prot · GB0931 · 1987-12-31 00:00:00 — Detta innebär att det är oklart i vilka sammanhang som staten får görainskränkningar i den enskildes äganderätt. Vi föreslår därför att skyddetutreds och skrivs in i grundlagen. I samband med en översyn av äganderättens ställning börockså beskattningsmaktens gränser ses över med sikte på klarare avgränsningar.Det visade inte minst beslutet om engångsskatten på pensionssparandet.Retro-aktivitetsförbudet i grundlagen måste kompletteras så att det ocksåinnefattar den reella retroaktiviteten. Fri etableringsrätt är en nödvändig förutsättning förmarknadsekonomin. anser därför att det måste till mycket starkaskäl om man skall acceptera olika former av tillståndstvång inom näringslivet.Sådana innebär ingrepp i näringsfriheten, som vi menar bör vara grundlagsskyddad,i likhet med andra grundläggande friheter. Vi avvisar såledesetableringskontroll som ett medel inom den ekonomiska politiken. De åtgärdersom är nödvändiga för att komma åt ekonomisk brottslighet - att företag t. ex.struntar i att betala avgifter och skatter - får således inte bestå avgenerella regleringar av hela branscher. I stället måste åtgärderna sättas inmot dem som missbrukar näringsfriheten. En grundläggande förutsättning för ett expansivtnäringsliv är möjligheterna för enskilda individer att starta företag.Samhället måste stimulera människors initiativ- och skaparförmåga och intehämma eller begränsa den genom en mängd regleringar och förordningar. Ettviktigt steg för att öka blivande företagares och övriga investerares tilltrotill statsmakternas vilja att även fortsättningsvis satsa på ettmarknadsekonomiskt system vore att i grundlagen skydda rätten att starta ochdriva företag. Yrkes- och näringsfriheten bör betraktas som grundläggandeelement i själva rättighetssystemet. Med det anförda yrkar jag bifall tillreservationerna 2, 3,4,5 och 6 i betänkande 1987/88:9. 16 (): Från sida har vi vid ett flertaltillfällen i motioner tagit upp det ämnesområde som berörs i detta betänkande, nämligen fri- och rättigheter - äganderätten, näringsfriheten m. m. " Fri-och rättigheter m. m. Vihar diskuterat våra grundlagar vid olika tillfällen här i kammaren. a. harBertil Fiskesjö sagt att grundlagen skall hållas i helgd. Det ärviktigt att vi för en aktiv grundlagsdebatt och att vi får en sådanlagstiftning att oklarheter inte kvarstår efter det att fattat sina beslut. Detär också intressant att konstatera hur debatten förändras över åren när detgäller bl. a. fri- och rättighetskapitlet. kommer vi att här ikammaren få fatta ett beslut om grundlag gällande data och integritet, alltsåett helt nytt område som det över huvud taget inte varit aktuellt att diskuterai samband med tidigare grundlagsbeslut eller då man gjorde den storagrundlagsreformen. Reservation3 handlar om negativ föreningsfrihet. Detta anknyter delvis till den diskussionsom fördes i den närmast föregående debatten. Det gäller här rätten att iföreningar fatta beslut som träder den enskilda människan för när. Vi har inteväckt någon motion i detta sammanhang. Jag vill ändå hänvisa till att vi fråncenterns sida väckt motioner som gått till lagutskottet, och i dessa motionerhar vi föreslagit en ramlagstiftning för ideella föreningar som skulle reglerade mest grundläggande frågorna i föreningslivet. Det gäller bl. a. att manskall ha den, som vi ser det, självklara rätten att träda ut ur en förening -lika väl som man har rätt att träda in i den. Man bör dessutom reglera vissaandra grundläggande frågor för ideella föreningar i en sådan ramlagstiftning. Egendomsrättenhar varit föremål för många diskussioner. Att den enskilde har rätt att ägamark och andra tillgångar är en självklarhet i vårt land. Äganderätten har enmycket lång tradition. Det är viktigt att vi har ett rejält skydd föregendomsrätten. Detkan hävdas att det finns bestämmelser i vår grundlag som säger att ersättningskall utgå när samhället tar egendom i anspråk. Men det finns en viktig brist idenna lagstiftning. Där föreskrivs nämligen inte på vilket sätt ersättningskall utgå eller att full ersättning skall utgå. Ivåra grannländer, bl. a. , stadgas att full ersättning skall utgå videxpropriation. I i övrigt är skyddet för enskild egendom starkt.Egendomsskyddet finns också inskrivet i som biträtt.Därför borde vi i konsekvens härmed se över egendomsrättens ställning i vår grundlagoch på vilket sätt den rätten kan skrivas in. har man mest diskuterathinder mot att skriva in egendomsrätten. Jag tror att vi behöver vända pådiskussionen och i stället se positivt på hur vi kan reglera egendomsrätten ivår grundlag. Vihar från sida också sagt att om man inte till fullo reglerar denenskildes rätt mot det allmänna kan också rättstillämpningen i tvister mellanenskilda komma att påverkas. Det finns lagregler för tvång enskilda emellan it. ex. fastighetsregleringen, vattenlagen och byggnadslagen m. fl. Omförhållandet mellan det allmänna och den enskilde inte är klart kanförhållandet enskilda emellan också påverkas. Vårt förslag är alltså att man skall diskutera en förstärkning avskyddet för egendomsrätten i grundlagen och klarare ange vilka inskränkningarsom kan ske i vanlig lag. Vi föreslår att det nu tillsätts en utredning för attgå igenom detta. Närings- och yrkesfrihetenbehöver jag kanske inte orda så mycket om. Den har nära anknytningtill frågan om egendomsrätten. Det rör sig i stort sett om samma intresse,nämligen att den enskilde får utöva näringsverksamhet och har yrkesfrihet, medde undantag som måste till bl. a. ur arbetarskyddssynpunkt, dvs. av säkerhets-och hälsovårdsskäl. Därutöver saknar vi den positiva behandling av enskildaföretag som en grundlagsfäst närings-och yrkesfrihet innebär. Vi är beroende avatt enskilda tar initiativ till att bilda företag. Utvecklingen avsysselsättningen sker i små och nystartade företag. Då är det också samhälletsskyldighet att ha en positiv inställning till näringsverksamheten. Det har nugått ett tiotal år sedan denna fråga senast utreddes. Det har hänt nya saker,och det är enligt vår uppfattning dags att utreda de här frågorna. Jagkan beträffande reservationen om beskattning m.m. hänvisa till tidigarediskussioner som vi redan haft under detta . hardiskuterat frågorna om lagrådets ställning, normgivningen, delegering osv. Påett område förekommer det oklarheter. Det är frågan om räckvidden av förbudetmot retroaktiv beskattning. Vi har även oklarheter när det gäller förhållandetmellan skatt och avgifter. Från sida har vi sagt att avgifter, somtillämpas på många olika områden , endast skall användas i de fall dåsamhället står för en motprestation till den enskilde som betalar avgiften. Idet utredningsuppdrag som vi föreslår bör ingå bestämning av begreppet skatteroch avgifter. Majoriteten har också konstaterat att detta inte till fullo ärklarlagt i dagens rättspraxis. Vi menar att man måste redovisa vad som tillhördet ena och det andra. Utredningen måste också föreslå förbättringar avgrundlagsskyddet mot retroaktivitet. De reservationer som jag har nämnt kräver alltså utredningsverksamhet.Vi vet vilka traditioner som gäller i grundlagsfrågor i vårt land. Det har råttbred enighet när det har vidtagits förändringar, och många och intensivadiskussioner har förts innan ändringar har kommit till stånd. harsocialdemokrater och kommunister envist avstyrkt de här förslagen. Jag såghäromdagen ett referat av en rundabordsdiskussion där hade varitmed. Även jurister hade varit med, och de hade sagt att den debatt som kanföras i ideologiska termer också kan föras i juridiska termer. Det är viktigtatt man bryter ned exempelvis äganderätten i dess beståndsdelar för att hittakomponenter som är väsentliga och som låter sig fångas och uttryckas på ettbegripligt sätt i lagtext. Det är vad säger. harockså tagit upp frågan om skattebegreppet, som inte alls är reglerat. Denenda slutsats jag vill peka på i det nämnda samtalet är att man var överens medOlle när han - om han är rätt citerad, och det kan han ge klarhet ihär - sade att han är beredd att på nytt ta upp en diskussion om hela fri- ochrättighetskapitlet. Då skulle bl. a. de saker som vi har fört fram ireservationerna bli föremål för nya överväganden. Det tycker jag är positivt,om det nu är rätt uppfattat från min sida. Jag ber, herr talman, attfå yrka bifall till reservationerna 3, 4, 5 och 6. Fri-och rättigheter m. m. Prot:1987/88:31 Anf. n BO (vpk): Fri- och rättigheter m.m. Trotsall borgerlig splittring finns det till det här betänkandet en rad gemensammaborgerliga reservationer. Det är logiskt. På en punkt finner de borgerligapartierna varandra, nämligen i skyddet av rådande makt-och ägandeförhållanden,vilka de vill ge grundlagsskydd. Intresset ljuger inte, sade redan . Alla undersökningar visar att ligger i täten blandde kapitalistiska länderna då det gäller koncentrationen av makt och ägandeinom näringslivet. Några få storfinansiella maktgrupperingar kontrollerar deavgörande kommandoposterna, varifrån beslut tas som påverkar hela vårt folksliv och framtid. Den maktkoncentrationen vill de borgerliga inte bryta, trotsallt fagert tal om decentralisering och spritt ägande. Den maktkoncentrationenvill de i stället ge grundlagsskydd. Vad det handlar om framgår bl. a. avreservation 4. Genom grundlagsändringar skall t.o.m. riksdagsbeslut, såsominförandet av de beskedliga löntagarfonderna eller en tillfällig skatt påförsäkringsbolagens enorma förmögenheter, förhindras. De borgerliga partiernas reservationer här i ärett eko av Svenska arbetsgivareföreningens och kampanjertill skydd för äganderätten. Det var också ett huvudtema vid SAF-kongressennyligen. De borgerligas försök att använda grundlagen för att cementera rådandemakt- och ägandeförhållanden har t. o. m. blivit för magstarkt förborgerlighetens främsta tidning. DN talar i en ledare om att deborgerliga vill flytta över politiska befogenheter från till högaämbetsmän. DN har följande riktiga kritik: "I en demokrati är detemellertid folket i val som fäller avgörandet när meningarna går isärom vad som är skäligt. Om denna metod har man rätt att tycka vad man vill. Menförsök inte adla den egna obehagskänslan inför demokratin till rättsmedvetandeeller något annat fint." Hur mycket angelägnare vore det inte, herr talman, att istället grundlags fästa elementära fri- och rättigheter på arbetsplatserna. Principer om yttrande-, förenings- och mötesfrihet, som är självklara ute i samhället, gäller för de allra flesta människor inte på arbetsplatserna, där detillbringar en stor del av sin vakna tid. De arbetsrättsliga reformer som genomförts har ingalunda löst det här problemet, utan de har tyvärr i hög grad blivit verkningslösa. Den tekniska utvecklingen tror jag kommer att göra det ännu angelägnare att skydda de arbetandes fri- och rättigheter. I är situationen den att över 7 miljoner arbetande nu kontrolleras på sina arbetsplatser genom datorer. Datorn kan t. ex. registrera hur många nedslag på en skrivmaskin som kontoristen presterar . I en rapport till den amerikanska kongressen uttalas stor oro över att den elektroniska övervak ningen på arbetsplatserna kommer att allvarligt öka stressen för de arbetande och leda till flera sjukdomsfall. Den demokratiske kongressmannen säger i en kommentar till rapporten: "Vi håller på att bli ett övervakningssamhälle. upplever vi nya ingrepp i privatlivet och de arbetandes värdighet." krävde också att man inte får tvinga människor att uppge privatliv och värdighet om de vill arbeta. När får vi höra en borgerlig riksdagsledamot här i huset säga något liknande? Nej, här är 22 , och mer intressera- de av, omjag får döma av dagens debatt åtminstone, hur de genom grundlagen skall skyddaarbetsplatsernas ägare. Inom fackföreningsrörelsen börjar man blir mer och meruppmärksam på de här problemen. Men någon förståelse för problematiken finnsuppenbarii-gen ännu inte i den socialdemokratiska riksdagsgruppen. Desocialdemokratiska ledamöterna går i oskön förening med de borgerliga ikonstitutionsutskottet emot vårt krav på att grundlagsfästa fri- ochrättigheterna på arbetsplatserna. Jag yrkarbifall till vpk-reservation nr 8. Så över till en gammal bekant fråga. Jagskall inte här återupprepa alla de argument som vi i vpk under årens loppframfört för att den svenska demokratin självfallet skall vara en republik ochinte en monarki. Att det högsta ämbetet i vårt land är ärftligt strider såuppenbart mot alla derriokrätiska principer att någon vidare argumentationegentligen inte vore behövlig. Att kungens roll är begränsad är inget braargument för monarkin. spelar naturligtvis monarkin en oerhörtviktig ideologisk och därmed också poHtisk roll. Därtill kommer attstatschefen/ kungen kan komma att spela en mycket stor politisk roll i ettändrat och tillspetsat politiskt läge i vårt land. Jag har naturligtvis ingastora förhoppningar om att skall bifalla vår motion, men när jagändå yrkar bifall till reservation 1 i betänkandet gör jag det bl. a. avnyfikenhet på om någon socialdemokrat eller liberal här i kammaren tänker följasitt partiprogram och sina principer och därmed rösta för reservationen. Detskall bli intressant att se. Jag yrkar slutligen bifall till vårreservation 9, där vi föreslår att de viktiga folkrörelsefrågorna förs överfrån till ministern för ungdoms-, fritids- ochidrottsfrågor. Fri- och rättigheter m.m. 18ELISABETH () replik: Jag hoppas att förlåter mig om jagsäger att vad jag fick höra i hans inledande anförande kunde förutsägas. Detvar inga nyheter! påpekar att ligger i täten vad gällermaktkoncentration osv. Hur är det i de socialistiskt styrda länderna? Varfinns maktkoncentrationen där, vem står för den? Finns det över huvud tagetnågon spridning av makten till de vanliga människorna? Det var också ganska märkligt att höra talet omdebeskedliga löntagarfonderna. Ja, de blir allt beskedligare ju mera börsrasetinverkar. De är tydligen inte lärigre lika intressanta, men principielltkvarstår kritiken mot dem till fullo, trots den situation som just nu råder. Från kommunistiskt håll görs det också alltid motstånd motteknikens utveckling. gällde det datorerna, och jag kan hålla med Bo Hammarom att om datorn används till att räkna nedslagen på en skrivmaskin, då användsdatorn fel. Jag vill ta ett enda exempel: Var skulle den medicinskaeffektiviteten, den medicinska möjligheten att bota och lindra människorssjukdom och lidande finnas om man inte hos medicinska forskare ochutövare hade datorn till hjälp? Varför ser man inte på den sidan av datorernasverksamhet? Det gäller ju för oss människor att använda tekniken på ett Prot.1987/88:31 positivt sätt. Själva datorn är inte negativ, utan det berorpå hur vi utnyttjar 25november 1987 den. F ' h "tr h '" ''' 'borgerliga beskylldes för att skydda arbetsplatsernas ägare och Nej, vi vill skydda alla ägare, varje ägare till ett eget hem, till ensommarstuga, till annan egendom, till en liten arbetsplats. Jag hördehäromdagen någon socialdemokratisk politiker säga att de flesta av våra storaindustrier en gång har startats av en ensam människa med en god idé och oftastmed mycket litet kapital. Det är bl. a. sådana människor vi vill skydda. 19 () replik: I varje fall inledningen av Bo Hammarsanförande var känd kommunistisk propaganda. Jag vill bara göra den kommentarenatt vad vi har tagit upp är den enskilda äganderätten. Vi tar ju upp den lillaenskilda människans rätt i samhället. De stora organisationerna och företagenbrukar alltid klara sig. Den som blir lidande när rättstillämpningen ochreglerna inte är klara är den enskilde medborgaren, den enkla människan. Vi säger också att när man skall förstärka skyddet föräganderätten i grundlagen skall det klart anges vilka inskränkningar som kanske i vanlig lag. Inte heller det är fullt klart . Det skall intekvarstå oklarheter som det har gjort efter lagrådsuttalanden i flera fall vilkavarit uppe till beslut i . Vi skall inte behöva fålagstiftningsprodukter som måste göras om, vilket var fallet med plan- ochbygglagen. Man skall inte kunna föreskriva att endast en del av förlusten skallersättas, något som var på väg att ske i , när man inteföreskrev hur ersättning skulle utgå utan menade att man skulle följa praxis iannan lagstiftning. Den enskilde skulle alltså kunna få avstå betydande värdenutan ersättning. Jag nämnde också i mitt anförande av vi såsmåningom kommer att föreslå att man grundlagsreglerar frågan om dataintegriteti fri-och rättighetskapitlet. frågar när vi kommer att framföra förslagenhär i kammaren. Jag har i varje fall sagt något liknande det som BoHammar sade om möjligheterna till kontroll av den enskilde i arbetslivet. Detintressanta i detta sammanhang var att inte heller sade något - hanciterade ju bara, 20 () replik: Jag tycker inte vpk skall kritisera oss närdet gäller maktkoncentration. talar verkligen inte förmaktkoncentration, tvärtom. Vpk har deltagit i att koncentrera makten genom attdriva igenom löntagarfonderna. Men det är inte den debatten vi skall föra . De reservationer jag har talat för gäller skyddet av äganderätten, och detär den enskildes äganderätt som är angelägen, precis som . 21 BO (vpk) replik: känns det litet otacksamt att försöka presentera nytt material.Det trodde jag att jag gjorde när jag refererade den amerikanska 24 kongressundersökningen, som såvittjag vet inte har varit omskriven i Då får man ihalsen att man sysslar med den vanliga kommunistiska . propagandan och att detman säger känns igen. Vad som är igenkännbart ärväl i alla fall att börjar TT. . ... . . , .. .j Fn-och rättigheter tala om situationen iSovjetunionen och frågar om vi vill ha ett sådant system och vad jag anser omspridning av makten där. Jag anser att det är mycket dåligt med detta, ochdärför skall vi inte ha ett sådant system i vårt land. hoppas också att man skalländra det systemet i . Jagtog upp datoriseringen inte därför att jag är emot datorer, inte alls. Jaganförde det som ett exempel på den tilltagande övervakningen och underordningenav människor på arbetsplatserna. Det understryker ytterligare vikten av att viskyddar de arbetandes fri- och rättigheter. Jag sade att de borgerligapartierna inte alls är intresserade av denna fråga utan i stället villdiskutera hur man skall skydda äganderätten. Försökinte, och , att framställa det som om detgällde att skydda sommarstugeägare, bostadsrättsinnehavare, bilägare ellernågra andra. Vad det handlar om är att ni är motståndare till sådana småingrepp som litet grand bryter maktkoncentrationen såsom införandet avlöntagarfonder. Det är ju det ni exemplifierar här. Jag har aldrig hört att nihär i kammaren varit uppe och härjat och protesterat mot Wallenbergimperietsenorma fonder eller mot de stora bolagens enorma kollektiva fonder ellerförsäkringsbolagens fonder, därför att de är privatägda. Så länge fonderna ärprivatägda är det inga problem för er, men så fort arbetarrörelsen försöker fåett inflytande i detta samhälle, där vi har denna unika maktkoncentration, dågår ni upp och säger att detta är kollektiva fonder, det är maktkoncentrationoch måste vi grundlagsskydda ägandet. Det ägande ni vill grundlagsskydda ärde stora bolagens ägande, det är storfinansens ägande. Det är intesommarstugeägarens eller bostadsrättsinnehavarens ägande. Anf.22 () replik: Får jag bara påminna om att jag icke namngav någon endasocialistisk stat, utan jag talade om socialistiska stater över huvud taget.Hur hamnade i den stat han här talade om vet jag inte, men jag nämndeicke denna stat vid namn och icke heller någon annan stat. Attlitet grand bryta maktkoncentrationen är lika med att vilja avskaffalöntagarfonderna. Det här är en principiell fråga av största räckvidd, och detvet lika väl som någon annan i denna kammare. Vårt motståndfortsätter naturligtvis. Anf.23 BO (vpk) replik: Jag ber om ursäkt om jag hörde fel, , men det varväl en betingad reflex. Jag brukar höra just nämnas, närElisabeth replikerar mig. Men den här gången gällde det alltsåkollektivt de socialistiska länderna. Min kommentar i fråga ommaktkoncentrationen i dessa länder och det enorma behovet av förändring-förnyelse och demokratisering - påverkas emellertid inte av detta. Jagvill återigen understryka att vad det här handlar om är att arbetarrörel sen måste ha möjlighet att arbeta för att den nuvarande maktkoncentratio- 25 Fri- och rättigheter m.m. Prot,1987/88:31 nen skall brytas. Om arbetarrörelsen, arbetarpartierna, skulle fåstöd i fria och demokratiska allmänna val för att inkräkta påoch beskära maktkoncentrationen, anser jag att det är fullt rimligt att dessapartier också här i genornför sådana beslut utan att dessa skallblockeras av grundlagar, författningsdomstolar eller höga jurister som icke ärfolkvalda. 24 (): betänkandet innehållerställningstaganden till förslag från den allmänna motionstiden inom nioämnesområden. I åtta av dessa nio fall handlar det om förslag till förändringari regeringsformen. Samtliga förslag från de borgerliga partierna hör till dennakategori, och det rör sig om gamla bekanta - förslag som återkommer vid varjeriksmöte. kommunisternas förslag om införande av republik har ihög grad samma följetongskaraktär. Motionerna följs upp av olika partier och partikonstellationeri nio reservationer. Under åberopande av i de flesta fall väl kända ochtidigare redovisade argument yrkar jag som företrädare för utskottsmajoritetenbifall till utskottets hemställan och avslag på samtliga reservationer. Men jagvill göra några kommentarer och skall då försöka anknyta till nyheter idebatten. . Först några ord om kommunisternas motion om departementsindelningen,som ju inte berör grundlagarna. Jag menar att det är regeringens sak att taställning till sin egen organisation. Visst kan komma med synpunkterpå dessa frågor, men jag anser alltså att avgörandet bör få ligga hosregeringen, och det är med den motiveringen jag yrkar avslag på reservationenpå denna punkt. Medan jag nu så att säga har på tråden noterarjag kvarvarande meningsbrytning om utformningen av regeringsformens kapitel omstatsskickets grunder i de delar där nuvarande och föreslagna regler finnsåtergivna på s. 20 och 21 i betänkandet. Det är för mycket begärt av båda parteratt de repris skulle förnya debatten i denna fråga, och jag avstårför min del. , Så ettförsök att anlägga principiella synpunkter på motionernas tankegångar omutformningen av regeringsformens fri- och rättighetskapitel. De gällande reglernahar ju tillkommit i tre omgångar - först vid den författningsreform som vigenomförde 1974, sedan efter förslag från fri- och rättighetsutredningen ochfrån rättighetsskyddsutredningen. Jag håller med om att förslagentill ändringar nu är något ensidigt fördelade. Ingen vill förstärka de socialarättigheterna, som kommer till uttryck i programstadganden i regeringsformens 1kap. 2 §, och dessa rättigheter infördes . Jag medger att det är svårt attgöra reglerna rättsligt bindande, men rned tanke på angreppen mot den socialavälfärden under de borgerliga regeringsåren borde åtminstone en debatt omförsök till preciseringar av nuvarande målangivelser vara motiverad. Derättsligt sett bindande reglerna på fri- och rättighetsområdet återfinns i regeringsformens2 kap. I förgrunden står bl. a. religionsfriheten. behandlasunder punkt 6 i 2 kap. 1 § RF och definieras som frihet för medborgarenatt ensam eller tillsammans med andra utöva sin religion. 26 ställer härvidlag kravpå förstärkning av grundlagsskyddet - alltsåinom ett område där grundlagsskyddet är utomordentligt PrOt.1987/88:31 starkt.Som sägs i reservation 2 är religionsfriheten den enda av de positiva 25november 1987 fri- och rättigheterna som inte fårinskränkas. Motion K210 har tydligen r. . ..,,. . . " ' " Fn-och rättigheter föranlettsav den debatt som fördes . Enligt min mening gäller det .missförhållanden som inte gärna kan rättas till genom ändrade grundlagsregler,Avvägningsproblerh av den typ som på nytt tas upp i motion K210 bör kunna lösasgenom en generös tolkning av målangivningen när det gäller religionsfriheten iregeringsformens 2 kap. 1 §.