prot · GB0953 · 1987-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1987/88:53 1 § Justerades protokollet för den 11 innevarande månad. 2 § Uppsl(ov med besvarande av interpellationer och fråga Då utrikesminister på grund av sjukdom ärförhindrad att närvara kommer fråga 268 samt interpellationerna146 av , 155 av , 160 av , 161 av HansGöran och 149 av att besvaras . 3 § Svar på interpellation 1987/88:150 om livsåskådningsundervisningeni gymnasieskolan har i eninterpellation ställd till mig frågat om regeringen avser att ta initiativ tilldels att i timplanen på gymnasieskolans vårdlinje och sociala servicelinjeinrätta ett nytt ämne som behandlar livsfrågor/livsåskådningar/religioner, delsatt de allmänna ämnena på gymnasieskolans övriga studievägar fördjupas medkultur- och livsåskådningsfrågor. Som själv har påpekat uttalade sigriksdagen för att frågan skulle beaktas i samband med beredningenav förslag om en ny gymnasial yrkesutbildning. Jag kommer att läggafram mina förslag i detta avseende. I avvaktan på detta vill jag nöja mig medatt allmänt redovisa min uppfattning. I likhet med anser jag att det ärmycket angeläget att den blivande vårdpersonalen inom sjukvård och åldringsvårdi sin utbildning får kunskap om och beredskap inför frågor om liv och död,grundläggande människosyn och religiösa spörsmål. Redan nu tas dessa frågor upp i vårdutbildningarna, menjag delar uppfattning att det bör ske en förstärkningoch fördjupning av det berörda ämnesinnehållet i vårdutbildningarna. Jag vill också tillägga att inom ramen förförsöksverksamheten med grund-och tilläggskurser på vårdlinjen, som har pågåttsedan hösten 1985, har det funnits inslag och projekt med inriktning motlivsåskådningsfrågor och Om livsåskådningsundervisningen i gymnasieskolan Även inom utbildningen på den nuvarande tvååriga vårdlinjen finns detsådana inslag. Vad gäller förändringar av ämnesinnehållet inomgymnasieskolans övriga studievägar vill jag erinra om att dessa för närvarandeär föremål för ett genomgripande försöks- och utvecklingsarbete, som bygger påförslagen i propositionen (1983/84:116) om en gymnasieskola i utveckling. Jagär inte beredd att nu ta ställning till några mer omfattandeläroplansförändringar, utan önskar avvakta att den nyssnämndaförsöksverksamheten blir avslutad. 3 (): Jag vill tacka utbildningsministern för svaret. Det står helt klart att vårdpersonal måste få bättrekunskaper om livsåskådning och religioner samt en ökad beredskap för att mötafrågor om liv och död. Vårdpersonalen möter ju t. ex. 1 miljoninvandrare, som bekänner sig till ett femtiotal olika religioner. Det ärväsentligt att eleverna får förståelse för och kunskaper om de religioner sominvandrargrupper företräder. Om man skall kunna möta en annan människas tro medrespekt, måste man först bli medveten om sin egen livsåskådning och varanågorlunda förtrogen med sitt eget kulturarv. Ungdomar på vård- ochomsorgslinjen måste därför få hjälp att bearbeta sina egna livsfrågor och fålära sig att det finns olika sätt att se på existentiella frågor för att deskall kunna klara sina arbetsuppgifter . Ingen yrkesgrupp kommer i sitt yrke så nära andramänniskors privata liv och allra innersta frågor som vårdbiträden som arbetar ihemmen. när byggs ut så snabbt är det viktigt att elever påsociala servicelinjen, som skall bli vårdbiträden inom , lär sig såmycket om människors olika kulturella bakgrund, olika syn på trosfrågor,reaktioner inför sjukdom, lidande och död att de kan och orkar med den härtypen av tjänst. har ju en stark skrivning om hurviktigt det är att det här behovet blir tillgodosett i utbildningen - så starkatt det inte kan ha avsetts mycket annat än att dessa frågor skall få plats iett obligatoriskt ämne. Sedan är det av underordnad betydelse vad det ämnetkallas, för det är innehållet som är viktigt. vill inteutesluta att ämnet religionskunskap skall ha den här nyckelrollen. Man skulleockså kunna kalla ämnet livskunskap. Under alla förhållanden är det ytterstangeläget att ett livsåskådningsämne får plats i timplanen och attundervisningen sköts av adekvat utbildade lärare. Om man väljer någon annankonstruktion är det risk att livsfrågorna drunknar i ett annat lärostoff, elleri värsta fall prioriteras bort av lärare med bristfällig utbildning. I vårt pluralistiska samhälle behöver allaungdomar få hjälp med att utveckla en livsåskådning. Därför är det viktigt,attde allmänna ämnena fördjupas med kultur- och livsåskådningsorientering på allayrkeslinjer. kan Uvsåskådning, etik och frågor om samlevnad behandlas påtimme till förfogande, s. k. TTF. TTF innebär en veckotimme i årskurs 1.Den timmen används till en rad olika ändamål. Jag vill därför understrykavikten av att allmänna ämnen fördjupas, så att livsfrågor kommer inockså på de övriga yrkeslinjerna. Jag vädjar om detta, och framför allt vädjarjag om att livsfrågorna kommer in som ett obligatoriskt ämne på vårdlinjen ochpå den sociala servicelinjen. Överläggningen var härmed avslutad. 4 § Föredrogs och hänvisades Proposition 1987/88:50 Bil. 2 tillskatteutskottet i övrigt till trafikutskottet 5 § Anmäldes och bordlades medanledning av förvaltningskontors förslag 1987/88:9 om säkerhetskontroll vid sammanträde med kammare1987/88:K28 av m. fl. (vpk) . 6 § Meddelande om interpellation Meddeladesatt följande interpellation framställts 1987/88:163 av () till miljö- ochenergiministern om företaget. ScanDusts återvinning av miljöfarligt avfall: Ätervinningsföretaget iLandskrona tillkom för att omhänderta metallstoff från de svenska stålverkenoch metallföretagen. Mycket snart efter starten visade det sig att företagetsverksamhet vållade miljöproblem för sin omgivning. Att dessa var allvarligaframgår inte minst av att regeringen sänkte de villkor som koncessionsnämndenför miljöskydd hade föreskrivit företaget. Företaget fick via ekonomiskt stöd tillsin verksamhet med ca 23 milj. kr., beroende på att verksamheten bedömdes varalösningen för att komma till rätta med det miljöfarliga avfall i form avmetallstoff som uppstår vid stålverk och järnbruk i . visar det sig emellertid att återvinningsverksamheteninte kan ske med mindre än att avfallslämnarna ger ekonomisk ersättning tillScanDust. Av den anledningen får inte heller företaget tillräckligt med avfallför att kunna driva anläggningen kontinuerligt. ScanDust har därför enhgtpressuppgifter skrivit avtal med västtyska företag, bl. a. Kruppkoncernen, omleverans av avfäll. Det betyder att statligt stöd lämnas åt ett företag somskall lösa de västtyska miljöproblemen. Min frågatill miljöministern är: Prot.1987/88:53 Vad ämnar statsrådet föreslå föratt det svenska miljöfarliga avfallet i 19 januari1988 stället används som råvara tillproduktionen vid ScanDust i ? 7 § Meddelande om frågor Meddeladesatt följande frågor framställts 1987/88:304 om () till försvarsministern omubåtskränkningarna: Enligt en tidningsartikel skall enav regeringen tillsatt grupp ha utsatt den militära analysgrupp som prövatrapporterna om ubåtskränkningarna för stark kritik. Mot dennabakgrund vill jag fråga försvarsministern: Har denna grupp kommit till andraslutsatser om kränkningarna än den militära analysgruppen? Om olika uppfattningar föreligger, är försvarsministernberedd att tillsätta en ny parlamentarisk för att klarläggaomfattningen av kränkningarna? 1987/88:305 av () tilljordbruksministern om ursprungsmärkning av livsmedel: Ett av våra viktigaste baslivsmedelär potatisen. Svenska konsumenter efterfrågar bl. a. svenskproducerad potatis,vilken inte blivit behandlad med exempelvis DDT, tillförts kvicksilver viarötslam eller strålbehandlats. Därför vill svenska konsumenter veta från vilket landmaten i butikerna kommer, och för detta krävs märkning av ursprungsland. När ämnar regeringen lägga framförslag om märkning av potatis och övriga livsmedel, och kommer förslaget attinnehålla krav på ursprungslandsmärkning enligt tidigare centerkrav? 1987/88:306 av i (m) tillsocialministern om diabetikers rätt att teckna visst slag av försäkringar: Enligt uppgifter i pressen får endiabetiker, en sockersjuk - exempelvis en affärsägare som riskerar att drabbasav rån och överfall i sin affär - inte teckna en försäkring mot lyte och men.Han får inte heller teckna en försäkring som gäller sveda och värk. Dessamätmetoder kan låta krassa i dagens rika . Är statsrådet beredd medverka tillatt även diabetiker skall kunna teckna i frågan nämnda försäkringar? 1987/88:307av i (m) till industriministern om företags rätt attanvända investeringsfond i visst fall: Enligt uppgift i pressen harregeringen sagt nej till Malmöföretaget begäran att använda pengar urinvesteringsfonden för ett nybygge. Byggnationen skulle efter färdigställandeskapa ca 65 nya arbetstillfällen i . kan man inte utesluta risken att ovan nämnda företagfunderar på att expandera utomlands i stället. Är statsrådet beredd medverka förändring i ovan omtalade beslut så att Pågens i kan få möjlighet attgöra sin önskade nybyggnation? 1987/88:308 av () till miljö- ochenergiministern om personalförstärkning till länsstyrelsernasnaturvårdsenheter: Enligt budgetpropositionen anslås10 milj. kr. till länsstyrelsernas naturvårdsenheter för förstärktmiljötillsyn. Anslaget har karaktären av engångsbelopp, vilket innebärsvårigheter för inrättande av fler tjänster. Vilka åtgärder ämnar regeringenvidta så att länsstyrelsernas naturvårdsenheter kan utnyttja ifrågavarandeanslag till nödvändig personalförstärkning? 1987/88:309 av () till justitieministernom byggnadsplanerna för : Polishuset i måste åtgärdassnarast. har en om- och tillbyggnad planerats, men fortfarandehar ingenting hänt. Trångboddheten är stor, med polisens enheter splittrade påfem olika adresser. I vissa lokaler får verksamheten ske på dispens frånyrkesinspektionen, som underkänner delar av polisens arbetsmiljö. Förhandlingarna med har uppfattats somlångt framskridna, och det var klart för projektering inom de närmastemånaderna. Därför blir man mycket bekymrad då budgetpropositionen upptar Örebrolångt ner i prioriteringslistan. Därförvill jag fråga justitieministern: Vad är anledningen till attbyggnadsplanerna för tycks ha ändrats? 1987/88:310 av () till utrikesministern omåtgärder för att stödja fredssträvandena i : Fredsprocessen i hartagit nya steg i rätt riktning. har-vilket ofta understrukits avregeringen och utrikesministern - all anledning att med de medel som står vårtland till buds främja fredssträvandena. Prot.1987/88:53 Är regeringen beredd att ekonomisktstötta det centralamerikanska 19 januari1988 parlament som kommer att byggasupp? 8 §Kammaren åtskildes .