prot · GB09131 · 1987-12-31 00:00:00 — Det ärförsvarets styrka i förhållande fill omvärldens militära förmåga som äravgörande för dess fredsbevarande effekt. Vårt militära försvar och vårttotaltförsvar har uppgiften alt bevara freden och trygga vårt oberoende. Låtoss komma ihåg aff genom våra alliansfrihet, syftande lill neutralitet i krig,är det bara vi svenskar som försvarar . Den alliansfria politiken hardetta pris. Vi måste förlila oss helt till vår egen försvarsstyrka. Till den bild som jag har givit här finns delmånga andra inslag av förändringar. Warszawapaktsslalernas stridsflyg har fåtten avsevärt längre räckvidd. behövde man baser- exempelvis-för att kunna operera över svenskt fastland, om man skulle göra ett angrepp påSverige. kan man från baser i de egna länderna nå långt upp över svensktterritorium och återvända. Milt uppe i allt det här har vi också fält en drastiskförändring av värt eget försvar. Jag har tagit med mig av i dag,onsdagen , hit fill talarstolen för all citera bara några raderur en artikel som planeringschefeni försvarsstaben, , har skrivit som ett genmäle till enfolkpartistisk försvarspolitiker. Wikforin konstaterar att försvaret successivthar fått en mindre andel av BNP, bruttonationalprodukten. Medan BNP fack ochlov har fortsatt att växa i vårt land har inte försvaret fått någon andel avtillväxten, allt fal om trendbrott lill trots. "Konsekvenserna av att försvaret ej fått någon del avden ekonomiska tillväxten i samhället sedan slutet av 60-falef är nuuppenbara", skriver "Flygvapnet har reducerats med 2/3." "Marinen har merän "Jag kan skjuta till alt särskilt örlogsflotfan särskilt har blivit svårtreducerad. är arméns organisation på väg åt samma håll i ettutredningar-bete. "Försvarefs beställningar vid svensk försvarsindustriär så låga aff överlev-nadsmöjligheferna för vissa delar av den ärosäker." I def sammanhanget vill jag säga fill attdet är en självklarhet för oss moderater aff inte bara i motioner utan också ibetänkandet poängtera nödvändigheten av en svensk försvarsindustri, däriblandKarlskronavarvel. Det hade varit mycket glädjande om vi nu kunnat konstateraatt de ytterligare medel fill ubåtsskyddet som skall besluta om nästamåndag kommer att innebära alt framtid räddas. Det skulle havarit skönt att kunna göra def konstaterandet, men def kan vi infe. I själva verket tyder signalerna från nu sittande regeringpå att det infe skall bli någon större förnyelse av vår fiolta, åtminstone intefillnärmelsevis i den omfattning som skulle behövas. Det var signaler som bl.a. statssekreteraren i försvarsdepartementet, Per , gav i . , försvarsministern, har börjat apostrofera 20-lalels pacifistiskadeklaration: Inte en krona mer fill försvaret. Karlskronavarvel har blivit föremål för en temporärräddning. Men inte förrän vi får en försvarspolitik där flottan får vad somkrävs för att upprätthålla neutralitetsvakten kring vår långa kust, kommerfillräckligt antal order aft ligga hos , vars betydelse jagflera gånger har understrukit här i kammaren, och jag gör det nu . Vi kan också konstatera att vårutbildningsstandarden i krigsorganisafion är oroväckande dålig. harnyss tagit upp detta. I korthet vill jag peka på att i våra moderatareservationer till betänkandet understryks allvaret i aft endast ungefärhälften av våra repetilionsförband övas. Detta på grund av penningbrist. Delskulle bli en myckel farlig situation om vi blev utsatta för ett överraskande angrepp.Då kommer def aft inträffa som vår nuvarande ÖB, general ,utvecklade i en tidningsintervju i samband med aft han tillträdde för något årsedan: Vi behöver be angriparen om 14 dagars frist, så aft vi hinner organiseravår krigsmakt och göra den repefitionsutbildning som vi inte genomfört. gav regeringen i uppdrag aft göra enförsvarsmaktsufredning, FU88. Den första delen av arbetet har presenterats iform av ell fördjupat underlag från chefen för armén. Det redovisades för ettpar månader sedan och åstadkom oro i väldigt många kommuner och län därregementsnedlägg-ning hotar. Konsekvensernaav den försvarspolitik som socialdemokraterna och Planering och anslag för totalförsvaret Prot.1987/88:131 står för är att fredsorganisationen måste skäras nedsamtidigt som 1 juni1988 krigsorganisationen minskar iomfattning. Chefen för armén prioriterar en Men då får vi, enligt hans beräkning- ° ° ar, räd att hålla endast 14kanske 15 brigader. -* ' med 10 eller sannolikt med 11.8 infanteriregementen kan mer ellermindre pekas ut.2 pansarregementen är aktuella för nedläggning om arméchefens Sedan kommer överbefälhavarens slufremiss. I denkonstateras all del finns andra modeller - ett annat vägval. Man kan bibehållaen större krigsorganisation om man minskar materielanskaffningen. Överbefälhavarenminskar lill 20 brigader och till 18. Det skall jämföras mednuvarande 29. försvinner ett antal regementen i fredsorganisationen.Av allt all döma är det företrädesvis andra regementen än dem som chefen förarmén lägger ned som en konsekvens av regementens struktur. Det skulle varamyckel värdefullt om överbefälhavaren , när de här uppgifterna har börjatläcka ul, i bl. a. en artikel i -sammankallade enpresskonferens och redogjorde för den arméstruklur som han har tänkt sig i sittalternativ. Eftersom jag nu har gjort mig skyldig tillett visst fidsöver-drag, skall jag bara med några ord sammanfatta det förslagsom vi moderater lägger fram i vår partimofion och i ett antal enskildamotioner. Vi slår fast aft den svenska säkerheten, värt lands frihet ochoberoende, inte får äventyras. Vi måste upprätthålla ett så starkt totalförsvaroch däri ell så starkt militärt försvar all del är krigsavhållande. Det skallbli för dyrt för en fiende att angripa oss, man skall respektera vårneutralitetspolilik och konstatera värdet av ell neutralt . Vi moderaterär beredda all betala priset härför. Det är i pengar mätt utomordentligt lagt iförhållande till värdet av vår nations frihet, vårt folks oberoende. 18 () replik: Def är bara en punkt jag känner anledning attkommentera. Det är def stora utspel som gör när def gällerforskning och försvarsindustri. De försöker föra fill torgs uppfattningar aftde har en speciell, egen ståndpunkt i denna fråga. Låt mig bara, herr talman, läsa upp några ord av det somföredragande statsrådet säger och redovisa utskottets ställningstagande, föratl därmed belysa var vi står i denna fråga. "Kvalificerad försvarsforskning är en viktigförutsättning för alt vi skall kunna tillgodogöra oss den militärlekniskautvecklingen. Forskningen bidrar till aff upprätthålla ett visst nationelltoberoende till omvärlden vid framtagning av vikfiga sysfem." Defta är ettstöd för vår säkerhetspolitik. Han har en liknande formulering rörande betydelsen av ensvensk försvarsindustri: "Inhemskkapacitet atf utveckla, fillverka och underhålla försvarsmateriel är enbetydande säkerhetspolitisk tillgäng. Vår försvarsindustri är därtill en viktigförutsättning för all vi självständigt skall kunna vidmakthålla, utveckla ochtillverka försvarsmateriel under kriser och krig." 30 Detta säger utskottet ja lill. Vikonstaterar alt statsrådefs uttalande i fråga omforskning och försvarsindustri ligger i linje med och står i nära Prot.1987/88:131 överensstämmelse med försvarsbeslut. Planering och anslag för totalförsvaret Min fråga är: Kan vi mera tydligt tala om atl forskningoch försvarsindustri är oerhört väsentliga delar av vår säkerhefspolifik? 19 () replik: Jag är glad för atf far uppden moderata reservafionen om försvarsforskning och försvarsindustri. Del ärytterst väsentligt att vi har en försvarsindustri, däribland Karlskronavarvet.De ord från försvarsministern som citerar och som utskottetinstämmer i är givetvis väsentliga. Men vad är orden, vad är denna portalskrivningvärd om det infe också ges pengar till den materiel som skall beställas pådessa anläggningar? Hur länge skall leva vidare om det intebeställs fartyg - sådana som kan byggas med varvets världsunika plastteknik ochfartyg som kan byggas i varvets plåtverkstäder, där man också har en högkompefens - för aft nu inte tala om den kompefens som Karlskronavarvef ochKockums tillsammans har då det gäller ubåtar. Men byggandet av Ubåt 90 harfaktiskt flyttats fram. Tidigareläggandet av beställningen kunde infe göras pågrund av brist på pengar, som förorsakas av den njugghet somsocialdemokraterna, stödda av , uppvisar gentemot det militäraförsvaret. Vad gör man på när beställningarna inlekommer? Vad gör man i den övriga försvarsindustrin när Indienordern påhaubitsar hos är sluflevererad? Då finns det inte så mycket att sysslamed i dessa verksfäder. Def svenska försvaret måste planera på lika lång sikt somandra länders försvar. Def krävs framförhållning. Men regeringen ger ingabesfällningsbe-myndiganden som kan trygga framtiden för ochKarlskronavarvet. Och hur är det med våra ammunilionsfabriker? Ledamöter ochsuppleanter i försvarsutskottet vet. Det påtalas av överbefälhavaren i denöppna delen av den s. k. slutremissen. Hade tid funnits skulle jag ha läst högtur den. Det är en skrämmande läsning som överbefälhavaren erbjuder införoffentligheten. Jag vill, herr talman, understrykanödvändigheten av aft också ge ekonomiskt innehåll åt de ord som citerade ur betänkandet. 20HANS (): Def är nu vi fattade 1987 årsförsvarsbeslut. Vi har sett aft det på den civila sidan har hänt många posifivasaker. Fjolårets försvarsbeslut var epokgörande genom atf utgå frän att detskall vara samma planeringsförutsättningar för alla delar av totalförsvaret, såatt vi inte har en sjukvård med några få veckors beredskap och på fekoområdetsätter upp . Det är också positivt atf vi sedan vi fick dettaförsvarsbeslut har fått den första genomarbetade programplanen frånöverstyrelsen för civil beredskap. Där säger man att de avvägningar som gjordesi försvarsbeslutet är riktiga. På den ekonomiska nivån Det är mycket positivt attvi har fått en myndighet Planering och anslag för totalförsvaret såsomöverstyrelsen som successivt kan se var i samhället det dyker upp sårbarheteroch hur man skall prioritera mellan oUka verksamheter. Detta är posifivt. Jag finner det mycket positivt aff man också på den lokalanivån, dvs. i kommunerna, har börjat intressera sig mer för totalförsvaret, fördet är ändå kommunerna som är närmast människorna när def gäller omsorg,försörjning och skydd. Vi kommer att besluta om en i förhållande fillregeringens förslag ökad satsning på hemskyddet. Def är den sista länken nerfill den enskilda människan. Kommunernas roll är mycket vikfig. Def var många som talade illa om försvarsbeslutet när defgäller skyddsrummen. Vi från däremot hade krävt enompriorifering. Jag kan notera att det verk som har huvudansvaret på dettaområde, , säger aff def är bra aff man nu måste utformaprinciplösningar och aft man måste göra studier av hur man på ett rationelltsätt skall använda pengarna för aff nå bästa möjliga skydd. Man bör användaalla de metoder som finns, och där är skyddsrummen bara ett av medlen. ÖCB arbetarmed en mål- och riskanalys som delvis redan har redovisats i försvarsutskottet,och där finns kreativitet och nytänkande .Detta är positivt. Låt mig, herr falman, säga aff jag ändå är orolig när defgäller en sektor inom det civila försvaret, och def är sjukvården. Det ärdystert och beklagligt därför atf sjukvården är def område som 1982och 1987 betecknade som totalförsvarets svagaste länk. I fjolåretsförsvarsbeslut gav man en miljard fill sjukvården för en femårsperiod. Vi harnu nåtts av rapporter om aft inte tänker ställa upp pånågonfing av vad beslutade. har sagt aft def i höstskall bli en offentlig utfrågning om sjukvården i krig, och def är riktigt altge de berörda myndigheterna,organisationerna och lid althandla före utfrågningen. Det kan likväl bli en bedrövlig seans, när de olikaintressenterna kommer atf hålla var och en på sitl. Det verkar vara omöjligtatt fä fill stånd ett samarbete mellan och de stafiigamyndigheterna. Detta är den sektor som är obehagligasf, inte bara för dencivila sidan utan för totalförsvaret över huvud taget. Har vi en sjukvård somklappar ihop efter , spelar def ingen roll hur många brigaderoch annat vi har. Detta är def allvarligaste. har sagt def med alltydlighet mäktar, men det händer ingenfing om vi inte kan få ettsamarbete med landsfingen. Problemet ligger såvitt jag kan förstå framför allthos . Ute hos enskilda landsting går det bra att diskuteradessa saker. Över till det miUtära försvaret. Det mestpositiva i dagens debatt var några ord av OUe . Han erkände ensak: Det tar att förverkliga planerna än vad vi trodde för ett årsedan. Men borde vi inte ha förutsett aft de miUtära planernahade så mycket luft i sig, att de var så dåligt förberedda? Ja, när del gällerarmén visste vi del. Där kom ju smällen efter det att ÖBsommaren 1986 hade lagt fram sin programplan, och det visade sig att man höllpå atf dra över budgeten kraftigt. Def visste vi och ökade i försvarsbeslutetpå anslaget till arméns utbildning med ungefär en miljard. Det var mer än ÖBhade satt på detta ändamål isin högsta ekonomiska nivå. Däremot kände vi infe till blottorna i marinen. Jag villgärna fa det som ett exempel. Det som beviljades marinen med fjolåretsförsvarsbeslut plus det som kommer aff besluta om i nästa veckainnebär aft marinen för femårsperioden får över den s.k.grundnivån. Går jag tillbaka fill programplanen hade ÖB i sin högsta ekonomiskanivå, alltså den som låg över nivå, 2 miljarder 50 miljonerkronor. I och för sig ligger prisuppräkning emellan, men det är ihuvudsak samma pengar. Man kan då notera atf ÖB i sin högsta nivå hade ettförbluffande lågt ubåtsskydd, 135 milj. kr. är det alltsåmångdubbelt mer. Om vi ser på skillnaderna i övrigt sade ÖB att han inom ramenskulle kunna inrymma sju Ubåt 90. Det blir nu kanske bara tre enligt designaler vi fått. ÖB sade att han skulle kunna bygga tre extra kustkorvetteroch att han skulle klara fem tunga kusfrobotbatterier. talar han om att detkanske bara bUr två sådana batterier. Om man summerar de här objekten, kommer man till enskillnad på någonting mellan vad ÖB 1976 sadeskulle kunna inrymmas och det han nu tror sig konkret kunna klara. Från de 3-4miljarderna skall då dras ungefär 900 miljoner till ubålsskyddssatsning utövervad ÖB ville ha, men det är ändå en väsenfiig brist i underlaget. Jag tyckeratt det är mycket allvarligt att presenteras beslutsunderlag från myndigheternaav så utomordenfligt låg kvalitet. säger alltså att det tar längre fid, och deftycker jag är positivt. Det är alldeles självklart att ger man mer pengar tiUförsvaret, kan def åstadkommas mer, men bristerna i förhållande till vad mantänkt sig är detsamma. Inget parti kan säga sig ha förutsett detta genom att gemer prisreserver. Alla partier hade 1,5 miljarder i prisreserv. Eftersommoderaterna totalt sett hade en större ram, borde de egentligen också ha haften större prisreserv. Hade def varit bra om hade gett en mycket storprisreserv på många miljarder? Det är inte alls säkert att det hade varit bra,för en stor prisreserv kan få negativa effekter genom att varje intressentförsöker se till atf få så mycket som möjligt av prisreserven, dvs. aft manmedvetet försöker på något sätt inteckna den. Man skulle också resonera som säatt def inte gör så mycket om vi är dåliga aft hålla koll på vardagsdriffen,eftersom det finns en prisreserv. En större prisreserv har förmodligen den konsekvensen atfden försämrar kosfnadsmedvefandet. I försvarskommittén diskuterade vi dettaingående, och 1,5 miljarder som prisreserv ansågs är en av myndigheterna varaen rimlig nivå för aft ge säkerhet i planeringen. Jag har berömt . Jag kan infe säga detsamma omden moderata partimofionen. Där sägs att det fattas ett antal miljarder iförhållande fill planerna, och då borde man ha plockat bort en del saker. Jagkan se att man i den moderata partimofionen i stället har plockat in saker. Manvill bygga det tvåsitsiga , trots att industrin har sagt aft definfe kostar ungefär 800 miljoner utan en miljard mer. Säger man ja tillskolflygplanet, måste def tillskjutas en miljard mer eller också måste någotannat utgå. Det varegenfligen bara på en punkt som gick emot Planering och anslag för totalförs varet 3 protokoll 1987/88:131 Prot.1987/88:131 något projekt i majoritetens förslag, och det var när de sadenej till def nya 1 juni1988 stridsfartyget. Men i åretsparfimofion från står def aft det är viktigtatt ta fram ett provfartyg och att ett provfartyg bör beställas så Planeringoch anslag jj lg föreligger. jor oatjorsvare j Pi j jg positivt i sak, mendef kostar en kvarts miljard,pengar som ni satsat på annat förut. Såvitt jag kan se, har ni ökatambitionerna med 1,2 ä 1,3 miljarder i ett läge när ni har rätt i att detriksdagen trodde sig kunna åstadkomma fillen del blir senarelagt. Också mot den här är def vikfigt att säga alt när vi talarom armén är det problem som är gemensamma för oss. Jag skall ta def mycketenkelt matematiskt. Arméchefen säger atf han på den ekonomiska nivå som hanhar att röra sig med skulle han få ut mesta möjliga försvarseffekt om han ficken organisafion på 16 brigader, och då räknar han även Goflandsbrigaden. 16brigader är alltså den bästa lösningen på den ekonomiska nivån. Man gör inte en strukturomvandling som är jobbig atfgenomföra för att få någonting som är sämre. Man gör naturiigtvis enstrukturomvandling för att få någonting som är bättre. Arméchefen säger aff omhan fick gå ner fill 16 brigader, kunde man öka det årliga materielanslageffrån nuvarande 2 tiU 4 miljarder. Om vi då säger att vi ger honom de 2 miljarderna -på en femårsperiod alltså 10 miljarder - så räcker det inte för att behålladagens organisation. För det behövs ju i så fall ny materiel inte bara till 16brigader utan också till resten av organisafionen. Arméchefen har sagt att man för atf få trovärdighet hosarmén måste kunna stå emot splittervapen. Därför behövs def en minimikvalifef.Vill man atf han skall behålla dagens organisation, måste man rimligtvis sägaatt den organisationen också skall ha minimikvalifeten, och då räcker det inteatt fillskjufa 2 miljarder utan då måste det tillskjutas ungefär 4 miljarder,vilket är lågt räknat. För skulle det behövas ungefär 20miljarder kronor mer till armén för att kunna hålla dagens organisation med denminimikvalifef som arméchefen anser viktig. Man kan alltid diskutera behoven,men jag noterar att inget parti i har föreslagit några 20 miljarderextra fill brigaderna. Def parfi som har föreslagit mest är , som förperioden till det vi kallar för arméns förnyelse föreslår en miljardmer än i fjolårsbeslutet. Majoriteten sade 1,8 miljarder, och harsagt 2,8. Det är klart atf denna miljard kan ge värdefulla saker, men närbehovet är 20 miljarder för att kunna slippa göra strukturomvandlingar, är enmiljard infe mycket att komma med. Det här illustrerar att vihar problemet med armén gemensamt allihop. Det är ingen hemlighet atf vi från tycker attdet är mycket positivt om vi får en strukturomvandlingav armén. En del sägeratt det är något negativt och talar om nedrustning. Men om vi gör en strukturomvandlingför aft få ett bättre försvar, är det naturligtvis ingen försämring. 34 Låt oss göra ett tankeexperiment,som visar att satsning på kvalitet inte är att de infanteribrigader som inte kunde Prot. 1987/88:131 moderniseras skulle utgå som brigader. Det gillade inte myndigheterna, och därför har de struntat i det riksdagsbeslutet. Det är en gammal myndighets- \ uppfattning i Sverigeatt man följer bara de riksdagsbeslut man tycker om. Menhade man - det är tankeexperimentet - följt riksdagsbeslutet, hade vi-*'" " /''ret haft åtta brigader färre än . Men poängen är hade haft pengar till annat. Om de pengarna hade satsats på utbildning ochmaterielanskaffning, hade vi inte behövt uppleva dagens situation, närarméchefen konstaterar att han har 29 brigader men att det är så dåligt imobiliseringsförråden och så stora materiella brister att armén egentUgen inteär trovärdig gentemot framtidens hotbild. Detbedrövliga är aft den inte är trovärdig ens mot dagens hotbild. Därför är detposifivt med en strukturomvandling. Det är bland def bästa som har hänt isvenskt försvar att man nu från myndighetssidan erkänner att enstrukturomvandling behöver göras. Sedanvet alla människor att det pågår ett väldigt attackerande av det här förslaget.Rader av generaler och översfar försöker på allt sätt sätta sig emot varjeförändring, så som många gjorde . Men en strukturomvandlingär nödvändig för att den svenska armén över huvud taget skall kunna fungera. Dåhar vi sagt att strukturomvandUngen sker på dagens ekonomiska nivå. Hur får viett försvar med största möjliga effekt på dagens nivå? Det tycker vi frånfolkpartiet är viktigt aff få reda på. Ochvad händer om vi tillskjuter mera pengar? Jag tycker att också def skallbelysas. Det betyder inte a priori aff det blir fler brigader. Eventuellt flerbrigader skall naturligtvis vägas mot luftvärnsrobofar, mot beväpningen av JAS,mot antalet JAS-divisioner, mot fler ubåtar och fler stridsvagnar, och varjegrej och varje organisafion skall då bedömas efter sina meriter. Men om det ärunderförstått att det alltid skall vara fler brigader, så blir def lätt brigaderav sämre kvalitet. Sammantaget,herr talman, tycker jag att det som vi har fått fram på den civila sidan ärpositivt. Kan det ske en strukturomvandling av armén, så är det bra. Den bordeha skett mycket mycket fidigare. Det vore bedrövligt om de som försökerstoppa den skulle ha framgång. Anf.21 () replik: vände sig först till och berömde honom för vadhan hade sagt om att det tar längre fid aft genomföra viss förnyelse elleråterupprättande av försvarskraften på visst område. Ja, det vore bra omparfierna överlag gjorde konstateranden som stämmer med verkligheten. Idet här fallet vet vi, sedan försvarsstaben har gjort beräkningar av konsekvenserna av den isolerade svenska militära nedrustning som har skett, att det kosfar atf skapa en armésfruktur och krigsorganisafion som krävs för att hela vårt land skall kunna försvaras. Def är def säkerhetspolitiska mål som uttalar . Ingen del av vårt land skall utelämnas. Men hur blir det om vi kraftigt skall reducera antalet brigader, som varit 29 fill antalet? Detta är, herr falman, en replikfill 35 1987/88:131 HansLindblad som vände sig fill mig i detta avseende. anslagsramarkanske pengarna infe räcker till mer än 14 brigader, visserUgen bättre utrustade än vadflertalet brigader är . Konsekvenserna kan bli att Skåneskall försvaras i , atf skall försvaras inne i och att lämnas så öppen som denär , vilket är en konsekvens av deförsvarsbeslut som vi fattade 1982 och 1987. Def finns oerhört mycket aff diskutera kring detta omfattandebetänkande - det handlar om anslag pä nära i dagenspenningvärde. Försvarsministern är inte här och deltar i debatten. Def äranmärkningsvärt, men vi klarar säkert debatten själva. Jag vill viddetta fillfälle också klargöra aft det tack som till också omfattas av mig och vår parfigrupp iförsvarsutskottet. Det är angeläget att denna vår personliga uppskattning avOlle kommer till protokollet. Anf.22 HANS () replik: Att jag tyckte att det var bra att sade att del man villkommer att ta litet , berodde på aft det var första gången som jaghörde def från moderat håll. Från myndigheterna, från regeringen, frånfolkparfiet och från många andra håll har man sagt def, men från moderaternahar man inte sagt det. ledamot i försvarskommittén, numeraparfiordförande, kan ju hålla långa tal om försvaret och helt missa detta. Detverkar som om han inte har förstått def. Def var därför positivt att detta. Det finns ingenfing med av detta i den moderata partimotionen. Istället har man där plockat in fler objekt. Jagvill sedan fa upp frågan om arméstrukturen. Om man, , i nuvarandeläge skulle kunna åstadkomma mest med dagens organisation med 29 brigader, såbehåll dem för all del då. Kan man i stället göra mer med en mindreorganisation bör man välja den. Beträffandeöverbefälhavarens operativa principer vill jag säga följande.