prot · GB0931 · 1987-12-31 00:00:00 — Uppföljning av handlingsprogram i handikappfrågor 12 protokoll 1987/88:31 Uppföljning av handlingsprogram i handikappfrågor denordinerande doktorn, arbetsterapeuten eller någon annan av dem som vi gemensamti handikappinstitutets styrelse hade utpekat som ordinatörer. Det var intenågon nämnd i landsfinget. Handikapphjälpmedel var fria, och det var vi mycketstolta över. är det inte längre så. Kanske är hela systemet fel, kanskemåste vi se över det, som så mycket annat. Jag skulle vilja säga att jag undrar om detegenfiigen räcker att ha ett statsråd placerat i för attsköta handikappfrågor. Jag har förr varit mycket negativ - det tror jag ocksåBengt har varit - till tanken på särorganisationer, särlagstiftningoch annat sådant för handikappade. Men har jag börjat tänka om. Jagundrar om inte handikappfrågorna behöver en starkare politisk organisation.Observera, , att jag inte sade en starkare person - jag sade enstarkare organisation. Det har hänt att man har fört upp viktigafrågor t. o. m. till egna departement. Jag vet inte om det är den rättalösningen. Men de här frågorna Ugger i praktiskt taget alla ämbetsverk som vihar i hela . De som sorterar under är ofta ganskaduktiga, men alla de andra! Jag undrar om har tillräckligtmycket att säga till om hos alla de andra. Om vi skulle föreslå skaffa sig litet mer att säga till om? 188 MARGOINGVARDSSON (vpk): Statsrådet började sitt anförande med attpeka på att vid en internationell jämförelse ligger väl framme när detgäller att bedriva en bra handikappolitik. Jag håller med om det.Internationellt sett ligger vi väl framme. Men att statsrådet tar upp det justi det här sammanhanget, när vi diskuterar bristerna i vår handikappolitik,måste ju tyda på att menar att för att det är så mycket sämreutomlands skall vi här hemma vara nöjda med det som är. På så sätt kan man juavvisa många krav. Det finns säkerligen någon annanstans ett land, där man hardet mycket sämre. Men jag tror inte att statsrådet kan lugna handikapprörelsenmed att det är värre utomlands. 1982, fortsatte statsrådet, var huvuduppgiften att fåordning på landets ekonomi, men trots detta har man alltså åstadkommit reformerinom handikappområdet. Ja, jag förnekar inte heller detta. Det är sant. Alla deåtgärder som står uppräknade i skrivelsen har regeringen vidtagit. Men stod detinte i programmet att fullföljandet av programmet inte skulle vara beroende avsvängningar i ekonomin utan skulle genomföras oavsett vilken ekonomisksituation landet befann sig i? Det är ju inte svårt att genomföra reformer i goda tider.Det är i kärva fider som solidariteten sätts på prov. Det är då det visar sigom vi skall bedriva välgörenhet mot handikappade eller om vi menar någontingmed att vi skall visa solidaritet. Och solidaritet måste alltid få kosta -annars är det inte solidaritet. Jag har heller ingenfing i sak att invända mot de kommandeprojekt som statsrådet redogjorde för. Jag välkomnar särskilt att det tillvåren kommer en proposifion om ett förbättrat bilstöd. Det skall bli mycketintressant att ta del av den. Som jag tidigare sade tycker jag inte att det är riktigtmeningsfullt att här diskutera detaljer- på vilka områden vi har lyckatsoch var bristerna är som störst. Det angelägna är att undanröja hindren för attvi skall kunna fullfölja handlingsprogrammet. Då återstår min fråga, som jaginte fick svar på av utskottets talesman: Vad är inställningen tillnolldirektiven? Får reformer inom handikappområdet kosta något, och är intenolldirektiv till handikapputredningar ett hinder för att genomföra dethandikappolitiska programmet? 189 (): Jag vill först säga att jag beklagarsocialdemokraternas envisa förnekande av andra partiers goda vilja då detgäller handikappolitiken. Det här är ju ett angeläget område, som berör allamänniskor, oavsett om vi är handikappade eller inte. Som Margö sadegäller det här att man är solidarisk med sina medmänniskor. Även vi som tillhörborgerliga partier har den inställningen. Under de borgerliga regeringsåren hände ingenting, sägersocialdemokraterna ideligen. Det är faktiskt inte riktigt sant. Det hände enhel del. Vi byggde upp färdtjänsten och vi införde riksfärdtjänst, även om deni dag inte fungerar så som vi hade tänkt oss. Texttelefoner för hörselskadadeinfördes. tillsattes och blev klar 1982.1 bästa fall träderreformen i kraft , dvs. talade också om de åtgärder som vidtas föratt åstadkomma förbättringar för de handikappade på arbetsmarknaden.Folkpartiet har som sin mening anfört att man kan föra över medelfrån socialförsäkringsområdet till arbetsmarknadspolitiska åtgärder förlönebi-dragsanställda. Vi vill att man skall ta bort det tak som finns förideella organisationer. Jag ser mycket positivt på de olika aktiviteter somstatsrådet har redovisat, och jag hoppas att det inte skalldröja alltför länge innan de kan realiseras. Uppföljning av handlingsprogram i handikappfrågor 190ROSA OSTH (c): Ett stående uttryck hos allasocialdemokratiska statsråd är att regeringen hade att ta itu medlandets förstörda ekonomi. En ofta upprepad sanning är dock att omvärlden påett lyckosamt sätt har spelat regeringen i händerna genom ett internationellthögkonjunkturläge, sänkta oljepriser osv. Det borde ha gett regeringen godamöjligheter att förhindra den utveckling som har skett mot ökad koncentrationfill storstadsområdena och avfolkning av andra områden. Den utvecklingen harvarit mycket olycklig för många handikappgrupper. Statsrådet nämnde omsorgslagen och dess ikraftträdande. Vihar medverkat till fillkomsten av den och har inte mycket att invända mot den.Men jag vill ändå uttala ett varningens ord. Det finns anledning att följautvecklingen av den här verksamheten med uppmärksamhet. I många kommuner är manförtvivlad över att man inte klarar av att tillräckligt snabbt tillgodose dehandikappades behov på detta område. Uppföljningav handlingsprogram i handikappfrågor Slutligenvälkomnar jag initiativet att ta fill vara små handikappgruppers intressen. Detär mycket vällovligt. Om jag haft klart för mig att var kvar i salen när jagtalade, skulle jag ha tagit fillfället i akt att tacka honom för detutomordentligt fina och engagerade arbete han utförde som ordförande i den'beredningsgrupp som arbetade fram handlingsprogrammet i handikappfrågor. Jagkan dock inte riktigt hålla med honom om att det var enbart hans parti som år1982 i samband med tillkomsten av det programmet stäUde upp med principielltstöd till de olika åtgärder som togs in i programmet. Det gjorde också allaandra partier inklusive en entusiastisk handikapprörelse, som jagrepresenterade på den fiden. Hjälpmedelsverksamhetenhar blivit sämre, säger . Sanningen är att det är flermänniskor som får hjälpmedel, och de får fler hjälpmedel. De hjälpmedelsom utgår kostar också i genomsnitt mer . Det kan inte beskrivas somen försämring av hjälpmedelsverksamheten, men det har lett till attkostnaderna för verksamheten har skjutit i höjden, och det är i sig ett problemsom tagit sig uttryck i begränsade åtgärder från landstingen. Det är bakgrundenfill att vi nu har tillsatt en särskild hjälpmedelsutredning. Beträffandenolldirektiven, som Margö berör, vill jag säga att handikappområdetmed sitt stora behov av ytterligare insatser bättre än något annat områdeillustrerar begränsningen i utredningarnas mandat. Men innebörden av direktivenär att regeringen, som tillsätter utredningar, får ta över den faktiskautformningen av reformerna. Av utredningarna skall vi begära tekniskautredningar och förslag vilkas genomförande kan finansieras. JagviU inte uttrycka någon särskild förtjusning över nolldirektiven, men jag kanförstå deras funktion. Framför allt har vi sett hur reformer faktiskt kangenomföras, även om de har föregåtts av utredningar med nolldirektiv. Varföri all världen, , gjorde inte den folkpartistiska regeringennågot åt den här överföringen av medel från socialförsäkringen tillarbetsmarknadspolitiken? Ni hade ett utomordentUgt tillfälle till det i sambandmed uppföljningen av sysselsättningsutredningen, som ju mer än någon annanutredning arbetade fram konkreta förslag till sådana överföringar. Denregering som då hade att ta hand om sysselsättningsutredningen var just denfolkpartistiska regeringen med som arbetsmarknadsminister. Överläggningen var härmedavslutad. (Beslut i ärendet skullefattas vid nästa arbetsplenum.) 21§ Kammaren beslöt att förhandlingarna skuUe fortsättas vid morgondagenssammanträde. 22 § Anmäldes ochbordlades Prot. med anledning av prop.1987/88:25 med förslag om tilläggsbudget I till T ,.... . 7 ~, statsbudgeten /88 ,. ° "'""! ', "",.' " " . . , . 1987/88:Sf8 av RuneBacklund och () , r kapp frågor 1987/88:Kr2 av () 1987/88:Jol av LennartBrunander m. fl, (c) 1987/88:N7 av Lars-OveHagberg m. fl. 1987/88:N8 av Bo Söderstenm.fl. 1987/88:N9 av . 1987/88:N10 av . 1987/88:N11 av Hans Nyhageoch () 1987/88:N12 av ErikHovhammar m. fl. 1987/88:N13 av IvarFranzén m.fl. (c) 1987/88:N14 av m.fl. (c) 1987/88:A14 av ElverJonsson m. fl. 1987/88:A15 av AlfWennerfors m. fl. 1987/88:A16 av AlfWennerfors m. fl. medanledning av prop. 1987/88:37 om ett nytt plan- och bostadsverk 1987/88:BolO av RolfDahlberg och () 1987/88:Boll av BjörnSamuelson (vpk) 1987/88:Bol2 av RolfDahlberg m. fl. 1987/88:Bol3 av LennartAlsén (fp) 1987/88:Bol4 av EriingBager m. fl. 1987/88:Bol5 av . 1987/88:Bol6 av LennartBrunander (c) 1987/88:Bol7 av JanHyttring och () 1987/88:Bol8 av HansLindblad (fp) 1987/88:Bol9 av BertilMåbrink m. fl. 1987/88:Bo20 av BertilDanielsson och () 1987/88:Bo21 av GunnarBjörk och (c) 1987/88:Bo22 av AxelAndersson m. fl. 1987/88:Bo23 av HansRosengren (s) 1987/88:Bo24 av RalfLindström m. fl. 1987/88 :Bo25 av BengtKronblad (s) 1987/88 :Bo26 av GöstaAndersson och () 1987/88:Bo27 av Hans-EricAndersson och () 1987/88:Bo28 av AgneHansson m.fl. (c) medanledning av prop. 1987/88:48 om beräkning av låneunderlag för 1987/88:Bo29 av m.fl. (s) 1987/88:Bo30 av m. fl. (m) 1987/88:Bo31 av m.fl. (fp) 1987/88:Bo32 av och () 1987/88:Bo33 av () 1987/88:Bo34 av m. fl. (c) 173 medanledning av prop. 1987/88:49 om förbud mot radarvarnare 1987/88:T5 av OlleGrahn m.fl. (fp) 1987/88:T6 av m.fl. (m) med anledning av prop. 1987/88:55 om förseningsavgifterm.m. 1987/88:Skl7 av m.fl. (m) 1987/88:Skl8 av () med anledning av prop. 1987/88:61 om ändringar i arvs- ochgåvoskattelagstiftningen med anledning av , m.m. 1987/88:Skl9av m. fl. (m) 1987/88:Sk20 av m. (fp) 1987/88:Sk21 av och () 1987/88:Sk22 av KnutWachtmeister m. fl. med anledning av prop. 1987/88:63 om vissa ersättningartill sjukvårdshuvudmännen, m. m. 1987/88:Sf9 av m. fl. (vpk)1987/88:SflO av m. fl. (c) 1987/88:Sfll av . (fp) 1987/88:Sfl2 av m. fl. 23 § Meddelande om interpellationer Meddelades att följandeinterpellationer framställts 1987/88:129av () till kommunikationsministern om SJ:s persontågtrafiki övre : Goda kommunkationer är en av deviktigaste förutsättningarna för en regions utveckling. Detta är särskiltaccentuerat i geografiska områden med stora avstånd. Norra stambanan har underårtionden utgjort stommen i kommunikationsnätet för hela övre . Trotsden snabba utvecklingen av flygtrafik och landsvägstrafik utgörjärnvägstrafiken på norra stambanan med dess bibanor en omistlig del avtransportsystemet i denna del av landet. Detta gäller inte minst deinterregionala förbindelserna för persontrafiken mot övre . Inför den kommande tidtabellsperioden, Tdt 88/89, harstatens järnvägar aviserat nya indragningar av persontrafiken på norrastambanan. Under innevarande period har tågparet 793-794(Lapplandspilen) dragits in. Året innan rönte persontåget samma öde, ettdagtåg som trafikerade sträckan . Fr. o. m.tidtabellsperiod 88/89 föreslås att övre ytterligare skall reducerasmed ett tågpar. I ett preliminärt förslag skulle tågparet 97/98 medutgångsstation sammankopplas/delas i med tågparet 91/92, vilketutgår från . I klartext betyder detta att en daglig förbindelse medStockholm försvinner. Försämrad komfort aviseraspå sovvagnssidan, bl. a. förlorar sin direkta sovvagnsförbindelsemed . Mot bakgrund av detta vill jag fråga kommunikationsministern: Vad ämnar statsrådet vidta för åtgärder för att övreNorrland får bibehålla nuvarande persontrafik? Vad ämnar statsrådet vidta för åtgärder för attförbättra komforten på sovvagnssidan? 1987/88:130av () till miljö- och energiministern om lokaliseringen av detplanerade miljötekniska insfitutet: Enligt uppgift pågår i regeringen planering av ettinternationellt miljötek-niskt institut. Miljöministern har i massmedia uttalatatt en lämplig placering skulle vara i . IGöteborg pågår också sedan en fid tillbaka ett planeringsarbete för framtagandeav ett miljötekniskt centrum. Det sker i samarbete med näringslivet ochavsikten är att med detta som bas utveckla miljötekniskt kunnande och därigenomta fram värdefulla miljöprodukter som även skulle kunna bli en bra exportvara.Intresset för detta pågående planeringsarbete är mycket stort. Miljöfrågornahar i och på i övrigt en framskjuten ställning ochuppmärksammas ofta ur såväl posifiv som negativ synvinkel. Det finns en mycketgod kunskap i att hantera miljöfrågor bl. a. hos , , IVL.Länsstyrelsen, kommunen och lägger nedmycket tid och intresse kring just miljöfrågorna. Många problem är ocksåkoncentrerade till . Förekomsten av raffinaderier, stora industriersåsom och SKF, liksom stora sopförbränningsanläggningar och reningsverkmedför också mijöpro-blem. Som storstad har mycket biltrafik och med och E 3:ans genomfarter innebär detta betydande avgasutsläpp. Härtillkommer en mycket stor negativ miljöpåverkan såväl i luften som i havet frånindustriutsläpp i andra europeiska länder. Föröver motionerade i om att en internationellmiljövårdsmässa borde arrangeras i . har beslut härom fattats ochSvenska Mässan kommer bl. a. i samverkan med industriförbundet, länsstyrelsenoch kommunen stå för värdskapet av en internationell miljövårdsmässa . Detaktiva arbete som således pågår såväl i som på övriga harstärkts genom miljöministerns visade intresse och engagemang i dessa frågorför denna del av landet som skett . Mot denna bakgrund vill jag fråga miljöministern omhon är beredd att medverka till att det planerade internationella miljötekniskainstitutet förläggs till . 1987/88:131av () till kommunikationsministern om transporter i tätorter: Idebatten kring och i utredningarna om underlaget för den trafikpolifiska proposition som regeringenhar aviserat, har frågan om effektiva transporter för de svenska företagenspelat en central roll. Såväl företrädare för regeringspartiet som föroppositionspartierna har betonat vikten av att näringslivet kan erbjudaseffekfiva, billiga och rationella transporter med hög säkerhet och tillförlitlighet.Inom näringslivet har nya begrepp som logistik, materieladministration,just-in-time m. m. konkretiserats och resulterat i en snabbutbyggnad av systemlösningar för materieladministration som syftar till enbetydande effektivisering av transportsystemen. Företagen har också starktbetonat dessa åtgärders betydelse för lönsamhetsutvecklingen. Statenskunskaper om infrastrukturens och transportmedlens betydelse för näringslivetär emellertid begränsade. Trots att sedan slutet av 60-taletutarbetat samhällsekonomiska investeringsanalyser för att värderaväginvesteringsobjekt, är verkets kunskaper om tidsvinsteffekter för företagengenom investeringar eller eliminerande av flaskhalsar i transportapparatenännu förhållandevis outvecklade. Medden investeringsplan för 10-årsplanering av trafikinvesteringar som snartavslutas, skall samtliga statliga trafikverk tillämpa samhällsekonomiskainvesteringsmodeller. Det ter sig i det perspektivet som mycket angeläget attde samhällsekonomiska kalkylerna kan kompletteras med ett kunskapsmaterial sombättre beaktar företagens kostnads- och intäktsbilder i dessa kalkyler. Dettagäller i första hand bedömningen av tidskostnader resp. tidsvinster. Samhälletskunskaper om de rent företagsekonomiska kostnaderna för bristande framkomlighetoch trängsel, främst i våra tätorter, är i det närmaste obefintliga. I dettafall handlar det givetvis om kostnader som i sista hand får bäras avkonsumenterna och som således onödigtvis påverkar den allmänna prisnivån. Motden ovan angivna bakgrunden vill jag ställa följande frågor tiUkommunikationsministern: Kan kommunikationsministern beskriva hurvägverket i sin samhällseko nomiska investeringskalkyl skall beakta företagens transportkostnader? Vilka kunskaper finns om de företagsekonomiskamerkostnader som uppkommer till följd av trängsel och bristande framkomlighet i och i anslutning till våra tätorter? 1987/88:132 av () till socialministern om ökade resurser för psykoanalyfiskoch psykoterapeufisk behandling: I samband med beslut om den s. k.Dagmarreformen 1984 beaktades att beslutet kunde få negativa konsekvenser förmöjligheten att bedriva psykoanalytisk behandling. och socialutskottet betonade vikten av attpsykoanalytisk utbildning och verksamhet inte skulle komma att minska. Hösten1986 behandlades denna fråga ånyo av sedan det, med anledning av enmotion från , uppdagats att den psykoanalytiska utbildningenminskat kraftigt. Orsaken var i första hand ekonomiska hinder. Riksdagenbeslutade därför enhälligt att frågan om ekonomiskt stöd tiUpsykoanalytisk utbildning borde bli föremål för särskild utredning. Utredningenborde behandla det statliga stödet men också pröva frågan om ekonomiskt stödtill de institut som svarar för utbildning av psykoterapeuter ochpsykoanalytiker. Utredningen ansågs även böra ta ställning till denpsykoanalytiska verksamhetens framtida dimensionering och frågan om regionalaskillnader i vårdutbudet. beslut skulle ges regeringen till känna. Underdet år som gått sedan tog ovannämnda beslut har situationenytterligare försämrats. Av ekonomiska skäl och på grund av de osäkraframtidsmöjligheterna söker sig nu få läkare till utbildningen. Vårdköernaökar och de flesta som söker kan inte beredas erforderlig psykoanalytisk ellerpsykoterapeutisk behandling. Andra får vänta innan angelägenbehandling kan erbjudas. Med anledning avovanstående vill jag fråga socialministern: Är regeringen villig att snabbt vidta åtgärder föratt tUlgången till psykoanalytisk och psykoterapeutisk behandUng inte skallminska? Vilka åtgärder planerarregeringen i så fall att vidta? Närkommer den av förordade utredningen atttillsättas? 1987/88:133av () till bostadsministern om värme- och ventilationsproblemen ibostadshus och offentliga byggnader: I moderna byggnader har människor ofta problem medinomhusmiljön. Symtomen är i regel trötthet, huvudvärk, ögonirritation,luftrörsbesvär och. Orsakentill problemen kan härledas till inbyggda konstruktionsfel i husen.. Felenfinns i värme- och venfilationsanläggningarna samt i valet av inrednings- ochbyggnadsmaterial. Deundersökningar, som gjorts av kUmatproblem i bostäder och offentligabyggnader visar, att kan klassificeras som "sjuka hus". Inuläget finns det kunskap och insikt om hur vi skall bygga "friskahus". Detta visar en stor klimatundersökning i kommun. Dennaundersökning omfattade 1 740 byggnader och omfattade sjukhus, barnstugor,skolor, kontor och fritidsanläggningar. Trotsatt det nu finns kunskap om hur man skall undvika att bygga in klimatproblem iinomhusmiljön, fortsätter byggbranschen att bygga fel på samma sätt somtidigare, och stat och kommun använder sig inte heller av sina möjligheter attpåverka. När och hur tänker bostadsministern påverkabyggbranschen att bygga "friska hus"? ' 1987/88:31 24§ Meddelande om frågor ~~~ ; ~ Meddeladesatt följande frågor framställts 1987/88:217av () till justitieministern om översyn av permissionsbestämmelsernainom kriminalvården: Återigen har en intern, dömd till långvarigtfängelsestraff för grova brott, underlåtit att återvända tillkriminalvårdsanstalten efter permissionstidens slut. Med anledning härav villjag fråga: Är justitieministern beredd att låta föranstalta omen översyn av gällande bestämmelser för permission? 1987/88:218av () till utbildningsministern om datorlära i : SÖ har gett - pedagog från - iuppdrag att ta reda på hur skolorna har genomfört beslut omdatorlära som ämne i . Beslutet fattades av 1984. UllaRiis har presenterat sin rapport. Honmenar att skolorna har misslyckats trots stora resurser och stort intresse frånkommunerna. Enligt rapporten får eleverna fortfarande inte de fimmar som deenligt läroplanen är berättigade till, ej heller används datorer i denutsträckning som var ämnad t. ex. i de samhällsvetenskapliga ämnena. Inteheller lärarna är så utbildade och motiverade som förväntades. Reformen på sig för att hitta sina former och fortfarande menar att detfinns skolor som inte ens har börjat med ämnet. Vilken strategi ämnar utbildningsministern utarbetaför att beslut om ämnet datorlära i skall kunna genomföras? 1987/88:219av () till finansministern om villkoren pådatortjänstmarknaden: Marknaden för oUka datortjänster är stor ochsamtidigt mycket konkurrensutsatt. När då ett av företagen på marknaden ärbefriat från att leverera mervärdeskatt kan man väl tala om konkurrens på oUkavillkor. Faktaär att när Kommundata säljer tjänster så behöver de inte debitera sina kundermoms - men det skall andra leverantörer göra. Det blir då en snedvridensituafion där andra datorleverantörer riskerar att falla bort eftersom deraspris till kunden måste vara högre. Jaghar läst att fått ett öppet brev från en av de firmor som ärmomspliktiga och jag är mycket intresserad av att få veta vad finansministernsvarade. Är finansministern beredd att förändra viUkoren fördatortjänstmarkna- 178 den så att de leverantörer som finns kan konkurrerapå lika villkor? 1987/88:220 avKarl-Anders () till försvarsministern om lokalise- Prot.1987/88:31 ringen av den nya : I många sammanhang har under de senaste årenuppmärksammats den Meddelande om frågor besvärliga situation somKarlskrona kommun och befinner sig i när det gällersysselsättnings- och befolkningsutveckUngen. Närnu skall brytas ut för att bli egen myndighet så har detförutsatts att skall ha goda kontakter med marinen.Lokaliseringsorten har såvitt jag har mig bekant ännu inte fastställts. Deregionalpolitiska förhållandena i och behovet av kontakter med marinenbör peka på att är den naturliga lokaliseringsorten. Avser försvarsministern att lokalisera nyakustbevakningen fill ? 25§ Kammaren åtskildes . 1987/88:31 (Siffrornaavser sida I protokollen) Förstevice talmannen 44, 68 Aglert, Per () 94 , () 113 Anderiund,() 136, 138, 139, 140 , () 52, 55, 56, 57 ,() 73 , , i (m) 47, 49, 50, 75, 77 ,() 78, 82, 122, 129 Brunander, () 119 Carishamre, ()140, 149, 155, 157, 168 , () 85 , () 117 Fiskesjö,Berfil, tredje vice talman (c) 7, 12, 14 , () 17, 23, 25,28, 31 , () 43, 44, 45, 53, 55, 56 , () 118, 120Hagberg, (vpk) 15 , Bo (vpk) 22, 24, 25, 30, 31, 32 ,() 65, 70, 72, 77, 81 , Margö (vpk) 164, 170 Irhammar,() 96, 101, 102, 105 , () 125, 130, 145, 151, 154Jennehag, (vpk) 40 , () 60, 63, 64, 70, 72 Kindbom, () 19, 24, 29 Körlof, () 100, 101, 102 , Inga (vpk) 134, 137, 139,140 , (vpk) 98, 101 Lekberg, () 8, 13, 15 Lestander, (vpk) 65, 69, 72, 82 , () 120, 128, 131, 133 , ,statsråd 166, 172 , () 126, 131, 132, 133 Littmarck, ()158 , Bo (m) 58, 63, 64, 68, 71 , () 108, 111, 112Magnusson, () 87 , () 18, 24, 29 , ()93 Nyhage, Hans (m) 3, 11, 13 , () 106, 110, 112 ,() 107, 111 , (vpk) 126, 130, 132, 146, 152, 154 180 , () 146, 152,155, 157 Rosqvist, () 41,42 Prot. , () 160,171 1987/88:31 Skårvik, () 142,150, 155, 157 Stenmarck, Per (m) 33, 38,39, 41, 43, 51 , () 5,11, 14 , ()114 Ström, () 164 , () 102 , () 45, 47,90 , () 82 , () 26, 30,31 , (vpk)116 Sörestedt, () 103,105 Tilländer, () 34,39, 40, 42, 44, 46, 47, 48, 49, 50, 52 Östh, () 162, 171 Östrand, () 54, 55,56