prot · GB0989 · 1987-12-31 00:00:00 — Arbetetinom regeringen är så fördelat att det är jag som skaU besvara interpeUationen. Enav orsakerna till att skogsarbetare upplever avgasproblemen som större äntidigare anses av många vara att bensinens kvalitet försämrats, bl. a. genomatt oljebolagen med hjälp av s. k. krackning omvandlar eldningsolja tillbensin. Ökade halter av omättade kolväten i motorsågsbränslet skulle då varaorsaken till de ökade besvär som rapporterats. För att få fram ett tillräckligtbedömningsunderlag har arbetarskyddsstyrelsen initierat ett forskningsprojektvid i , där ett antal olika bränslenför motorsågar skall undersökas. Projekteti beräknas vara färdigt . Därefter får ställning tas till vilkaåtgärder som kan bli aktuella att vidta. 25 (): Jag tackar arbetsmarknadsministern för svaret. Det är bra att man hartagit tag i dessa frågor i . Men jag tycker ändå attarbetsmarknadsministerns svar innebär att man skjuter problemet på framtidenför att vänta och se. Vi vet att man har bekymmer med den härbensinen, och vi vet också ungefär vad som skulle behöva göras. Bensinen harblivit allt sämre i detta avseende, dvs. när den används i tvåtaktsmotorer.Bensinen har också bUvit sämre ur hälsosynpunkt. Det är helt enkelt ett dåligtbränsle i detta sammanhang. Detta hänger samman med att man nu så att sägakramar mer bensin ur oljan. destillerade mari oljan för att få frambensinen. Då fick man inte fram så mycket bensin som . Men eftersom detgår åt mer bensin och mindre brännolja har raffinaderierna ändrat sinasystem och därigenom fått fram en annan bensin som är klart sämre. Vi behöverhelt enkelt få tillbaka den gammaldags destillerade bensinen. Det skulle inteheller vara så svårt att vidta åtgärder för att åstadkomma detta. Somframgår av svaret finns det en mängd kolväten kvar i avgaserna. Men det är intebara genom avgaserna som skogsarbetarna får i siggiftiga ämnen när de användermotorsåg, utan det är även genom att bensinen helt enkelt dunstar. Genom avgaser tillförs bensinen ökas ångtrycket, vilket inte är bra. Ångtrycketborde inte överstiga 60 kPa, medan det ligger på mellan 90-105 kPa. Svenskamekanisters riksförbunds ordförande har i en artikel i tidningenSkogen framhållit att man som motorsågsbränsle egentUgen borde använda de destilleradekomponenterna. Det borde alltså vara ett lämpligt oktantal på denna bensin.Mindre än 3 volymprocent av det aromatiska kolvätet bensen skulle få finnas. Nufår det finnas . Det högsta ångtrycket borde, som jag sade, inteöverstiga 60 kPa. Det är lägre än vad vi normalt har. Bensinborde inte heller innehålla några olefiner, dvs. omättade kolväten vilka uppkorrimer vid det här nya sättet att raffinera och kracka. Slutligen borde bensinen inte heller innehålla några etrar och alkoholer och inte heller några blyföreningar. ' Pådetta sätt skulle man få fram en bensin som enligt skulle vara bra avpassad både för dessa motorer och ur hälsosynpunkt för skogsarbetarna. Naturligtvis spelar även omständigheterna runt omkring en viss roll. T. ex. uppe i norra , där man nu har mycket snö, har de som använder motorsåg stora bekymmer eftersom avgaserna då blir kvar kring dem. Samma bekymmer uppstår när det är vindstilla och under varma sommardagar. Jagskulle vilja fråga arbetsmarknadsministern om det inte är möjligt för henne attredan nu litet mer aktivt engagera sig i detta stora arbetsmiljöproblem,eftersom så många människor är utsatta för det, vissa människor mera än andra.Är arbetsmarknadsministern beredd att snabbt vidta några åtgärder för attpåskynda dessa undersökningar och kanske redan nu göra någonting? Vivet att om vi tar fram en sådan här bensin så kommer den också ganska säkertatt bli dyrare. Det är då risk för att den bara av den orsaken inte kommer tillanvändning i så stor utsträckning sorn man skuUe vilja. Ärministern positiv till en särbehandling av den här bensinen, exempelvis så tar bort skatten för att på det sättet göra den billigare? 26 (vpk): Det aren mycket viktig fråga som 'Brunarider har tagit upp,nämligen de faror som skogsarbetarna utsätts för orsakade av motorsågensavgaser. Men detta är ju inget nytt problem. Tvärtom är det på det sättet attskogsarbetarna alltid har utsatts för dessa avgaser när de hanterat motorsågen,oavsett årstid, väder och vind.' Men har problemen på en del hållvarit särskilt stora och detta av främst två orsaker dels på grund att vi haren sämre bensin, dels på grund av att det på många håll finns ettmycket stort snödjup. Jagvill inte återupprepa vad redan har berört, men jag villunderstryka det riktiga i hans beskrivning och göra.ett tillägg. besökte yrkesinspektionen en arbetsplats i botten för att se på detta problem. Men'resultatet av det besöket blev ingenting - ingenting hände. Dettaföranleder én hel del funderingar. Det är helt klart att en motorsåg på ingavillkor skulle fä startas inne i en verkstad, även om det skulle röra sig om enmycket . Men skogsarbetaren nere i en mer än meterdjup snögrop får ståböjd över en motorsåg med munnen formligen vid avgasröret. Det är ju nästanfråga om rena gaskammaren. Undra på atthan då sedan besväras av huvudvärk,illamående, yrsel, allergier och hudirritationer. Nusägs det - och det visste jag redan tidigare - att det i pågårforskningsprojekt som skall vara klara . Detta är bra, men det finnsmöjligheter att tillhandahålla en bättre bensin fastän den då blirdyrare. Det kan väl inte vara så att man nu har glömt bort hur man tidigareframställde bensin? Klart,är att det skulle handla om mycket små mängder och därfill storalagringskostnader om man skulle tillhandahålla ett speciellt bränsle förmotorsågar. Men egentUgen borde vi inte behöva diskutera om detta. Det bordevara en självklarhet att det "gamla hederliga bränslet" återinfördes. Föratt åstadkomma detta har man, enligt vad jag kan bedöma, två olika alternativatt välja mellan. Endera får man lagstifta om skyldighet att använda en bensinsom bedöms som bra, eller så får man ta bort skatten på detta bränsle. Detär gott och väl att man nu forskar. Men lika säkert är det att man redan i dagkan få fram en bättre bensin, som dock bedöms kommer att kosta mer. Jagutgår faktiskt ifrån att arbetsmarknadsministern så snabbt som det är möjligtvidtar nödvändiga åtgärder på det här området. Man bör väl ändå inte avvakta enforskning på det här området och vänta med att vidta åtgärder som är möjUga attvidta . Det kan ju inte vara någon nackdel om skogsarbetarna får möjlighet att använda den gamla bensinen. Skulle det mot förmodan kommafram ett mycket bättre bränsle för motorsågarna är det bra då i så fall. Att den bensin som används nu är sämre, det är vi överens om. Men attutnyttja möjligheten att vänta på den analys som genomförs i är intedetsamma som att skjuta på problemen. Tyvärr måste jag nog säga att jag intetror att vi blir hjälpta av att jaga på det här projektet. Projektethar tillkommit därför att ett av problemen är att man inte exakt känner fillorsakerna. Man vet att man mår mer illa , men man vet inte om det beror påatt det luktar illa eller om bränslet verkligen är farligare. Vi kan ocksåkonstatera att den bensin som används är dålig både för dem som körmaskinerna och för själva motorsågarna. Projektetgår ut på att man skall undersöka hur sammansättningen av de här gasernapåverkas av olika bränslekomponenter. I de bränslen som provas ingår också detbränsle som ordföranden i kommittén har tagit fram. Man skall också kunna se omdet är möjligt att föreslå hur ett specialbränsle skall vara sammansatt. Manskall ta fram underlag för rekommendationer. Detkommer förmodligen att finnas en del andra problem även efter det att man hartagit fram ett specialbränsle eller fått fram ett bättre bränsle. Det antydslitet grand i det senaste inlägget av . Det är nämligen fråga omså små kvantiteter att man får andra typer av bekymmer, inte minstdistributions- och lagringsbekymmer. Distributionsbekymren finns dessutomredan i dag. Jagär positiv till att gå in med rekommendationer för att minska riskerna. Men jagtycker att vi skall avvakta det projekt och den analys som genomförs.Resultatet skall vara färdigt . Närdet gäller en eventuell skattebefrielse vill jag säga att jag inte tror attpengarna är det stora problemet. Det är framför allt transport och lagring somär det större problemet. Man får ju göra avdrag för arbetsredskapoch bränsle, så marginalkostnaden för arbetsgivarna är inte särskilt stor. 28 (): Det framkom kanske inte så mycket nytt i det senaste inlägget, men detär ju bra att arbetsmarknadsministern är intresserad och att vi är överens omatt den bensin söm vi har inte är bra. Arbetsmarknadsministernsäger att vi inte vet riktigt vad det är för bekymmer. Vi vet att det luktarilla och att man inte mår bra men inte vet om bränslet i övrigt är bra. Men vivet ändå att dessa avgaser inte är nyttiga för människor. Precis som JohnAndersson sade: Skall man använda en sådan här motorsåg vid en verkstad måsteman gå ut. Man får inte vara inne i lokalen och göra det. Så gör man inte förskojs skull utan därför att det inte är bra att dessa avgaser. Harman kört motorsåg en del vet man också att man inte undgår dessa avgaser närman kör ute i skogen, och problemen förstärks genom de bekymmer med mycket snösom vi har . Även är det problem. Den bensin som vi har i dagkokar också mycket snabbt i tanken. Det gör att avdunstningen blir ännu större,och mari får i sig ännu mer giftiga avgaser när man använder motorsågen. Detär klart att det kommer att bli bekymmer med att få fram så små kvanfiteter avdet nya bränslet. Men det finns också andra komponenter som inte går åt i såstora mängder. Vi använder t. ex. kedjesmörjolja när vi kör motorsåg. Den åtgåri ännu mindre kvanfitet, men vi har inga bekymmer att få fram den. Det är möjligtatt få fram ett sådant här bränsle. Det är det vi vill attarbetsmarknadsministern skall hjälpa till med så snabbt som möjligt. Det är detsom är viktigt. 29 (vpk): Jag vill notera att arbetsmarknadsministern ställer sig positiv tillatt något händer på detta område. Om man nu inte vet vad som orsakar problemet,vet i varje fall skogsarbetarna att de inte hade lika stora problem med dengamla bensinen. Ett förstahandskrav från skogsarbetarna är att få fillgång tillden gamla bensinen! Det kan inte på något vis vara till nackdel om de fårtillgång till den gamla bensinen medari de väntar på ett eventuellt specialbränsleför motorsågar. Manblir litet fundersam om man läser vad en bränsleéxpert på i Göteborgsäger. Han säger aft han aldrig skulle kunna tänka sig att arbeta heltid medmotorsåg. Han säger att han tillhör dem som vänder bort huvudet när han tankarbilen, och då handlar det ändå bara om . Att gå i enavgasström som innehåller bortåt oförbränd bensin skulle vara mycketmycket obehagligt, säger han. Skogsarbetarna har läst denna experts uttalande,och man förvånas inte över att de är vådligt oroliga över detta problem. Jagtycker att det vore bra om man kunde få tillgång till den gamla bensinen, iväntan på att man eventuellt får fram ett bättre bränsle. Jag har svårt attförstå vilka betänkligheter arbetsmarknadsministern hyser mot en sådantågordning. säger att man inte hade Uka stora problem förr som manhar . Det beror på vad man menar med . "inte lika stora problem".Det luktar mer illa , och man mår illa på ett tidigare stadium. Ett avsyftena med det projekt jag har talat om tidigare är att man skall ta reda påinte bara varför det luktar sämre, utan också,om det drivmedel man använder är farligare än det man använde . Jag tycker trots allt att man skaUavvakta detta projekt, som kommer att slutföras och som kommer attresultera i rekommendationer. Då står man på en säkrare grund. Detta projektgenomförs dessutom i samarbete med både i ochSkogshögskolan i , och det är naturligtvis en fördel. Detfinns också en hel del man kan göra på arbetsplatserna. Ett avproblemen är att arbetstakten är hårt uppdriven. Man arbetar mycket intensivt.En annan svårighet är att rnan inte gräver så vida gropar som man skullebehöva. Man står alltså och arbetar i djupa schakt. Man skulle t. ex. kunnatillämpa arbetsrotation. Man kan även använda sig av snorkel elleravgasrörsförlängare vid arbetet. Jag undrar också över detta med vegetabilisksmörjolja. Detfinns åtgärder att vidta . Men det är inte meningen att det enaskall utesluta det andra. Syftet är naturligtvis att förbättra arbetsmiljöngenom att använda sig av alla de oUka möjhgheter som finns. Tredjevice talmannen anmälde att anhållit att till protokollet fåantecknat att han inte ägde rätt till ytterligare inlägg. Anf.31 (): Arbetsmarknadsministern säger nu att vi inte vet riktigt vad det berorpå och hur fariigt det är; man tycker aU det luktar illa och man mår illa. Jagtycker inte att det är acceptabelt att man skall gå och må illa när manarbetar, även om det inte är direkt farligt. Vi vet att det inte är bra. Vivill att arbetsmarknadsministern skall förbereda detta, i varje fall på ettsådant sätt, att det går att fatta ett snabbt beslut när vi får framresultaten. Om det är möjligt, är det naturligtvis också bra om vi skulle kunnafortsätta att använda den gamla vanliga bensinen. Arbetsmarknadsministernsäger att det finns annat vi kan göra, vi kan använda vegetabiUsk smörjolja..Från jordbruksutskottets sida har vi för länge sedan uttalat att man borde göradet. Smörjolja finns ute på marknaden, och jag tror att den används irelativt stor utsträckning. Den är tillgänglig och den är bra. Det äremellertid mer en ren miljöfråga och inte en arbetsmiljöfråga. Frånarbetsmiljösynpunkt är den bensin vi häri dag inte bra. Arbetsmarknadsministernsäger att man inte tar hänsyn till det. Man har t. ex. en hög arbetstakt ochman gör inte tillräckligt stora gropar. Detta har emellertid inte så storbetydelse. Även om jag ger mig ut med motorsågen när det är varmtväder, får jag samma bekymmer som jag får när jag arbetar i en sådan snögrop. Detär klart att man kan ha snorkel och annat. Jag tror dock inte att det ärpraktiskt möjligt. Det är betydligt enklare att ta fram den här bensinen. Anf.32 Arbetsmarknadsminister : Herr talman! Jag är helt övertygad omatt arbetet med denna typ av drivmedel både var farligt i går och är farligt . Jag sade emellerfid att det inte är säkert att det är farligare bara föratt det luktar illa och man blir illamående. Därmed inte sagt att det är braatt man mår illa. Överläggningenvar härmed avslutad. 5§ Föredrogs och hänvisades 1987/88:118 tilltrafikutskottet 1987/88:120, 135, 137 och138 till justitieutskottet 6§ Föredrogs men bordlades åter betänkande 1987/88:22 7§ Anmäldes och bordlades 1987/88:111 omdubbelbeskattningsavtal mellan och 1987/88:114 med förslag till ändring i lagen(1973:370) om arbetslöshetsförsäkring, m. m. 1987/88:143om ändring i m. m. (förverkande av hjälpmedel vid skadegörelse m.m.) 8 § Meddelande omfrågor Meddelades att följandefrågor framställts 1987/88:412av (vpk) till försvarsministern om säkerhetskontrollen vidanställning i försvarets medicinalkår; I en debatt i omåsiktsregistrering (snabbprotokoll 1987/88:83) fastslog justitieministerAnna-Greta upprepade gånger att åsiktsregistrering är förbjuden i vårtland och absolut inte får förekomma. Den4 februari undertecknade försvarsministern ett regeringsbeslut (11 191/85) omen högkvalificerad läkare som nekats, anställning i försvarets medicinalkårsreserv därför att han "måste från säkerhetssynpunkt bedömas olämplig".Läkaren är kommunist. Något besked eller motiv till avslaget på hans ansökanlämnas inte. Jag viU därför frågaförsvarsministern: Kontrolleras/registrerasåsikterna hos dem som söker anställning i medici- Meddelande om frågor nalkårens reserv? 1987/88:413av ()' till socialministern om den privata vården; Påsocialdemokratiska affischer runt om i vårt land nås vi av budskapet; "Detär väl en mänskligare vård vi behöver - inte en privat?" Med anledning avdetta budskap önskar jag fråga socialministern:. Vilkaåtgärder avser socialministern vidta mot privat vård? 1987/88:414av () till statsministern om strålningskapaciteten vidRadiumhemmet i ; har en debatt förts omkapaciteten för strålbehandling vid Radiumhemmet i . Statsministernhar i offentliga uttalanden hävdat att den borgerliga majoriteten i Stockholmsläns landsting bär ansvaret för den uppkomna situationen. Enligtavtal mellan staten och berörda landsting skall staten finansiera avkostnaden för investeringar vid undervisningssjukhusen. länslandsting anslog pengar fill ytterligare fyra nyastrålningsapparater. Den statliga , som skall godkänna den här sortens beslut, sade dock nej. Efter enutdragen handläggning medgav nämnden att två av fyra apparater anskaffades. Ansvaretför den bristande kapaciteten vid Radiumhemmet vilar alltså på staten ochdärmed regeringen. En liknande försening har åstadkommit motsvarande problem iLinköping. Mot denna bakgrund villjag fråga statsministern: Vad är orsaken till att regeringen inte vidtagitnågra åtgärder mot statens förseningar av utbyggnaden av strålningskapacitetenvid Radiumhemmet i ? 1987/88:415av i (m) till miljö- och energiministern om efterievnadenav miljölagstiftningen; I en landsomfattande kampanj påstårsocialdemokraterna följande: "Industrin satsar inte en krona på miljön omdet inte ger någon vinst." Dettakan tolkas som att industrin, även den kooperativa och statUga, bryter motgällande lagstiftning i de fall vinst inte kan förutses. Vilka åtgärder är statsrådet beredd vidta för attindustrin skall följa regler och lagar avseende miljölagstiftningen? 1987/88:416 av () till jusfitieministern om samägande av jord-och skogsbruksfastigheter: Problemen med ett utbrett dödsbo- och samägande avjord- och skogsbruksfastigheter har varit och är väl fortfarande störst iskogslänen. Men även från andra håll blir man alltmer medveten om att aUtförmånga ägare till fastigheter på landetskapar motsättningar och hotar lägga endöd hand över många bygder. Redan1977 tillsatte chefen för en utredare. 1979 meddeladestilläggsdirektiv, som det beslöts att utredningsarbetet skullebedrivas i en kommitté med parlamentariskt inslag. Efter många turer och nyatilläggsdirektiv överlämnade en enig kommitté ett betänkandetill chefen för . kommitténsförslag möttes av ett stort gensvar. inkom ett antal huvudsakligenpositiva remissvar från dem som hade att yttra sig. har ytterligare etthalvt år förflutit, och fortfarande har inte någon proposition i fråganaviserats. Imitt hemlän, där problemen är relativt stora på grund av ett omfattandesamägande främst i inlandet, frågar sig många, som är positiva till kommitténsförslag och som tror att olägenheterna skulle lösas om förslagen genomfördes,varför inget händer. Jag och många med mig har den uppfattningen attinrättandet av en huvudägare, i de fall fastigheten ägs av tre eller fler,skulle innebära.större ansvarstagande och mer engagemang. Detta skulle i sintur säkert leda till högre aktivitet i skogen med fler avverkningar, merskogsvård och större virkesproduktion. Underhållet och utnyttjandet avbyggnader och mark skulle också öka. Sammantaget skulle det ge fler jobb och enmer levande landsbygd i områden som hotas av avfolkning. Mot bakgrund avovanstående vill jag fråga justitieministern: Avser regeringen att förelägga enproposition i nämnda fråga, och i så fall när? 1987/88:417av () till civilministern om prästvigning av kvinnor iGöteborgs stift: Återigen vägras en kvinna prästvigning i Göteborgtrots att hon antagits för tjänstgöring i stiftet. Liksom tidigare anförbiskopen samvetsskäl som orsak till denna vägran. Enligt en av regeringenutsedd lekmannaledamot av är inte "frågan om ChristinaErikssons prästvigning en fråga för . Vi är lekmän och ingajurister." Ävenpå annat sätt synes framgå att domkapiflets handläggning varit summarisk. Mankan fråga sig om denna tolkning och handläggning är riktig och i enlighet medavlagd ed och gällande lagstiftning. Vilka möjligheter ger domkapitellagen och övriglagstiftning att behandla och fatta beslut i detta ärende? 1987/88:418 av BlendaLittmarck (m) till statsministern om verksamheten vid nämnden förundervisningssjukhusens utbyggande: Meddelande om frågor pågår en sjukvårdsdebattdär anklagelser riktas mot staten för allvarliga brister i sjukvården. Idebatten hävdas att den statliga , , förhalar anslagsgiv-ningen till livsviktig medicinskutrustning för undervisningssjukhusen. Motdenna bakgrund vill jag ställa följande fråga till statsministern, som ju ocksåär ordförande i : 'Vill statsministern inför kammaren lämna enredovisning för och verksamhet? 1987/88:419av () till statsministern om kraven på modern sjukhusutrustning: har en allvarlig debatt omcancervården i kommit till stånd med anledning av problemen vidRadiumhemmet i . debatten hävdas att bromsar inköp av utrustning tillundervisningssjukhusen. I Radiumhemmets fall skall dét röra sig om förseningarpå när det gäller inköp av strålningsapparater. Motden bakgrunden vill jag ställaföljande fråga till statsministern, som ju ocksåär ordförande i : Vilka åtgärder ämnar statsministern vidta för attNUU-nämnden skall ges sådana direktiv att undervisningssjukhusens krav påmodern utrustning kan tillgodoses? 1987/88:420av Margö (vpk) till socialministern om sjukvårdsresurserna: har en intensiv debattförts med anledning av att Radiumhemmet tvingats förändra sina prioriteringarav vilka som skall få strålbehandling. Enorsak är bristen på onkologisköterskor. Men den grundläggande orsaken är destora besparingar som tvingats fram i den offentliga sektorn. Detär politiska beslut som avgör vilka resurser sjukvården har, men poUtikernaöverlåter åt vårdpersonalen att göra prioriteringarna. Vårdenmåste', få mer pengar, annars är risken uppenbar att andra bedömningar änmedicinska blir avgörande för vilken behandling olika patienter får. Med hänvisning till detanförda viU jag fråga statsrådet; Anser regeringen att den kris inom sjukvården, somnu uppenbarats, kräver ökade resurser? 1987/88:421 av BertilMåbrink (vpk) till utrikesministern om förekomsten av Prot. 1987/88:89 ammunitionsleveranser till ; , , Enligt f. d. chefer på förenade fabriksverkengodkände den dåvarande Meddelande om frågor försvarsministern export av svensk ammunition till via . Jagutgår ifrån att svenska myndigheter kontaktat myndigheter i ochStorbritannien för att få klarhet i dessa uppgifter. Mot bakgrund av detta frågarjag utrikesministern; Har myndigheterna i och Australienbekräftat uppgifterna om att det 1966 och 1967, med den svenskaförsvarsministerns godkännande, levererats svensk ammunition via Storbritannientill ? 9§ Kammaren åtskildes .