemen. Man kan egentligen .säga när det gäller inland attdet får räcka med några stänk från de vises bord i detta sammanhang. Vårens riksdagsbeslut har dock inneburit att större medel än tidigarehar avsatts fill infrastrukturella åtgärder. Regeringen har också tvingats attredovisa medlens användningsområde innan fattar beslut. Det är bra.Vårriksdagens beslut har därmed resulterat i en kraftfullare och mindreimproviserad regionalpolitik än vad regeringen hade tänkt sig. Somvi i folkparfiet framhåller i vår motion, står regionalpoHfiken inför nyaproblem. handlade regionalpolitiken i stor utsträckning om att mötaproblem i samband med lantbrukens rationalisering och tillverkningsindustrinsexpansion. handlar det mer om introdukfion av ny teknik inomkunskapsintensiva eller högteknologiska områden. Även tjänstesektorns expansionger ökade möjligheter. Men detta kan leda till en koncentrafion till debefolkningstätare regionerna i vårt land. Det är därför av vikt att utbyggnadenav infrastrukturen i regionalpolitiskt prioriterade områden utvecklas, eftersomden kommer att vara av stor betydelse. Folkpartietanser att regionalpolitiken mei än den gör skall handla om central omfördelninggenom kostnadspåverkan och i ökad grad inriktas mot nyskapande och kreativitetpå lokal och regional nivå. Det innebär också att de små företagen får en alltstörre betydelse. Industriministernhar i tidigare debatter visat ett visst intresse för inriktning. Idenna proposition saknas trots detta helheten och konkreta långsiktigalösningar. Jag vill ta upp ett antal delfrågor som huvudsakligen gällerBergslagen. Utskottet har en mycket restriktiv syn på nya orter, som skallinplaceras i stödområden. Men det hindrar inte att utskottets majoritet bordeha tagit hänsyn till den särskilda situation som Säters kommun hamnat i, delsgenom att det stora mentalsjukhuset skall avvecklas, dels genom att kommunenligger inklämd mellan kommuner som tillhör stödområdet. anser därföratt det finns skäl att fillmötesgå Säters önskemål om Särskildaregionalpolitiska insatser i delar a v Bergslagen och norra inland m.m. Särskilda regionalpolitiska insatser i delar avBergslagen och norra inland m. m. att fåinplaceras i stödområde temporärt. noterar med förvåning att det görsstora satsningar i Bergslagen som sysselsättningsstödet i stödområdeC avvecklas. Jag vill fråga , utskottets företrädare, med vilkenlogik man tagit detta beslut. Hur tror ni att företagare som ämnar etableraverksamhet inom stödområde C tolkar detta? Beslutet innebär att man tar med ena handen och ger medden andra. Och detta görs mot hårt drabbade bygder både i Bergslagen och iNorrlands inland. I reservation 11 pekar , och vpk påfolkhögskolornas betydelse för en decentraliserad verksamhet. Folkhögskolornabör kunna få en ny uppgift när det gäller att utveckla landsbygden och därmedspela en aktiv roll i regionalpolitiken. Folkhögskolorna har god spridning överlandet. De har stor erfarenhet som förmedlare av både kunskaper och kultur.Regeringen bör därför få i uppdrag att ändra reglerna för utbildningsbidrag såatt folkhögskolorna kan få en central roll när det gäller utbildning omkringlandsbygdsutvecklingen. I reservation 14 tar upp medelsanvisningentill de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna i kommun. anseratt det är olämpligt att subventionera personalutbildning enhgt denkonstruktion som det föreslagna utbildningsstödet innebär. Regionalpolitikenmåste syfta till lika behandling. Alla företag i regionen som har förutsättningaratt expandera bör också ha möjligheter till stöd. Detta är inte minst viktigtnär det gäller de små företagen. Vi anser att lokalkännedom och regional överblick ärviktiga när det gäller att bedöma förutsättningarna för företagsetableringar.Därför bör medlen fördelas med 50 miljoner till arbetsmarknadsutbildning iföretag, som skall skötas av länsarbetsnämnden, och 50 miljoner tilllänsstyrelsen för regionala utvecklingsinsatser. Detta gäller också förslagetom lokaliseringsstöd till . Stöd skall ges enligt gällanderegler. Regionala stödformer får inte leda till godtycke. De skall bidra regional utveckling som står i proportion till kostnaden. Jag har tagit upp några saker som tycker ärviktiga att tala om i anslutning till propositionen. Jag vill med det anförda,fru talman, yrka bifall till följande reservationer som skrivitunder, nämligen 1,8,10,11, 14, 17, 20 och 22. 3BÖRJE (); Kammaren behandlar en proposition ochett antal betänkanden om dels Bergslagen, dels norra inland. Menrubriken lovar mycket mer än propositionen innehåller. Det är ungefär somvanligt när den regionalpolitiske ministern är rubriksättare och talare. Detbullrar, men det blir litet ull.. Det är nämligen endast ett fåtalBergslagskommuner som är aktuella. Huvuddelen av de 23 Bergslagskommunernaberörs inte alls. Under den stolta rubriken inland berörsett fåtal Västerbottenskommuner - men mycket mycket marginellt. Vi icentern noterar att ett femtiotal av de mest utsatta kommunerna i Bergslagen och Norrlandsinland helt och hållet glöms bort av regeringen. En riksdagsmajoritet sadeifrån på skärpen . Man sade då att regeringen skulle kommatillbaka med förslag till infrastrukturella åtgärder. Med andra ord: bättrerambetingelser för utvecklingen. Jagmåste tyvärr konstatera att regeringen och också den socialdemokratiskariksdagsgruppen tydligen anser att det inte behövs några bättre rambetingelseri de 50 kommuner som mest av alla kommuner har utsatts för densocialdemokratiska flyttlasspolitiken och på senare tidalltsedan 1982. ThageG sätt att utöva sitt ämbete såsom regionalpolitiskt ansvarigminister är en bedrövelse. Tre fjärdedelar av vårt land far mycket illa tillföljd av regeringens och agerande. Vi i begärdärför att regeringen lägger fram ett nytt Bergslagsinlands-paket som har ettinnehåll som ger de 50 mest utsatta kommunerna bättre rambetingelser. Jagskall kort beröra några viktiga hörnstenar för ett nytt paket. Länsvägnätetmåste rustas upp. Vi i är beredda att redan under vårriksdagen avsättaordentliga belopp till förstärkning och beläggning av grusvägnätet. Det skullege många jobb. Det skulle ge framtidstro. Det skulle ge framkomliga vägar ochdärmed lägre kostnader. Det skulle dessutom innebära en klar, positiv markeringför berörda kommuner, län och företag - dvs. den brända markens politik skallinte längre föras fullt ut. Närdet gäller ett nytt paket begär vi också att elkraftens vinster går tillbakatill värdkommunerna - inte hela vinsten, men delar av den. Vattenkraftensvinster utgör mångmiljardbelopp. Det är i det s. k. stödområdet som demycket stora vinsterna uppkommer. Det är det området som har fått sätta tillstora naturvärden. Det är det området som har fått sätta till stora överdämda,produktiva marker. Men vinsterna, som alltså är i mångmiljardklassen, går ut urområdet. Därför begär vi att per kilowatt går tillbaka till dessakommuner redan från . per kilowatt låter inte så mycket,eftersom vinsten motsvarar många ören. Men det skulle ge ca 500 miljoner varjeår till de fyra länen i norr, om vi tar dem som exempel. Ragundakommun skulle få ca 25 milj. kr. kommun skulle få drygt 20 milj. kr. Egentligenär det alldeles fel, och något av en förolämpning, att dessavattenkraftskommuner kallas stödområden. Det är ju de som med sin vattenkraftstöder den positiva utvecklingen i övriga . Det är de som stöder övrigaSverige, inte tvärtom. En så liten återbäring som per kilowatt ärfaktiskt det minsta dessa kommuner kan begära, och det bör de få fr. o. m. den1 juU. Pengarna skall användas till näringslivsutveckling och till att allmäntskapa bättre rambetingelser. Efterde kontakter som förevarit med människor runt om i vårt land är jag övertygadom att det här är någonting som svenska folket anser vara mycket mycket rimligtoch riktigt. Vidarehar centerledamöterna från Bergslagen i en motion lagt fram en serie positivaförslag som bör ingå i ett nytt paket. Inlandskommunerna i harockså arbetat fram ett inlandspaket. har haft tillgång tilldet paketet. Men han har nästan helt och hållet nonchalerat Särskildaregionalpolitiska insatser i delar av Bergslagen och norra inland m.m. Särskilda regionalpolitiska insatser i delar avBergslagen och norra inland m. m. paketetsinnehåll, trots att alla kommuner, alla partier, alla fackliga organisationer,alla näringslivsorganisationer och har ställt sig bakom detta.Alla är mycket mycket besvikna på regeringen, och då i synnerhet på ThageG . Vi i anser att ett nytt paket skall innehållainlandskommunernas väl genomarbetade förslag. I alla län inom Bergslagen och iNorrlands inland har länsstyrelser och kommuner många viktiga projekt när detgäller att skapa bättre rambetingelser. hänger det alltså bara påregeringens vilja. De här utsatta kommunerna drömmer inte om att fåmångmiljardstöd, som och har fått i Göteborgs- resp. Malmöregionen.De begär inga . per längdmeter väg, som begärde ochregeringen nickade bifall till. Vi vill inte ställa samma orimliga krav som och Saabställde och också fick igenom gentemot en otroligt svag motpart. Vi begärsmåsummor i jämförelse med vad två av rikaste företag har fått isamband med att de bygger ut i rikets andra och tredje största storstadsregioner. De här kommunerna begär, liksom vi i , ettnytt paket som skall vara till hjälp i deras eget arbete för att skapa brasamhällen och bygder. Men kan de hoppas på regeringens förståelse? Jag trorinte det. Väljarunderlaget är något för litet för en ansvarig minister som ärordförande för socialdemokratin i . Industriministern bevistar, återigen endiskussion om landsbygdsutveckling. Konkret har bl. a. under hans samordningmed den av honom omskrutna statssekreterargruppen - det var ju huvudnumretnärapå under - ett femtiotal regeringsförslag lagts fram somutarmar landsbygd och mindre orter. Jag vill här bara nämna folkbokföringen. Där föreslås ochriksdagen har beslutat att ca 2 000 kvinnor i små församlingar förlorar sinaarbeten. Det är ett exempel bland de 50 förslagen. I sak har det inte kommitannat än ord, ord, ord och återigen ord från , som dessutom harlåfit sig bli korad till ordförande-för att utveckla landsbygden. Enligt mening måste det i ett nytt paket ocksåingå några till landsbygdsutveckling i berörda områden. utfrågas två representanter för kommun avfinansutskottet i en offentlig utfrågning. I en näringslivsfidning harpåvisats att såväl skatt som avgifter för barnomsorg, vatten m. m. ärmycket mycket höga i denna av socialdemokrater styrda kommun - skatter ochavgifter är höga i stora delar av det område som denna proposifion behandlar.Vi i har länge krävt en bättre skatteutjämning. Denna skallgrunda sig på givet serviceutbud och på den kommunala effektiviteten. har fattat beslut i samma riktning. Men denkoncentrationsinriktade regeringen struntar i kongressens beslut. Detta är docken mycket vikfig fråga när det gäller att få en balanserad regional utveckling.Detta är också en mycket viktig rättvisefråga. En rättvis kommunalskatt måsteockså utgöra grunden för en kommande skattereform. Jag vädjar till regeringen att för dessa områden fullföljaer egen partikongress beslut. Ni får stöd i . Normala skatter ochavgifter är en viktig grund attstå på när dessa områden skall utvecklas. Jag vill konkretisera ytterligare en fråga för ett nyttpaket. Om det finns industrilokaler utvecklas företagsamheten. Därför villcenterparfiet att det i ett nytt paket skall läggas ett 50-procentigtregionalpolitiskt stöd till såväl privata som kommunala industrihus i . Också i stödområde C, som i stort sett omfattar resten av det områdesom behandlas här , bör det i de landsbygdsbetonade delarna få byggaskommunala och privata industrihus med ett 40-procentigt stöd. Detta leder i sin tur till att dessa områden måste fåhöjda länsanslag, vilket föreslår och ställer sig bakom.Industrihusbesluten måste nämligen fattas lokalt. Tillgången på nyckelpersoner är ett annat problem sommåste lösas. Det gäller kvalificerade ekonomer, tekniker, läkare, sjukgymnasterosv. Därför bör i ett nytt paket ingå att studieskulderna avskrivs istödområdena A och B. Dessa nyckelgrupper är nämligen mycket viktiga. Regeringen har, som sade, berövatstödområde C sysselsättningsstödet. och anser att detta ärett helt felaktigt beslut, i det besvärliga läge som just nu råder inom storadelar av stödområde C. Vi föreslår därför ett återinförande av detta stöd. , och vpk föreslår också attfolkhögskolorna skall anordna utbildningskurser för"landsbygdsutvecklare". Vi trodde in i det sista att det förstapositiva landsbygdsutvecklingsförslaget skulle läggas fram av regering ochriksdag- vi trodde det på god grund, eftersom var med om entrepartimotion. Tyvärr kunde vi på upploppet konstatera att de valde att sällasig till socialdemokraterna mot detta positiva förslag för landsbygden. Jag vill i all ödmjukhet vädja till att tasitt förnuft fill fånga i denna fråga och ändra sig inför den kommandevoteringen. vill jag ta upp en fråga som ocksåberörde. har ett sådant läge att det inte skall ha sämrelokaliseringspolitiska betingelser än t. ex. kommun - jag tror att enriksdagsmajoritet röstar för det . Regeringen bedriver koncentrationspolitik. Regeringen har ingen samordning mellan departementen fören bättre regional utveckling. Regeringen har en regionalpolitiskt ansvarig minister sominte tar sitt ansvar eller sin uppgift på allvar. Detta gör att jag vill vädja till statsminister : Ta tag i samordningen! Ta tag i regionalpolitiken! Sätt litet pli påThage G och andra departementschefer som motverkar en positivutveckling av hela vårt land! De som jobbar för koncentration måste tas ikragen av landets statsminister. En för gles glesbygd och en för tät tätort äringendera ett bra samhälle. Jag yrkarbifall till reservationerna 2, 4, 5, 8, 10, 11 och 12. Särskilda regionalpolitiska insatser i delar avBergslagen och norra inland m. m. 2 protokoll 1987/88:86 Särskilda regionalpolitiska insatser i delar avBergslagen och norra inland m.: tn. 4LARS-OVE (vpk): Den proposifion vi nu behandlar har, enligtregeringen, tillkommit på grund av att personalbehovet inom stål- ochgruvenhe-ter kraftigt skall minskas och på grund av den negativa utveckligen inorra inland. Jag kommer främst att beröra Bergslagsproblematiken, ochjag kan på en gång konstatera att det i Bergslagen behövs åtskilligt störreinsatser än vad som finns i propositionen för att utvecklingen skall kunnavändas i positiv riktning. Dessutom handlar propositionen bara om en liten délav Bergslagen - där regeringen dessutom är direkt ansvarig för det läge som haruppstått, genom sitt agerande i . Det var regeringen och ingen annan som bytte ut styrelsenför och förhandlade fram ett nytt ägaravtal, som stipulerade att verksamhetenskulle drivas efter uteslutande strikt företagsekonomiska principer och att ien förlängning skulle en börsintroduktion ske - en introduktion som nu förbereder genom en rundresa med allehanda kapitalintressenterpå berörda SSAB-orter. Det var detta regeringens handlande som gav BjörnWahlström och övriga i SSAB-styrelsen fria händer att slakta enheter inom SSABoch i en första omgång ställa 2 200 arbetare på gatan. I Bergslagen berörs ca 1300 arbetstillfällen i Domnarvet och 750 vid gruvverksamheten i . Det nu framlagda Bergslagspaketet har varit efterlängtat -det har efterfrågats . Det framställs av regeringen som ettmiljardpaket, där det lovas mellan 1 600 och 2 000 jobb i dessa regioner. Detär löften som innehåller många osäkra moment. Bergslagsdelen i denna proposition kan sammanfattas medatt den innehåller hårda, mjuka och tomma paket. Till de hårda paketen hörsatsningen på teknik och utbildning samt lokalisering av statlig verksamhet. Demjuka paketen, som är osäkra, är bl. a. ASEA:s löfte om sysselsättningseffekteroch även stödområdesinplaceringar. Till de definitivt tomma paketen höravsaknaden av konkreta arbetstillfällen för de SSAB-anställda som blirövertaliga. När en regering tvingas till åtgärder i en sådan härregion handlar det om att skapa industrijobb, lokalisering av statligverksamhet och förstärkning av infrastrukturen. Men tyvärr har regeringen intenågra styr- och maktmedel som kan förverkliga en handlingslinje och enmålsättning, som man ibland säger sig ha. Därför är alltför mycket avregeringens politik baserad på de villkor som storfinansen för tillfället haroch hur företag kan lockas med frikostiga "morötter". Det saknasalltså en planerad utveckling och därmed vederbörliga styråtgärder för attklara Bergslagens framtid. Bergslagen är en region som har varit hjärtat i svenskindustriutveckling. Där har skapats rika tillgångar . Nuär det främst storfinansen som har lämnat Bergslagen - som utvecklingscentrumhar Bergslagen övergivits. Den tekniska revolutionen i stort, som har skett ihela den industrialiserade världen, går Bergslagen nästan spårlöst förbi. Storfinansens brist på ansvar för Bergslagen har inteheller ersatts av statliga styrningar och initiativ. Avfolkning ochsysselsättningsproblem kännetecknar regionen, med några få undantag. Därförkommer utvecklingen framöver, om inget drastiskt sker, att kännetecknas avkräftgång. som behövsär en verklig satsning på hela Bergslagen. En sådan saknas. Vi har från vpkföreslagit att regeringen skall komma med ett helt genomarbetat paket förBergslagens alla delar, vad gäller satsningar på både industri och infrastruktur. I propositionen spelar Västerbergslagen en central rollnär det gäller regeringens satsning. Det är ett område som varit utsatt förindustriell utarmning. Ett konkret exempel är att en nedläggning av engruvverksamhet som har långa anor nu förbereds. Storfinansföretaget ASEA,numera ABB, har rationaliserat sin verksamhet i ganska kraftigt. Enannan del av Västerbergslagen, , har varit utsatt för sammautveckling, inte minst inom Centro-Morgårdshammar. Därmed hamnar de båda kommunernai Västerbergslagen i ett ogynnsamt läge. I propositionen är löftet om 500 arbetstillfällen fillLudvikaområdet genom ;s försorg centralt. Utan detta löfte hadepropositionen varit ganska torftig. Man kan dock framöver fundera på undervilka förutsättningar detta skall genomföras. De statliga utflyttningarna tillVästerbergslagen är ljuset i mörkret, medan satsningen i förnärvarande är ganska bedrövlig. Den är ett gissel för dem som vill bevaragruvnäringen och med allehanda alternativ försöker kämpa för att gruvnäringen ien eller annan form skall kunna överleva. är helt utelämnat iregeringens förslag. Vpk:s förslag för Västerbergslagen innebär attGrängesbergsgruvan skall bli ett utvecklingsbolag i stället för ett avvecklingsbolag,som det har fastställts. Vi vill också att regeringen återkommer med konkretasatsningar i kommun. När det gäller ASEA och företagets löfte om 500arbetstillfällen -netto dessutom, har det sagts- vet vi , i mittenav mars, ingenting om vad det är värt. Ingen kan heller upplysa om det, om inteindustriministern gör det . Det finns många frågeställningarom vad dettalöfte innehåller. Det rör sig om ett löfte, och det finns alltså ingagarantier. Eftersom det inte finns några garantier och man på detta frikostigasätt ger lokaliseringsstöd och arbetsmarknadsstöd åt ett företag, kan manfundera över om inte detta kan bli en ordentlig bumerang för regionen. Det ärju på detta löfte allt byggs upp. Man kan inte bygga en utveckling på något somkan vara en illusion. Enligt vad vi fått fram under utskottsarbetet harregeringen inte särskilt mycket på fötterna. Man har fått ett löfte från ettstorföretag. Eftersom vi har besökt andra delar äv landet där man har fått löften,vet vi ungefär på vilka villkor löftena är givna. Detta kan alltså bli ettstort bakslag. Dessutom har det, efter vad jag har förstått, tillkommitfrågeställningar sedan detta förslag lades fram. Hur skall ABB fördela sinproduktion mellan länderna framöver? Vi vet att man tävlar om lokaliseringsortmed bästa möjliga statliga stöd. Detta kan bli ett bakslag, och inte enframgång. Det är en stor orosfaktor så länge det inte kan ges några som helstgarantier eller presenteras planer för detta förslag. Vi menar att de medel som regeringen här föreslår inte börgå till ASEA, utan de bör gå till Västerbergslagsregionen i dess helhet. Manbör låta länsmyndigheterna klara av detta. Vi tror att det är att användapengarna bättre att gå den vägen i stället för att ge dem tillstorfinansföretaget , . Samma sak gäller också dearbetsmarknadspolitiska åtgärderna i Särskilda regionalpolitiska insatser i delar avBergslagen och norra inlandm. Särskilda regionalpolitiska insatser i delar avBergslagen och norra inland m. m. Det som kan vara godtagbart är möjligen om ASEA omskolar gruvarbetare. När det gäller får man för under entioårsperiod uppleva ett stort sysselsättningsbortfall när nu över 1 000arbetstillfällen försvinner från stålindustrin på orten. Man drabbas genom attdet blir färre arbetstillfällen. Utöver de rena strukturåtgärderna i form avnedläggningar fillkommer kraftiga rationaliseringar inom . De människor påorten som drabbas kan konstatera att de på grund av utvecklingen harförlorat . i minskad reell årsinkomst. Dessutom skall de nu förlorasina arbeten. Detta är en uppgift jag har hämtat från den lokala fackföreningen.Man kommer ju inte i ett bättre läge för att klara av detta. Om man ser på denlokala arbetsmarknaden kan man konstatera att investeringarna i det gamla storaföretaget på orten - Stora, som det numera heter- också betyder färrearbetstillfällen i regionen. Allt detta innebär att förtidspension ochutbildning i stort sett är vad som erbjuds människorna i järnbruksindustrin. I dettaavseende är det paket som har kommit helt tomt. Däremot finns det hårda paket: Vi har , med 200arbetstillfällen, och satsningen på teknik och högskola - Teknikdalen, som detkallas. Problemet är bara att det rör sig om en mycket smal del av högskoleverksamhetenoch forskningen, som inte i sig själv kommer att generera något nytt. Det ärändå en positiv företeelse. skall dessutom placeras i stödområde. Vaddet kan ge i arbetstillfällen netto för regionen vet vi inte, eftersom vi vet attde omkringliggande kommunerna kanske får släppa ifrån sig företag tillBorlänge. Vilken vits kan det vara att företag från t. ex. flyttar tillBorlänge och där skapar arbetstillfällen med statliga pengar? Vad det skall geför regionalpolitisk vinst kan man verkligen ifrågasätta. Det är storfinansen som måste klara av problemen.