prot · GB0945 · 1987-12-31 00:00:00 — Tvärtom har manunder sagt att en majoritet borde kunna få till stånd ett öppetutskottsförhör, och åtminstone har jag motionerat om att man borde kunnaordna ett öppet utskottsförhör om inte.någon enda ledamot motsatte sig dettakrav, dvs. att ett enhälligt utskott skulle kunna besluta om ett öppetutskottsförhör. Inte ens det förslaget väckte emellertid något gensvar när detlades fram. Denbild som man i betänkandet antyder av att det har skett ett slags kompromissmellan två motstående krav får väl beskrivas som den typ av försoningsgest somutskottet hemfallit till för att nu markera att enighet har uppnåtts. Jag kanförstå att man har behov av att markera att försoning har inträtt. Jag tyckerändå att det i historieskrivningens och sanningens namn är värt att i dagpåminna om den långa och utomordentligt intensiva opinionsbildning som harskapats, inte minst av Per , och många, många andra. Detär deras arbete som gör att vi har nått så här långt. Och det är derasarbete som gör att nu kan gå in i en ny fas, där vi har störreförutsättningar att bli ett centrum för den politiska debatten i genomatt de fakta och de argument som redovisas inför får spridning direkttill massmedierna och inte bara i den förmedlade form som de hitfills har fått,när informafionen har silats genom betänkanden och riksdagsdebatt. Jag troratt vi har alla förutsättningar att med den här reformen göra riksdagtill en och till ett bättre forum för den politiska debatten ivårt land. 69 (): Jag tar gärna in denna kompletterande historieskrivning i vårbehandling av den här frågan, i all synnerhet som jag då också får fillfälleatt, vilket jag glömde förut, yrka bifall till utskottets hemställan. Överläggningeni detta ärende var härmed avslutad. Kammaren övergick fill attfatta beslut i de förevarande ärendena. Finansutskottetsbetänkanden 4, 6, 7 och 8 Vad utskottet hemställtbifölls. Mom. 1 och 2 (nyabestämmelser för taxeringsrevision m.m. samt utredning och nytt förslag omADB-information) Utskottetshemställan bifölls med 163 röster mot 154 för reservafion 1 av KnutWachtmeister m.fl. i motsvarande del. Mom.3 (avskaffande av bevissäkringslagen) Utskottetshemställan bifölls med 163 röster mot 154 för reservation 2 av KnutWachtmeister m. fl. Mom. 4-7 Utskottets hemställan bifölls. 1987/88:45 betänkande 12 Mom. 1(ändring av anståndsbestämmelserna) Utskottetshemställan bifölls med 196 röster mot 120 för reservation 1 av KnutWachtmeister m. fl. Mom.2 (höjning av förseningsavgifterna) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 2 av m. fl. imotsvarande del - bifölls med acklamation. Mom. 1 (avdragsrätten förförskottsränta, räntekompensation och realisationsförlust i vissa fall) Utskottetshemställan bifölls med 244 röster mot 71 för reservafion 1 av . i motsvarande del. Mom.2 (ikraftträdandet) Utskottetshemställan bifölls med 198 röster mot 116 för reservafionerna 2 av BrittaBjelle och samt 3 av m.fl. i motsvarande delar. Mom.3 (beredningen av propositioner av förevarande karaktär) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 4 av och -bifölls med acklamation. Mom.4 , , . Mom. a (förslag tilländring av 4 kap. 10 och 12 §§ riksdagsordningen). Idetta moment föreslås ändringar av huvudbestämmelser i riksdagsordningen.Eftersom ändringarna avses träda i kraft rriäste degenomföras med ett enda beslut. För bifall fill ändringsförslaget krävs då attminst tre fjärdedelar av de röstande och mer än hälften av ledamöterförenar sig om beslutet. Beslut skall fattas genom omröstning. Omröstningenkommer att förrättas rned rösträkning. Utskottetshemställan bifölls med 315 röster mot O för avslag. Utskottets hemställan hadealltså bifallits med erforderlig majoritet, dvs. minst tre fjärdedelar avde röstande och mer än hälften av ledamöter hade biträttutskottets hemställan. Mom. b och c 94 Utskottets hemställan bifölls. 6 §Föredrogs Pfot. 1987/88:3 om tilläggsbudget I inomförsvarsdepartementets område (prop. 1987/88:25 delvis), 1987/88:10 om läkemedelskostnadervid viss försöksverksamhet (prop. 1987/88:43), 1987/88:14 om tilläggsbudget I inomutbildnings- öch områden (prop. 1987/88:25delvis), 1987/88:8 om svenskundervisning för invandrare, 1987/88:7 om tilläggsbudget I inomkommunikationsdepartementets område (prop. 1987/88:25 delvis), 1987/88:13 om filläggsbudget I inomjordbruksdepartementets område (prop. 1987/88:25 delvis) samt 1987/88:9om utvidgade kapitaltäckningskrav för banker, fondkommissions-bolag ochfinansbolag (prop. 1987/88:45), 1987/88:13 om tillsynen över bevakningsföretag; Kammaren biföll vad utskotten i dessa betänkandenhemställt. 1987/88:14om enskilt anspråk vid förundersökning och rättegång m.m. 1987/88:1), 1987/88:19 om telefonavlyssning (skr.1987/88:53), 1987/88:20 om filläggsbudget I inom område(prop. 1987/88:25 delvis), 1987/88:16 om grov misshandel och grovstöld (prop.1987/88:14), 1987/88:15 om resning i broftmål vid jäv (prop.1987/88:23) samt utrikesutskottets betänkande 1987/88:15 om . vice talmannen meddelade attbetänkandena skulle debatteras i angiven ordning och avgöras i ett sammanhangefter avslutad debatt. Först upptogs till behandling justitieutskottetsbetänkande 14 om enskilt anspråk vid förundersökning och rättegång m.m. Enskilt anspråk vid förundersökning och rättegång m. m. Resning i brottmål vid jäv Enskilt anspråk vid förundersökning och rättegång m. m. 71 (); Trots den allvarliga situationen med enårligen ökande våldsbrottslighet, som drabbar brottsoffer mycket hårt,inskränker sig regeringens förslag enbart till handläggningen när det gällerskadeståndsanspråk. Konkreta förslag för att förbättra omhändertagandet av ochersättningen till brottsoffer saknas. Likaså berörs inte situationen för demänniskor som akfivt bidrar till att brott förhindras eller kan upp. Från centerparfiet har vi i motioner krävtatt brottsoffer skall få en stärkt ställning och att de skall få bättreersättning och skadestånd. Även ersättningsreglerna för dem som ingriper vidbrott måste förändras. Vi har föreslagit förändringar i brottsskadelagen så atttillämpningsområdet skulle vidgas. I är vi mycket besvikna på regeringen, somförhalar dessa frågor år . Det räcker inte att bara tala allmäntvackert om stöd till brottsoffer, det krävs ju också konkreta förslag. I ett särskilt yttrande har vi från centerpartietframhållit att det nu är hög tid att föreläggs en proposition iärendet. Vi tar också upp polisens skyldighet att lämna allmänhetenbistånd när så erfordras. Vi utgår från att det i det pågående arbetet kringolika frågor som rör information till målsäganden utarbetas uttryckliga ochdetaljerade instruktioner för polisen om dess informationsskyldighet. Jag villmed det anförda yrka bifall till utskottets hemställan. Överläggningen i detta ärende var härmed avslutad. (Beslut fattades efter debatten om utrikesutskottetsbetänkande 15.) Beträffande justitieutskottetsbetänkanden 19, 20 och 16 konstaterade andre vice talmannen att ingen talarevar anmäld. Kammaren övergick därför till att debatterajustitieutskottets betänkande 15 om resning i brottmål vid jäv. Resningi brottmål vid jäv 72LARS (): Frågan om resning i brottmål vid jäv, som vinu skall behandla, rör sannolikt och förhoppningsvis ett problem som inte skalluppstå så ofta. Vi har klara regler om jäv i . Goda domareoch åklagare känner till jävsreglerna och följer dem. Det torde höra till deverkliga undantagsfallen att så inte sker. Är en domare eller åklagare jävig i ett mål, dvs. har haneller hon något intresse i saken eller något särskilt förhållande till part,skall han eller hon inte delta i målet. Om så ändå sker, är det ägnat att rubba förtroendet förrättvisan, och därför måste vi ha en möjlighet att korrigera felet. Och det ärdärvidlag det finns brister ilagstiftningen , eftersom jäv i sig inte utgör en omedelbar grund förresning - vilket tydligt illustrerades genom ett riksbekant rättsfallhäromåret, då en åklagare varit uppenbart jävig eftersom han haft ettförhållande med den tilltalades sambo. Det gick ändå inte att få resning,eftersom erforderligt samband inte ansågs visat mellan jävet och målets utgång.Det är inte alls förvånande att det beslutet av högsta domstolen upprörde ellerförvirrade många, även om de lagkunniga väl insåg att högsta domstolen tolkadelagen rätt. Detråder därför polifisk enighet om att även om situationer av det slaget är renaundantag, är det med hänsyn till vikten av att rättskipningen omfattas avallmänhetens förtroende angeläget att ändra reglerna i detta hänseende. Det ärvi alltså ense om över parfigränserna i justitieutskottet. Vi är också ense omatt ändringen bör ske så, att möjlighet öppnas till att få rättelse genominstitutet resning och att lagändringen rent formellt bör ske genom en särskildreglering. Däremottycker vi från , och att regeringen inte hargått tillräckligt långt och inte varit konsekvent. Vi ogillar med andra ordförslaget att resningen faktiskt är villkorad genom att lagförslaget innehållertillägget att "det inte är uppenbart att jävet har saknat betydelse". Detfinns säkert många domare och åklagare som kan vara strikt objektiva, även omde skulle handha mål mot t. ex. närstående. Men alla tycker ändå att det ärfel, och under alla omständigheter skulle misstankar om bristande oväld kunnauppstå. Sådana misstankar får inte på något sätt vidlåda rättskipningen, ochdärför är det bäst med så rena, generella, undantagslösa regler som möjligt pådetta område. Utskottsmajoriteten skriver nu att en viss begränsning ärnödvändig, så att resning inte beviljas annat än när det finns sakliga skäl fören ny rättegång. Det låter kanske bra för somliga på papperet, men det är fel. Fördet första strider det ju mot den princip vi alla omfattar; den som är jävigskall hälla sig borta frän ett mål. Fördet andra strider det mot allmänhetens rättsuppfattning, som är mycket bestämdi jävsfrågor. Fördet tredje blir det motsägelsefullt. Anmäler domare eller åklagare jäv förerättegången får han inte delta. Kommer uppgiften om jäv fram först efteråttvingas nu högsta domstolen säga: Det var fel att denne åklagare förde talaneller att denne domare dömde, men det må så vara - vi bryr oss inte om det, förSvensson skulle ändå fällas. Fördet fjärde torde det vara mycket svårt att med absolut bestämdhet avgöra jävetsbetydelse för ett måls utgång. Medalla dessa argument borde det vara självklart att följa förslaget i motionen,som innebär att resning alltid skall beviljas om åklagare eller lagfaren domarevarit jävig. Därmedyrkar jag, herr talman, bifall till reservationen, som är undertecknad avsamtliga borgerliga företrädare i utskottet. Resningi brottmål vid jäv 73 (); För att upprätthålla det förtroende som allmänheten har förrättsväsendet krävs bl. a. att domaren intar en fullt opartisk ställning i 7 protokoll 1987/88:45 Resning i brottmål vid jäv rättegången.Det får inte uppstå ens en misstanke om att en domare kan vara partisk. Endomare som kan ha personligt intresse av ett måls utgång skall således intebefatta sig med målet, oavsett om han verkligen skulle låta sig påverkas ellerinte. För att detta syfte skall uppnås finns det särskildajävsregler i . Samma regler gäller för övrigt för åklagare. Efter det att en dom har vunnit laga kraft harjävsreglerna inte utgjort någon omedelbar grund för att beviljaresning. I den proposition som ligger till grund för detta betänkande föreslåsnu att en ny resningsgrund införs enligt vilken jäv hos lagfaren domare elleråklagare möjliggör resning i brottmål. Utskottet ställer sig bakom förslaget och anser att det ärbra att möjligheterna till rättelse utvidgas när det har förelegat jäv. Dettaär viktigt med hänsyn till rättskipningens trovärdighet. Således föreslårutskottets majoritet att en ny resningsgrund införs, där det sägs att resningskall kunna beviljas i brottmål till förmån för den tilltalade, om det inte äruppenbart att jävet har saknat betydelse för målets utgång. I den borgerliga reservationen till betänkandet föreslåsatt jäv skall vara resningsgrund även om det är uppenbart att det saknatbetydelse för målets utgång. Det är rimligt att det finns någon begränsning för attbevilja resning, och det bör finnas något sakligt skäl för att en ny rättegängskall beviljas. Det tycker inte reservanterna, utan de tycker att det ärlämpligt med en generell regel, som medger resning även om det är uppenbart attjävet saknar betydelse för målets utgång. Det är helt klart att den föreslagnalagändringen, som gör jäv till en självständig resningsgrund, är ettbetydelsefullt steg för att öka trovärdigheten för vår rättskipning. Därföryrkar jag bifall till utskottets hemställan och avslag på reservationen. 74 (): Jag trodde att vissa saker var så självklaraatt de inte behövde motiveras. Ändå, för säkerhets skull, gav jag fyra skäl föratt resning alltid skall beviljas om åklagare eller domare varit jävig. Jag kanhålla med om att det är sällan förekommande fall, men jag hävdar bestämt attdet finns sakliga skäl. Det sakliga skälet för vår reservation är att detytterst - det är viktigt -rör sig om något så ömtåligt som rättskipningenstrovärdighet hos allmänheten. Romarna - detta lagkloka folk - prägladeuttrycket att hustru inte ens får misstänkas. Det är det saken gäller . Jag vill än en gång yrka bifall till reservationen. 75HELGE KLÖVER (s): De skäl som utskottet har anfört för attförtroendet för rättskipningen skall kunna upprätthållas tillgodoses i allmöjlig utsträckning genom majoritens skrivning. I reservationen sägs att detkan vara svårt att "klarlägga eller utesluta om ett jäv haft betydelse förett måls utgång". Men då är ju saken klar! Majoriteten säger ju att detskall vara uppenbart att jävet Om det råder tveksamhet i detta avseende är det en grund förresning. Enligt första punkten i förslaget till lydelse av 2 § 58kap. är det en resningsgrund om en ledamot av domstolen har begått ett brotteller en förseelse. Det står där att det räcker om det "kan antas hainverkat på målets utgång". Utskottsmajoriteten har prioriterat dennaresnihgsgrundnärdet gäller jäv mycket högt, när vi säger att det "inte äruppenbart att jävet har saknat betydelse för målets utgång". Man kundetycka att det i stället fanns skäl att prioritera andra resningsgrunder än jäv.Jag anser att jävsregeln hai" prioriterats på ett för rättssäkerhetenmycket bra sätt i derina proposition; Jag yrkarän en gång bifall till utskottets hemställan. 76 (): Jag vill en sista gång säga att vireservanter hävdar att det är alldeles omöjligt att med absolut bestämdhetavgöra jävets betydelse för ett måls utgång, varför vi anser att det, för allaeventualiteters skull, skall vara en generell regel för resning. Överläggningen i detta ärende var härmed avslutad. (Beslut fattades efter debatten om utrikesutskottetsbetänkande 15.) Kammaren övergick till attdebattera utrikesutskottets betänkande 15 om . 77 (); Jag yrkar bifall till utskottets hemställan. Överläggningeni detta ärende var härmed avslutad. Kammarenövergick till att fatta beslut i de förevarande ärendena. Justitieutskottetsbetänkanden 14, 19, 20 och J6 Utskottets hemställan bifölls med 160 röster mot 157 förreservationen av m. fl. Utskottets hemställan bifölls. 8 § Påförslag av andre vice talmannen medgav kammaren att de ärenden som hanndebatteras färdigt under återstoden av dagens sammanträde skulle företas tillavgörande i ett sammanhang i början av morgondagens arbets-plenum. Begränsningar i utländska långtradares trafik i 1987/88:2om begränsningar i utländska långtradares trafik i . Begränsningar i utländska långtradares trafik i 78 (); har det storaintresset varit fokuserat på de båda supermakternas nedrustningsavtal.President och generalsekreterare har varjekväll visat sina leende ansikten i TV-rutan, och deri bild man velat visavärlden är fred och samförstånd. Det finns all anledning för oss att hälsa varje tendenstill avspänning och nedrustning- hur liten i det totala krigsmaskineriet den änär- med glädje. Betydelsen av denna avspänning är säkert oerhört stor, även omden är svår att riktigt mäta. har båda kontrahenterna utnyttjatundertecknandet av avtalet för inrikespolitiska ändamål och gjort propagandavar för sig i det skådespel som utspelats pä världsarenan i . Men det finns anledning att påminna kammarens ledamöter omatt, som Sovjetledaren predikar sitt fredsbudskap - "Jag sägertill er att det är det sunda förnuftet och hela mänskligheten som har segrat ." -bedriver långtradare från och andra öststater en verksamheti , som med stor sannolikhet är en form av spionage. Detta kan syftatill att förbereda en invasion i ett krisläge. med detta hansfredsbudskap tycks våra kuster invaderas av främmande ubåtar, varav i alla fallen fått bekänna färg, nämligen den som råkade köra upp på land i Karlskronaskärgärd. Medan främmande undervattensfarkoster lär sig hitta i densvenska skärgården, orienterar sig landbaserat manskap om vägar, broar,centraler, militära förråd och övningar, var officerare,försvarspiloter och andra nyckelpersoner bor m. m. Ja, t. o. m. min bostadtycks numera ha rönt ett intresse, enligt rapporter jag har fått. Det är inte för mycket sagt att denna verksamhet upprörsvenska folket. Polisens säkerhetsavdelningar liksom regementsledningarna fårin en stor mängd rapporter från allmänheten om mer eller mindreanmärkningsvärda iakttagelser. Det märkliga är dock att dessa rapporter aldrigleder till resultat. Inte i något enda fall har man kunnat verifiera olagligunderrättelseverksamhet. Och därför har man ingen legal grund för polisiäraingripanden, säger utskottet. Detta är, herr talman, en slutsats som allmänheten harsvårt att förstå och acceptera. Så även jag. Jag har egentligen alltid haft ett stort förtroende försvenskt försvar, för vårt kunnande, vår bestämdhet och vår försvarsvilja, ochdet tror jag är ganska signifikativt för hela svenska folket. Men jag måstemedge att de senaste årens ständiga misslyckanden parade med aningslöshet hargjort att det förtroendet har minskat påtagHgt. Hur kan det komma sig att - vars vapenteknik tycksvara så effekfiv att den är eftertraktad i hela världen - inte kanavslöja verksamhet som annan maktbedriver mot vår säkerhet? Det svenska försvaret påstår sig gång på gång hastängt inne främmande ubåtar i vikar och sund, men ändå kan dessa farkosterefter åka sin väg utan att bli fast. Hurkan det komma sig att lastbilar från öststater kan få stå parkerade på småvägarinvid militära förråd och övningsplatser utan att bli avhysta -småvägar därdessa långtradare inte har någori rimlig anledning att vara? Dehändelser jag tar upp i motion FÖ210 återger bara några exempel påobservationer som rapporterats. Jag har där yrkat att verksamheten måstestoppas, och det anser jag vara en självklar målsättning. Kan vi inte nå dithänmåste den ändock försvåras. Jagkan förstå att det kan vara svårt att bevisa en illegal verksamhet, men detbedrivs också en legal verksamhet som måste följas upp. Attlära sig hitta till försvarsanläggningar, se, lyssna och fotografera, mätabroar och vägar, kartlägga tele- och dataskåp, vandra i skogen runt förråd ochandra hemliga anläggningar, ta reda på var personer bor som man villoskadliggöra snabbt vid en invasion, det är i sig ingen illegal verksamhet. Menden är betydelsefull för en makt som vill göra en blixtsnabb ockupation, slå utsvenskt försvar för att få tillgång till svenska markområden och hamnar mothaven i väster. Det duger inte att, som utskottet gör, hänvisa tillallemansrätt och till att är ett öppet land. Detta är ingenting annatän undanflykter. Rapporteroch anmälningar från allmänheten skall följas upp. Både legal och illegalverksamhet skall kontrolleras. Enskilda fall räcker kanske inte som bevis, menmånga fall skapar ett mönster. Jag anser att uppföljningen är alldeles fördålig och att samordningen mellan militären, tullen och polisen också harbrister och att den inte är effektiv. Den tanken får också ett stöd iutskottets betänkande, sista stycket. Utskottetavslutar med att understryka betydelsen av en vaksam allmänhet. Det vill jagockså understryka. Men ingen allmänhet är vaksam och tycker att det ärmeningsfullt att vara det om myndigheterna inte är intresserade. Det finnstyvärr tråkiga erfarenheter hos enskilda observatörer, där myndighetenuppträtt så att den som rapporterat fått stå och känna sig löjlig snarare änatt få ett erkännande. Sådana medborgare lämnar inga fler rapporter, vilkaiakttagelser de än gör. Nej,herr talman, situationen kräver en mera bestämd hållning. måste visa ihandling att vi inte accepterar den här verksamheten. Det räcker inte med attutrikesministern försöker imponera med att säga att "fan skall tadom" - det var ett citat, herr talman. Det vore bättre om svensk militäreller polis tog dem. Manfrågar sig om resurserna används på rätt sätt. Gör t. ex. säpo de rättaprioriteringarna eller går kanske för mycket pengar till livvakter? Vad manbehöver ute i landet är bättre tillgång på spårhundar och tolkar. Det finnsexempel på att misstänkta långtradarchaufförer har fått släppas för att ingenkunnat förhöra dem på ryska. Manfrågar sig också om det svenska försvaret har bilden klar för sig. Äi" manmedveten om hur t. ex. lämpliga landstigningsställen kartläggs på östkusten? Ärman inom försvaret medveten om hur en invasion är tänkt att genomföras och hardet svenska försvaret byggt upp en sådan strategi att ett intrång kan motas? Begränsningari utländska långtradares trafik i Prot.1987/88:45. Begränsningar i utländska långtradares trafik i Jag avstår från att yrka bifall till minmotion, och det beror på att ett enigt utskott i detta betänkande ändå skärpertonen mot regering och myndigheter. Att få hela försvarsutskottet att börjaröra på sig i den här frågan är nästan en sensation. Det gläder rnig att utskottet i de båda sista styckena ibetänkandet uttalar så pass mycket bestämdhet att man är beredd att ta tillangivna färdvägar och tidsramar för . Det är ingen orimlig åtgärd -den finns i vårt land när det gäller transport av miljöfarligtgods, Det är viktigt att återskapa.ett förtroende för svenskamyridigheter. Det handlar om vaksamhet och bestämdhet. Det är ingen som vill haett bunkersamhälle - inte heller slapphet och flathet - utan svenska folketvill leva i fred och frihet, och för att värna vårt land och vår frihet krävsåtgärder som inger respekt. I detta anförande instämde , ,, vall och (allafp). 79 i (); Jag rent av imponerades av den kraftfullhetsom visade i sitt anförande. Jag tänker inte enbart påengagemanget utan på att hon framförde många viktiga saker. Men hon utnyttjadekanske sin fria ställning i så måtto att försvarsutskottet, som har fåttföredragningar i dessa saker, kanske ändå har litet svårt att ställa upp påvarje del av det hela. Jag gladdes dock åt avslutningen, som formulerades såatt försvarsutskottet nu börjat röra pä sig. Jag hoppas att vi skall kunnanotera rörelseriktningen som klar och distinkt och att det skalltillfredsställa motionären. Två motionärer, och , har i motioner påtalat den säkerhetsrisk som ligger i de s. k.TIR-bilarnas trafik i vårt land, och de berör en mycket vital fråga.Motionärerna har beskrivit med vilken outgrundlighet vissa långtradarekipagedrar genom landet. Den totala avsaknaden av transportplanering ochtransportekonomi är frapperande, menar motionärerna. Utskottet delar dennauppfattning. Utskottet har vid beredningen av dessa två motioner fåttföredragningar från såväl försvarsstaben, somgeneraltullstyrelsen. Föredragningarna ger stöd åt såväl motionärernas sornutskottets uppfattning att det förefaller som om andra intressen än att fraktagods på ett vettigt sätt förefinns. Utskottet konstaterar dessutom att egendomligheterbeträffande förarnas och andreförarnas uppträdande har kunnat noteras. Det görsgällande att man rent av ibland kan ifrågasätta förarnas yrkeskompetens.Självfallet ger iakttagelser som dessa underlag för en observant, allmänhet attoroas över vad som sker, och det har också framförts av står också för många rapporteringar till polismyndigheten ommärkliga iakttagelser, vilket framhålls i betänkandet.