prot · GB0934 · 1987-12-31 00:00:00 — Planeras tillräckligt omfattandeförsvarsberedskapsåtgärder i form av flerdubbla reserver och mobila resurser?Anser försvarsministern i likhet med mig att varje svenskt hushåll borde fånågon form av redovisning av denna händelse och av planerade åtgärder? för ett resonemang om överraskande angrepp. Jag vill, herrtalman, hänvisa fiU det säkerhetspolitiska betänkande som samtligapartier var ense om och som har redovisats tidigare här i . Jag troratt , om hon gör ett djupare studium av detta betänkande, kanskekommer till en annan ståndpunkt i denna del. Det tjänar icke myckettill, herr talman, att strida om vad som har skett. Jaghar lämnat ett svar här i om hur jag har uppfattat situationen. Pånågon punkt har en annan uppfattning. Det väsentligaste är de åtgärdersom har vidtagits, som har planerats och som avser att genomföras. De finnsockså redovisade i svaret. SomGörel nogsamt bör ha observerat är det inte helt lämpligt att jag i detalj går igenom vad som kommer att ske vid oUka tillfällen, om något oförutsett skulle inträffa. ' Anf.76 (): Jag är litet förvånad över att försvarsministern i sitt andra inläggsäger att han anser att man inte skall räkna med överraskande angrepp. Vad justen försvarsminister måste kunna ta med i beräkningarna, med andra obehagligaöverraskningar, är att det värsta kan hända och gardera landet på allt sättinför sådana obehagliga överraskningar. Detframgår av svaret att såväl ordinarie system som reservsystem slogs ut. Denautomatiska omkopplingen till alternativa förbindelsevägar fungerade inte. Somdet står i svaret"trädde inte automatiken in". Somjag sade var avstängt i . I och iNorrland fungerade sändningarna efter beredskapskopplingen efter tolv minuterresp. I båda fallen är det en . Observera attdetta var efter beredskapskoppling. Skulle vi ha varit utsatta för någonobehaglig överraskning, är det absolut för lång tid.Beredskaps-kopplingssystemet måste således också bli bättre och kanskehemligare, och det måste vara fler system. Jagåterkommer till mina frågor till försvarsministern. Hur är det med svaren påmina frågor om ett mer decentraliserat system, om tillräckligt omfattandeförsvarsberedskapsåtgärder och om information till hushållen? Överläggningenvar härmed avslutad. Omradio- och TV-sändningars sårbarhet 11 § Föredrogs menbordlades åter betänkande 1987/88:14 Finansutskottetsbetänkande /88:3 betänkande 1987/88:6 Justitieutskottetsbetänkanden /88:7-11 och 17 betänkanden /88:9 och 11Utrikesutskottets betänkande 1987/88:9 betänkanden1987/88:7-9 betänkande 1987/88:4 betänkande1987/88:4 betänkande 1987/88:5 12 §Meddelande om interpellationer Meddeladesatt följande interpellationer framställts 1987/88:139 av (vpk) tillindustriministern om verksamheten vid varvet i : Som industriministern säkert kännertill har varvet i haft ekonomiska svårigheter och begärts ikonkurs. Varvets begäran, som gjordes före konkursen, om 30 milj. kr. i stöd frånregeringen har avslagits. var villig att hjälpa varvet ekonomiskti dess krissituation, men har stoppat detta. Regeringen och har alltsåförenats i bedömningen att varvet borde läggas ned och att rentföretagsekonomiska utgångspunkter skall vara utslagsgivande. Värvet, som är en betydande industriarbetsplats iregionen, är inte bara ett varv i största allmänhet utan ett industriföretagmed stort yrkeskunnande och erfarenhet. Detta borde tas till vara för fortsattverksamhet och utveckling. Motbakgrund av ovanstående frågar jag: Tänker industriministern vidtanågra åtgärder som garanterar det här industriföretagets fortsatta verksamhetmed tanke på sysselsättningen? Om inte, tänker industriministern i så fall vidta någraåtgärder för att få till stånd någon form av ersättningsindustri? 1987/88:140 av () till finansministern ommarginaleffekterna för vissa folkpensionärer: En marginalskatt på högst för den övervägande delen av skattebetalarna har uppnåtts som ett resultat av1981 års skatteuppgörelse. Men det finns trots detta en speciell grupplåginkomsttagare som har synnerligen hög marginalskatt, nämligenfolkpensionärer med låg pension och med vissa besparingar. Tillsammans medeffekten av det inkomstrelate-rade kommunala bostadstillägget för pensionärerfinns det folkpensionärer som drabbas av marginaleffekter på ! Den som har folkpension har vid beskattningen rätt tillett extra avdrag, som för ensamstående pensionär vid årets taxering uppgår tillhögst 26 000 Det maximala avdragetfillgodoräknas den som har en inkomst av 33 600 Prot. Avdraget minskas sedanmed stigande inkomst och upphör vid en inkomst av . Detextra avdraget reduceras dessutom på grund av förmögenhet om denna förensamstående pensionär uppgår tiU . 98 000 - 104 000 126 000 - 132 000 133 000 - 138 000 139 000 - 144 000 145 000 - 150 000 Om förmögenheten är störreän . får man inget extra avdrag. Vidberäkning av förmögenhet tas villa eller bostadshus på jordbruksfastighet upptill av taxeringsvärdet, medan alla övriga tillgångar tas upp till fullavärdet. Genomatt det extra avdraget reduceras både på grund av ökad inkomst och på grund avförmögenhet leder det till att exempelvis ränteinkomster påbanktillgodohavanden kan medföra orimliga skatteeffekter. Föratt illustrera förhållandet vill jag återge ett autentiskt exempel som redovisatstill mig och som gjort skatteberäkningar på enligtPM av ., Enensamstående pensionär (änka) hade en sammanlagd pension på 36 860kr. Hennes förmögenhet uppgick till , var| ingick värdet av enbostadsrätt på . Ränteintäkterna uppgick till . och efteravdrag av sparavdraget, , ökades alltså hennes skattepliktiga inkomstmed . på grund av ränteintäkten. Hennes taxerade inkomst blev alltså . Hennes extra avdrag i egenskap av folkpensionär reducerades på grund avinkomsten till , men på grund av förmögenheten dessutom till avdetta belopp. Det extra avdraget blev alltså endast . Med en kommunalutdebitering av . uppgår hennes totala skatt för året till . Omdenna änka valt att på något sätt förbruka . av sina besparingarskulle hennes skattesituation blivit en helt annan. Med en bankränta på pådessa . skulle hennes ränteintäkter minskat med . till 2 870kr., av vilket belopp . beskattas efter avdrag för sparavdraget. Genomatt hennes förmögenhet sjunker till . skulle det extra avdraget ejreduceras på grund av förmögenheten, eftersom gränsen för reduktion är . och därav följande .4 230 kr. lägre ränteinkomstskulle hennes extra avdrag bli . - i stället för . - ochhennes skatt endast . Genom kapitalförbrukningen skulle alltså hennesskatt minskas från . till , således med . Reglerna ärfaktiskt sådana att en ränteinkomst på 4 230kr. leder till en skatteökning på , vilket motsvarar enmarginalskatteeffekt på . Men det räcker inte med detta. Även det kommunalabostadstillägget (KBT) för pensionärer är inkomstrelaterat och reduceras med 33'/? % av inkomsten. I kommuner som har mer generösa regler för KBT än minimireglernakan marginaleffekterna bli större. I det redovisade exemplet skulleränteinkomstbortfallet på . ha ökat KBT med . Resultatet för denna änka på grund av att hon (ännu) inteförbrukat . av sina besparingar blir alltså dels högre skatt å7 332kr., dels ett lägre KBT å . Den sammanlagda marginaleffekten bliralltså för henne !. Skillnaden mellan å ena sidan ränteintäkten å 4 230 kr.och å andra sidan skatteeffekten och effekten på KBT tillsammans . blir4 , vilket då utgör hennes ökade disponibla inkomst om hon på enaeller andra sättet förbrukar . av sina besparingar. Jag har här tagit ett exempel på hur ränteinkomsterminskar det extra avdraget för en pensionär med låg pension. Varje inkomstutöver den låga pensionen har samma effekt på det extra avdraget, men genom attränta och förmögenhet hör samman och båda påverkar det extra avdraget, ger densituationen den allvarligaste effekten. Att reglerna ger helt orimliga resultat behöver intepåpekas. Det borde även vara självklart att åtgärder måste vidtas så att ävenfolkpensionärer med liten pension och med vissa besparingar får rimligamarginalskatter. De pensionärer som drabbas av de nuvarande reglerna är desom har låg eller ingen ATP. Denna kategori pensionärer har antingen varit verksamma i något låglöneyrke eller avståttfrån förvärvsarbete utanför hemmet för att fostra sina barn, eller också bottinom områden där det varit svårt att få lämplig sysselsättning. Om de tillhörnågon av dessa kategorier och dessutom genom träget arbete och sparsamhetlyckats spara ihop en del, kanske genom att de lyckats skaffa ett eget hus somde avyttrar , drabbas de av de av mig redovisade orimligamarginaleffekterna. Skall dessa sparsamma låginkomsttagare verkligen få drabbasså av samhället? Jag vill i detta sammanhang även erinra om de nyaarvsrättsliga regler som träder i kraft . Genom dessa nyaregler kommer den efterlevande maken - om ej den avlidne hade barn som ej varden efterlevandes - att behålla hela boet, alltså makarnas förmögenhet. De nyaarvsreglerna torde därför medföra att de av mig redovisade reglerna för reduktionav pensionärers extra avdrag på grund av ränteinkomster och förmögenhet kommeratt drabba fler än . Med hänvisning till det anförda vill jag ställa följandefråga till finansministern: Avser regeringen att vidta någraåtgärder i syfte att begränsa de nuvarande synnerligen höga marginaleffekternaför vissa folkpensionärer med låg pension? 13 § Meddelande omfrågor Meddelades att följandefrågor framställts 1987/88:225av () till miljö- och energiministern om användningen av såg-och hyvelspån som bränsle: Den nya träfiberlagen innebär restriktioneravseende användningen av såg- och hyvelspån som bränsle. Detta innebär att detför närvarande körs betydande kvanfiteter spån på fipp, samfidigt som viimporterar olja som bränsle till anläggningar som alternativt skulle ha kunnatanvända spån. Dettaär självklart en misshushållning med inhemska bränslen och en onödig belastningpå vår bytesbalans och miljön. Med anledning av detanförda vill jag fråga miljö- och energiministern: Vilka åtgärder avser regeringen vidta så att allöverskottsspån skall kunna användas som bränsle? 1987/88:226av () till miljö- och energiministern om energipolitiken: Vårt energisystem skall såväl enligt riksdagensbeslut som enligt en från miljö- och energiministern ofta uttalad målsättning"successivt utvecklas mot ett energisystem i huvudsak baserat påvaraktiga, helst förnybara och inhemska energikällor med minsta möjligamiljöpåverkan". Baseni ett sådant energisystem måste vara biobränslen. Denna uppfattning har ocksåpå framförts från .' Pågrund av slopat investeringsstöd, låga oljepriser och en oklar energipolitik ärhela biobränslebranschen i ett mycket trängt läge. Naturgasen utgör också mednuvarande skatter på kol och olja ett allvarligt hot mot biobränslen. Nuvarandeutveckling strider uppenbart mot beslut och mot de av miljö- ochenergiministern uttalade målsättningarna. Medanledning av vad som ovan anförts vill jag fråga miljö- och energiministern: Vilka åtgärder avser regeringen att vidta för attriksdagens energipolitiska beslut skall fullföljas? 1987/88:227av () till miljö- och energiministern om användningen avskogsflis som bränsle: I samband med att det s. k. torvstödet infördesfick stödmottagaren förbinda sig att under ett visst antal år använda en minstaandel torv som bränsle. Genomden mycket våta sommaren har årets "torvskörd" blivit mycketbegränsad. För att uppfylla gjorda åtaganden krävs det import av torv.Samtidigt finns det betydande överskott på svensk skogsflis. 1987/88:34 avflis innebär betydande förluster, och i några fall har det skett självantänd- ning iflislagren med stora skador som följd. Det kan inte vara rimligt att importera torv närdet finns överskott på Meddelande om frågor , , x,- " ° svenskskogsflis. Med anledning av vad somanförts vill jag fråga miljö- och energiministern: Är regeringen beredd att lämna dispens frånåtagande att elda med torv i en sådan omfattning att skogsflis kan användas somalternativ till importerad torv? 1987/88:228av () till miljö- och energiministern om dispens för användningav visst avgasreningssystem: Dokumenteringen av Lemi-systemets positivamiljöeffekter blir alltmer övertygande. , som svararför av världsproduktionen av trevägskatalysatorer, har förvärvaträtfigheterna till avgasreningssystem. CatenaAB, som har som huvudägare, har ansökt om dispens hos naturvårdsverketför att få utrusta befintiiga bilar med en kombination Lemi-system ochkatalysator. har avslagit ansökan bl. a. med motivet attdispensen måste sökas av tillverkaren, i detta fall . Regeringen"ligger" på ett överklagningsärende avseendedispens för montering av Lemi-systemet. Med anledning av detanförda vill jag fråga miljö- och energiministern: Vilken grundlig utredning har regeringen gjort, sommotiverar denna mycket långa handläggningstid och när avser regeringen fattabeslut i denna vikfiga miljöfråga? 1987/88:229av () till miljö- och energiministern om solvärmeanläggningarför bostäder: I en interpellationsdebatt den 15 december 1986förklarade miljö- och energiministern att regeringen avsåg säkra bidrag tillsolvärmeanläggningar utan avbrott genom att anvisa ytterligare 10 milj. kr. fattade regeringen beslut. Närdet gäller solvärmeanläggningar för bostäder har det ännu inte kunnat göras någrabidragsutbetalningar av de medel som regeringen beslutade om för snart ett årsedan. Inganya bidragsansökningar har kunnat sakbehandlas . Detta haruppenbart allvarligt skadat marknaden för små solenergianläggningar ochytterligare skadat förtroendet för den förda energipolitiken. Min fråga till miljö- ochenergiminister är: Vilka åtgärder avser regeringen att vidta för att ifortsättningen förhindra årslånga handläggningstider av enklaverkställighetsuppgifter? Kommer regeringen att tillse att bidrag tillsolvärmeanläggningar kommer att utgå även ? 1987/88:230av (vpk) till arbetsmarknadsministern om ökade resurser förskogsvägbyggen i : Inom har genomförtsett ganska omfattande förbud för plantering av Contortatall. Detta kommer attinnebära att avverkningarna inom länet skärs ned med . Minskningarna på avverkningarna ökar arbetslösheten bland skogsarbetarna. har länet ett stort antal skogsvägprojekt som ärfärdigplanerade och kostnadsberäknade. Otillräckliga medelsramar förskogsvägbyggen har lett fram till att beräknade statsbidrag inte kunnat utgå ochvägbyggena fått anstå. Medhänvisning till ovanstående vill jag fråga arbetsmarknadsministern: Är arbetsmarknadsministern bereddatt ställa medel till förfogande så att de vägprojekt som kan körasi gång används som en resurs för att bekämpa den ökande arbetslösheten blandskogsarbetarna i ? 1987/88:231 av (vpk) filljordbruksministern om bristen på frö- och plantmaterial i de nordligasteskogsområdena: Vid en undersökning som genomförtshar betydande skador konstaterats inom Cortortatallplanteringar främst i norraSverige. Ett tidsbegränsat planteringsförbud för denna tallart har utfärdatsinom ett stort område. Det råder dessutom stor brist på härdigt tallfrö som ärlämpligt att plantera på områden i svåra klimatlägen, hög höjd över havet ochinom de längst norrut belägna skogsområdena. Bristen på härdigt frö- och plantmaterial är allvarlig. Defå goda fröår som funnits har inte maximalt utnyttjats. Mot dennabakgrund vill jag fråga jordbruksministern: Vilka åtgärder planerar regeringenför att lösa problemet med bristen på frö- och plantmaterial för de nordligasteskogsområdena? 1987/88:232 av (vpk) till statsrådet om behandlingen av flyktingbarn: I deklarationen om barns rättighetersom antogs av FN 1959 stadgas att barn har rätt till bl. - social trygghet, tillfredsställandekost, bostad och medicinsk vård, - att åtnjuta friundervisning och beredas möjligheter till lek och rekreation, - att skyddas motvanvård, grymhet och exploatering. Vid upprepade tillfällen harsvenska regeringen kritiserats för att flyktingbarn placerats i häkte, ej fåttadekvat medicinsk behandling och ej fått tillfälle till lek och rekreation. Motbakgrund av ovanstående frågar jag: Kommer invandrarministern att vidtaåtgärder för att skall uppfylla FN:s deklaration om barns rättighetervad gäller flyktingbarn i flyktingförläggningar eller i kommunerna? 1987/88:34 14§ Kammaren åtskildes . Förteckningöver talare Prot. (Siffrorna avser sida i protokollet) 1987/88:34 ,() 19, 24, 26 ,() 75, 77 ,, försvarsminister 74, 77 Eirefelt,() 50, 56, 59 ,() 36, 40, 44, 48, 54, 58, 63 Falkmer,() 20, 25, 27 ,() 15 Hammarbacken,() 14 Holmkvist,() 37, 41, 51, 55, 59, 62, 67, 69 Lestander,(vpk) 33, 40, 43 ,() 13 ,(vpk) 22, 25 ,, industriminister 3, 6,9,11,16,18,22,25,27,29, 30, 31, 38, 42, 45, 46, 53, 57, 60, 61, 65, 67, 69 ,() 12, 17 , (vpk) 5, 8, 10 , ,arbetsmarknadsminister 70, 73, 74 Wittbom, () 28, 29, 71, 73 ,() 34, 35