prot · GB0943 · 1987-12-31 00:00:00 — a. internationella konferenser ingår i detta samarbete. Statsrådet har verkligen med stora ord utfäst sig attvidta åtgärder. Vi får hoppas att hon lever upp till dessa ord. Sedan vill även jag, liksom , påpeka att detär rätt originellt att man får svar på två frågor i följd. Man brukar ju fååtminstone för att förbereda sig, men O, K, Överläggningen var härmed avslutad. 28 § Svar på fråga 1987/88:247 om åtgärder med anledningav visst förslag av ledning 118 Miljö- och energiminister : Herrtalman! har frågat mig om vilka åtgärder jag är beredd attvidta med anledning av visst förslag av ledning. Mitt svar är:Inga! 119 (): Min fråga till miljö- och energiministernlöd: Vilka åtgärder är miljö- och energiministern beredd att vidta medanledning av att ledning framför korkade förslag? Jag villtacka för svaret, det var kort. Tänk om statsministern skulle gå ut och sägaatt miljö- och energiminister för fram korkade förslag. Hur skulledet upplevas? Jag tror inte att statsministern gör det. 52 som ordförande i gå ut och säga att som verkställande direktörför fram korkade förslag. Hur skulle det uppfattas av ASEA:s kunder och avASEA:s leverantörer? BirgittaDahls uttalande efter det möte som ledning hade nere i leder till att alla de som förhandlar med frågar sig om det går att träffa avtal med generaldirektör och hans närmaste chefer. Det är ju helt naturligt att förvänta sig att ganska stora upphandlingar kommer att ske. Har generaldirektören då regeringens och förtroende? Jag tror, herr talman, att det vore mycket värdefullt om vår miljö- och energiminister här i skulle vilja bekräfta och ge uttryck för att hon har fullt förtroende för den kompetens och de erfarenheter som hela personal och inte minst dess ledning har. ' Omåtgärder med anledning av visst förslag av ledning 120 Miljö- ochenergiminister : Herr talman! Självfallet har jag det förtroendet,men det hindrar inte att vi i vissa sakfrågor kan ha olika uppfattningar. Jagvill inte ha några hovmän och lakejer omkring mig. Det är jag inte betjänt av. inte har läst fidningen vill jag påpeka för honom attDagens Nyheter innehåller ett mycket hårt angrepp på bostadsministernfrån en av generaldirektörerna under hans fögderi. Jag ser inget fel i att manför en diskussion i en demokrati, det är en tillgång. Anf.121 (): Det är helt naturligt att man skall kunna föra en mycket öppen debattäven om man har olika uppfattningar. har tyvärr miljö- och enei-giministerBirgitta en viss förmåga att spetsa till sina uttalanden litet mer än vadandra statsråd gör, och det skapar många motsättningar. Jag tror inte attmotsättningar i anslutning till de omställningar av energisystemet som förestårär direkt fördelaktiga. Jag tror inte att motsättningar och sådana häruttalanden leder till det samarbete som behövs för att förverkliga deintentioner och tankar som statsrådet har. Men jag noterar att det, i alla falllitet svagt, från miljö- och energiministern kom en bekräftelse på att honfortfarande här förtroende för . Anf.122 Miljö- och energiminister : Herr talman! För den som vill haen rik källa att ösa ur när det gäller provokativa och äreröriga uttalandenvill jag rekommendera till läsning snabbprotokollet från riksdagsdebatten . Där kan man läsa vad då tillät sig att säga. Anf.123 (): Det anförande som jag höll i den energipolifiska debatten i går är välvärt att läsa. Det är bara beklagligt att statsrådet kom så sent att hon intekunde ta del av anförandet i dess helhet. Anförandet är emellertid, som jagnyss sade, värt att läsa. Om åtgärder mot elprishöjningar 124Miljö- och energiminister : Herr talman! Jag kom efterdet att hade påbörjat sitt anförande. Men han hade ögon förandra kvinnor i rummet, och det var ärerörigt mot betydligt fler än.mig, inteminst mot de tilltänkta borgerliga regeringskamraterna. Överläggningen var härmed avslutad. 29§ Svar på fråga 1987/88:248 om åtgärder mot elprishöjningar 125Miljö- och energiminister : har frågat mig vilkaåtgärder jag är beredd att vidta för att förhindra elprishöjningar. Den svenska elmarknaden karaktäriseras av en frånvaro avdirekta statliga regleringar av priset. Det finns enligt min mening ingenanledning att inför omställningen av energisystemet ändra på dettagrundläggande funktionssätt. Förutsättningarna för prisbildningen päelmarknaden bör dock vara sådana att både producenter och användare av el fårriktiga signaler om kostnaderna i elproduktionen. Nya elproduktionsanläggningar höjer kostnaderna för densamlade elproduktionen. Dessa kostnadshöjningar bör få slå igenom på priset.På så sätt ökar lönsamheten för investeringar i ny elproduktion, liksom förenergihushållningsåtgärder. Om användarna av el investerar i sådanaenergihushållningsåtgärder som kan genomföras till en lägre kostnad änkostnaden för ny elproduktion, kari behovet av nya elproduktionsanläggningar,och därmed även de framtida elprishöjningarna, begränsas. De medel som bör utnyttjas för att reducera framtidaelprishöjningar är således att främja en effektivisering av såvälelproduktionen som elanvändningen och en ersättning av el med andra energiformer.Elanvändningsdelegationen har därför haft i uppdrag att inomelanvändningsområdet utarbeta förslag med denna inriktning. Delegationensförslag som redovisats till regeringen bereds inomregeringskansliet. Jag räknar med att regeringens förslag vad avserelanvändningen kommer att ingå i den energipolitiska proposition som förberedstill . 126 PER.RICHARD MOLÉN (m): Jag vill tacka statsrådet för svaret.Jag noterar att ingenting i svaret har att göra med kärnkraften - det är ändåbara den som ligger bakom frågan. kunde man genom ett TT-meddelande få klartför sig vad i prishöjning kommer att innebära för alla hushåll, nämligen320 kr, , I en rapport från statens energiverk nu fick manklart för sig att den avveckling som statsrådet uppenbarligen tänker genomföratill mitten av leder till höjningar av hushållselpriset från 40,7öre till . Det innebär att varje elkonsument, varjehushåll, kommer att få en merkostnad på . och fram tillår 2010 en merkostnad på . De som har elvärme kommer, med utgångspunkt från andrasiffror som också står i denna rapport, fram få höjningar på 2 400kr. och fill höjningar på . Denna avveckling, som troligenskall ske till mitten av , kommer alltså att leda till betydandehöjningar. Varje ettöring, herr talman, betyder 1,3 miljarder förkonsumenterna. Den politik som regeringen för leder till kolossala, gigantiskaöverföringar av pengar från enskilda konsumenter till och privatakraftproducenter. Sedan går de vidare till staten. Det rör sig om mellan 25 och30 miljarder kronor. Valfriheten för den enskilde minskar, och statensinflytande ökar. Detta är ohållbart! 127 Miljö- och energiminister : Herrtalman! Av det sade framgår att han faktiskt inte förståtteller inte brytt sig om att ta till sig vad som står i rapport.Det är allvarligt, eftersom sitter i styrelsen och var med omatt ta ställning till rapporten i går vid styrelsens sammanträde. Jag hade möjlighet att gå igenom rapporten mycket noggrant fillsammans med bl. a.energiverkets och ledning och företrädare för industrin och mitteget departement. Vår bedömning, eftersom vi hade läst innantill ordentligt ochkunde skillnaden mellan marginalpris och realpris, är en helt annan på dennapunkt. 128 (): Statsrådet gör det mycket svårare än vad detär. Det står på én sida i rapporten att det blir en höjning av priset påhushållselen från till . Man vet att varje konsument förbrukarungefär 12 000 kWh - det är det genomsnitt som här räknatfram. multiplicerat med 12 000 ger . Det blir alltsåprishöjningen . multiplicerat med 12 000 ger en prishöjningpå . Detta är verkligheten. Därför är jag kolossaltbesviken över svaret, eftersom där klart framgår att några ambitioner frånregeringens sida att försöka hålla nere elpriset och ge människorna möjlighetatt disponera dessa pengar för att användas till något annat inte finns. 129 Miljö- och energiminister : Herrtalman! Jag måste tyvärr vidhålla detta med bakläxan. Man kan dessutom intebara läsa lösryckta stycken ur en rapport. I rapporten handlar det om marginalprissättningoch vad som skulle kunna hända under mycket speciella förhållanden. Jag skall illustrera hur olika det kan bli beroende på omman läser rätt innantill eller inte, . Beträffande vad somskall kunna tänkas hända i ett kortare perspektiv nämns siffran6 öre. Det är givetvis marginalprisförändringen under vissa förutsättningar.Det motsvaras realt, med den genomsnittsprissättning som vi har, av ungefärhalva beloppet. Jag rekommenderar ytterligare läsning. 130 (): Miljö- och energiministern har utlovat enproposition, där det föreslås bl. a. skärpning av avkastningskrav.Dessa krav Om åtgärder mot elprishöjningar Om åtgärder mot elprishöjningar kommer juatt leda till elprishöjningar. Det är klart, herr talman, att om man höjerelpriset med och multiplicerar .detta med , blir det 1,3miljarder. Helt naturligt är att producentprishöjningen på , 6,10 eller 25öre fortplantas genom hela ledet, och kommer höjningen tillkonsumenten. multiplicerat med 130 ger 13 miljarder. Statsrådet försökervilla bort det hela i debatten med att tala om genomsnittsprissättning ochmarginalpriser. Det är totalt irrelevant i detta sammanhang, för det väsentligaär de priser som slår igenom. Meningen är att man skall försöka få ner elförbrukningen. 131 Miljö- och energiminister : Det är just vad jag har försökt få att förstå,att det intressanta är de priser som slår igenom. 132/'(): Ingen här i har kunnat undgå att fådel av uppgiften att man räknar med att elpriserna kommer att stiga med 50 %per hushåll för elvärme och när det gäller näringslivet och industriföretagenmed . Ingen har väl kunnat undgå att notera vilken oro man känner inom deelintensiva företagen och i de regioner som har dessa företag. har vi1520° kallt i , medan det är i . Den ökade kylan ledertill en ökad elförbrukning i norra . Är det rimligt att vi, med dessa prishöjningar framöver,skall medverka till en politik som leder till att de människor som bor i norraSverige och som har ett strängare klimat skall drabbas på detta sätt? 133 Miljö- och energiminister : Återigen använder sig avsiffror som inte har någon som helst relevans i fråga om den sortensavvecklingsstrategi som regeringen står för. Den skräckbild som målades fram ipropagandasyfte bygger på förutsättningar som vi inte grundar våravvecklingsstrategi på, t. ex. att kärnkraften skall avvecklas ochatt vi skall ha en fortsatt mycket kraftig ökning av elanvändningen. Då kommerman till sådana kostnader. Men det är inte vårt alternativ. Sluta uppmed att använda detta missvisande alternativ! Jag vill dessutom säga, Per-RichardMolén, att den som först tog upp frågan om hur man rätt skulle läsaenergiverkets analys och som hade förstått den, det var den energitunga industrinsföreträdare . 134PER-RICHARD MOLÉN (m): Den energitunga industrin känner klar oro förvad som väntar. Jag förstår mycket väl att statsrådet inte vill medge attdet blir prishöjningar av det här slaget, men det är verkligheten. Jag skullevilja fråga: Vilka prishöjningar kan vi förvänta oss till 1997, i samband medavvecklingen? Är uppgiften om riktig? Sedan annan fråga, som också har tagits upp i elvärmerapporten. Man är såorolig över kostnaderna för alla de 1 miljon husägare som har eluppvärmning i väckte tanken på att av de miljarder som tas intill staten skall det lämnas någon form av bidrag till ägare av direktverkandeel. Det måste väl ändå, herr talman, tyda på att det är betydande prishöjningarsom vi har att vänta. har vi ingenting att förvänta när det gäller ensträvan från regeringens sida att hålla nere prishöjningarna på el. 135 Miljö- och energiminister : För det första: Många har uppmanat oss iregeringen att vi, innan vi bestämmer oss, noggrant skall analysera detutredningsmaterial som vi har fått, bl. a. från . Jag tror inte attens har någonting emot att vi gör det. För det andra: Hur detta kommer att slå beror bl. a. påhur vi väljer att fördela effekterna av förändringarna - som inte är av den artsom anger- mellan industrin och konsumenterna t.ex. Densocialdemokratiska regeringen står för en linje som innebär att industrin skallfå tillgång till den el som behövs för att klara utveckling och sysselsättning. För det trejde: De som står för en elpolitik som riskeraratt innebära kraftigt höjda kostnader är och hans parti. Niär ju inte intresserade av att begränsa elanvändningen, så att vi kan hållapriset på en hyfsad nivå, utan ni står för en expansiv linje som leder tillhöjda priser. 136 (): Vi moderater står för en expansiv politik somskapar ökad industriproduktion och möjligheter till ett ökat välstånd i svenskekonomi. Vi är inte på något sätt motståndare fill sparande. Med enmarknadsekonomi och med möjligheter att låta elmarknaden fungera precis somden är - det bekräftas också att den fungerar bra - får vi en naturlig balansmellan produktion av el och förbrukning av el. De intentioner som tydligen kommer frånenergidepartementet att man skall begränsa leveransskyldigheten då det gällerel förvånar mig. Genom begränsningen blir det inte längre något tryck påelproducenterna att - när priserna åker i höjden för den dyrare kraften påtoppen av produktionen -komma med nya och billigare produktionsanläggningar. Dettatycker jag är skada, eftersom det direkt motverkar det syfte som man borde ha. 137 Miljö- och energiminister : Herrtalman! Det är tvärtom så att det är vi som står för att låtamarknadsmekanismerna gälla, i den meningen att för den dyrastetoppro-duktionen, som pressar priserna uppåt för alla, skall man ta ut ett prisenligt vanliga marknadsekonomiska kalkyler som tvingar de olika aktörerna atttänka sig för en gång till. Det finns effektiviseringsmöjligheter som måste tastill vara om elpriset i skall kunna hållas på en hyfsadnivå, vare sig det handlar om kärnkraft eller om andra energislag. Det finnsnämligen inga billiga alternativ kvar för en ytterligare expansion. Om åtgärder mot elprishöjningar Om åtgärder mot elprishöjningar 138PER-RICHARD MOLÉN (m): Det finns ett mycket billigare alternativ,och det är att inte ha ambitionen att snabbavveckla kärnkraften redan på1990-talet. Skulle man följa den moderata linjen att avveckla kärnkraften förstnär de säkerhetskrav som vi ställer- och de är hårda- inte uppfylls, då har vimöjligheter att ta med kärnkraftsproduktionen, som är mycket billigare än produktion genom kol, naturgas e. d. som utgör alternativet tillkärnkraften. Det är detta som skapar oron också hos . Jag tror kanske inte att det är så meningsfullt att föradiskussionen längre. Jag vet att statsrådet har varit ute och rest mycket ochdärför inte tagit del av rapporten från statens energiverk på lämpligt sätt. Påen sida i den rapporten finns tabeller med de siffror som jag anfört. Detredovisas också vad det hela innebär i distributionsledet och i konsumentledet- det blir prishöjningar. Här står två helt skilda uppfattningar mot varandra. Jagrekommenderar dem som är intresserade att läsa rapporten och själva draslutsatser om vem som har rätt, jag eller statsrådet. 139Miljö- och energiminister : Jag har, trots mina resor, läst t.o.m. reservation.Jag har också stort självförtroende när det gäller de slutsatser som jag hardragit. Det bestående intrycket - sedan avsikter nu kommit fram - av denna debatt, liksom av gårdagens energipolitiska debatt, är att de tre borgerliga partierna går in i ettvalår djupt splittrade i energifrågan. 140 (): När det gäller splittring är vi nog lika godakålsupare, både socialdemokrater, och borgerliga. En sådan splittring som denjag upplevde i statens energiverks styrelse har jag faktiskt aldrig noteratförut, trots i politisk verksamhet. Därför tycker jag att vi bör användalitet lägre tonläge i fråga om splittring. har jag betraktat som ett klartbeställningsarbete, och det fick jag bekräftat på sammanträdet med statensenergiverk. Alla radade upp mängder med svårigheter och talade om alla risker.Det visar i vilka filttofflor många, som kanske är beroende av statsrådet ochav miljö-och , har agerat. Jag skulle vilja fråga: Innebär ett bibehållande avsvenska kärnkraftsreaktorer ett högre eller ett lägreelpris i framöver? Överläggningen var härmed avslutad. 30 §Svar på fråga 1987/88:282 om viss omlokalisering av verksamhet tillVästernorrlands län 141 Miljö- och energiminister : har frågat mig om regeringenavser att verka för omlokalisering av verksamhet frånStockholmsområdet fill . För regeringen är regionalpolitiska insatser ett viktigtområde. Av denna anledning har regeringen på olika sätt fattat beslut sommöjliggjort utlokalisering av statlig verksamhet från till andradelar av landet. Med anledning av fråga vill jag därför redovisanågra av de beslut som har berört verksamhet i . Regeringen fastställde en ny organisation förVattenfall. En av de grundläggande förutsättningarna i samband med dennaomorganisation var att verksamheten skulle decentraliseras från de centralastaberna vid huvudkontoret i till de olika regionkontoren. Detta harbl, a, inneburit att verksamhet har överförts från till Siindsvall,sysselsätter i knappt 400 personer, varavca 175 finns i , Regeringen har vidare givit i uppdrag attredovisa möjligheter till utlokalisering av verksamhet från bl, a,huvudkontoret i , Av redovisning med anledning av uppdragetframgår att under kommer att fortsätta dendecentralisering som påbörjats. Det kommer även att ske en decentraliseringinom regioner genom en utflyttning från regionkontoren ochdistrikts-kontoren. En följd av den decentralisering av verksamheten inomVattenfall som har genomförts är bl. a. att Vattenfallsregionkontor i blivit för trångt. Av denna anledning fattaderegeringen i går beslut om en utbyggnad av detta regionkontor. Denna utbyggnadger inte enbart arbetstillfällen för byggnadsarbetarna i utaninnebär även utökade möjligheter fill en fortsatt decentralisering avverksamhet från till . Med denna redovisning, herr talman, anser jag att MartinOlssons fråga är besvarad. Om viss omlokalise-ririg av verksamhet tillVästernorrlands län 142MARTIN (): Jag tackar miljö- och energiministern försvaret på frågan. Svaret är främst en redovisning, men knappast något svar när det gäller den direkta frågan. Bakgrunden till frågan är att underdetta årtionde kommer att förlora 10 000 invånare. Befolkningen i länetssamtliga sju kommuner minskär, och utvecklingen är svagare än i något annatlän. Därför råder det i länet enighet om att det krävs omfattande ochverkningsfulla insatser för att vända utvecklingen. Det var mot bakgrund av den oroande utvecklingen ochövertygelsen om att speciella insatser fordras för länet som vi treicke-socialistiska riksdagsledamöter från motioneradeom att en utredning borde Om handläggningen av visst slag av utvisningsärenden Prot.1987/88:43 göras beträffande förutsättningarna för och lämpligheten av attomlokalisera hela eller delar av tillVästernorrland. Tyvärr gjordes det inte något riksdagsuttalande i frågan,eftersom majoriteten framhöll att inte bör ta inifiativ angåendelokalisering. Men detta behöver ju inte tolkas såsom att motsättersig en omlokalisering. Att regeringen och inte ärfrämmande för omlokalisering av vissa delar av huvudkontoret framgår ju av dens. k. Bergslagspropositionen, där det föreslås att viss verksamhet skallflyttas från huvudkontoret till . Att flytta med ca 2 000 anställdatill skulle ha varit av synnerligen stor betydelse för länetoch hade kunnat ge förutsättningar för att bryta den negativa utvecklingen. I svaret redovisas vad som har skett och vad som planeras.Utöver beskedet om att det skall byggas nya lokaler i ges emellertidinga speciella utfästelser om att skall gynnas när det gällerutlokaliseringar från huvudkontoret. Min fråga blir därför: Avser statsrådetatt ta några initiativ för att få omlokalisering av huvudkontortill utöver den decentralisering till de olika regionkontorensom redovisas i frågesvaret? Överläggningen var härmed avslutad. 31 § Svar på fråga 1987/88:223 om handläggningen av visstslag av utvisningsärenden har med anledning av ett hosregeringen aktuellt utvisningsärende frågat mig om inte faderskapet till ettsvenskt barn är fillräcklig anknytning för att en invandrare skall få stannahär. Jag kaninte här i kammaren diskutera enskilda ärenden. besvarade jag här i enfråga av om vad jag avsåg att göra för att förhindra attfamiljer splittrades på grund av utvisningsbeslut. Jag vill gärna som svar påBlenda Littmarcks fråga upprepa vad jag svarade . En självklar utgångspunkt vid tillämpningen avutlänningslagstiftningen är att familjer inte skall splittras. När det gäller utvisning på grund av brott skall domstolenvid övervägandet om utvisning bl. a. ta hänsyn till utlänningens levnads- ochfamiljeförhållanden. Vid grova brott kan denna prövning resultera i att beslutom utvisning meddelas trots att den dömde har barn i . I dessa fallanser jag att möjligheter fill utvisning måste finnas kvar. I ärenden angående tillstånd att vistas i kan deriaktualiserade frågan komma upp när föräldrarna till ett barn inte längre levertillsammans. I dessa ärenden gäller som huvudregel att fadern får stanna iSverige även om förhållandet till barnets moder upphört. I vissa fall kan fadern ändå vägras tillstånd att vistashär. Det kan 60 exempelvis ske när han visat siginte vilja ha någon kontakt med barnet, när han inteutnyttjar sin umgängesrätt eller om han vid utnyttjandet av umgängesrättengrovt missköter denna. Jag finner inte anledning att ändra denna praxis. Mitt svar på fråga är mot denna bakgrundatt praxis innebär att det bara i undantagsfall kan bli fråga om att utvisafadern till ett i bosatt barn. Om handläggningen av visst slag av utvisningsärenden 144BLENDA LITTMARCK (m): Jag ber att få tacka invandrarministern för svaret. Jag tycker att det är litet knepigt med frågor, när maninte på förhand vet hur det skall vara. Och det är också ganska knepigt , som invandrarministern säger, inte får behandla enskilda fall. Låt migdärför säga att jag i stället talar om ett typfall. Jag tycker att det är märkligt att man som enda skäl idetta typfall inte kan låta någon stanna, därför att det skulle saknastillräcklig anknytning när vederbörande har skilt sig, trots att de har ettbarn tillsammans. Att man har ett barn ihop är alltså inte tillräckligt för skall få stanna, eftersom, som det heter, den formella situationen harändrats. Hur det än förhåller sig har vi ju ändå skrivit underdeklarationen om de mänskliga rättigheterna, där det står att familjen är dennaturliga och grundläggande enheten i samhället och äger rätt till skydd frånsamhället och staten. Under ett långt politiskt liv har jag naturligtvis iblandtvivlat på att socialdemokratin verkligen anser att det är familjen som ärgrundstenen i samhället. Det kanvi lämna åt sidan den här gången. Men våraförpliktelser är ju givna genom att vi har skrivit under deklarationen. Ellerär inte pappor att anse som delar av familjen? Många av våra nya medborgare kommer från länder därfamiljesammanhållningen bokstavligt talat är helig. För fadern är det ettdödligt sår att bli skild från barnet, även om samlevnaden med modern av olikaskäl har upphört. En frånskild förälder skall därför, tillsammans med sinabarn, erkännas som en familj även om det är fråga om en begränsad samlevnad. Genom en genomförd psykoanalytisk studie vet manatt separationen kommer att märka barnet för hela livet. Som framgick av mitt frågesvar och av detsvar jag tidigare lämnat till , är skilsmässa inte det endatänkbara skälet för att utvisa en fader som har barn i . I svaret pekarjag ju på en rad omständigheter som kan vara för handen och som gör att denanknytning som fadern i detta fall formellt har till barnet inte anses varatillräcklig. Jag upprepar inte dessa skäl, utan konstaterar att grundprincipenoch huvudregeln är att fadern får uppehållstillstånd i , om han harbarn här. En brist i sammanhanget kan vara att besluten intemotiveras i tillräcklig grad.