prot · GB09115 · 1987-12-31 00:00:00 — Även om det fogats 19 reservationer till utskottetsbetänkande, ser jag det mera som uttryck för skilda uppfattningar om vägen tillmålet än som ett ifrågasättande av målet för invandrar- och flyktingpoUtiken. Meddetta vill jag yrka bifall till utskottets hemstäUan och avslag på samtligareservationer. Prot.1987/88:115 ,' . 19 ()replik: Det är bra att, som vi nu återigen fick höra, remissarbetet har kommitså pass långt att beredning av utredningsförslagen nu pågår iregeringskansliet. Jag hoppas att det finns goda förutsättningar för attbehandlingen av utredningarna och remissvaren skall bli både posifiv och såsnabb att vi kan få förslag i dessa frågor, som vi nu så länge hardiskuterat. Det hela verkar gå i positiv riktning, och jag hoppas att vi snartskall kunna fatta beslut i dessa frågor. Vadjag inte riktigt kan förstå är det som i slutet av sittanförande sade om flyktingkvoten. Vi fick höra att invandrarministern harställt i utsikt att i detta avseende vara flexibel och vid behov eventuellt ökakvoten. Flyktingkvoten har legat stilla länge, medan flykfingströmmen i världenhar ökat kraftigt. Jag tycker att vi från svensk sida skall visa dengenerositeten att vi ökar kvoten med det lilla vi i begär. Det äremellertid vikfigt att vi i även på detta sätt visar omvärlden att viär positiva till flyktingar och invandrare. Jag ber om ursäkt för att jag i mitt tidigare anförande glömde att yrkabifall fill två reservationer. Jag vill göra det nu i stället och yrkar alltsåbifall fill reservationerna 10 och 11. 20 ()replik: talade om de olika förslag som bereds iregeringskansliet. Från sida har vi naturiigtvis stora förhoppningaratt förslagen skall kunna genomföras och handläggningstiderna därigenomminskas. Enav huvudpunkterna i mitt inledningsanförande var den oro vi känner för att mangår in i en ny organisation med felakfiga förutsättningar, dvs. att man harkvar rester från den gamla organisationen. De synpunkter som jag framförde idet avseendet kommenterade inte . Jag anser att det är väldigtviktigt att vi från sida gör klart att för att den nya organisationenskall kunna fungera måste vi ha så rent bord som möjligt. I annat fall kommerden nya organisationen redan från starten att vara sä belastad att inte hellerden kommer att kunna fungera. Jag anser att vi måste ta lärdom averfarenheterna då vi bytte organisation. Tillslut vill jag åter beröra vår reservation om en utvärdering av deinvandrarpolitiska målen. Alla parfier står ju bakom de övergripande målen omjämlikhet, valfrihet och samverkan. Vad vi i anser är att man borde séöver hur dessa mål uppfylls på olika samhällsområden. Som vi ser det saknas detpå vissa områden resurser och vilja att uppfylla dessa mål, och vi tror att detvore värdefullt om fick en ordentlig redovisning av hur långt vikommit när det gäller att nå målen. På det sättet får vi underlag för att fattabeslut om de konkreta åtgärder som behövs. Jag anförde några exempel på områdendär jag anser att vi inte uppnått målen. Det gäller t. ex. arbetsmarknad,utbildning samt radio och TV. Även om det inte funnits något som helst stöd häri kammaren för våra motionskrav, hoppas jag att vi när vi skall behandlaenskildheter trots allt ändå kan vara överens om de konkreta åtgärder sombehöver vidtas. Jag kan för del lova att vi skall återkomma på dennapunkt. Anf.21 (vpk) replik: Som argument för yrkandet om avslag på vpk-reservation nr 1 om ökatanslag till invandrarverket anför att invandrarpoUtiken intebedrivs av invandrarverket utan av de olika kommunerna. Men vi vet attinvandrarverket har till uppgift att fullfölja de av fattade beslutenpå invandrarpolitikens område, att granska hur de förverkligas och karfläggahur kommunerna fungerar på detta område samt även ge hjälp åt de enskilda ochibland dåligt utbildade flykfingsamordnarna i kommunerna - dessa har enutbildning - så att den politik som fattar beslut om kanförverkligas.. För att invandrarverket skall kunna fullgöra dessa uppgiftermåste det ha bättre resurser. finns det 10 000 personer på olika flyktingförläggningar som väntar. Menalla väntar inte av samma anledning. Den allra största delen av dessa personerväntar pä beslut huruvida de skaU få stanna eUer inte. av dem har redanbeviljats polifisk asyl men väntar i alla fall. De väntar på att få bostad inågon kommun, där de kan leva vidare som fullvärdiga medborgare. Här krävs detinsatser. Det största problemet när det gäller flyktingmottagandet äratt skaffa bostäder. Tiden i väntan på en bostad är lika påfrestande som väntanav något annat skäl. När det gäller det problemet hade att komma med. Frånvpk:s sida har vi försökt finna en konstruktiv lösning med tillfälligagenomgångsbostäder, som skall vara tiUgängliga för aUa som är i omedelbartbehov av en bostad. Men filldelningen av sådana bostäder skall ske på frivilliggrund, och den som får en sådan bostad skall få behälla sin plats i denordinarie bostadskön. Detta är ett sätt att lösa ett akut problem, som gör atthela flykfingpolitiken håller på att kollapsa. Påvad sätt anser ni att detta vpk-förslag är orealistiskt? Varför kan dettaförslag inte genomföras? Till detta skulle jag gärna vilja ha en kommentar. 22 () repUk: Som säkert känner till bestäms flyktingkvoten i samrådmed FN:s flyktingkommissarie, och man har ansett att den kvot vi nu tillämparär fullt fillräcklig. Man kan också säga att den är flexibel, eftersom det år1987 var 1 457 personer som fick komma fill på flyktingkvoten. TillRune : Målsättningen är att när den nya organisationen förinvandrarverket införs skall den börja med ett rent bord, och man har redangjort personalförstärkningar. Beträffande en utvärdering av invandrarpolitikentycker jag man kan låta de olika utredningsförslagen verka så att mankan se hur den nya organisationen fungerar innan man gör en utvärdering. TillAlexander Chrisopoulos viU jag bara säga att invandrarverket får resurser föratt klara sin verksamhet. Visst är det bostadsbrist, men harbostadsbyggandet ökat. Det kommer också att bedrivas en försöksverksamhet medkommunala mottagningscentra, och det förslaget innebär att kommunerna inrättargenomgångsbostäder för flyktingarna. 23 ()replik: Det förvånar mig att FN skulle känna sig nöjda med den flyktingkvot vihar, men det kan jag inte kommentera - det är möjligt att det är så. Men detborde trots allt även för FN vara bra att veta hur många flyktingar som kansändas tiU , och det borde vara önskvärt med en högre kvot än vad vi hari dag. Från ett besök vid invandrarverket för sedan vet vi att man fråndet hållet gärna skulle se att flyktingkvoten höjdes något och att man kundearbeta efter dessa riktlinjer. Det vore också bra ur en annan synvinkel atthöja flyktingkvoten. Vi vet att vi har bekymmer för att våra grannländer -, , , - vill dra in på flyktingsidan och inte taemot så många flykfingar som . I och för sig skall man inte göra det baraför syns skull, men jag tror det skulle se bra ut om vi visade vilken syn vihar och att vi kan tänka oss att öka flykfingkvoten utan att därmed göra någrainskränkningar på spontanflyktingsidan. Jag tror att det skulle bidra fill attfä med de andra länderna att öka sin flyktingmottagning. Anf.24 () replik: hänvisar till att invandrarverket och andra myndigheterhar fått resurstillskott. Jag vill bara påminna om att om man nu följer deförslag som finns skall den nya organisationen börja tillämpas . Vihar i stort sett på oss att klara målsättningen rent bord. Jag är intesäker på att det som hitfills är beslutat och det som är föreslaget när detgäller resursförändringar och -förstärkningar räcker för att klara dennamålsättning. Jag är faktiskt tveksam på den punkten, och därför hyser jag vissoro för att man drar med sig de gamla problemen in i den nya organisationen. Dåkommer den inte att fungera som det är tänkt, och detta medför problem redanfrån starten. Det är därför vikfigt att vi frän markerar gentemotregeringen, som har frihet att under detta budgetär utnyttja den fullmaktriksdagen ställt ut, att den skall ta till vara denna möjlighet och se till attresurserna finns fram till dess att den nya organisationen skallbörja verka. Man bör inte i detta läge sitta och väga och i alltför hög gradtänka att när vi nu skall in i en ny organisation kommer det att lösa allaproblem. Det vore att tänka på ett felaktigt sätt, och det vore att skapa flerproblem än man löser. MaudBjörnemalm nämnde utvärderingen av invandrarpolitiken, och jag tror honblandade samman det som gäller invandrarverkets hantering av frågorna och denmera allmänna invandrarpolitiken. Vad vi är ute efter är en total genomgång avhur vi löser de invandrarpolitiska målen pä olika samhällsområden. Här liggeransvaret inte bara på invandrarverket utan även på andra myndigheter i vårtsamhälle. De stora är AMS och SÖ som står för den stora delen på detta område,men även har betydande bitar. 25 ALEXANDERCHRISOPOULOS (vpk) replik: Herr talman! Vad gäller stödet till invandrarverketvet vi att invandrarverket har fått ökade resurser, men de ibudgetpropositionen föreslagna ökningarna är inte alls tillräckliga för attlösa invandrarverkets problem. som dessa resurser har tillförts sägerman själv på invandrarverket att det invandrarpolitiskaopinionsbildande arbetet måste få stabiliseras på en nivå som är förenlig medstatsmakternas mål och den aktuella utvecklingen på området. De föreslagnaresurserna räcker inte till - det är problemet. Vpk anser att det viktigasteproblemet inom flykfingmottagandet är bostadssituationen, som utgör en bromsför förverkligandet av det av fattade beslutet om en human ochgenerös flyktingpolitik. Det som praktiseras i olika kommuner är att manantingen får en kvot av tilldelningen av bostäder till flyktingar, eller ocksåprioriteras vissa flyktingar i bostadskön. Båda dessa metoder används, men detär inte frikfionsfritt utan det skapar problem i förhållande till den inhemskabefolkningen. Trots att man använder dessa metoder och trots att det finns enviss försöksverksamhet med genomgångsbostäder så väntar av de 10 000 flykfingarna i olika flyktingföriäggningar. De har redan fåttpolitisk asyl men kan inte placeras in i olika kommuner på grund av desvårigheter som det kommunala flyktingmottagandet brottas med. Det gäller ju inte en partipolitisk profileringsfråga utan ett försökatt komma med konstruktiva förslag. När man inser var problemen ligger måsteman försöka lösa dem på något sätt. Därför anser vi att det kommunalaflyktingmottagandet i hela bör ifrågasättas och omprövas så att ettmindre antal kommuner, som har arbetsmarknadspolifiska förutsättningar -vi hari dag överhettade regioner där arbetskraftsefterfrågan är mycket stor-skallkunna bygga tillfälliga bostäder och genomgångsbostäder och pä det sättet lösaflyktingproblemet. Det hjälper inte om man förkortar väntetiderna för att fåpolitisk asyl om väntetiderna för placering i olika kommuner ökar. Anf.26 () replik: Till vill jag upprepa vad jag sade i mittinledningsanförande, nämligen att statsrådet förutsätter att regeringen liksomfidigare kan besluta om ytterligare överföring och övriga åtgärder som kan blinödvändiga under budgetåret. Flyktingkvoten ligger inte fast för alla tider,utan den är fastställd för det löpande budgetåret. TillRune vill jag säga att regeringen har som målsättning attinvandrarverkets bord skall vara rent när den nya organisationen träder ikraft. Resurser har redan tillförts för att man skall kunna klara ärendebalansen. Jag tror inte att lyssnar påvad jag har att säga. Jag har försökt att redogöra för den nya organisationenoch för hur man försöker lösa bostadsfrågan i en försöksverksamhet. 27 (): Jag har begärt ordet med anledning av vår motion Sf539. I vårtmotionsyrkande begär och jag att regeringen skallredogöra för de invandrarpolitiska erfarenheterna och åtgärderna. I detta fallhandlar det alltså inte om flyktingpolitiken. Regeringen redogör ju ien skrivelse till för vad som har hänt pä det området. Jagär väl medveten om att kommuner och landsfing har det största ansvaret i dessafrågor, och att kommunernas suveränitet att besluta i sina 3 protokoll 1987/88:115 Prot.1987/88:115 : ärendeninte skall rubbas. Men en redogörelse frän regeringen skulle kunna bli en påminnelseför mänga komrnuner i detta land. Underde har vi nåtts av negafiva signaler från olika håll i landet.Signalerna har gällt kommiinernas besparingsåtgärder avseende skolan, socialaservicen, barnomsorgen etc. som har drabbat invandrarna. Invandrarintressenhar haft svårt att hävda sig. De har inte heller något stöd från massmedia. Vårt förslag är blygsamt: Man skall samla det gångna årets erfarenheter från centrala myndigheter som SÖ, och för att hjälpa regeringen - givetvis inte att glömma invandrar verket. Utskottethänvisar till budgetpropositionen, där man kan läsa om åtgärderna påinvandrarområdet. Men som ni har förstått är inte detta tillräckligt. Jag fårändå konstatera, realist som jag är, att vi är ensamma om värt krav, och avstårdärför från att komma med ett yrkande . Anf.28 (): Jag vill ta upp en fråga som mycket kortfattat behandlas isocialförsäkringsutskottets betänkande 21. Det gäller kvinnliga asylsökande somhar utsatts för sexuellt våld eller tortyr. Ett förslag som behandlas ibetänkandet går ut på att de skall få möjligheter att förhöras av kvinnligautredare och att kvinnliga tolkar skall delta vid förhöret. I utskottsbetänkandetkonstateras "att utredningen i sådana asylärenden där sexuellt våld kan haförekommit görs enligt samma principer som gäller för brottsutredningar omsexuellt våld i allmänhet, nämligen att det kyinnliga offret förhörs av enkvinna". Jaghar av en jurist, som har varit ombud för asylsökande och har brederfarenhet på detta område, fått reda på att det inte förhåller sig på detviset. Detta kan tyckas vara en liten fråga, men för de kvinnor som det härgäller är det mycket väsentligt att de får möjligheter att förhöras av kvinnor,med tanke på vad de har upplevt tidigare. Jagskulle vilja fråga utskottets företrädare om det verkligen är sä att dekvinnliga asylsökande har denna möjlighet att förhöras av kvinnor. Jag vet attdet är departementet som har försett utskottet med dessa uppgifter, ocheftersom statsrådet är här kanske vi kunde få en upplysning av . Anf.29 (): Vi har fått redogjort för oss i utskottet att det verkligen är så somdet står i betänkandet. Men självfallet har utskottet anledning att se överdenna fråga ytterligare. Anf.30 (): Jag.är tacksam om man gör en uppföljning av frågan. Jag tycker att detär viktigt för de kvinnor som är berörda att vi har korrekta uppgifter. överläggningeni detta ärende var härmed avslutad. (Beslutfattades efter debatten om socialförsäkringsutskottets betänkande Kammaren övergick till attdebattera socialförsäkringsutskottets betänkande 22 om bidrag tillsjukförsäkringen m. m. Bidrag till sjukförsäkringen m. m. Bidragtill sjukförsäkringen m. rn. 31 (): Sjukvården är i kris! Det är en kris somkommer att förvärras och fördjupas och sannolikt kulminera i mitten av1990-talet. Den yttrar sig i köer, bl. a. till några typer av behandlingar somhar blivit mer omtalade än andra. Den yttrar sig i mycket svårapersonalproblem. Den yttrar sig i en låsning av enskilda människor till envårdorganisation som inte passar och inte kan passa andra. Mot den krisen har socialdemokratin ochutskottsmajoriteten inget annat botemedel än ständigt större doser av sammamedicin som har ordinerats under många är och som genom att vara antingenverkningslös eller behäftad med svåra biverkningar har lett fram till just denkrissituation vi har . Moderata samlingspartiet menar att det ärmeningslöst att fortsätta med samma metoder som har visat sig verkningslösaeller skadliga. Vi vet att det kommer att krävas stora resurser för attkomma ur krisen, och vi tror inte att det går att mobilisera dessa resursergenom att bara vandra vidare i kända hjulspår. Vi har ett förslag om en annanfinansiering av sjukvården, framför allt en försäkringsfinansiering. För alltfler människor beror möjligheten att få den vård och behandling man behöver påom man har eller kan skaffa större eller mindre penningsummor. Den som har godekonomi kan alltid få värd. Den som inte har det får vänta i kön. Vi menar atten effektiv och rättvis sjukvårdsförsäkring skall kunna lösa det problemet påsamma villkor för alla. Eftersom det ständigt ifrågasätts vad vi egentligen menar,vill jag som vanligt upprepa att den sjukvårdsförsäkring vi föreslår är enobligatorisk sjukförsäkring som omfattar alla. Den är en social försäkring, däravgifterna betalas i proportion till inkomsterna, så att den fattige betalarlitet eller intet och den rike betalar mycket. Förmånerna är lika för alla. Vitror att med hjälp av ett sådant system kan vi få ett större utbud, ett rikareutbud och en större frihet att välja inom sjukvårdsorganisationen. I betänkandet har vi två reservationer som tar upp detta,reservation nr 2 som direkt förordar det nya finansieringssystemet, ochreservation nr 1 - som utgör en förutsättning för reservation nr 2 - som går utpå att den döda hand som ligger över hela vär svenska sjukvårdsorganisafion ochsom går under det famösa namnet måste avlägsnas. Innan det har skettfinns inte mycket annat att göra. Vi vet nu att var en s.k. reform som hade positivasyften. Jag ifrågasätter inte de positiva syftena. Men reformen har fått ingeneller motsatt verkan. Den har inte löst några problem, den har skapat nya. Ettexempel på detta är läkarförsörjningen i glesbygderna. Den har inte blivitbättre utan snarare sämre. Vi har på den punkten ett mera konkret yrkande omatt stimulera läkarrekryteringen till glesbygderna, vilket måste ske genompositiva insatser - inte genom tvång och regleringar. Det är inte minst en taxefråga.Ingen kan etablera en rörelse som inte har utsikter att bli lönsam. Enläkarpraktik ute i en glesbygd kan inte bU lönsam, den kan inte ens gå ihop mednuvarande taxesättning. Vi föreslår därför i reservation 10 förmånligarevillkor på den punkten. Vihar också ett besparingsförslag som vid det här laget är väl känt. Det gällersjukpenningförsäkringen, och vi föreslår att under den första delen av en långsjukperiod skall vi kunna ha en något lägre kompensation än förinkomstbortfallet. Jag vill understryka att det förslaget skall ses i sittsammanhang med moderat politik i övrigt och kopplas till förslag omskattereformer och ekonomisk polifik. Ser man fill den helheten finner man attförslaget icke innebär någon försämring för de försäkrade. Med ensjukpenningförsäkring av moderat modell och ett skattesystem av moderat modellfår ingen sämre kompensation än . De långtidssjuka får det t.o.m.väsentligt bättre. Jag yrkar bifall filldetta förslag. Sedan,herr talman, vill jag i marginalen säga några ord om en mindre fråga. Vi har enreservation nr 16 som handlar om rabattering av p-piller till unga kvinnor. Denhar vi avgivit tillsammans med vpk:s representant i utskottet. Att denreservationen finns beror först och främst på att vi blivit upplysta om att härföreligger en orättvisa. Det är ju sä att de födelsekontrol-lerande metoderna idet enskilda fallet är inte resultatet av ett fritt val. Man är på grund avålder och hälsa och mycket annat ofta hänvisad till en bestämd metod - när detgäller de unga kvinnorna då icke sällan p-piller. Dessa är ekonomisktoförmånliga jämfört med andra metoder. Det är faktiskt sä att de inkomstsvagaunga hänvisas till dyrare metoder än sina som regel mer välsituerade mammor,och vi tycker inte att det är rättvist. Därtill kommer att vi under de allrasenaste åren har kunnat iaktta en ökad abortfrekvens bland just de ungakvinnorna, och det kan inte uteslutas att det finns ett samband mellan deoförmånliga reglerna för rabattering av p-piller och den utveckUngen. Därförvill vi att systemet skall ses över, sä att man får ett rättvisare och urallmän samhällssynpunkt kanske effektivare system. Det gäller kvinnor upp till20 års ålder - det är där vi som regel hittar de inkomstsvagaste. Jag vill med dessa ordyrka bifall till reservation 16. Dettabetyder sammanfattningsvis, herr talman, att jag yrkar bifall tillreservationerna nr 1, 2,10,16 och 20. Det finns fler moderata reservafioner,men de kommer litet senare under debatten att tas upp av . Anf.32 (): Det här utskottsbetänkandet berör, som vi har hört, bidrag fillsjukförsäkringen m. m. I betänkandet behandlas bl. a. den ersättning du och jagskall ha när vi blir sjuka. Praktiskt taget alla människor berörs avde här frågorna om sjukvårdsersättning i samband med läkarvård ochläkemedelsinköp, sjukhusvård och sjukresor m. m. behöver utnyttjasjukförsäkringen ofta och under längre fider, andra mer Prot. 1987/88:115 sällan och kanske . Desammanlagda utgifterna för sjukförsäkringen under / ~; ; ; \ 89 beräknas till 45 112 milj. kr. När man ser och hör sådanasiffror och när '" tillsjukförsäk-dessutom debatten om sjukvårdenskris pågår så intensivt, ställer man osökt '''"S" '"'" frågan om vi själva genom olika åtgärder delvis skuUe kunna bidra tillatt vi inte så ofta blev sjuka. Gör vi vad vi kan för att försöka minskaorsakerna till många sjukfall och arbetsskador? har juantalet sjukskrivningsdagar ökat mycket kraftigt. Kan vi t. ex. förbättra värpsykiska och fysiska miljö för att därigenom också förbättra vår hälsa? Jagkan inte låta bli att göra de här reflexionerna, eftersom vi om en liten stundhär också skall diskutera anslagen fill hälsoupplysning och fill socialtbehandUngsarbete. I den debatten kommer det att understrykas, tror jag, hurvikfigt det ur hälsosynpunkt är att vi kan minska t. ex. alkohol- ochtobakskonsumtionen. Alkohol och tobak är ju de mest sjukdomsrelaterade drogernai vårt samhälle. Kundevi bättre komma till rätta med dessa orsaker, skulle vi säkerligen inte behövatala om kris i sjukvården, och kostnaderna för sjukförsäkringen skulle kunnaminskas drasfiskt. Det här är vikfigt att ha i åtanke, när vi i samband med dethär betänkandet nu bl. a. behandlar olika besparingsförslag inomsjukpenningförsäkringen. har vi alltså tyvärr en sjukvårdskris. Det krävs naturligtvis långsiktigaåtgärder för att åstadkomma en förändring, och vi kan kanske inte gå in pådessa förändringar så mycket här och . Vi måste i dagens läge till störstadelen använda de resurser vi har och göra nödvändiga prioriteringar i fråga omde offenfiiga utgifterna - och det måste också beröra sjukförsäkringsområdet.Då det gäller sjukförsäkringen är det väl knappast rätt att prioritera dem somär snuviga eller har ont i halsen någon eller . Vi i folkpartiettror fakfiskt att man kan klara sin fillvaro ganskahyggligt även om man får ett par tre tior mindre i sjukersättningunder en så begränsad tid. Vianser att vi måste prioritera dem som t. ex. står i kö för höftledsoperationer,kranskärlsoperafioner eller gråstarrsoperationer. Vi menar också att alla skallha rätt till adekvat sjukvård utan några åldersgränser. Vi föreslår därför att resurser förs över från sjukpenningförsäkringentill sjukvården .Detta föreslår vi i motion Sf269 som behandlas i det härutskottsbetänkandet. I reservation nr 7 yrkar vi att detta skall ges regeringenfill känna. Nödvändigabesparingar i statsbudgeten måste utformas så att inte de svaga gruppernadrabbas - de som vi från sida brukar benämna "det glömdaSverige". För dessa grupper kräver vi i stället ökade resurser, t. ex. förde handikappade. Besparingarna mäste utformas på ett sådant sätt att effekternapå varje enskild individ blir så små som möjligt och genom att belastningensprids ut'på mänga människor. Detär därför som vi i reservafion 21 yrkat på en till sänkt kompensationsnivå per är och pä en effektiv insjuknandedag. Qm arbetsmarknadens parter önskar avtala om ytterligare kompensafion inom ramen för tillgängligt löneutrymme bör detta inte 37 belasta den allmännaförsäkringen. Jagskall fortsättningsvis kommentera några av våra övriga reservationer. Det är jumånga olika frågor som berörs i det här betänkandet.