prot · GB09127 · 1987-12-31 00:00:00 — Året efter,1987, blev minskningen bara 800 personer, och tre av skogslänen noterar befolkningsökning:Värmland, och . Förbättringen berodde både på bättreflyttningsfal och på bättre födelsenetfotal. Nuskall jag lämna kammaren följande fakta. Förbättringen har fortsatt. Underförsta kvartalet var det 1 700 fler som flyttade till skogslänen än Jämsides med detta tappade fler än man fick ta emot. Detta betyder alltså att samfliga skogslän ökar sinbefolkning, medan storstadsområdena inte får ta emot den inflyttning som manhar haft fidigare utan har en utflyttning som är större än inflyttningen.Tillsammans har skogslänen under de tre månaderna ökat med 1 800 personer. Denna förbättring har knappast uppmärksammats vare sig imassmedia eller här i och av någon outgrundlig anledning inte hellerav den poUtiska oppositionen. För étt par år sedan skrev t. ex. nästankvartalsvis s. k. utredningsrapporter om flyttningstalen. har man slutatmed dessa rapporter, och det skulle vara roligt att veta skälet. Det verkar somom man nu förlorat skrivförmågan. Vi skall naturligtvis inte dra för stora växlar på de nyasiffrorna. Det är ändå glädjande att se att den kraftiga förbättringen avbefolkningsutveckUng-en och flyftningstalen som vi upplevde harförstärkts och att vi fått enjämnare"utveckling i hela landet. Denna utveckling gynnar hela landet, ochjag hoppas att denna goda utveckling skall fortsätta. Den utvecklingen är en effekt av de kraftiga satsningarsom regeringen gjort för att förbättra näringslivsmiljön i alla regioner ochför att förstärka utveckUngskraften. Det har varit långsiktigt inriktadeinsatser som inte gett några lättköpta poänger. börjar resultaten komma. Jaghävdar i riksdag på den regionalpoUtiskä debattens dag att denförda regionalpolitiken har varit och är framgångsrik. Jag vill gärna hoppasatt övriga partiers representanter vill vara med och dela denna glädje. Vi har också ett gott företagsklimat i . Det gårbra för det svenska näringsUvet. Def gäller för alla företag, stora som små. Den posifiva utveckling vi har haft när det gällerlönsamhet, industriinvesteringar, soliditet och satsningar på forskning ochutveckling gäller också för småföretagen. Det är faktiskt t. o. m. så attlönsamheten i de små företagen ligger högre än i storföretagen. Småföretagensinvesteringar har ökat med 1982, vilket t. o. m. är mer änstorföretagens mycket kraftiga investeringsökningar. Småföretagens export harockså ökat, och nyföretagandet har nått mycket högt. Inte mindre än 70 000 nyasmå företag har kommit till . Vi kan också se aft antaletframgångsrika forskningsbaserade småföretag som växer fram vid högskolorna harökat mycket kraftigt. Företagskonkurserna har minskat, och nedgången av antaletkonkurser har fortsatt . Antalet sysselsatta ökar snabbt i småföretagssektorn. Omman t. ex. ser på de nya företag som bildades , finner man att de i dagsysselsätter en bra bit över 30 000 personer. Småföretagsbarometern konstaterar att siffran påsmåföretagare visar en uppgång som är den starkaste sedan barometern infördesoch att en fortsatt stark sysselsättningsutveckling kan konstateras i de småföretagen. Företagsklimatet är med andra ord mycket gynnsamt iSverige. Jag vill än en gång slå fast att det ändå måste vara resultaten somräknas, de resultat som Prot.1987/88:127 man kan peka på av näringspolitiska och regionalpolitiskainsatser. 26mai 1988 I likhet med utskottets ordförandehar jag sett att utskottsbetänkandet ------------ ~ innehåller endast en gemensamskrivning från opposifionen, en enda Kegiona p gemensam reservation bland 54reservationer. Så är läget. Det är dock inte svårt atf förstå varför ni har kunnatenas om en reservation: den är mycket allmänt hållen. Men splittringen är likatydlig som tidigare, precis som utskottets ordförande pekade på. När det gällerkonkreta ställningstaganden har ni infe lyckats samla er i utskottet för attkunna presentera en borgerlig regionalpolitik , när vi diskuterarregionalpolifiken och när det återstår ett par till valet. Vi kankonstatera att det inte finns någon borgerlig regionalpolitik. Ni är infe överens om lokaliseringsbidragen. Där finns treborgerliga ståndpunkter. Ni är inle överens om länsanslagen. Där finns treborgerliga ståndpunkter. Ni är inte överens om sysselsättningsstödef. Där finnstvå borgerliga ståndpunkter. Ni är infe överens om en sänkning avsocialavgifterna. Där finns tre borgerliga ståndpunkter. Jag skulle kunna gå vidare på punkt efter punkt, ochfrågan kvarstår: Vad är en borgerlig regionalpolitik? Det är det ingen som vet. När vi avslutar , efter tre arbetsår häri , får svenska folket alltså söka efter vad de borgerliga anser omutvecklingen ute i landet. Det finns inga ståndpunkter som de borgerliga skullekunna bilda en regering på, om del skulle sluta i en borgerlig valseger i höst.Med undantag av allmänna deklarationer om regionalpolifiken, som i stort settde flesta skulle kunna instämma i, finns i regionalpolifiken ingen gemensamståndpunkt för de borgerliga. Jag tyckte att i stort sett gjorde ettbalanserat inlägg med många intressanta synpunkter. Men på en punkt vill jagkommentera och bemöta honom. Han talade om atl storstadspoUtik varspeciellt störstadsvänlig. Nej, det är den inte! Jag kan inte instämma i AndersHögmarks beskrivning, snarare tvärtom. storstadspolitik är ovänligmot storstadsområdena. står för en ohämmad fillväxt av Stockholmslän, utan begränsningar. Man menar att marknaden fritt skall få styra ochbestämma. Detta paras med att man inte vill ha någon regionalpolitik för landeti dess helhet. Jag menar att följden av storstadspolitikskulle bli längre köer fill sjukvård och utbildning, besvärligaretrafiksituation, hårdare press uppåt på bosfadspriserna och hårdare tryck påmiljön. De som skulle tjäna på den moderata sforstadspolitikenskulle vara mark-och bostadsspekulanferna och folk i affärssektorn. Men folk iallmänhet skulle förlora och få försämrade villkor i storstadsområdena. När vi säger atf vi vill ha en balanserad utvecklingbetyder det infe all vi inte vill utveckla och de människor sombor i delta område. 18 (m) replik: Moderata samlingspartiet för en politik som inle är en specifikregionalpolitik utan en total politik inom alla områden. såvälstorstaden som andra delar av landet. 38 ningen mot oss för atl föra enstorsladsovänlig politik som skulle missgynna de mångamänniskorna i , och . Jag tycker att den beskyllningenär djupt felaktig. Jag försökte tvärtom i mitt inlägg redovisa att om manskall komma till rätta med vissa problem, som överhettningen av bostadsmarknadoch arbetsmarknad och svårigheter på trafikområdet, då är det nödvändigt attmed konstruktiva metoder länka av viss fillväxt som finns inbyggd på något sätti storstäderna runt omkring i västvärlden. Det gäller även Storstockholmsregionen.Vi förordar inte tvång och locket-på-polifik, för det tror vi infe gagnar. Min fråga är: Tror industriministern att den typen avåtgärder - skatter, avgifter och administrafiva'regleringar - är något som kanfå människorna i alt känna lyckan av en socialdemokrafiskindustriminister eller ordförande i arbetarkommunen i ? Om def infe är den politiken som skall föras, måste detvara någon annan. Vi vill förorda att man gör det så attrakfivt och intressantatt leva i andra delar av att även andra funktioner kan förläggas ditoch utvecklas där i stället för att trängas i storstaden. Då kan vi få utrymmei åt vissa internationella kontakter och internationell verksamhetsom bör ligga i en storstad av typ. Då kan vi givetvis ocksåutveckla egenart som huvudstad. Vi har föreslagit konkreta åtgärder för att länka av endel av den statliga administrationen ute i länen. hade ingen förståelse och ingen insikt iproblemet och gav inga kommentarer. Men industriministern vill stockholmarnaslycka och välfärd. Vad har han för uppfattning om metoden atf flytta helaämbetsverk som senast fill ? Är det modellen för densocialdemokratiska decenlraliséringspoUtiken? Eller viU industriministern gebesked om att det finns en ambition ätt föra ned besluten till länsstyrelserna?Då skulle vi slippa otaliga uppvaktningsresor om frågor som man i princip harlöst på länsnivå och kommunnivå, men måste få bekräftat i aftlösningarna blir bra - och så vänta på att få genomföra dem. Jag vill alltså göra gällande, fru talman, attindustriministerns beskrivning av politik är djupt felaktig. Jaghar en känsla av att det inte bara är av misstag, utan av grovt uppsåt att vilseleda.Kanske industriministern upplever detta som den viktigaste uppgiften ikammaren här . Det beklagar jag. Under detta anförande övertog förste vice talmannen ledningenav kammarens förhandlingar. Anf.19 () replik: Industriministern faller utskotfsordföranden italet genom att patetiskt fråga: Hur ser den borgerliga regionalpolifiken ut?Detta sker i en ton som närmast efterlyser litet hjälp på vägen. Vi har från sida försökt hjälpa lill genomatt vi fick med oss i förslaget om-en allsidig utredning omden framtida regionalpolitiken. Annarstycker jag del är litet förmätet av industriministern att säga all han 1987/88:127 villha besked om detaljer, när vi har fått en kompletteringsproposifion där ingen kan överträffa den försiktighetregeringen visar när det gäller att ' ~~ tassa omkring i filttofflor. är man i full färd med att ansluta sigtill ett och * " annatfolkpartiförslag för att få ordning på rikets tillstånd. Attvi inte lika hjärtligt instämmer i glädjen över den exceptionella högkonjunktursom rått och de goda regionalpolitiska effekter den haft är infe konstigt.Oppositionens primära uppgift är att tala om bristerna. Plusposterna talar juregeringen väldigt gärna om, inte sällan med ett rejält förstoringsglas. Sedansade industriministern: statistiken tala! Arbetslösheten har minskat. Dåjämförde han den med arbetslösheten under de borgerliga sex åren. Låtstatistiken tala, men glöm inte bort, , att det var sedan nitillträtt som den öppna arbetslösheten slog rekord i . Det måste ocksåräknas in innan man slår sig för bröstet för att man har klaratarbetsmarknadspolitiken. Vadvill då socialdemokraterna göra? När det gäller länsanslagen var ni emot, ochnär def gäller avgiftsnedsättningen för de svårast utsatta områdena är ni såtveksamma att ni har sagt nej. Sysselsättningsstödet i Bergslagenryckte ni bort i ett läge då Bergslagen blödde. Detta tycker jag inte är någrabra uttryck för en lyckad regeringspolitik på regionalpoUtikens område. Sedankan ju, fru talman, inget parti gå ut och i förväg lova i detalj att så härkommer man att göra efter . Allt talar för att inget parti fåren egen majoritet i denna kammare. Det kommer att bli även i fortsättningenkompromisser och uppgörelser. Det skulle vara intressant att få veta omsocialdemokraterna kommer att luta sig åt kommunistiskt håll eller mot mitten.Det kunde vara en värdefuU upplysning. Enkort fråga: räknade vi upp länsanslagen med200miljoner. Värdet bra förregionalpolitiken, herr industriminister? Anf.20 () replik: Det skulle kläda industriministern om han i en sådan här debaft varvänlig nog att skilja på lågkonjunktur och högkonjunktur. Bara en liten detalj:Skulle regeringen ha fått leva med samma oljepris som under de borgerliga åren,som älskar att tala om, skulle bytesbalansunderskottet i dagvara ca . Dethär med skogslänen är ingen nyhet. Min fråga till industriminister blir: Är intresserad av att ta itu med de svåra inomregionala obalanserna i skogslänen och i många andra län? Läget där är sådant atl del behövs mycket omfattande inflyttning för att en hel serie kommuner skall kunna leva vidare. Inom det område där är distriktsordförande är av befolkningen . I dessa skogslänskommuner är av befolkningen . Det är naturligtvis ett stort problem. Jag tror att det vore väldigt farligt att barase på statistiken, för skall problemet behövs mycket kraftfulla infrastrukturella satsningar i dessa regioner. Men det kommer att kosta pengar. Vi i är övertygade om att det är bra för den samlade ekonomin, för hela riket. 40 fog upp den s. k. borgerligauppräkningen. om aft förbättraskafteutjämningen och finansiera den genom de specialdestineradestatsbidragen. Det är en mycket stor regionalpolitisk sak. Vi är eniga omvårdnadsersättningen, som har en regionalpolifisk effekt inbyggd i sig -förutom att det är en rättvisefråga - på ca 3 miljarder. Det är vi i centernsom tillsammans med vpk gång på gång har höjt länsanslagen. Den här gången harcentern en egen nivå, men det finns goda förhoppningar om att vi kan enas om enrätt hög nivå. Vi är eniga om att sänka arbetsgivaravgifterna i stödområde A.Det är små skillnader det är fråga om mellan parfierna. Vi är eniga om attdecentralisera verksamheten inom de statliga verken. Så det upp är vi egentligen eniga om. Anf.21 (vpk) replik: Det är bra om man nu kan redovisa bättre siffror, för det är posifivtför vissa län. Men det finns inomregionala problem i länen. Detta försökte jagbelysa i min diskussion med utskottets ordförande . Men det finns,som jag ser det, ett stort orosmoln, och där kanske jag kan få besked frånindustriministern. I sitt förstamajtal hade statsministern döpt om sinaministrar. Industriministern hade fått äran att bli mekaniker på en buss. Jagskall passa på tillfället att gratulera honom. Det skulle vara intressant attveta vart den här bussen går. Är syftet med statsministerns resa ute i Europaatt sondera terrängen för den stora "Europabuss", somindustriministern skulle smörja så att den kunde gå både fort och lätt, somstatsministern sade? Hur kommer det då att gå med regionalpolitiken? Fakta ärju, och jag har bevis från min egen kommun, att de ungdomar som bUrarbetslösa eller går ut gymnasieskolan inte får något arbete när de går tillarbetsförmedlingen. De blir hänvisade till eller något annatstorstadsområde. Där får de säkert arbete, men i den egna kommunen kan de interäkna med arbete. Så är det i den kommun som jag kommer ifrån, och det finnsliknande exempel från inland. Det är alltså inlandskommunerna som harde största problemen . Kommerdessa arbetssökande ungdomar, vid närmande till EG, att få beskedet att det ärfill eller någon annan storstad i de skall åka till? Jag tyckeratt det är dags att socialdemokraterna säger ifrån att man måste stoppa dennaEuropabuss. En sådan politik kommer inte att föra något positivt med sig förden svenska arbetarklassen, för dess kamp på alla avtalsområden: förbättradmiljö och förbättrat arbetarskydd som vi åstadkommit. En sådan politik kommeratt bli en katastrof för den svenska arbetarrörelsen. Jag kan inte i min vildaste fantasi tro attregeringen är ointresserad av att försöka komma till rätta med dessa regionalaproblem. Det finns en viss oro ute i landet, och jag tycker attindustriministern skulle passa på tillfället här atl lugna människorna.Glesbygdskommunerna har förlorat många ungdomar och människor i produktivålder. Dessa kommuner har förlorat dubbelt, def kan vi tyvärr inte komma ifrån. 22 IndustriministerTHAGE G : Ni går till storms mot mig när jag beskriver vad som har hänt sedan1982 och påpekar aft sysselsättningen har ökat i hela landet, att arbetslöshetengått ner, atf investeringarna har ökat och aff nyföretagandet slår rekord ihela landet. När jag gör det tycker ni inte om mig. Men därmed går ni ocksåfill storms mot verkligheten. Ni tycker inte om verkligheten, som så aft sägagår emot er egen argumentafion. Ni går t.o.m. mot stafistiken. Ni tycker inteom att statistiken visar en bra utveckUng för . Då får jag väl ringa upp statistiska centralbyrån.Föreningsbankerna, Småförefagsbarometern och alla som skildrar utvecklingen iSverige och säga: I tycker man inte om de siffror som ni redovisar -de är alldeles för bra. I en tidigare debatt har jag sagt att om ni inte villvara överväldigande nöjda med utvecklingen, kan ni väl åtminstone visa Utetglädje över aft vi i har lyckats vända en nedåtgående utveckling positiv utveckling på näringslivsområdet och för regionalpolitiken. Till : Jag vill först rätta en uppgift.Jag är inte ordförande i arbetarekommun - däremot i länssocialdemokratiska partidistrikt. Sedan vill jag säga: Den ohämmade tillväxt som nimoderater vill ha i främjar inte länets utveckling och demänniskor som bor i länet och skall växa upp här. Människorna här blir intelyckligare av att köerna till sjukvården ökar, atf köerna fill utbildningen ökaroch att bostadspriserna springer i höjden. 60 000 ungdomar står redan i kö föratt få en bostad i . De skulle få en förvärrad situafion omutvecklingen skulle bli så ohämmad som är ute efter. Har inte sett hur det står lill ute iEuropas och världens huvudstäder, som man har fillåtit att växa hur fritt somhelst? De har enorma trafikproblem, slumområden och miljöproblem. Jag uppreparigen: Vi är ute efter en balanserad utveckling i , en utveckling somfrämjar länet och de människor som bor här. Det är här vi har den skillnad somjag tycker är så viktig att framhålla mellan den socialdemokratiskastorstadspoli-fiken och den polifik som står för. Till : Jag bara konstaterade - jag tror inteatt jag gjorde någon stor sak av det - att ni borgerliga har en enda gemensamreservafion av 54 reservationer i utskottsbetänkandet. Har jag räknat fel fårElver korrigera mig. Den enda reservation som ni har gemensam gäller enallmän skrivning - ingenting mer. I regionalpolitikens sakfrågor är ni inteöverens om någonting, och då förstår jag möjligen att ni tycker litet illa omatt bli påminda om detta. Men i en debatt om regionalpolitiken - framför allt ien debatt som avslutar en mandatperiod och är en inledning tiU en valrörelse iett demokratiskt land - är det viktigt att peka på var vi står i de olikapolitiska alternativen, och då måste jag än en gång få framhålla aft def intefinns någon samlad borgerlig regionalpolifik. Jag hörde aldrig eller någon annanfolkpartist varna för stöd till när varvet skulle läggas nedoch 3 000 jobb försvinna. Tvärtom deltog många folkpartister då i delegationefter delegation som uppvaktade regeringen och industriministern och krävdeinsatser för . Och när insatserna gjordes ville alla nästanta åt sig äran för regeringens insatser. Men , efteråt, närinsatserna börjar ge resultat och framgångarna har visat sig i , dåfar mod till sig och kritiserar regeringen för insatserna iUddevalla och . är nyfikenpå varför den kritiken kommer i , på tröskeln till envalrörelse. har fel beträffande de regionalpolitiskaanslagen. Han ger inte en korrekt bild. Sanningen är: De regionalpolitiskaanslagen har nära nog tredubblats under den socialdemokratiskaregeringsperioden. Därutöver har vi gjort samlade program i miljardklassen förett antal regioner: Bergslagen, , inland och Norrbotten.Faktum är att det aldrig har satsats så myckel pengar på regionalpolitik somnu. De borgerligas bedrift var att minska deregionalpolitiska anslagen med 100 milj. kr. Ni tog bort ett nytt anslag på 300milj. och satsade i stället 200 milj. kr. på länsanslagen, vilket jagaldrig har förnekat. Jag har också tyckt att det var bra att få upp deanslagen, men det var ingen bra åtgärd atf minska anslagen fill regionalpolitikenmed 100 milj. kr. och säga nej till de infrastrukturella satsningar defhandlade om. Därmed fördröjde ni insatserna i flera regioner, och del är välingen större bedrift all tala om här i . Jag instämmer i analys avregionalpolitiken - att den är långsiktig och måste ta tid. Det handlar mycketom satsningar på infrastruktur och utbildning, och det tar innansådant ger effekt på näringsliv och sysselsättning. Jag håller med Karl-ErikPersson om att en renodlad kapitaUstisk utveckling där marknadskrafterna släppsfria skulle leda till en oerhört kraftig koncentration. Det är därför vi harregionalpolifiken-för att kunna påverka utvecklingen och motverka denkoncentration som är en naturlig effekt av marknadskrafterna. När vi beskriver framgångarna i regionalpolifiken brukarvi ofta tala om två saker. Def ena är den kraftiga ökning som har skett av deordinarie regionalpolifiska anslagen. Det andra är en förnyelse avregionalpolifiken. Vi har delvis lämnat polifik, därregionalpolifiken inriktades på att flytta företag och jobb från södra tillnorra . Utgång.spunkten i regionalpolitiken är att varjeregion skall utvecklas utifrån sina egna förutsättningar. De centrala regionalpolitiskaåtgärderna syftar nu fill att förbättra och förstärka förutsättningarna förregionerna. Jag har mer än en gång under dessa år talat om att höja regionernasattraktionskraft och därmed öka konkurrenskraften. Därför tror jag att denframtida regionalpolitiken i ännu högre grad kommer atf syssla med utbildning,kommunikation, teknikutveckling och teknikspridning men också med kulturellutveckling. Det betyder att olika typer av åtgärder för atl skapa en kreativmiljö som gör att förutsättningarna ökar för att starta och utveckla företagoch verksamheter kommer atf vara regionalpolitikens huvudfråga. Nyckelfaktorerna i regionalpolitiken kommer i än högregrad att bli utbildning, kommunikation och tillgång till ny teknik. Det är justdärför vi förstärker de regionala högskolorna och ger stöd till teknikcentradär små och medelstora företag kan lära sig vad den nya tekniken innebär ochhur den kan utvecklas och användas. En av regionalpolitikens stora utmaningarär att skapa konkurrenskraftiga alternativ till storsfäderna ochuniversitetsorterna. Därför är del mycket viktigt att vi arbetarutifrån det långsiktiga perspektivet för regionalpolitiken. Jag tror inte i fråga om regionalpolitik kan vinna några lättköpta segrar. Här gäller detstabila, långsiktiga insatser. 23 (m) replik: Jag har inget behov av atf beröva industriministern eller någon annan iden här kammaren möjligheten att glädjas åt goda siffror. Jag har aldrig funnitdet meningsfullt att hålla på med sådan exercis. Däremotkan man diskutera om det föreligger ett så uttalat samband mellan de glädjandesiffrorna och den förträfflighet för den socialdemokratiska politiken somindustriministern givetvis tolkar att siffrorna är ett uttryck för - om det kanvi diskutera mycket. Men bra siffror är glädjande för i dess helhet,det tycker jag att man kan konstatera. Jagtycker att industriministern i slutet på sitt senaste inlägg hade en lugn,sansad och balanserad ton. De synpunkter han framförde överensstämde ganskamycket med dem som jag redovisade i mitt inledningsanförande. För atf just klaraav att undvika en ohämmad tillväxt i , vilket vi moderateranser vara viktigt, handlar det ju om att stimulera utvecklingen i andraregioner. Defär enligt min uppfattning på något sätt litet tragiskt och vemodigt att man somindustriminister skall behöva gå upp i debatten och pådyvla moderatasamlingsparfiet och mig uppfattningar som vi inte har. Vi öriskar inte någonohämmad tillväxt i . Jag tror att infe hellersocialdemokraterna önskar någon ohämmad tillväxt. Jag har pekat på någraalternativ för aft undvika detta. Mankan ha olika metoder. Vi vill stimulera andra delar av landet för att få demrelativt sett mer attraktiva. Men industriministern har egentligen inte nämntnågonting om huruvida det blir fråga om mer av administrativa regleringar frånsocialdemokraterna för att bromsa en hotande utveckling mot en ohämmadtillväxt. Vi i moderata samlingspartiet har inget intresse av en ohämmadtillväxt. Om industriministern tror på det jag säger, har vi ju klarat ut dethela. Vill man detta oaktat pådyvla mig och moderata samlingspartiet en annanuppfattning, tycker jag atf vi har lämnat stadiet för en saklig debatt. Jagtrodde att vi i denna kammare kunde föra en ärlig debatt och redovisa vårauppfattningar i sakfrågorna. Jag tycker att industriministerns påstående pådenna punkt rimmar dåligt med ett i övrigt ganska lugnt och trevligt tonläge idebatten. Detvore bättre om vi kunde föra en diskussion om på vilket sätt som vi kan undvikadenna ohämmade tillväxt. Där är jag ärlig och deklarerar öppet att vi moderateralltså inte tror på administrativa regleringar.