prot · GB09110 · 1987-12-31 00:00:00 — driftskostnaderna.Jag förmodar att är medveten om att Prot. verksamhetenförorsakar driftskostnader, även om den skulle Ugga kvar i 28 apnl 1988 Kungsängen.Jag vill dä fråga; Tror verkligen på denna r- /, if- kalkylsom uppgeratt lokalerna i inte skulle ha något värde alls, pp p k dd att deskall värderas till noll? Den beräkningen visar att det brister i omdöme , , " \ skola, m. m. då detgäller att värdera lokaler i . Det är en mycket Jag har aldrig sagt att detta är en centralregionalpolitisk fråga. Däremot tycker jag att det är en angelägenförsvarsfråga från det svenska civilförsvarets synpunkt. Det är viktigt att även denna typ av verksamhet kanlokaliseras till den norra regionen, som ocksä skall vara med om denna utbildning. har här fullständigt nedvärderat den verksamhet som bedrivs vid FOA 4. Det är viktigt att de internationella kontakter och de kunskaper som finns tillförs denna enhet, så att det bliren bra start för en ny verksamhet.Det är ju en ny verksamhet som skall starta. De 26 miljoner som är så bekymrad över skalltas utanför den militära planeringsramen för budgetåren 1988/89, 1991/1992. Detfinns således resurser för detta och det kommer inte att belasta den militärabudgeten. Anf: 79 ():. Jag är alldeles övertygad om att alla i dennakammare och även övriga som kanske också lyssnar - förutom - hördeatt jag sade att de 26 miljonerna anvisas utanför försvarsramen. Det varuppenbarligen speciella skäl, som föranledde påpekande. Naturligtyis uppstår det driftskostnader även iKungsängen, där skolan nu ligger. Men jag har också sagt här och läst innantilli ÖB:s underlag att det är de ökade driftskostnaderna som han värjer sig emot.Det är helt naturligt, eftersom det rör sig om ökade driftskostnader istorleksordningen minst 1,5 milj; kr. I dessa kostnader ingår bl. Eleverna kommer huvudsakligen från Syd- och ,vilket inte är mycket att göra ät. Tyvärr har det blivit en utglesning avbefolkningen i . Varken jag eller ÖB har tagit hänsyn fill de långaresorna. Man kan bara konstatera att det blir dyrare. Även om vi fortsätter attdiskutera, kommer nog inte och jag att kunna inta någon gemensamståndpunkt. Det finns åtskilliga regementen som lagts ned . Jagundrar om kan hitta någon kasern som har kunnat användas till någotannat, utan att det har dragit med sig mycket stora ombyggnadskostnader. Jagvet inte annat än att kaserner eller regementen i allmänhet värderas tillytterst låga belopp. Det är ocksä fråga om en värdering från sidaav innebörden i vad jag har sagt om denna verksamhet spm nu dess värre skallflyttas frän de nuvarande skpllokaliteterna. Jag har aldrig sagt någonting nedvärderande vare sig omFOA 4 eller i , utan jag har sett till de effektivitetsskäl som liggertUl grund för ÖB:s yttrande. . , För övrigtär det inte någon ny verksamhet somskall starta. Det är samma "' verksamhet,men den skall omfatta elever från hela totalförsvaret. Prot.1987/88:110 Anf. 80 (): 28 april1988 Fru talman! vädjadetill dem i kammaren som hörde att En för totalförsvaret gemensam skyddsskola, m. m. dessa 26miljoner skulle anvisas utom ramen. Jag tror att de som satt här i kammarenockså hörde säga att inrätta en skyddsskola i var som att kastabort pengar. Det är ganska förnedrande, . visste inte att det fanns någon kasern somanvänds för annat ändamål. Han anförde att en kasern inte går att använda tillnågonting annat, eftersom det skulle kosta för mycket osv. Välkommen till !Jag skall be att få vara guide och visa det ombyggda stadshuseti som just är den gamla K4-kasernen. Den har omhändertagits av kommunen påett alldeles utomordentligt sätt. har vi ett väldigt fint stadshus i skall bli mig ett nöje att vara guide på den turen. Vad gäller har det där varit stora svårighetermed rekryteringen av lärare. Vi vet alla att är ett överhettatområde. Allt skall centraliseras hit. Jag tror att det kommer att bli enutomordentligt bra utbildning som förläggs till , där det finns faciliteteroch utbildningskapacitet som är fullt jämförbara med förhållandena här, ellermycket bättre vill jag nog påstå. Farhågorna för ökade driftskostnader och resekostnader ärbetydligt överdrivna. Det kostar också pengar att rekrytera lärare tillStockholmsområdet för att det hela skall kunna fungera och för att en fullgodundervisning skall kunna bedrivas. 81 (): Detta blir det sista inlägget i debatten idetta ärende, såvida inte vill missförstå mig en gång till, läggaord i min mun som jag aldrig har uttalat eller pådyvla mig värderingar som inteär mina. Jag har inte uttalat mig sä, att det kan uppfattas somförnedrande gentemot vare sig eller någon annan region i landet. Det ärhär fråga om att försvaret har önt om pengar. skall försvaret belastas medextra miljonutgifter varje är pä grund av en speciell lokalisering av en skolafrån en plats där den ligger bra, ja t.o.m. där den ligger bäst. Det är ettkonstaterande som ÖB gör. Han har en utomordentligt god expertis till sittförfogande för dessa bedömningar. Även flera kommuner har yttrat sig i ärendet. Självfallethar man i kommun sagt att man gärna vill ha skolan. Men i Brokonstaterar man att man faktiskt även där behöver fler arbetstillfällen.Upplands Bro ligger inte i ett överhettat område, även om det förvisso liggernärmare än . Det är ganska drastiskt att som ifrågasättaÖB;s beräkningar. Överdrivna kostnader, säger hon. Jäg har i alla fall respektför beräkningar gjorda av yrkesfolk. Jag är inte säker på att räknarbättre. Jag harsjälv erfarenheter från kaserner på regementen där jag har legat, t. ex. A 6i . Men om någon tror att den anläggning som finns på gamla A6 har tillkommit utan kostnad, misstar sig vederbörande. alldelessäkert kostat betydande summor även i hembygd att 96 bygga om de kaserner som fanns där.Det finns som sagt värderingsnormer såväl inom den statliga förvaltningen som inomnäringslivet, och det är dessa ÖB har gått efter. 82 (): Jag konstaterar att och moderatasamlingspartiet anser att det är att kasta bort pengar att lokaliseraskyddsskolan fill . Det tycker jag är beklagligt. De beräkningar och den utredning som ÖB har gjort har jagtagit del av. Även solen har sina fläckar. Jag är övertygad om att lokalerna iKungsängen går mycket bra att använda till något annat. Att det kostar pengaratt bygga om lokaler är ett välkänt faktum. Även de lokaler där vi befinner ossi dag har kostat pengar att bygga om. Jag vill avsluta denna debatt med att uttala min storatillfredsställelse över försvarsutskottets betänkande och att denna fråga omlokalisering av skyddsskolan till nu kommer att avgöras. 83 (): Jag sade i mitt förra inlägg att det skullebli det sista i denna debatt, om inte på nytt lade ord i min munsom jag inte har uttalat. gjordes emellertid detta igen. Jag fastslår nu att jag icke anser att regionalpolitiskasatsningar är felaktiga, inte heller i detta fall, om det finns ett förnuftbakom. Men handlar det om försvaret. Om man skall satsa 26 miljoner extra -eller i verkligheten betydligt större summor- utanför försvarsramen pånågonting som skall användas inom försvaret, är det fel. De pengarna skullekunna användas till så mycket annat. 26 miljoner motsvarar ungefär treutbildnings-är, dvs. kostnaden för en utbildning vid en bataljon. Varje årkostar ungefär 10 miljoner. Vi kan inte öva mer än ungefär hälften av vårkrigsorganisation. Det är kris inom försvaret, . Jag konstaterar att som avslutning säger attdet finns fläckar även på solen. 1 detta fall gäller liknelsen ÖB. Den debattenfår ÖB ta. För min del är debatten avslutad. 84 (): Jag konstaterar än en gång attförsvarsutskottet har visat förnuft när det gäller försvaret. Jag vill ocksåkonstatera att vi har en skyldighet att förse den norra regionen av Sverigeäven med utbildning och försvarsmakt. konstaterar jag att verkligenanvänder uttrycket "kasta bort pengar". Jag förstår att det kanskeinte var avsikten att ta till ett så drastiskt uttryck. Jag hoppas verkligenatt anser att en lokaUsering av denna skola tUl skall blimycket bra. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut i ärendet skulle fattas vid nästa arbetsplenum.) En för totalförsvaret gemensam skyddsskola, in. 14 § Föredrogs utbildningsutskottets betänkande ,,.,, 1987/88:18 om anslag fill vuxenutbildning (prop. 1987/88:100delvis). Anslagttdvuxenutbtld- " & »k k 85GÖRAN ALLMÉR (m): Lät mig först få ge moderata samlingspartietsövergripande syn på vuxenutbildningens roll i utbildningssamhället. Vi moderater anser att en huvuduppgift förvuxenutbildningen är att minska bildnings- och utbildningsskillnader mellanolika medborgare. Den som i sin ungdom inte fått möjlighet att tillägna sigkunskaper och färdigheter motsvarande dagens obligatoriska skola skall istället ha den möjligheten i vuxen ålder. Vuxenutbildningen kan stärka människors möjligheter iarbetsliv och samhälle. Den kan ge allmän kulturell bildning, språkkunskaperoch möjligheter att pröva och utveckla den egna skapande förmågan. Vuxenutbildning ges i många olika former, t.ex. istudiecirklar, på folkhögskolor och i vuxenutbildning. En allt viktigare uppgift för vuxenutbildningen är atttillgodose de utbildningsbehov som uppstår genom förändringar i arbetslivet.Den utbildning som valts i och gymnasieskolan under tonårensskolgång måste kanske kompletteras. Vuxnas behov av utbildnirig kommer med stor sannolikhetatt öka, beroende på de allt högre krav som arbetsmarknaden ställer. Mycket avdenna utbildning kommer att organiseras av företagen själva, men samhälletmåste ha en beredskap att organisera utbildning för dem som saknar möjlighetertill sådan internutbildning och för dem som av andra skäl vill öka sinakunskaper. En berättigad fråga är om nuvarande utbildningsformer är de mestlämpade för att möta kommande behov av vuxenutbildning. Personalutbildning kan ge viktiga bidrag till individensutveckling. Vid sidan av sådan utbildning måste det emellertid finnasmöjligheter att efter eget intresse och egna planer välja utbildning, t. ex. isyfte att stärka den egna ställningen på arbetsmarknaden. Det är då viktigt attutbildningen verkligen motsvarar de krav på kvalitet som man bör ha rätt attställa, med tanke på de uppoffringar som ofta måste göras. Regeringen framhåller att anordnare av vuxenutbildning päolika sätt bör anpassa organisation och kursutbud till de vuxnas faktiskabehov. Vi kan instämma i en sådan inriktning av vuxenutbildningen, men frågaross om sådana förändringar är tillräckliga. Den av regeringen i förra årets budgetpropositionaviserade översynen av folkhögskolans verksamhet för att bedöma vilken roll denkan och bör spela , har ännu inte kommit i gång. Vi anser att man iöversynen skall försöka utröna hur samtliga utbildningsanordnare avvuxenutbildning bättre skall kunna anpassa sin verksamhet till kommandeutbildningsbehov för de vuxna. Man bör alltså få vidgade direktiv för översynen. Översynenbör göras utifrån följande riktlinjer: o Åtgärder bör vidtas så att denkommunala vuxenutbildningen motsvarar Prot. 1987/88:110 de krav som bör ställas vad gäller kvalitet och resultat. Organisationen 28april 1988 bör vara mer flexibel med hänsyn till de heterogena grupper som går i a i ,'11 tbld ning o En utökning av antalet folkhögskolor är knappastmöjlig inom den ram som kanställas till förfogande utan att redan befintliga skolor berörs. Det bör därförutredas hur landstingsägda folkhögskolor kan överlåtas till de organisationersom vill starta sådan utbildning. Vidare bör möjligheterna till ökad samordningav de olika utbildningsanordnarnas insatser studeras. o Stödet till studieförbunden börkonstrueras på ett enhetligt och opartiskt sätt men ändå ge studieförbundenfriare regler för organisation av verksamheten. o Korttidsstudiestödens nuvarandekaraktär av stöd till framför allt facklig utbildning måste förändras så attindividernas sakliga utbildningsbehov bättre tillgodoses. o Studiestödens utformning ochregler bör utformas så att de inte styr utbud och omfattning avvuxenutbildningen. Regeringen bör göra enöversyn med den inriktning som vi här har angett. Låt mig efter detta, fru talman, komma in något pä deolika anslagsposterna inom vuxenutbildningsområdet. Enligt vår uppfattningfinns fortfarande ett behov av besparingar inom den offentliga sektorn, bl. a.för att skapa utrymme för en nödvändig sänkning av det totala skattetrycket. Undervisningen i ungdomsskolan bör då så långt som möjligtundgå besparingar. En omdisponering av resurserna för vuxenutbildningen blirdärmed oundviklig, om den nödvändiga sammanlagda besparingseffekten skalluppnås. Av rättviseskäl anser vi det självklart attgrundutbildning för vuxna, s. k. grundvux, och möjligheten för alla att skaffasig grundskolekompetens bör prioriteras inom den kommunala vuxenutbildningen. Förändringar inom arbetslivet innebär ökade krav päutbildning. Komvux uppgift att ge kompetensgivande utbildning kommer därmed attöka. Mot denna bakgrund föreslår vi jämfört enmindre besparing på detta anslag. Däremot finns det enligt vår mening möjlighetatt åstadkomma besparingar genom en samordning av de olikavuxenutbild-ningsanordnarnas insatser. Vi föreslår att anslaget ligger kvar päsamma nivå som innevarande budgetår och gör därmed en besparing pä anslagettill komvux med 40 milj. kr. Studieförbundens verksamhet ingår i vuxenutbildningen. Vinödgas därför göra omprioriteringar även pä detta område. vill vierinra om att mer än hälften av de besparingar vi sammanlagt gör på statensbudget enligt vårt förslag skall användas till skattesänkningar. Med mer pengarkvar efter skatt kan den enskilde själv bestämma vad han eller hon vill läggasina pengar på. Våra förslag fill besparingar görs på ett sådant sätt attstatens styrning av studieförbundens verksamhet minskas och studieförbunden får jämförbara 99 Prot.1987/88:110 villkor att arbeta under. 28 april1988 styr indirektstudieförbundens utbud av studiecirklar genom att tilläggsbidragutgår, förutom till studiecirklar i glesbygd samt cirklar med handikappadedeltagare, även för studiecirklar i samhällsinriktade ämnen, svenska ochmateniatik. Vi anser denna styrning av folkbildningsarbetet vara felaktig. Viföreslår därför att samtliga tilläggsbidrag dras in, utom dem som berör cirklarmed handikappade deltagare eller cirklar som bedrivs i glesbygd. Studieförbunden har möjlighet att arrangerastudiecirklar där varje sammankomst innehåller . Dennamöjlighet är emellertid begränsad genom att inte alla sammankomster i enenskild studiecirkel får ha denna längd. En sådan begränsning fyller enligt väruppfattning ingen funktion. I stället förhindras en ur pedagogisk synvinkeländamålsenlig organisation av vissa verksamheter. Vi föreslår attstudieförbunden får rätt att organisera studiecirkelsammankomster om fyratimmar så länge verksamheten ryms inom den ekonomiska totalram som riksdagenbeslutar om. Till anslagsposten Bidrag till studiecirklar föreslås enökning med 57,1 milj. kr. i och med att antalet bidragstim mar samt det högreschablonbidraget ökas. Vi föreslår att anslagsposten hålls oförändrad och gören besparing pä motsvarande belopp. Utöver detta föreslår vi att det nya tilläggsbidraget om40 kr. , som organiseras inom ramen för en fri resursanvändning, intebeviljas. Den sammanlagda besparingen i den del som avser cirkelverksamhetenuppgår därmed sammanlagt till 59,8 milj. kr. Bidraget till kulturverksamhet bör minskas med 32 milj.kr., dvs. minskas från regeringens föreslagna 107,4 milj. kr. till 75,4 milj.kr. Statsbidraget till kursplanebundna universitetscirklar äravskaffat . Dessa studiecirklar fungerade pä ett utmärktsätt som spridare av akademisk bildning och utbildning. Ledare för cirklarnavar oftast lärare anställda vid universitet och högskolor. Vi föreslår attkursplanebundna universitetscirklar återigen skall bli bidragsberättigade ochatt studieförbunden erhåller ett i förhållande till övrig cirkelverksamhetförhöjt bidrag för denna verksamhet. Sammanlagt föreslår vi att anslaget jämfört medregeringens förslag minskas med 91,8 milj. kr. Regeringen föreslår att 70 milj. kr. av medel förvuxenutbildningsavgiften skall användas för att delvis finansiera anslaget C4.Bidrag till studieförbunden m. m. Vi yrkar att ytterligare . avdessa medel används pä samma sätt. Dessa medel bör tas dels från anslaget C7.Bidrag till viss central kursverksamhet, med 38,2 milj. kr., dels från anslagetE5. Vuxenstudiestöd m.m., med 192,5 milj. kr., dels från anslaget E6.Timersättning vid vissa vuxenutbildningar, med 2,4 milj. kr. Slutligen, fru talman, några ord om bidraget till visscentral kursverksam het. Från anslaget finansieras vissa organisationers, bl. a. löntagarorganisa tionernas, centrala kursverksamhet. Vi anser att organisationerna själva bör svara för sina kostnader. Anslaget bör därför avvecklas. Regeringen föreslår att 38,2 milj. kr. anvisas till denna kursverksamhet. Medlen finansieras via vuxenutbildningsavgiften. Viöverför dessa medel till anslaget C4. Med det anförda, fru talman, yrkar jag bifall till dereservationer där moderata företrädare deltagit. 86 (): skall vi diskutera vuxenutbildning -en av de allra viktigaste utbildningsfrågorna. Att ungdomsskolan endast är enliten del av utbildningen är vi alla överens om. är det vi skalldiskutera här i kväll- komvux, studieförbund, folkhögskolor och annat- bara enliten del av vuxenutbildningen. Utan tvivel är vi inne i en utbildningstid. Aldrig har såmånga människor -unga som gamla - varit under utbildning som . På några fåår har inte minst personalutbildningen vuxit explosionsartat. Eftersom jag harhaft min yrkesverksamhet förlagd till landets största industrikoncern och varitdjupt involverad i just personalutvecklingen, vet jag av alldeles egenerfarenhet hur personalutbildningen har vuxit. Utbildningsministern tar också iårets budgetproposition upp den växande personalutbildningen. Han har konstateratatt näringslivet visar ett allt större intresse för personalutbildningsfrågor,eftersom det i kunskaps- och tjänstesamhället är allt tydligare attmedarbetarnas kompetens är den avgörande produktionsfaktorn. Utbildningsministern måste vara medveten om attarbetsgivarna satsar långt mer än utbildnings- ocharbetsmarknadsdepartementen tillsammans på vuxenutbildning. Inom bara densvenska delen av brukar det hävdas att de årliga utgifterna förpersonalutveckling är ungefär en miljard eller av lönesumman ellerarbetstiden. En miljard motsvarar hela statens kostnad för komvux, och då harVolvo inte mer än 50 000 anställda! Eftersom arbetslösheten är så låg - den lägsta underhela detta decennium - och eftersom arbetsgivarna börjar bli så medvetna ompersonalutvecklingens betydelse att nummer efter nummer av ,Affärsvärlden och handlar om personalutveckling, är det braunderligt att utbildningsministern i årets budgetproposition inte tar upp dengrundläggande frågan om hur kostnadsansvaret för vuxenutbildningen faktisktskall fördelas. För oss i är det självklart attvuxenutbildningen är viktig. Det mesta som vi lär oss lär vi ju faktiskt somvuxna, inte som barn. Tänk bara vilken fantastisk vuxenutbildningsanstalt dennariksdag är! Men det är inte självklart att det är skatter som skall finansieravuxenutbildningen. De stora vuxenutbildningsreformerna på 60- och 70-talensyftade till att utjämna utbildningsklyftorna. För oss i är detsjälvklart att det är statens och kommunernas uppgift att finansierautbildningen för de verkligt korttidsutbildade, för dem som ännu inte inhämtatgrundläggande färdigheter- det mä vara för att skolans utbildning inte passadedem, för att de som invandrare inte fått del av den svenska grundläggandeutbildningen eller för att de inte är anställda av någon arbetsgivare. Vi villdärför öka grundvux med 50 000 fimmar. Men lika självklart för öss är det arbetsgivarna som skallfinansiera den utbildning som inte enbart gynnar individen utan också ökarkapaciteten och konkurrenskraften inom näringslivet eller inom den offentligasektorn - för Prot.1987/88:110 en tredjedel av alla anställda har ju stat, kommun ellerlandsting som 28 april1988 arbetsgivare. Vi menar att det ärfel att arbetsgivarna faktiskt kan sända sina . . ... ,.,. anställda till språkkurs ikomvux utan att erlägga avgift, men kan betala om de skickarsina anställda till några av alla de språkkonsulter som just nu blir allt fler.Det är ju sä att utbildning har blivit en lönande business. AMU har visat vilken kraft ochförnyelse som det kan innebära att de anställda i utbildningsföretag fårresultatansvar. Det var säkert fler flygande riksdagsmän än jag som häromveckantog del av Headhunters intervju med . Hon underströk verkligenvikten av att vuxenutbildarna tar hänsyn till kunderna, och hon betonade attdet sannerligen inte är fult att ta betalt för vad man gör påvuxenutbildningsområdet. I likhet med och faktiskt delvis SÖ villvi i att delar av komvux - vi har sagt - skalluppdragsfinansieras. Det betyder inte att vi vill minska komvux, bara att vivill ändra finansieringsformerna. Jag yrkar bifall till reservation 2. Ett bifall till dennareservation skulle innebära mer pengar till ungdomsskolan, som arbetsgivarnainte betalar. Så några ord om försöksverksamheten. Släpp komvux loss! Såvill vi i rubricera den försöksverksamhet i några kommuner vilkenvi propagerar för. Vi vill att komvux skall få pröva helt nya både pedagogiskaoch sociala och kanske även ekonomiska metoder för alt motivera de verkligtkorttidsutbildade. Jag yrkarbifall till reservation 6. fick utbildningsministern stöd för sitt förslagtill nytt system för fördelning av undervisningstimmar i komvux.Länsskolnämnden fick därmed möjlighet att vid behov omfördelaundervisningstimmar mellan kommuner inom ett län. Men det fanns en spärr:ingen delram fick ökas eller minskas med . - straxefter motionstidens utgång - fick jag klart för mig att 10-procentsregeln kundeinnebära att omfördelningen inte skulle komma till stånd, eftersom regeln baraskulle komma att beröra enstaka timmar, så få att omfördelningen inte skulleleda till något effektivt utnyttjande. Från mitt eget län har jag exempel på hur små kommuner medrelativt få timmar inom en delram tvingas skriva till regeringen för attomfördela . Det kan väl inte vara regeringens uppgift att syssla medsådana detaljer. Utskottet skriver nu att vi skall vänta med att agera ochatt man utgår från att berörda myndigheter noggrant följer utvecklingen. Kanskekommer därför redan nästa är det förslag som vi i önskat. Så blevdet när man använde en motsvarande skrivning i ett annat ärende. Men, , visst vore det väl bättre, om detvar utskottet som tog initiativet och inte väntade på myndigheter och regering.Det ärju ändå hos oss folkvalda som den verkliga initiativrätten skall ligga.Därför yrkar jag bifall till reservation nr 5. Studiecirkeln, denna ovärderliga form av utbild ning som de svenska folkrörelserna uppfann under , har visat sig mycket livskraftig, inte bara så till vida att den mer än andra former faktiskt lyckats nå de verkligt kortutbildade, utan också därför att den i allt högre 102 grad kommit till användning inomarbetslivet, inoms. k. kvalitetscirklar, som amerikaneroch japaner påstår att de har uppfunnit. Eftersom studieförbunden lyckats nä de verkligtkortutbildade, förstår inte vi i varför regeringeninte vill satsa på uppsökande verksam- yslag tiU vuxenutbdd-het ibostadsområdena i stället för på arbetsplatserna. Att man kanha uppsökande verksamhet på arbetsplatserna, där - som jag just beskrivit -arbetsgivarna satsar alltmer på personalutveckling, och slopa den ibostadsområdena, där man kan nå dem som saknar arbetsgivare, är för mig engåta. Det är väl inte så att regeringen vill specialdestinera medlen för ABF? Precis som då det gäller komvux är vi övertygade öm att enväxande del av studieförbundens verksamhet kan finansieras genom avgifter frånde deltagande eller genom uppdragsutbildning för arbetsgivares räkning, justdärför att studiecirkelformen lämpar sig så väl för vuxeninlärning. Vi villdärför minska antalet skattefinansierade timmar något, som vi tyckeratt det är viktigt ati ett större antal timmar blir s. k. högschablontimmar.