prot · GB09122 · 1987-12-31 00:00:00 — Antalet medverkande dagstidningar har stadigt ökat, och förnärvarande utkommer 16 dagsfidningar med radio- och kassetfidningar.Talfidningskommittén, som är ansvarig för verksamheten, har i nära samarbetemed arbetat för att göra verksamheten känd blandsynskadade och hjälpt till med hanteringen av mottagarapparatur m. m. verksamhet de senaste årert har en rad radiorättsliga ochansvarighetsrättsliga frågor kunnat lösas i enlighet med de former förutgivning som bedöms vara ändamålsenliga. Ipropositionen föreslås att verksamheten med utgivning av radio- ochkassetfidningar byggs uttill att omfatta ett femfiotaltidningar. Förutom de tidningar som ger ut inlästa taltidningar har 35företag förklarat sig villiga att starta utgivning; I ettflertal av de tio följdmotionerna berörs utbyggnadstakten. Utskottet vill försin del starkt betona det som föreslås i såväl propositionen som i ett flertalav motionerna, nämligen att utökningen av utgivningen av radio- och kassettidningartill att orrifatta 50 dagstidningar endast skall ses som ett delmål. Det ärangeläget att detta delmål uppnås så snabbt som möjligt. Skulle det ske inom enkortare tid än vore det - som även framhålls i propositionen - en storframgång. bör vara beredd att ompröva anslagets storlek så att intebrist på medel hindrar att de tidningar som så önskar skall kunna få anslag för utgivning avradio- och kassettidningar. Pådenna punkt har och vpk en gemensam reservation - den enda reservationsom finns fogad fill betänkandet. Av betänkandet framgår det att utskottet ärmycket enigt utom på denna punkt. När man läser reservafionen, herr talman,förstår man att. det bara är fråga om en nyansskillnad. Reservanterna harskrivit ungefär på samma sätt som utskottsmajoriteten. I reservationen sätterman dock gränsen fill . Utbyggnaden av utgivningen till att omfatta 50dagstidningar skall alltså ske . Utskottet uttalar sig litet merapositivt i sin skrivning och säger att man skall gå efter proposifionensförslag , men att utbyggnadstakten bör öka och att det skulle vara enframgång om det skedde snabbare än . Meddetta, herr talman, yrkar jag bifall till utskottets hernställan på samtligapunkter, vilket innebär att ovanligt många motioner blir tillgodosedda. Jagyrkar avslag på reservationen. Anf.101 (): Vi reservanter och utskottsmajoriteten står inte så långt ifrånvarandra. Det skiljer bara i våra förslag. Jag blev något förbryllad närWivi-Anne - om jag uppfattade henne rätt - sade att utskottetsskrivning är mera positiv än reservafionen. Det kan inte finnas något stöd fördetta påstående. Eftersom vi har tagit upp kravet från de synskadadesorganisationer, tycker jag också att vi har en god grund för vår reservation. Omman hade följt reservationens förslag, hade det skapat ett tryck både på denorganisation som svarar för det samhälleliga stödet och på de tidningar somfinns ute i landet, vilka nu bör uppmärksamma möjligheten att ge uttaltidningar med hjälp av det ökade anslaget som står fill förfogande. Manborde kanske också på nytt gå ut fill tidningarna och försöka engagera fler ände 30-40 som har uttalat att de är beredda att påbörja en utgivning. Jaghar träffat representanter för en del tidningar och vet att man egentligen intepå allvar har prövat frågan om man skall ge ut taltidningar eller inte. Man harsvarat på vissa enkäter från , men det är något helt annatän att stå inför det faktum att det nu finns anslag och en reguljär verksamhetatt bygga på. Ävenom det synes vara en liten skillnad mellan reservationen och utskottetsskrivning, är det ändå en skillnad med tanke på vårt mål. Jag serockså det här som ett sätt att. utöva tryck på tidningarna att gå in iverksamheten. Stödtill radio- och kassettidningar 102 (vpk): ; säger att det förekomrner nyansskillnader mellanutskottsmajoriteten och reservanterna. Jag ser det som något mer ännyansskillnader när det är fråga för att nå det delmål somär uppställt. Skillnaden mellan reservationen och majoritetsskrivningen är attreservationen ger uttryck för en klar viljeyttring , medanmajoriteten nöjer sig med en förhoppning om att målet skall uppnås tidigare äninom . Detta anser jag vara en betydande skillnad. Det är värt att stödjareservationen för att påskynda utvecklingen. 103 WIVI-ANNECEDERQVIST (s): Man kan säga att det är en försöksverksamhet som har pågått ända sedan1982. Försöksverksamheten har alltså pågått , och det är endast 16dagsfidningar som har medverkat. Vi får erkänna att dagstidningarna inte harvisat något större intresse för denna verksamhet. är det glädjande att 35fidningar säger sig ha intresse för att starta denna verksamhet. Skall dettaklaras av på tre år- jag är rädd för att vi inte gör det, när det har gått sålångsamt - måste man i stället uppmuntra flera tidningar att startadenna verksamhet. Av utskottets skrivning framgår det att man är beredd attuppmuntra endags- och fådagarsfidningar. Dessa tidningar är ofta lokala, ochdet skulle naturligtvis vara av intresse även för jämställdhetens skull att fålokala nyheter. Jag yrkarbifaU tiU utskottets hemställan. Överläggningen var härmedavslutad. (Beslut i ärendet skullefattas vid nästa arbetsplenum.) 1987/88:42 om ersättningfill ledamöter (förs. 1987/88:13). Anf.104 (): Det förslag som vi behandlar innebär åtskilliga nyheter i fråga om detekonomiska skyddet för avgående ledamöter. Jag skall inte gå närmare in påförslaget, som dét råder enighet om, utan endast kommentera en särskild fråga. Detnya systemet innehåller ett visst skydd för efterlevande, i första hand förefterlevande barn . Dessa barn får av ledamotsarvodet ipension. Sammanlagt får syskon dock aldrig fillhopa. Idagens system finns också ett skydd för efterlevande make eller maka. I det nyasystemet däremot finns det inte något generellt skydd för efterlevande makeeller maka. I lagen föreligger dock en dispensmöjlighet då det föreliggersärskilda omständigheter. I ersättningsstadgekommittén har vi i detta fall iförsta hand tänkt på änkor med små inkomster. Till dessa änkor bör det kunnautgå en pension av samma storlek som det nuvarande systemet garanterar. Detbör betonas att det handlar om relativt små belopp - maximalt något över 900kr. i dagens läge. Det egentliga skyddet för änkan finns ju i det allmännapensionssystemet, folkpension och ATP. Viförutsätter att förvaltningsstyrelsen är generös vid behandlingen av sådanaärenden. Överläggningenvar härmed avslutad. (Beslut i äreridet skullefattas vid nästa arbetsplenum.) 9 § Kammaren beslöt'kl. 17.52 att ajournera förhandUngarnafill Prot. 1987/88:122 förmiddagsuppehåll. 10 § Förhandlingarna återupptogs under ledningav andre vice talmannen. 11 §Föredrogs finansutskottets betänkande 1987/88:25 om datapolifik förstatsförvaltningen (prop. 1987/88:95 delvis öch 1987/88:100 bil. 2). .' ' Med utgångspunkt i verksledningspropositionenvidtar regeringen nu en rad åtgärder, som sammantaget tar sikte på attåstadkomma en effektivare styrning av statsförvaltningen. , ledning och styrning har större betydelse för de politiskaresultaten än vad vi vanligtvis föreställer oss. Det är från dessautgångspunkter man skall se datapropositionen. Det behövs en bättre styrning av ADB-utvecklingen istatsförvaltningen, och det behövs organisationsförändringar om man skall uppnåmålsättningen: data på människors villkor. Regeringen har under de tre senasteåren utvecklat sin datapolitik i olika propositioner. Det har varit fråga omområden som rör forskning, näringsliv och samhälle. preciseras datapolitikenför statsförvaltningen. Det är viktigt att den nya tekniken inte utvecklas vidsidan av det arbete som görs i statsförvaltningen för att utveckla kvalitet,service och effektivitet. Regering och riksdag måste därför lägga fastriktlinjer, sorii styr ADB-användningen utifrån verksamhetens behov och tarstörre härisyn till personalens arbetssituation. Datapolitiken måste inriktasmot det s. k. användarperspektivet. När inledde sin stora tekniksatsning ,dominerade det tekniska perspektivet. startade med vapenindustrin ibakgrunden. I anslogs 75 milj. kr. till ett utvecklingsprogrampå temat teknik-organisation-människa. Programmet bedrevs i samverkari mellanarbetsmiljöfonden och arbetsmarknadens parter . Resultatet harpresenterats under . Det kan tyckas vara en ambitiöseller långtgående rubrik. Programmerar emellertid principiellt mycketvärdefullt. Erfarenheterna kan sammanfattas i tre punkter. För det första måste utvecklingen av ny teknik ta sin utgångspunkti verksamheten. För det andra krävs samtidiga organisatoriska förändringarutifrån en klar uppfattning om vad man vill åstadkomma med den nya tekniken.För det tredje har personalen, dess kompetens och förmåga, visat sig vara denviktigaste källan till framgång. Utan personalsatsriingar ochkompetensutveckling blir ny teknik'ofta éri död resurs. med andraord ses som ett samspel mellan människa, teknik och organisation. Först närman ser de komponenterna i sitt sammanhang, kan man till fullo utnyttja demöjligheter som den nya tekniken erbjuder. I regeringens referensgrupp för datafrågor - som består avföreträdare för samhälle, näringsliv och forskning - har resultaten frånutvecklingsprogrammet presenterats. Reaktionerna från gruppen var positiva.Regeringen kan nu lägga dessa resultat till grund för de förslag och deriktlinjer i propositionen som tar sikte på det s. k. användarperspektivet.EnUgt min mening är det en principiellt viktig målsättning i datapropositionen.ADB blir ett medel bland flera för att uppnå bra resultat i verksamheten. När jag besökte kunde jag konstateraatt Syerige har kommit långt i diskussionen om samspelet mellan teknik ochmänniska. Svenskt näringsliv och svensk förvaltning borde här kunna ha enfördel i förhållande till många andra länder, om vi medvetet börjar arbetaefter principen: ju mer avancerad teknik, desto viktigare blir människan. Förslagen i propositionen skall också ses mot bakgrund avden snabba utvecklingen och de stora investeringar som görs istatsförvaltningen. Antalet dataarbetsplatser i svensk statsförvaltning harökat från 22 1983 till 73 1987. Kostnaden för ADB i statsförvaltningen beräknades till ca3,/87. Jag skall ta upp ett pär viktiga förslag i propositionen.Personalen och utbildningen ges en nyckelroll. Utbildningsinsatserna riktasfrämst till tre grupper - verksledning, anställda som skall medverka iutvecklingsarbetet och använda datorer samt biträdes- och assistentpersonal. Utbildningen tar också sikte på frågan om jämställdhet ochADB. Behovet av biträdes- och assistentperspnal minskar på grund avdatoriseringen. Det drabbar särskilt kvinnorna. Förslag läggs därför fram omutvecklingsmöjligheter för just den personalgruppen. Ett annat viktigt förslag gäller arbetsmiljön.Bildskärmarna som hälsorisk och oroskälla för personalen tas upp ipropositionen. Förslaget innebär att de s. k. högsträlande bildskärmarna skallvar utbytta hos statliga myndigheter och affärsverk . Den oro sompersonalen känner och den kritik som riktas mot bildskärmarna frånarbetsmiljösynpunkt har lett fram till regeringens ställningstagande. Det ärockså tekniskt ekonomiskt möjligt att klara avvecklingen av de högstrålandeskärmarna fram . Mot denna bakgrund är det förvånande att de borgerligapartierna går emot förslaget. När man läser era reservationer kan mankonstatera att ni ställer fortsatta forskningsresultat mot en avveckling av dehögstrålande skärmarna. Det råder tydligen delade meningar mellan de borgerligapartierna och regeringen, vilket jag beklagar utifrån personalens ocharbetsmiljöns synpunkt. Regeringen pekar.på ytterligare hälsorisker som ärförknippade med bildskärmsarbete. Statshälsan har presenterat en särskildhälsoundersökning, som visar att långvarigt arbete vid bildskärm leder tillbelastningsbesvär av olika slag. Dessa nya fakta har vi hunnit få med ipropositionen. Statshälsan får därför till.uppgift att föra ut dessa fakta.frånstudien till verksledningarna, som bör vidta lämpliga åtgärder för att kommabort från Förslag läggs också fram om datorstödda arbetsplatser förhandikappade. Det tycker jag är principiellt viktigt. Statskontoret får i uppdragatt precisera de krav som måste ställas på handikappanpassad utrustning. Sedan några ord om säkerhet och sekretess. Förslagen ärhär inriktade på att nå säkerhetshöjande resultat på . Deenskilda myndigheternas ansvar sätts i centrum i regeringens förslag. med ADB-system skall ha genomfört en säkerhetsanalys, /90. Skyddet mot otillbörlig åtkomst till ADB-system stärks.Krav på behörighetskontroll läggs fast. En särskild utbildning i säkerhet ochsekretess genomförs. Sammantaget innebär förslagen att positionerna flyttasfram påtagligt inom området säkerhet och sekretess. .Regeringen har vidare ett förslag om ny beslutsordning för ADB-investeringar.Den nuvarande ordningen har kritiserats. Den anses vara för centralstyrd ochför krånglig. Det är skälen till att regeringen föreslår ett avskaffande av detnuvarande upphandlingssystemet. Myndigheterna får i stället själva upphandlautrustning i betydligt större utsträckning, och beloppsgränsen höjs.Statskontorets roll förändras så att kontoret får mindre kontrollerande och merstödjande funktioner. Regeringen lägger ocksä fram förslag som tar sikte på attde större statliga ADB-systemen skall omprövas och förnyas. En beredningsgrupptillsätts i med uppgift att se över de stora statligaADB-systemen. Forskning och utveckling för användning avinformationsteknologi behandlas också. Förslaget innebär att man skallåstadkomma en särskild satsning på forskning och utveckling. Den särskildasatsningen bör ske genom ett ökat samarbete inom den offentliga sektorn. När vijämför med näringslivet på denna punkt kan vi konstatera att vi ligger efter.Det behövs särskilda satsningar på forskning och utveckling, inte minst rriedutgångspunkt i användarperspektivet. Ett s.k. utvecklingsråd skallinledningsvis svara för att detta arbete kommer i gång. : Den nya tekniken utvecklas snabbt. Det ställerkrav på särskild uppmärksamhet från ansvariga i statsförvaltningen och detställer särskilda krav på oss ansvariga politiker. Organisationen istatsförvaltningen och i måste därför vara väl trimmad förden dubbla uppgiften att för det första följa teknikutvecklingen och för detandra föreslå förändringar, som garanterar en bra styrning och kontroll avinformation och data. Genom de förslag som regeringen lägger fram ipropositionen utvecklas en slagkraftigare organisation för datapolitiken istatsförvaltningen. 106RUNE (): Det är vi i kammaren hadeen samlad debatt om en datapolitik för statsförvaltningen. Då, 1985,presenterade den socialdemokratiska regeringen inte mindre än fyra olikadokument som behandlade olika delar av datapolitiken och som gavs olika form,vilket försvårade behandling av dem. Dessutom presenterades de såsent att de inte kunde realbehandlas förrän under höstriksdagen 1985. Vi moderater var också mycket kritiska mot betydande delarav den datapolitik som då framlades av regeringen. Därtill fann vi avsevärdabrister, och man hade underlåtitatt behandla väsentUga områden. Detfinns därför anledning att notera en avsevärd förbättring ijämförelse med 1985, åtminstone i två avseenden:, för det första attpropositionen trots allt presenterades så att realbehandUng kan ske , ochför det andra att regeringen äntligen gör en ansats att skapa en datapolifikför det statliga området. Förförsta gången görs ett socialdemokratiskt försök att anlägga en helhetssyn avdet slag som vi föreslagit i många motioner . Tyvärr ärförsöket inte i aUa avseenden väl genomarbetat, och på någon punkt kan det filloch med leda fill att intenfioner som beslutat om i andra sammanhangmotsägs. Iandra avseenden genomsyras förslagen-av sedvanliga ambitioner att centraliseraaktiviteter fill statsägda verksamheter och ge dessa avsevärt bättrekonkurrensförhållanden än motsvarande verksamheter som bedrivs i privatägdaformer. Vadsom nu behövs från regeringens sida är att utskottets tankar och idéer konkrefiserasoch att regeringen visar litet lyhördhet för vad oppositionen. har framfört isina reservationer. Enligt min uppfattning är avstånden i många frågor inte såstora, och det här viktiga men för många delvis främmande området behöver nuhandling och åtgärder. Vii moderata samlingspartiet anser att en poUtik där man på bästa sätt utnyttjarden nya informationsteknologin måste bygga på följande riktlinjer. Fördet första ställer det ökande användandet av datorer och dataregister krav påett förstärkt skydd av den enskildes integritet. För det andra måsteoffentlighetsprincipen hållas levande även i en fid då en stor del avoffenfiiga uppgifter registreras på data. Fördet tredje måste sårbarheten iolika register och i olika system beaktas. För det fjärde måste strävan varaatt vi skapar största möjliga frihet och öppnar för att skall bli ettland som på bästa sätt inom olika samhällsområden tar till vara de fördelar ochmöjligheter som den nya teknologin ger. I datafrågorna har faktiskt de borgerliga partierna varit påoffensiven. Socialdemokraterna däremot har varit på defensiven. Datalagen drevsfram av de borgerliga partierna. CPR fälldes av dem 1973, och proposifionen1979 med åtföljande beslut innebar att vi fick parlamentarisk insyn ochkontroll. var socialdemokraterna rätt ointresserade av att föradatafrågorna på ett politiskt plan. Fram till dess gällde därför det som senarekommit att kallas ämbetsmännens datapolifik. datapoU-fiska beslutändrade på det. Det innebar i korthet att datautvecklingen skall stå underparlamentarisk kontroll och tillsyn. Vi skall därför ha en datapolifik.Viktigare beslut i datafrågor skall underställas . Detta är tydligen ioch med att den socialdemokratiska regeringen nu presenterat sin proposition omdatapolifik för statsförvaltningen helt accepterat, vilket jag hälsar medtillfredsställelse. Statensmånga datasystem har stor betydelse för enskilda människor. Det är ofta omöjligtatt undvika att bli registrerad i dessa. Detta ställer höga krav påintegritetsskydd och sekretess hos de stafiiga datasystemen. Den svenskaoffentlighetsprincipen kräver också att för allmänheten och pressen intressantauppgifter kan vara tillgängliga. Datorer är ett mycket viktigt hjälpme- del såvälinom den egentliga statsförvaltningen som inom utbildningsväsendet ochförsvaret. Utvecklingen mot allt fler datoriserade arbetsplatser måste fortsätta.I detta fortsatta datoriseringsarbete är det viktigt att möjligheterna filleffekfivisering utnyttjas. Däri ingår bl. a. möjligheterna till kommunikationmellan olika system men också mer användarvänliga programvaror. Vi kan därför i allt väsentligt dela regeringensuppfattning om behovet av kompetensutveckling och då särskilt behovet av att gestatsförvaltningens chefer ökade kunskaper i strategiska ADB-frågor. Regeringenoch utskottet framhåller att det är främst tre kategorier inom statsförvaltningensom behöver ökade kunskaper: verksledningarna, de som är operativt ansvarigaför myndigheternas datorsystem samt assistentpersonal. Det är emellertiddärutöver vikfigt att myndigheterna beaktar utvecklingsmöjligheterna för denhandläggande personalen. Erfarenheter från privata företag och en delmyndigheter visar att adekvat datorstöd i form av ordbehandling, databaser,kalkylprogram och beslutsfattarstöd genom s. k. artificiella intelligensprogramavsevärt kan höja handläggarens effektivitet samfidigt som kvaliteten kanförbättras. Myndigheterna bör därför enligt vår uppfattning även beakta dennapersonalkategori. Det var därför välgörande att höra civilministern tala omdetta i sin tredje punkt. Hade propositionstexten tagit upp även denhandläggande personalen, hade allt enligt min uppfattning varit gott och väloch vi hade sluppit en reservation. Regeringen ger statskontoret och SIPU vikfiga uppgifter isamband med kunskapsutvecklingen inom statsförvaltningen. Utvecklingen inomdatorområdet går emellertid mycket snabbt, inte minst påprogramvarusidan. Det innebär att statskontoret och SIPU:s kompetens måstekompletteras. I många fall kan därför utomstående konsulter, universitet ochhögskoleinstitutioner hjälpa myndigheterna i deras kunskapsutveckling.Statskontoret och SIPU:s verksamhet bör därför vara endast en del av utbudet avkurser och seminarier. Vi i moderata samlingspartiet delar uppfattningen att denoro som uppkommit för de medicinska effekterna hos dem som arbetar vid bildskärmarmåste tas på allvar. Det är därför anmärkningsvärt att det inte finns någraförslag till forskning och andra insatser för att utröna orsakerna till demedicinska effekterna och för att utveckla motmedel mot dessa. Det som istället föreslås kan medföra långtgående och kostsamma insatser för attbegränsa elektrostafiska och elektromagnetiska fält, vars medicinska effekterinte till fullo är klarlagda. Enligt vår mening bör de datapolitiska insatserna i dettaavseende just nu inriktas mot en kraftig satsning på forskning för att utrönaorsaker och samband mellan informationsteknologins användning och arbetsskador.Denna forskning bör å andra sidan inte inskränkas enbart till deelektrostatis-ka och elektroniska magnetfälten utan även omfatta jDsykologiskaoch sociala faktorer relaterade till bildskärmsarbetet i ett vidare perspektiv.Hittills har diskussionerna om bildskärmar, ergonomi och hälsa enligt vårmening i alltför hög grad inneburit att man sett bildskärmen som en isoleradföreteelse. I verkligheten är den endast en komponent i ett system, där t. ex.datorprogrammens betydelse för exempelvis svarstider och deras upphov tillstresseffekter och dylikt är i minst lika hög grad viktiga att utröna. Viföreslår därför i stället för den absoluta tidpunkten 1991 för en elimineringeller minskning av de elektriska fälten, att insatserna inriktas mot enintensifierad forskning för att till den tidpunkten försöka klarlägga deverkliga orsakerna till de medicinska problem som kan ha samband medbildskärmsarbete. Vi anser att detta är en klart bättre metod för att minskaden oro som finns. Resurser för dessa forskningsinsatser kan enligt minuppfattning till stor del skapas genom samordning av de resurser som ärsplittrade på olika håll. Jag går över till att beröra några avfrågorna inom området säkerhet och sekretess. Vi delar uppfattningen att allamyndigheter som har ansvar för ADB-system bör ha en uppfattning om säkerheten iADB-verksamheten. I propositionen dras dock alla myndigheter över en kam ochbehandlas som om de vore lika i detta avseende. Så är inte alls faUet. Iverkligheten bedriver de myndigheter detta gäller verksamheter av helt olikaslag, och följaktUgen får ADB-säkerhetsarbetet relateras till de skildamyndigheternas olika förutsättningar. Man bör t. ex. som ett minimum skilja påförvaltningsmyndigheter, affärsverk och civila myndigheter med anknytning tillförsvaret. Affärsverken har ett företagsekonomiskt mål med krav påkostnadstäckning, inkl. avkastningskrav I på disponerat statskapital. Vidsidan av detta finns krav på dem så som en del av samhällets infrastruktur. av fattade besluten om styrningen och ledningen avaffärsverken har marknadsanpassning markerats samt en ökad delegering under ettsamlat ökat ansvar. Detta.innebär att det av affärsverken krävs bl.a. ettstörre ansvar för valet av medel för att uppnå de av statsmakterna fastställdamålen. För de flesta affärsverken är informationsteknologi ochADB helt avgörande hjälpmedel för verksamhetens effektivitet och servicegrad.Informationsteknologi och ADB är dessutom inte sällan helt integrerade i deprodukter och tjänster som framställs. De säkerhetskrav som ställs påaffärsverken är till sin karaktär delvis annorlunda, och i sitt innehåll heltannorlunda, än de krav på ADB-säkerhet som förvaltningsmyndigheter har attbeakta. Det är därför olämpligt, för vissa affärsverk t. o. m. att betrakta somdirekt skadligt, att på något som helst sätt inordna deras arbete med säkerhetoch sekretess i statskontorets uppgifter. Som redan antytts strider en sådanordning dessutom mot de av beslutade principerna för ledning ochstyrning av affärsverkens verksamhet.