prot · GB0916 · 1987-12-31 00:00:00 — föreslogatt en särskild redovisning borde lämnas under /87.Detta gav som sin mening regeringen till känna. Isitt betänkande (FöU 1986/87:11) med anledning av den ovannämnda propositionenanförde ett enhälligt försvarsutskott (s. 41) att det var med yttersta tvekanutskottet ansåg sig kunna föreslå att avvakta ytterligare övervägandei . Det anfördes vidare i betänkandet att utskottet avsåg atthålla sig noga informerat om den fortsatta utvecklingen. Riksdagenhar sålunda vid skilda tillfällen betonat vikten av att frågan om de luftburnasjuktransporterna löses och framhållit betydelsen av att regeringen aktivt tarsig an frågan. Jag delar naturligtvis denna uppfattning. Det finns därförgrundad anledning att aktualisera frågan om när regeringen för kommeratt presentera ett förslag i frågan. Medhänvisning till det ovan anförda vill jag ställa följande frågor tillsocialministern: Vilka slutsatser har regeringen dragit av försvarskommitténsförslag om anskaffning av ambulanshelikoptrar? Har regeringen haft överläggningar i frågan medsjukvårdshuvudmännen och med andra berörda? När avser regeringen förelägga förslag ifrågan? 1987/88:76 av Per-OlaEriksson (c) till industriministern om åtgärder för att främja småföretagandet: Det svenska näringslivet präglas av enutveckling mot stark ägarkoncentration, ökande internationalisering ochfortsatt strukturomvandling. Det påverkar den regionala utvecklingen ochdärmed balansen mellan olika regioner i landet. Det visar de senaste årensdramatiska folkförflyttning till ett fåtal starkt expansiva storstadsområden. Destora industriföretagens internationella beroende ökar. växer klyftanmellan stora och små företag. Mindre och medelstora företag behandlas inte påsamma positiva sätt som de stora och börsnoterade företagen med bl. a. starkinriktning på exportmarknaden. Tillkomstenav löntagarfonderna är till stor nackdel för småföretagen. De hämmar också enpositiv regional utveckling. Fonderna har blivit ett allvarligtkoncentrationsfrämjande instrument och har ensidigt gynnat aktiemarknaden,storföretagen och expansiva regioner på småföretagens bekostnad. Löntagarfondssystemet innebär en omfattande kapitalöverföringfrån småföretag till stora och börsnoterade företag. Detta kapital behövs istället i de mindre företagen för att ge dem ekonomisk stabilitet, resurser förproduktutveckling och nya affärsidéer. Den ökande internationaliseringen av svenskt näringslivkommer stegvis att förändra villkoren för industrin. Det framgår tydligast avfusionen mellan ASEA och . Fusionen mellan dessa två företaginnebär att en viktig del av svensk industri blir mer beroende av utländskaintressen, vilket förmodligen långsiktigt kommer att påverka företagetsstruktur och verksamhet i . Regeringen har ställt sig positiv till och godkäntfusionen mellan ASEA och . Det finns ändå en anledning att hysastor tveksamhet inför fusionens långsiktiga konsekvenser för ASEA:s framtidaverksamhet i och dess påverkan på den regionala utvecklingen. Fusionen mellan de båda företagen bekräftar hur storasvenska industriintressen internationaliserats. Beroendet av utländskaintressen, nya maktgrupper, den internationella ekonomiska utvecklingen ochbeslut som fattas utanför vårt lands gränser ökar. I motsvarande grad begränsasdet svenska inflytandet. Flera andra företag och branscher än ASEA är starktberoende av utlandsmarknaden, t.ex. , , , etc.Detta påverkar i sin tur alla de underleverantörer som är knutna till dessa ochliknande företag. Även om en ökad internationalisering inom näringslivet kange svensk industri tillgång till nya marknader är det nödvändigt att vara observantinför utvecklingen. Sårbarheten i näringslivet kan öka. För att balansera beroendet av några stora och starktutlandsorienterade företag är det viktigt att få en positivsmåföretagsutveckling. Ett "nätverk" av småföretag behövs. Dettagäller inte minst i regioner där de stora svenska exportföretagen ärlokaliserade. började nyföretagandet attutvecklas i posifiv riktning bl. a. genom fillkomsten av de regionalautvecklingsfonderna, bättre ekonomiska vHlkor och ny företagsbeskattning. Demindre företagen prioriterades. har ett stort antal mindre företag, oftafamiljeföretag, köpts upp av storföretagen eller olika former avinvestmentbolag. Det korsvisa ägandet har ökat, vilket medfört attägarförhållandena i många företag är mycket svåra att överblicka. Företagen somuppköpts har också blivit fjärrstyrda. Besluten över företagens utveckling,investeringar och produktutveckling fattas på den ort där företagethar sin verksamhet. De anställda i företagen får därigenom inte sammainflytande. Ca 1 miljon anställda finns i företag med mindre än 200anställda. Ca 350 000 arbetar i företag med mindre än 10 anställda.Egenföretagarna utgör också en stor och viktig grupp i näringslivet. Dessaföretag har tillsammans en avgörande roll för möjligheterna att skapa tillgångpå arbetstillfällen i landets olika delar. Detär särskilt viktigt att genom gynnsamma villkor för de mindre företagen ochnyföretagandet balansera beroendet av de stora företagen och deninternationalisering som pågår inom industrin. Genom ett stort antal mindreföretag kan sårbarheten i näringslivet minska, men det förutsätter attsmåföretagen får bättre villkor. De mindre företagen måste främjas iförhållande till de stora företagen. Motiven för detta är många. Mångasmå och medelstora företag bidrar till att maktkoncentrafionen motverkas ochinflytandet i näringslivet blir bättre för de anställda. Demindre företagen svarar ofta för innovafioner, teknisk utveckling och nyaaffärsidéer. bidrar de mindre företagen fill att skapa nysysselsättning. De stora företagen däremot tvingas genom strukturförändringarofta att minska antalet anställda vilket skapar problem i berörda regioner. Socialdemokraternasnäringspohtik har i antför hög grad varit inriktad på att främja de storaföretagen. Det visar bl. a. regeringens förmåner till och i sambandmed strukturförändringar på varvsorterna. 1en positiv småföretagsutveckling måste ingå åtgärder såsom reducering avarbetsgivaravgifterna, slopad förmögenhetsbeskattning och avskaffande avvinstdelningsskatten. Föratt skapa fler jobb genom mindre företag är det viktigt att sänka skatten påarbete. För småföretagare och egenföretagare är arbetsgivaravgifterna en tungbörda som förhindrar möjligheterna till utveckling och nya arbetstillfällen. Ivissa avseenden är också avgiftsuttaget orättvist. Denlägre sjukfrånvaron i de mindre företagen motiverar en väsentUgt lägresjukförsäkringsavgift. Vidare bör erinras om att schablonavdraget på 3 000 kr.inte kan utnyttjas av den som är egenföretagare. För att skapa rättvisa bör t.ex. ett avgiftsfritt grundbelopp införas för löneavgiften. ATP-avgifttas ut på hela lönesumman. Däremot ges ingen pensionspoäng för inkomster underett basbelopp. För många småföretagare innebär detta att de tvingas betalaATP-avgift utan att få någon motsvarande pensionsförmån. Denna orättvisa måsterättas till. Demindre företagen beskattas generellt hårdare än de större. De har inte hkastora möjligheter till överföringar mellan olika bolag och till bokslutsdispositioner.1985 betalade småföretagen av förädlingsvärdet i skatt medan de andrabetalade . Den skillnaden ökar, vilket motverkar en positivsmåföretagsutveckling. Detbehövs en kraftfull satsning på de mindre och medelstora företagen för att bl.a. kunna balansera det ökade beroendet av svenska internationella företag ochden internationalisering av industrin som pågår. De mindre företagen måstefrämjas i förhållande till de stora för att ett fungerande näringsliv över helalandet skall kunna upprätthållas. Ett differentierat näringsliv med många småoch medelstora företag är en garanti för att företagen inte flyttar utomlands.Åtgärder för att stimulera nyföretagandet måste ingå som en viktig del inäringspolitiken. Mot denna bakgrund villjag ställa följande frågor till industriministern: Vilka åtgärder vill industriministern vidta föratt främja nyföretagandet och en positiv utveckling av de mindre företagen ivårt land? Vilka konkretaåtgärder vill industriministern vidta för att utjämna skillnaderna i skatte-och avgiftsuttaget mellan små och stora företag? Vilka åtgärderavser industriministern att vidta för att balansera den ökandeinternationaliseringen inom svenskt näringsliv och svensk industri? 1987/88:77 av (c) till statsrådet om biståndskrediter: ger bistånd viastatliga kanaler till ett femtiotal länder. SIDA svarar för hälften av totalttio biståndsmiljarder. Biståndsorganet för teknisk utveckling, BITS, hanterardrygt en miljard, som fördelas på ca 25 länder. Stora kredittagare är t. ex.Algeriet, , , och . I de numera fem biståndspolitiska målen sägs att biståndetskall främja tillväxt, oberoende, utjämning, demokrati och miljö. SIDA:s chefCarl uttalade att tyngdpunkten i de enskilda organisationernasverksamhet är att nå de fattigaste med sitt bistånd, medan SIDA:s huvudsakligauppgift är att främja tillväxt. Ett sådant agerande står i strid såväl med debiståndspolitiska målen som med svenska folkets uppfattning om biståndetsinriktning. När det gäller BITS är det i första hand tillväxtmålet somtillgodoses. Bara länder med en medelinkomst per capita kanfå svenska u-krediter. För SIDA gäller att samarbetsländerna har enmedelinkomst . BITS-krediterna utgörs av lån med förmånligavillkor och låg ränta. är ren gåva, men gåvodelen skall öka.Eftersom BITS-andelen av biståndet ökar, är tendensen att vi allt mindre bistårfattiga länder. När gåvodelen ökar är det viktigt att insynen i dennabiståndsform ökar och att även denna form av bistånd är förenlig med debiståndspolitiska målen. Av SIDA krävs att alla beslut som rör mer än 5 milj.kr. överlämnas till regeringen. För BITS finns ingen sådan gräns. Nyligenbeslöt BITS bevilja 60 milj. kr. i biståndskrediter, varav ärren gåva. Trots kritiken mot ockupation av och dess brottmot de mänskliga rättigheterna har krediten beviljats. har tidigareuttalat att inte skall ge bistånd till . Jag villmot denna bakgrund ställa följande frågor till biståndsministern: Avser regeringen att främjatillväxt före andra biståndspolitiska mål i det av SIDA administrerade biståndet? Avserregeringen att förstärka det parlamentariska inflytandet i BITS? Villbiståndsministern redovisa sin syn på bistånd till ? 1987/88:78av () till statsrådet om ökat antalarbetsfillfällen inom turistnäringen: I budgetpropositionen förinnevarande budgetår markerar regeringen att de statliga insatserna börinriktas på att stödja ansträngningarna att öka svenskars och utlänningarsefterfrågan på turism och rekreation i . Tillgänglig inkvarteringsstatistik för första halvåret1987 samt för augusti månadvisar att turistnäringen inte heller kan uppvisa resultat som når upp till1985 års nivå. Turistnettot vad gäller valuta visar ett underskott påinte , vilket är en ökning av underskottet meddrygt . Minskad turism i påverkar på ett kännbart sättföretagens möjligheter att behålla och nyanställa personal på hotell, stugbyar,campingplatser och inom andra servicenäringar. Mot bakgrund av ovan angivna målsättningar frånregeringens sida och faktisk utveckling inom turismen vill jag ställa följandefråga till ansvarigt statsråd: Vilka åtgärder avser regeringenvidta för att öka antalet arbetstillfällen inom turistnäringen? 1987/88:79 av () till finansministern omutredningsdirektiv om sänkt skattetryck: ledning i"skattetrycksligan" utökas alltmer. bedöms skatteuttaget iSverige bli av bruttonationalprodukten. har ett kraftigt överskott i den offentligasektorn uppstått sedan innevarande år. För såväl 1987 som 1988 bedömsöverskottet bli ca . Ett alternafivt sätt att uttrycka det svenskaskattetrycket är att ange hur mycket skatt och obligatoriska avgifter enindustriarbetare får betala på sin arbetsersättning. Räknat på detta sätt ärskattetrycket - den del av inkomsten som politiska organ disponerar över - . behöver en genomgripande skattereform som syftartill ökad frihet och högre tillväxt. En skattereform med detta syfte måsteinnebära en successiv neddragning av skattetrycket. * Det är bara om skattetrycket sänkssom människor får behålla en större del av sina egna inkomster efter skatt.Därmed ökar deras möjligheter att välja mellan olika alternativ. * Det är bara om skattetrycket sänkssom de snedvridningar i ekonomin som uppkommer genom skattesystemets utformningkan minskas i fillräcklig omfattning. En skatteomläggning ger bara begränsadeeffekter. * Det är bara om skattetrycket sänksoch den politiskt styrda delen av ekonomin därmed minskar som snedvridningarfill följd av offentliga monopol och subventionsstyrd verksamhet kan minska. * Det är bara om skattetrycket sänkssom en skattereform kan genomföras utan att några medborgare genom skärpt skattfår betala skattesänkningar för andra. Historien lär oss att socialdemokratin till följd av sinideologiska belastning förespråkar de kollektiva lösningar på samhällsproblemsom leder fill ett ständigt stegrat skattetryck och därmed en minskning avmedborgarnas fria val. Under den socialdemokratiska regeringsperioden 1970-1976höjdes skattetrycket från ca 40 till av BNP. Under åren 1976 till 1982lyckades den borgerliga riksdagsmajoriteten hålla eft oförändrat skattetryck.Sedan 1982 har skattetrycket åter ökat . I allmänpolitiska debatt angav statsministernemellertid som regeringens målsättning att minska skattetrycket till strax över50 % av bruttonafionalprodukten. Finansministern har för sin del sagt attskattetrycket bör vara oförändrat, och den socialdemokratiska kongressen lämnadedörren öppen för fortsatta skattehöjningar. Den socialdemokratiska regeringen är uppenbarligenbekymrad över att allt fler medborgare instämmer i kravet på ett sänktskattetryck. Genom flerdubbla budskap försöker man därför lägga dimridåerframför sin egen politik. Jag villmot denna bakgrund fråga finansministern: Avser regeringen lägga fram förslag om en sänkning avskattetrycket? Avser finansministern genom tilläggsdirektiv till densittande utredningen om reformerad inkomstbeskattning möjliggöra att dennautredning lägger förslag som innebär sänkt skattetryck? 1987/88:80av (vpk) till arbetsmarknadsministern omarbetsmarknadsverkets verksamhetsinriktning: kommunisterna harmånga gånger tidigare kritiserat arbetsmarknadsverkets nya s. k.serviceinriktning och företagsanpassning. Vpk har framhållit att AMV har omvandlats till ettserviceorgan för näringslivet genom den nya inriktningen. De högtidligt proklamerade fördelningspolitiska ochsociala målen, som innebär stöd till dem som har den svagaste ställningen påarbetsmarknaden, skjuts i bakgrunden till förmån för de tillväxtpolitiskamålen. Det betyder att verksamhetens primära målsättning i verkligheten bliråtgärder som stimulerar, underlättar och påskyndar industrins strukturellaomvandling i stället för åtgärder som tillvaratar de arbetslösas ochriskgruppernas intressen. Dessa farhågor bekräftas nu av den mycket omfattande ochäven kritiska rapport som två forskare från arbetshvscentrum har framlagt omAMS verksamhet. Forskarna har arbetat med sinundersökning om AMS och fått information från närmare tusen personerpå olika nivåer inom AMS. Forskarna säger bl. a.: "Företagen har fått.allt bättre service under den nuvarande inriktningen, men det går ut överpersonalen och framför allt de svaga grupperna av arbetssökande: handikappade,invandrare, äldre och outbildade kvinnor. Motbakgrund av ovanstående vill jag fråga: Är arbetsmarknadsministern bereddatt Vidta några åtgärder i syfte att påverka AMS verksamhet till förmån för dearbetssökande med anledning av den aktuella rapporten? 1987/88:81 av () till statsrådet om ökad profilering inom : Skolminister - ochsedermera också den socialdemokratiska partikongressen - har uttalat sigpositivt för att grundskolor skall tillåtas profilera sig och att föräldrar ochelever skall ges frihet att välja skola inom Profileringen skall kunna ske genom ökat Prot. Enligt skolministerns uttalande i entidningsintervju skall skolorna få , ,, , \ .,. , .,..,. r- j j r. mojhgheter att - förutomden musikinriktning som finns vid några fa skolor-satsa på"övriga estetiska ämnen såsom bild, slöjd, drama och dans". Motbakgrund av ovanstående vill jag ställa följande frågor till skolministern: Är skolministern beredd att ge skolorna - såvälallmänna som fristående -rätt och frihet att profilera sig också i andra ämnen? Närelever och föräldrar får rätt att välja skola inom det allmänna skolväsendet -vilka skäl talar emot att inte samma möjligheter tillskapas när det gällerrätten att välja en fristående skola? 22§ Kammaren åtskildes . 1987/88:16 (Siffrornaavser sida i protokollet) Förstevice talmannen 86 Aglert, Per () 74, 76 , () 174 Bjelle,() 38, 46, 47, 53, 71, 73, 84, 86 , () 68, 72, 73, 88, 93Bråkenhielm, () 117, 135, 137, 149, 151, 156 , () 165,167 , () 131, 136, 138 Fiskesjö,, tredje vice talman (c) 30, 32, 34, 109, 113, 115 , () 106, 113, 114, 115 , () 87, 89 , () 12, 19, 21, 32, 33 , () 154, 156 Hagård, () 3, 17, 20, 24, 25, 28 , Birgifta (c) 156, 158, 160 , Bo (vpk) 22, 25, 34 , () 138, 142, 144 Irhammar, () 162, 164, 165 , () 48, 52, 54, 59, 91 , () 92, 93 , () 9, 19 , () 90, 92 Jonäng, () 124, 136, 142, 143, 150, 152 Josefson, () 42, 47, 51, 53, 62, 64, 76, 96, 99, 100, 102 Kindbom, () 102, 104 , () 56, 59, 63, 64 Körlof, () 167, 169, 171 Länder, () 86 , () 60, 63, 65, 72 , () 7, 18, 21, 24, 25, 27, 34 , () 121 Lestander, (vpk) 55, 56, 91 , GuUan (m) 171 , () 166, 168, 170 , () 163, 165 , () 153 , () 73, 80, 85, 99, 101 , () 95, 98, 101 , () 29 , () 26, 80 , () 89 Skårvik, () 173 , () 108 184 , () 78 , ()94, 98, 99 Prot. , () 76 1987/88:16 , () 161 , () 111,114, 115 , (vpk)129, 141, 143 , ()145, 150, 152, 158, 159 , () 103, 105 , () 36,51, 53, 55, 56, 63 , ()66, 93 , () 26,28, 35 , ()82, 85, 86, 87