prot · GB09135 · 1987-12-31 00:00:00 — 1987/88:135 handlar rti i ertlighet med er ideologi, och det förstår jag. Det är också ett ' tecken på att dessa beslut är bra. Medborgarnaskall lägga sig i, det tycker vi ------- ;; socialdemokrater.Men det finns andra inslag som är irrationella. Energipo iti infor logiskt sett två huvudintressen när det gäller elförsörjningen och konsekvenserrta förelförsörjningen av kärnkraffsavvecklingen. Def första intresset är god fillgångpå el. Det andra intresset är naturligtvis aft elpriset även i fortsättningenskall utgöra en konkurrensfördel. Vi tycker också att detta är viktiga saker. Menjag törstar infe varför def skulle spela uågort roll för irtdusfriu hurelektriciteten produceras - om det sker med kärnkraft eller på annat sätt bordevara en ointressant fråga. Här finns ert djupt rotad myt som säger aftkärnkraften skulle yara ett speciellt billigt och miljövänligt alternativ. Detär infe sant. Kärnkraftsproducerad el är inte billig. Den el som produceras ide senast byggda kärnkraftverken är minst lika dyr som fossilbaserad värmekraft. Detär också av rena kostnadsskäl som det inte längre tas några beslut om aft byggaut kärnkraft i länder som . Där har inga nya beslut om byggandet avkärnkraftsartläggnirtgar tagits . har ett företag fått övergeplanerna på att öppna en nybyggd kärnkraftreaktor eftersom de lokalamyndigheferrta irtfe gav drifffillsfårtd. I både och Englartd haräldre reaktorer sfärtgts av kosfrtadsskäl. rapport som presenterats av fastslås altunderhållskostnaderna har ökat så kraftigt atf def kan bli mer ekonomiskt afflägga ned en kärnkraffsanläggning än atf driva den vidare ufifråu vad som ansesvara motiverat med hänsyn till teknisk livslängd. I samma rapport visar ocksäberäkningar aft de besparingar man gör vid driften genom aff stänga en gammalreaktor i vissa fall är så stora aft de räcker för aff ersätta både kapital-ochdriftkostnad i en fossileldad anläggning. Detta är kalla fakta. Ingen vet vadsom konimer aff hända i . Jag skulle vara mycketförsikfig med att uttala mig så tvärsäkert som gör. Såfill elpriserna: Det är alldeles sant att vi har haft låga elpriseroch atf det är sannolikt aff de nu kommer att stiga. Alla vet att anledningenfill de låga elpriserna är alt vi har en sä stor andel billig vattenkraft. Delsom satte i gårtg den process som kommer att leda till högre elpriser är att vien gång bestämde oss för aff använda mera el än vad vi kunde producera med vaffenkraffgertom atf föra in kärnkraft i systemet, infe beslutet omkärnkraffsavvecklingen. Nukräver industrin på en gång att vi skall kraftigt öka elartvärtdningert och halåga elpriser, och def går infe ihop. Skall vi kunna hålla låga priser måste vise till aft elanvändningen inte ökar så mycket att vi tvingas bygga mårtga nyadyra anläggningar, om det inte är så att man har tänkt sig en konstgjordprissäftnirtg med subvenfioner som skall betalas av skattebetalarna. Detär viktigt aft vi börjar tänka och handla rationellt i dessa frågor, annars kanvi inte hantera den viktiga uppgiften, så aft vi i framfiden får sådanaelpriser aff industrins konkurrenskraft kan bevaras. Det är dessutom ett faktumatt alla gamla prognoser har slagit fel inom -lyckligtvis - både den privata industrins, kraftinduslrins 58 prognoser och de officiella progrtoserna. Vi har, tvingade avoljeprischock, miljöproblemoch kärnkraflsdiskussiort, effektiviserat vår ertergianvänd-ning. Därmed harnågot inträffat som är ett mycket stort steg i det moderna irtdusfrisamhällefsutveckling och som kommer atf bli av stor betydelse för utveckling:Vi har lärt oss att åstadkomma ekonomisk utveckling, industriell utveckling, socialutveckling med mindre energianvändning till lägre kostnad, vare sig man mäter ipengar eller i miljöpäfresfnirtgar. Det är rtaturligtvis mycket betydelsefullt att vi har lärtoss detta och det är något som vi bör fa fill vara. Ur ett globalf perspekfivär def absolut nödvärtdigf. Den främsta punkfert i Bruudflandkommissionensrapport är aff om vi skall klara den ekonomiska utvecklingen måste vi lära ossatt hushålla med resurserna bättre, infe minst på energiområdet. Def måste viockså göra av omsorg om miljön och säkerheten. Det är få områden som också på rationella och inte barasymboliska grunder så tydligt illustrerar problem vi måste ta itu med iindustrisamhället och i ett globalf perspektiv som energiförsörjningen. Därfinns nästart alla de problem som vi måste komma till rätta med: det ohejdadeslöseriet, dén cyniska exploateringen av råvaror, de långsamt uppbyggdariskerna i form av utsläpp av svavel, fosfor öch tungmetaller,klimatförändringarrta som plötsligt leder till mycket svåra miljö- ochöverlevnadsproblem och risken för dramatiska olyckor. Vad skall vi då göra? Ja, vi skall inte föra debatten itermer som om vi hade att välja mellan fossilbränslen och kärnkraft. Det löserirtfe våra problem. De långsiktiga mål vi skall ställa upp och som vi står förär att vi skall ha ett energisystem som är befriat från de risker som vi fårfrån både fossilbrärtslen och kärnkraft. På vägen dit skall vi bära oss såförnuftigt och klokt åt som möjligt och minska riskerna så mycket som möjligt. Min förhopprtirtg är aff vi, när vi har kommit så härlångt i beslutsfattandet, skall kunna bättre ägna oss åt de långsiktiga målen,som naturligtvis är det viktiga. Uppgiften är atf bygga upp framfidensenergisystem. kommer vi alltså att ta beslut som inrtebär att vikortkrefiserar hur det vi lovade atl göra i samband med folkomröstningen skallgenomföras. Det stod i avvecklirtgsplanert för Linje 2, som vi tog ansvaret föroch fortfarande tar ansvar för, aft kärnkraften skall anvärtdas högst ,atf dert skall vara ert parentes i vårt energisystem, att awecklingert skallinledas under andra hälften av 90-talel- vi har tidigarelagt den rtågot avkända skäl -och alt beslut om detta skall fattas på 1980-falet. Det är just detsom vi nu skall göra. Därmed skapar vi förutsättnirtgar för atl kuuna arbetarried problemen ulan detta ständiga gnäll som jag tror att många av oss medtiden har upplevt som ganska trist. De för inle utvecklingert framåt. Det är några slutsatser som jag har dragit av den hittillsförda diskussionen, nämligen att de klara och entydiga beslut som vi nu fattarär nödvändiga. Främst är de nödvändiga för atf processen skall komma i gång ochför att man skall ta oss på allvar. Samma erfarenhet har vi från många andraområden. Def var infe förrän vi erkände problemen och fattade de nödvändigabesluten, även om de var svåra, som vi kunde klara problemert med varven ochjärn- och stålinduslrirt - , och . Det var inteförrän de definitiva besluten om bilavgaser, höjning av kraven på koleldadeanläggningar och avveckling av freonet kom som den tekniska Prot,1987/88:135 UtveckUngenverkligen blev av. Det är mycket symptomatiskt att industrins företrädare harsagt aff sä länge besluten infe fattats bekämpades de. Man sade aff def varomöjligt att leva upp till dem. Deu dag besluten fattades förstod man att manvar tvungen aff tävla om vem som i den uppkomna situationen var mestframgångsrik. Def var vad som skedde. Pä alla områden har man med råge klaratbesluten, och jag vill gärna säga fill att det i detta avseende harvarit en mycket bra kombination aft vara både energi-och miljöminister. Minaerfarertheter från miljöområdet i övrigt stärker mig i tron att man måste fattaklara och definitiva beslut och ställa krav för att få resultat. Det är ocksånödvärtdigf för aft vi skall kunna klara de nu mycket viktiga frågorna omsäkerhet och kompetens, säker elförsörjning , vad som skall hända påkärnkraftsorterna, hur vi skall klara den eltunga industrin och hur vi skallkunna klara elvärmehusen. Den här typen av frågor kan man inte planera för iblindo utan aff veta vem som är berörd. För att vi skall kunna behållapersonalen vid våra kärnkraftverk så länge de går, måste man faktiskt vela förvilka man skall planera någonfing annat. Ingen mår bra av att leva i ovisshetom sin framfid. Den största risken för massflykt från våra kärnkraftverk skulleuppstå om alla anställda trodde att de var berörda och därför möjligtsökte sig därifrån. Med den här uppläggningert kart man i stället dels fala omhur lång fid som den ene eller den andre har att räkna med, dels göra konkretaplaner för vad som skall hända med den ena eller den andra anläggningen. Till slut vill jag, fru talman, säga några ord om enalldeles speciell erfarenhet som jag har gjort under mina nästart som energiminister.Jag har mötts av både förhoppningar och förtroenden. Men jag har också mötts avoro från många håll, från dem som vill lita på att landefs regering och riksdagföljer folkomrösfningsbeslufert och medborgarnas vilja. Man oroas av alla möjligauftalandert från annat håll och fruktar att besluten skall rivas upp. Def finnspersoner som så där litet obehagligt halvkamrafligt har antytt aff oss kamrateremellan gär def nog aft fixa def här. Vi kan nog, har man menat, räkn a med digsom en bussig kompis, som rtågon sorts duktig för all slippa det här somvi inte vill - def är ändå litet löjligt med de där besluten som oroligamärtrtiskor har fattat. Det där har jag fått höra både direkt och indirekt, ochjag tycker att det har varit lika obehagligt i båda fallen, eftersom def juytterst bottnar i ett förakt för demokratin och för demokrafin som arbetsform.Därmed antyds aff vi som förtroendevalda infe är hederliga. Därför är jag, frutalman, mycket glad över att de som är besvikna är de som trodde aft jagskulle vara deras dukfiga Aurtika. Jag far gärrta emot mera råskäll från derassida, och jag är mycket glad över aft de oroliga som ville få exempel på atfdemokratin fungerar får rätt. AnL 24 () replik: sade aft hon måste veta vilka viskall planera åt. Just def här med planering är någonting som går som en rödtråd rakt igenom hela det socialdemokratiska partiet. Vi skall planera föreller åt varje enskild person. Ingen enda skall få möjlighet all planera försig själv. Man skall knappast få någon plats för egna initiativ. ViskalLplanera för de hushåtlsöm drabbas och för de 500 000 som hardirektverkande el. Vidare skall vi planera för de anställda vidkärnkraftverken och planera och skapa någonfirtg för alla Prot. 1987/88:135 dem som berörs i de elfurtga industrierna. Defär planeringsparliel som ger uttryck för sådana tankar. Jag noterar atf ~ 'i-.-i. e-ertergi- och miljömirtisfern inte är särskiltlycklig över de beslut som - . för rtågra fimmar sedart fattadebefräffartde koldioxiden. Uppen-barligert skall det irtfe leda fill någraförändringar när det gäller Nyrtäshamrt, eller Värtan. Värtan kommerju aft finrtas kvar, def finrts det ett beslut om, men har vi lagt ett fak,måste vi ju, fru falman, inom ramen för detta fak planera vår energipolitiskaframfid. Det är trots allt så, att det beslut som har fattatframtvingar en omprövning av den socialdemokratiska polifiken. När,fru talman, om kanske eller tidigare fattar beslut om attavveckla i och Rirtghals tar majoriteten på sig ett ansvarför att risken för olyckor vid dessa verk ökar. Defta bekräftas i en skrivelsefrån statens kärnkraffinspekfion. Dert i år- det datum då skrivelseninkom till miljö- och energidepartemerttet - skrev statertskärn-kraflinspeklion bl.a. följande: "Den naturliga motivationert för atfidertfi-fiera och irtföra säkerhefsförbättrande åtgärder i en utpekadanläggrtirtg bUr infe starka om man långt i förväg vet att anläggningert skallläggas ned." Pä ett annat ställe står det: "En avveckling genomutpekande av anläggningar en lång fid före verkställan blir en rty situationsom kräver vaksamhet ur säkerhetssynpunkt från alla berörda parter." Dettaär alltså det ansvar som miljö- och far när def gällersäkerheten. Det är bättre aff låta statens kärnkraffinspekfion ställa upp kravoch se till aff de uppfylls än aff politiskt, valtaktiskt eller parfifakfisktbedöma frågorna. AnL25 HÄDAR () replik: Jag nämnde i mitt anförartde aft jag fann den socialdemokratiskalinjen opporfunisfisk, bl. a. därför att den infe beskriver konsekvenserna avden föreslagna förtida avvecklingen. kan jag notera att energiministern hartalat utan att med ett ord ha berört kostnaden för awecklirtgert.Def samhällsekortomiska priset för avvecklingen vill inte talaom. Från folkparfiets sida gör vi def. Viredovisar hur vi vill klara avvecklingen fill 2010 och atf def medför kostnaderför märtrtiskor och företag. Vi stär för dert linje som vi en gång tillsammansmed socialdemokraterna har lagt fast. Men de har linje där deredovisar konsekvenserna av sitt handlande. Folkpartietställer stora krav på statsmakternas beslutskraft när del gäller aft fastställaramarna för den energipolitik som skall möjliggöra en kärnkraftsavveckling till2010. Men vi tar fasta på den kunskap och vilja som finns hos tekniker,energihushållare, energikonsumenter och producenter av alternativ,iniljövärtlig ertergi. Vi vill ta vara på dynamikert och utvecklingskraftenhos dessa människor, dvs. Vi tror på den kraffert mer ärt på enbyråkratisk administrativ process av känd socialdemokrafisk modell. Jag redogjorde för de brev vi har fått till från artställda vid kärnkraftverkcrt i Rirtghals och , brev som uttrycker stor oro för beslutet om eu förtida awecklirtg av fvä reaktorer. Mert om jag " Prot.1987/88:135 - skulle trovad sade, är det irtfe bara så aff de saknar grund för den oron,utan de är inte oroliga - de är lugna! talar iblartd om sfällföreträdartdelidartde. Vi har här ett mycket intressant exempel på ställföreträdande lugn. Fru talman!.När det gäller debatten före Tjerrtobyl ochförsvaret för dert polifik sorti vi, utformade i sambaud med folkomröstningenoch som drev i regeringsställrting åren 1981-1982 ochsocialdemokraterna förf efter valet med folkparfiets stöd, ber jag aff fåhänvisa statsrådet fill riksdagsprotokollet. Jag minrts mycket väl ettreplikskifte jag hade i dert debaffcrt med . , AnL 26IVAR () replik: Def är inte som bestämmer denpraktiska energipolifiken, sade när han skulle försvarasig, och så tillade han: Tala med miljö- och energiministern! Så kommer dåmiljö- och energiminisiferrt upp i debatten och säger ungefär så här: Vi harett gemensamt ansvar för aft följa upp det beslut som fattats här i . gjorde en majoritet i ,bestående av socialdemokrater och centerpartister, ett mycket klart uttalandeom att arbetet med att minska oljeanvärtdningert irtfe skulle upphöra och aftenergisparandet skulle fortsätta. Vi var helt överens om.att det skulle ske enkonsekvertt utvecklirtg, och def var klart utsagt aff regeringen hade ettansvar för att följa upp atf def blev så som hade uttalat. Detta är iute gjort. På varje punkt kan vi konstatera atlhandlartdet har varit i stort seff tvärtemot de intentioner som en klarmajoritet i uttalade sig för. Detta har jag påpekat ett antal gånger. Då är det ju ingen nytta med att ha en socialdemokratiskregering. Del är inte det centerrt behöver. Vad som behövs är aft varje parti iriksdagen ålägger sig ett minimum av konsekverts och hederlighet, står förträffade uppgörelser och driver samma politik oavsett om def är iregerirtgsställning eller i opposition. Så fill de skärpta kravcrt på koleldning. Det är möjligtatt skärpta krav infe stoppar projekten i Vårtan och . Om jaguppfattade saken rätt i går, skulle de däremot stoppa små kraffvärmeverk ochliknande. Men centerrt pläderar irtte för kol i de sammanhangen, och del behövsheller inle. Orsaken till att del blir kol nu i och i Nässjöär ju att skatten är sä felaktig. Vi befriar energislöseriet från skaft gertomatf det irtte är någon skaft på kol när det används för elproduktion. Gå påcenterrts linje där och beskatta bränslet lika, oavsett hur det anvärtds. Dåblir det biobränsle, det är tvekan om del. Del finns alltså ingabekymmer i del sammanhartget. En annan tokighet här är all utsläppen mäts i förhållandetill insatt bränsle, infe den kvarttitef rtyffig ertergi vi får ul. Del eudalogiska är att mäta på dert rtyffa vi har av anläggningert. Gör mart def,komrtier kraffvärmen atf hävda sig mycket väl gentemot kondenskraften. AnL 27 (vpk) replik: Fru talmart! SomBirgitta vet, behöver hort inte riskera att inte få stöd av oss i vpk fören omställning av energisystemet bort från kärnkraften. har sagtförut här och , altsocialdemokraterna fidigare har valt atf söka stöd hos ochfolkpartiet - def är ju detta som har präglat energipolifikert. Jag tycker attdet är väldigt bra att vi nu ser en omsvängning. Jag tycker också aft def är väldigt bra aft talar om kärnkraftens kostnader med argument som vi anvärtde för sju åtta årsedan, bl. a. exemplen från , som var ett faktum efter olyckan på Three MileIsland 1979. Så jag uppskattar att och förmodligen också väldigtmånga andra socialdemokrater har rört sig i riktnirtg mot Linje 3 och aft vi nukan fala litet grand samma språk och slipper konfrontatiorterrta som förekommitfidigare uuder årerts lopp. Def är bara atf hoppas aft dert linjen inomsocialdemokrafin står sig, och jag vill gärna lyckönska alla dem inomsocialdemokrafin och naturligtvis aff driva den här linjen vidareoch med kraft, för del är vad vi har önskat . Jag bara beklagar atfni infe har sökt vårt stöd fidigare. får ni stöd från oss och fråncenterrt rtiof de artdra, som irtte ens vill gå med på avveckling av tvåreaktorer i mitten av 90-falef. Det gläder mig faktiskt aff def är pä detsättet. Def har talats en del om koldioxidfrågan, omkolanvärtdrting osv. Vi har naturligtvis inga illusioner om moderaterrta ochderas idéer om defta. Vi vef aff de artvärtder olägenheterna med koleldnirtgsom ett argumertt för atf köra fram kärrtkraffen, som ju infe påverkarkoldioxidhalten. I det sammanhanget vill jag naturligtvis iusfämma med IvarFrartzén: Def är infe fråga om atf ersätta kärnkraften med kol. Det behövs inteheller. Det bästa i bränslesystemet är atf använda inhemska bränslen ochbioenergi så långt och så mycket som def någonsirt är möjligt. Då får vi encirkulafion av koldioxiden i naturen - vi behöver irtte släppa uf rtågonfing.Det är beklagligt att man inte har drivit den frågan kraftigare. Jag hoppasockså på det området på ert förbättring. Till slut en detalj. Jag skulle vilja ställa en fråga fillBirgitta apropå djupgasprojektet, som jag inte hann tala om i mittföregående replikskifte med . Jag hoppas verkligert attregerirtgen, som utskottet ju vill ge ett antal miljoner till djupgasborrnirtg,inte tillåter spekulation i något kommanditbolag eller på anrtai sätt, förertligt utskottets majoritet är def regeringert som har att avgöra hur pengarnaskall anvärtdas. Prot,1987/88:135 Energipolitik inför 1990-talet . AnL 28Miljö- och ertergiminisfer : Först vill jag säga till aftsedan regeringen fattade del beslut om som ni inte tycker om, hardel visat sig att man klarade finansieringen med nyemission och normalaaffärsmässiga metoder. Varför i herrans namn skall man gä irt medskaftepertgar, när vi fakfiskt har annat vi kan satsa dem pä? Regerirtgen ställde kraven för aff få företaget atf skärpasig och ta sitt ansvar. Det utskottet föreslår är ju som när ni på miljöområdetbiträder en centerpartimofion om att ge skaftepengar lill bilindustrinsutveckling av miljövänliga motorer i stället för aff kräva att bilindustrinskall betala det själv. Sedan vill jag säga några ord om kraven när det gäller koloch koldioxid. Prot,1987/88:135 är inte alls emot hårda krav. Vi införde efterregeringsskiftet 1982 de hiirda kolmiljökrav som viförgäves försökt få igenom iinder ---------- ~ I opposilionslidert. Def drev framden utveckling som ledde fill väsentligt Lnergipo11 j bättre teknik. Dessutom införde vien lagstiftning om prövning av varje ' " koleldad anläggning, så att man iförsta hand skulle släppa fram alternativ till kol föraff få ned den massiva kolsafsning som inte bara utan regeringenFälldin stod för. Vi lyckades också pressa ned kolanvärtdrtirtgert. Vårtalternativ innebär aff kolet skall ha så liten plats som möjligt. Def vi vänder oss emot är hur ni hycklar. Ni åstadkommeringen förbättring för miljön. Ni stoppar inte del ni säger att ni tycker såilla om. vill använda detta som ett sätt aft förhindrakärnkraftsawecklingen, och går i fällan. Är stafsrådsposferna såväldigt åtråvärda att de är värda detta? Jag tror aff domen kommer att bli ännu härdare denna gångän valrörels;e. handlar det infe bara omkärnkraffsavvecklingen utan även om miljön, som hotas av en eventuell borgerligregering där certtern irtte kommer aft få något inflytande. klagade över aft jag infe talade om ekonomiutan om anrtaf. Jag talade mycket om moral, och det är möjligtvis litetgammalmodigt. inlägg kom jag aff tärtka på ett ord av Brecht:Erst kommt das Pressen, dann kommt die Moral. Det är ju gott atl höra att eufolkpartist kart tycka som ert gammal kommunist och samtida intellektuell iEuropa. Vi socialdemokrater försöker förena dessa saker. Denna fråga har starka inslag av moral, och det skäms jag inte ettdugg för. talade om 1986 års beslut. Jag är iuteriktigt klar på vilkert del diskussionen här gäller, men jag föreställer migaff def handlar om safsnirtg på inhemska bränslen. :?én vet efter alla diskussioner som vi har haft,och eftersom också sitter i styrelse och kan följasaken inifrån, aft beslutet var litet otydligt formulerat. Man har diskuteratvad det innebär, vad som är statsbidragsberätfigat och infe. Detta är litetolyckligt, men i sak är det solklart så lårtgt, att arbetet för att mirtskaoljeartvärtdningen och så mycket som möjligt främja anvärtdning av inhemskabränslen skall drivas vidare. Ni har inte utmärkt er för något överdrivet mod när detgällt alt här i fatta beslut om skattehöjningar för atl bestraffaanvändning av olja och bensin. Def förtjänar ni fapperhefsmedalj för.Där har folkparfiet varit mera att räkrta med, men inte heller folkparfiets modhar varit tillstädes vid alla fillfällen när det skulle ha behövts för atffölja upp det beslut som fattats mycket fidigare i fråga om beskattning avolika energislag, där avgifter som ekonomiska styrmedel av miljöskäl är ettmycket viktigt inslag. har vi kommit en bit på väg med de beslut vi fattat.Det tycker jag är bra. Det låg en hel del i kritik mot bristen påsamband mellan grundforskning och kommersialisering. Det är ett problem som också vi funderar mycket över i departementet och som jag direkt talat med olika berörda myndigheter om. Med de resurser vi nu ställer till förfogaude för elanvändnirtgsirtsafser, hushållnirtgsirtsafser och teknikutveckling och med 64 de resurser som finrts genomforsknirtgsartslaget är det möjligt aff på defta områdegöra irtsatser som är av stor betydelse för dert fortsatta utvecklingert. Om detta har jag fört rtoggrannadiskussioner med . Jag hoppas att sirt styrelsepost till aft också hjälpa till med detta. AnL 29OSWALD (vpk) replik: Först litet om detta med koldioxid. Som jagsade har vi absolut inga illusiorter om vad moderaterrta är ute efter, men omdet blir en utökad kolanvändnirtg kart de irtte genomföra den ensamma. Om devill köra fram den som ersättning för kärnkraften och sätta dessa två motvarandra kan de heller inte göra det ertsamma. Det beror hela fidert på vadsocialdemokraterna i def här fallet far för ståndpunkt, eftersom de borgerligaparfierna är oense. Def är ju regeringen som vill satsa på pilotanläggningaroch försöksanläggningar typ och . säger aff socialdemokraterna nu minskatkolanvändningen, men ni har ju varit ganska förtjusta i aff prioritera kol iförhållande fill inhemska bränslert. Def är ganska klart då vi ser hurufvecklirtgen varit. Def är vidare klart att mart måste köra fram inhemskabränslen i första hand, och rtär def gäller importerade bränslen prioriteranaturgas i stället för kol. Infe heller def har ni gjort tidigare. Ni harjobbat mycket mera för kol ärt för naturgas när det gäller importeradebränslen, och ni har mera prioriterat kol än irthemska bränslen i prakfiken. Därför är det vikfigt att sätta ett tak. Och måste manöverväga om man skall släppa fram pilotprojekt eller ge pengar fillförsöksverksamhet i .