prot · GB09104 · 1987-12-31 00:00:00 — saknas ett tillräckligtsäkert beslutsunderlag för att man skall kunna hävda en mer drastisk höjning avavgifterna. Detär regeringen som har att besluta om avgiftens storlek. bör ändå -självfallet - uttala sin mening om vilka säkerhetsmarginaler som bör fillämpasför att minska riskerna för kostnadsöverföringar till kommande generationer. Ibetänkandet behandlas också hälsoriskerna med högspänd ström och de magrietfältsom bildas därav. När det gäller riskerna med högspänningsled-ningar agerarriksdagsmajoriteten och regeringen på ungefär samma sätt som när det gälleravgifterna för använt kärnhiränsle. För att minska de omedelbara kostnaderna ärman beredd att ta stora framtida risker. Osäkerhetenavseende högspänningsledningarnas verkningar på omgivningen är stor, och dettaär mycket otillfredsställande. Kraftfulla och snabba forskningsinsatser ärangelägna. I avvaktan pä större och säkrare kunskap om högspänningsledningarnaseffekter anser vri , liksom de socialdemokratiska motionärerna i motion1987/88:N405, att regeringen bör ta initiativ till föreskrifter omen säkerhetszon utmed kraftledningar, inom vilken nybebyggelse normalt inte fåräga rum. Detta kan innebära vissa merkostnader , men kan viundvika betydande hälsorisker och stora felinvesteringar. Detfinns en stor enighet i om att fullfölja fidigare fattade beslut omlandsbygdens elektrifiering. Regeringen har efter förra årets bakslag tagithänsyn till detta och föreslår ett anslag pä 2,5 milj. kr. för detta ändamål.Vi i noterar självfallet detta som positivt, men det är intefillräckligt. Utöver nyelektrifiering krävs resurser för att stimulera ochunderlätta upprustningen av svaga ledningssystem i glesbygd. föreslårytterligare 2 milj. kr. för detta ändamål. Möjlighetenfill visst stöd är speciellt angelägen för att man skall kunna behålla lokaladistributionsföretag, som ger sysselsättning i glesbygd och som med sinlokalkännedom ofta kan upprätthålla en snabbare och bättre service tillväsentligt lägre totalkostnad än de stora, centralt lokaliserade distributionsföretagenmed omfattande landsbygdsdistribufion som ett bihang till den mer lönsammatätortsdistributionen. Jag vill med vad jag nu anfört yrka bifall till reservationerna 1, 3och 4 i näringsutskottets betänkande 1987/88:23. Anf.105 (): De fyra nu aktuella reservationerna i näringsutskottets betänkande 23tillhör alla kategorin gamla skivbekanta. Jag utgår därför ifrån att kammarenhar överseende med att jag behandlar dem kortfattat. Kärnbränsleavgiftenfastställs av regeringen efter förslag av statens kärnbränslenämnd.Riksdagen är ingen överprövningsmyndighet för regeringens beslut. Något skälatt nu ge regeringen rekommendationer för framtiden föreligger inte. Underhänvisning till detta avstyrks reservationerna 1 och 2. Närdet gäller frågan om eventuella hälsorisker i samband medhögspän-ningsledningar pågår forskningar i form av en totalundersökning av deboende nära stamnätsledningarna i . Resultatet av dessa forskningar Vissaanslag tiU energiändamål, m. m. Vissa anslag tiU energiändamål, m. m: väntas omnågra år. Jag utgår ifrån att de bedrivs med all möjlig intensitet, och därförfinns det inte skäl till att fatta beslut i dessa frågor. Dessutombevakar utvecklingen och har möjlighet att påverka utformningenav de kraftledningsprojekt som kan vara aktuella och de eventuella ändringar isäkerhetsbestämmelserna som. kan vara erforderliga. Med hänsyn till dettaavstyrker jag reservation 3. beslutade efter förslag av ettenhälligt näringsutskott att bibehålla ett anslag på 2,5 milj. kr. tilllandsbygdens elektrifiering trots att regeringen då föreslog att detta anslagskulle upphöra. Skälet till näringsutskottets ställningstagande var ettriksdagsbeslut , som innebar att stöd på 2,5 milj. kr. har regeringen utformat budgetförslaget i enlighet medriksdagens beslut och tagit upp 2,5 milj. kr. I reservation 4föreslår utskottets centerpartister att ytterligare 2 milj. kr. skall anvisas.Utskottsmajoriteten finner inte skäl att gå ifrån tidigare beslut idetta ärende. Jag yrkar därför avslag också på reservation 4 och, fru talman,bifall till utskottets hemställan. 106IVAR (): har helt rätt när han talar om"gamla skivbekanta". Man kan också säga att det tycks vara mycketsvårt att få utskottsmajoriteten att ens redovisa sakskäl för att man ständigtstår kvar vid gamla ståndpunkter. Man avstår från att införa en säkerhetszon i avvaktan päalt vi skall få fram bättre kunskaper om den högspända- strömmenshälsoeffekter. Men här handlar det om en säkerhetsåtgärd, som man knappast kanavstå ifrån utan att ha ganska tunga sakargument för att dessa risker inteföreligger. Men jag tror inte att kan bevisa att dehälsoriskerna inte föreligger. I varje fall har han inte gjort det. Det ärockså ett ganska måttligt ingrepp att förhindra ny bebyggelse inom ensäkerhetszon. Marken finns ju kvar, om det senare visar sig att den kananvändas. Här accepterar man hellre en hälsorisk och en risk förframtida felinvesteringar än att nu vidta en åtgärd, som innebär en mycketmåttlig uppoffring men som kan innebära att man slipper stor skada. Detär detta kortsiktiga tänkande - att försöka vinna något och då gärnabelasta kommande generationer med ganska ogripbara merkostnader - som vi icentern reagerar emot. När vi till rimlig kostnad kan förebygga skada iframtiden eller undvika oförutsebara kostnader, då måste det vara varjeansvarsfull politikers uppgift att se till att vi gör det. Vi skall ta vårtansvar . Det är den stora brist som utskottsmajoriteten visar - man tarinte ansvar för dagens handlingar utan man lastar alltför lätt över ansvaret påkommande generationer. 107 (): Om nu utskottsmajoriteten har benägenheten attstå kvar vid gamla ståndpunkter, förefaller det mig som om detta skulle gällaockså reservanterna. säger att vi för säkerhets skull skall införadessa bestämmelser och dessa säkerhetsavstånd. Men jag tycker det är en ganskagod princip att man skall ha ett sakligtunderlag för sitt ställningstagande innan man fattar beslut. Något sådant finnsemellerfid inte i den här frågan, utan vi avvaktar-jag kan tillägga medspänning- resultatet av forskningen och skall självfallet, med utgångspunkt ivad som kommer fram, fatta de beslut som blir nödvändiga. IvarFranzén menar att dét är klokare politik att fatta beslut utan detta sakligaunderlag. Jag delar inte den uppfattningen. Idetta anförande instämde (fp). Anf.108 (); Exemplen är otaliga på hur vi har avstått från att vidta åtgärderdärför att vi har ansett att det inte har varit fullständigt utrett att riskerförelegat. Men peka pä någon punktdär vi har vidtagit för omfattandesäkerhetsåtgärder som sedan visat sig vara helt onödiga! Jag tror att det finnsmycket få sådana exempel. Omvi ser på hela kemiområdet kan vi konstatera att vi - beroende på att vi, somÅke Wictorsson säger, vill ha fullständiga bevis innan vi vidtar åtgärder - harskadat många fnänniskors liv och hälsa. Jag tycker det är en ganska god regelför denna typ av beslut att man inte medvetet tar risker om man kan undvika demmed mycket rimliga åtgärder. Överläggningenvar härmed avslutad. (Beslut i ärendet skullefattas vid nästa arbetsplenum.) Nykontrollordning för elektrisk materiel, m. m. 12 § Föredrogs ' 1987/88:30 om ny kontrollordning för elektrisk materiel, m.m. 1987/88:82). ' Ny kontrollordningför elektrisk materiel, m. m. 109 (vpk): Det här ärendet, som föranleds av en proposition från regeringen, ärkanske det första ärendet i en läng rad av ärenden som gäller att vi skallanpassa svenska bestämmelser till EG-området. Utgångspunkten här har varit attEG anser att det kan vara ett handelshinder att vi har förhandsprovning avelektrisk materiel i det här landet. Det är utgångspunkten för propositionen,och det är huvudfrågan. Det är vad EG tycker som avgör om vi i skallförändra och också - som jag ser det - försämra den förhållandevis storaelsäkerhet som vi har. Omman jämför med länder i har vi i en. mycket stor elsäkerhetbeträffande elektrisk materiel. Om vi då skall göra en anpassning tillEG-länderna kan vi se på hur säkerheten och produkterna ser ut exempelvis iItalien, och , för att ta några exempel. Jag tror att vi kanvara överens om att det inte är likadant, och i varje fall de som har erfarenheterav produkter från dessa länder kan vara överens om att Prot.1987/88:104 säkerheten är sämre i andra länder. Flera av de här ländernasprodukter kommer inte till därför att de inte klarar provningen påSvenska ElektriskaMaterielkontrollanstalten, SEMKO. Det tror jag att vi skall vara Ny kontrollordning för . . . tacksamma for. Det nyaförslaget till lagstiftning innebär att regeringen vill att vi skall slopa vårt kravpå förhandsprovning. Det skulle man naturligtvis kunna göra om man voresäker på att det var exakt samma krav på säkerheten i andra länder. Men så ärdet inte. Problemet är också att det gär att importera icke provad materieloch saluföra den här i landet. När man dä tar bort S-märkningen, dvs.förhandsprovningen och det garantimärke som då utfärdas, blir det svårigheteratt känna igen och se skillnad på vilken materiel som år provad ochelsäker och vilken materiel som inte är det. Jag tror inte att det med detsamma kommer att uppstå någrastora faror. Men skall vi vara klara över att materiel som tillverkasmed höga säkerhetskrav också medför högre kostnader. Det innebär att mindreseriösa fabrikanter av olika slag kan se att det finns en marknad i därman kan tränga in. En del installationsmateriel som är avsedd att installerasi hus och liknande säljs på varuhus. I lagstiftningen anges vissa begränsningarbeträffande vilka som får göra ingrepp i fasta installationer, byta vissapparatur osv. Men det tas inte hänsyn till detta vid försäljningen. Detärskrämmandeatt det t.o. m. i varuhus, på byggmarknader och liknande säljsmateriel som bara människor som har ordentliga kunskaper får använda,installera, byta osv. Om vi dä släpper på kravet på vad som fär försäljas ochkravet på S-märkning, blir det stora möjligheter att det kommer in materiel somhar väsentligt försämrade egenskaper. Man kan också referera till vad arbetarskyddsstyrelsen harsagt . Där ifrågasätter man om begäran att slopaförhandsgranskning av elektrisk materiel skall behöva tas upp.Arbetarskyddsstyrelsen ifrågasätter t. o. m. om EG verkligen anser att denobligatoriska förhandsgranskningen utgör ett handelshinder. Det är inte bara vpk som är kritiskt mot att denobligatoriska förhandsprovningen slopas, utan också starka fackligaorganisationer, t. ex. ,och LO, har gett uttryck för kritik. Vi serfarhågorna, inte bara med installationer i lägenheter och hus, utan också medinfiltration när det gäller elmateriel som kommer att användas päarbetsplatserna: Vi vet av erfarenhet att det kan finnas problem redan i dagmed den typ av tillfälliga installationer som förekommer exempelvis päbyggarbetsplatser, anläggningar osv. Om då även där vissa mindre nogräknadepersoner köper in materiel som icke är av god kvalitet och därför kan varabilligare, uppstår självfallet ökade risker för dem som handskas med dessa saker. Svenska elektriska kommissionen har i en artikel itidningen uttalat att SEMKO:s möjligheter bör förstärkas och byggas ut. I artikeln tar man inte ställning till om det skall vara ett direkt obligatorium eller inte, men man pekar på att det behövs förstärkta insatser för att kontrollera elmateriel. Vpk anser att det är en riktig väg,men problem uppstår om vi i överlåtertill andra länder att göra provningar. Provningsanstalterna där har kanske inteexakt samma krav som vi, och de har i varje fall inte den tradition som vi harmed stor elsäkerhet. Framför allt uppstår problem när det kommer materiel sominte har vare sig provats eller på annat sätt registrerats, som föreslås ipropositionen. Det är viktigt att vi i slår vakt omden stora elsäkerheten och inte låter länderna inom EG ta överbestämmanderätten när det gäller hur elinstallationer och elsäkerhet skall seut i detta land. Jag yrkarbifall till vpk-reservationen. 110 (): I har vi en erkänt hög säkerhetsnivåför elmateriel. Vid en internationell jämförelse är nog vår säkerhetsnivå blandde högsta nivåerna. Till de goda resultaten hör utan tvivel den obligatoriskaprovningen och godkännandet av produkter bidragit, men också ett seriöstsäkerhetsarbete från ansvariga myndigheter och provningsorgan. är den myndighet som svarar försäkerheten hos elmateriel och fastställer säkerhetskrav och provningsbestämmelser.Genom lagen om obligatorisk kontroll genom teknisk provning m.m. är SEMKOutsedd till riksprovplats för elmateriel. Det är alltså SEMKO som har fåttuppdraget att kontrollera och godkänna elmateriel som saluförs på den svenskamarknaden. För en stor del materiel är ett sådant godkännande i dagobligatoriskt, och produkten skall bära S-märke för att fä säljas i . De provningsbestämmelser som gäller elmateriel i Sverigefinns inskrivna i svensk standard, vilken i huvudsak ocksä överensstämmer medinternationell standard. De små avvikelser som ändå finns är ständigt föremålför ifrågasättande och harmonisering. Harmoniseringsarbetet sköts av Svenskaelektriska kommissionen. Både SEMKO och statens energiverk är aktivt engageradei det arbetet. Önskemål från om att och de övrigaEFTA-länderna skall tillämpa samma kontrollförfarande som råder inom EG får motbakgrund av det intensiva harmoniseringsarbete som pågått sesmera symboliskt. I de olika länderna finns godkännande provningsorganmotsvarande SEMKO som tillämpar godkännandemärkning liknande S-märkningen. Medalla dessa har SEMKO samarbete genom det s. k. , varigenomprovningsresultat utbyts och omprövning elimineras. Mot bakgrund av bl. a. dessa erfarenheter har nuEFTA-länderna anammat EG-propän och genomfört utredningar om säkerhetskontrollför elmateriel, så att bestämmelserna så långt som möjligt skall överensstämmamed EG:s. I har vi tillsammans med utarbetat likalydandeförslag till kontrollordning. Den proposition som vi nu behandlar, med förslagtill ändringar av ellagen, skall utgöra basen för en ny kontrollordning.Ändringarna syftar till att anpassa de svenska reglerna till vad som gällerinom EG som nuvarande säkerhetsnivå bibehålls. Huvuddrageni förslaget är: Ny kontrollordning för elektrisk materiel, m. m. 1987/88:104 att i svensk standard skall säkerhetskraven definieras, vilket inte innebär någon relativ ändring i nuläget-det ärett svar päTommy farhågor Ny kontrollordning för elektrisk materiel. om en försvagning av säkerheten -, att förhögriskprodukter skall gälla krav pä förhandsgodkännande av ,., . p.. ... , , att registrermgspliktinfors for en stor grupp elmateriel, att tillverkningskontrollskall föreskrivas i särskilda fall och Den stora skillnaden från nuvarande ordning bliralltså att godkännandeplikten ersätts med registreringsplikt. Bäderegistreringen och den intensifierade marknadskontrollen skall utföras avSEMKO. Enviktig del i propositionen är just den intensifierade marknadskontrollen föratt tillse att elmateriel levereras i enlighet med gällande föreskrifter,framför allt för att bristfälliga produkter skall upptäckas och försäljning avdem stoppas. Dessutom föreslås skärpta sanktionsmöjligheter mot leverantörersom levererar bristfälliga produkter eller i övrigt inte följer givriaspelregler. S-märketkommer i fortsättningen att finnas dels på produkter med godkännandeplikt, delspä sådana produkter där tillverkaren/importören frivilligt har valt attverifiera sin produktsäkerhet genom S-märket. S-märket.bliralltså den enda synliga informationen för konsumenten om att produktenuppfyller kraven på säkerhet. Den djupa förankririg som S-märket har hoskonsumenterna gör att vi kan förvänta oss att den absoluta majoriteten avtillverkare/importörer kommer att säkerhetstesta sina produkter hos SEMKO.Erfarenheterna från bl. a. visar defta. Enligt statens energiverk ochSEMKO kommer dessutom en intensiv upplysningsverksamhet att genomföras i frågaom vad S-märket står för. Det är en stor majoritet i utskottet söm stär bakom förslaget till nykontrollordning. Endast vpk avstyrker förslaget, med motiveringen attelsäkerhetsnivån skulle sänkas. Sammanfattningsvis:Med den harmonisering som har skett på elsäkerhetsområdet mellan deeuropeiska länderna, den utökade marknadskontrollen, de hårdaresanktionsmöjligheterna och det faktum att S-märket är så välkänt somelsäkerhetssymbol är vi i utskottsmajoriteten övertygade om att elsäkerhetenockså med det nya förslaget kommer att vara på den absolut högsta nivån iSverige. Genom detta har vi också gått EG till mötes och kan inte anklagas föratt skapa handelshinder på detta område mellan länderna - ett förhällande somocksä gagnar som exportland. Med det anförda yrkar jag bifall till utskottets förslag och avslag påreservationen. Anf.111 (vpk) replik: började mycket vackert med att tala om den höga svenska elsäkerheten, och det hade varit bra om resten av anförandet hade inneburit att han slagit vakt om denna höga elsäkerhet. Tyvärr är och jag inte riktigt överens pä den punkten. i,n Vi har båda praktiska erfarenheter av arbetslivetpå detta fält. Jag antar att , liksom jag, möjligen kan görabedömningar utifrån de utgångspunkterna om vilka risker som finns. Jag utgårifrån att även han har sett materiel - om inte här i , så i andra länder- som han eller jag eller någon annan yrkesverksam elektriker absolut inteskulle vilja använda. Det ar nämligen den risken som finns, om man släppervissa varor fria och inte kräver att det skall finnas S-märkning på apparatersom tillåts säljas. I betänkandet säger man någonfing om att statensenergiverk beaktar frågan om barnsäkerhetskraven. Det är klart att det är bra.Frågan är bara vad man definierar som barnsäkerhetskrav. Det finns utan tvivelegentligen ett ganska vitt fält som man skulle behöva ta i beaktande, om manskall ta upp barnsäkerhetskraven. Det är i varje fall möjligt för barn attkomma åt all ytlig installationsmateriel. Om man vill ha ett barnsäkerhetskrav,skulle det i praktiken innefatta all ytlig installationsmateriel. Jag är tyvärrinte riktigt säker på att det är det man avser. I betänkandet andas även utskottet en viss oro över denosäkerhet som finns beträffande enligt den nya ordningen icke registreradelmateriel. Det är naturligtvis bra att man andas den oron. Det vore emellertidockså bra om man var litet hårdare, i varje fall i sin skrivning. Att vi är ensamma ifrån vpk om detta kanske bottnar i attvi har en litet annan syn på den kapitalmarknad som ändå råder. EG går ut i denena frågan efter den andra och försöker pressa till anpassning. Detvore bättre om EG när det gäller denna fråga anpassade sig till svenskelsäkerhet i stället för tvärtom. Ny köntrollordning för elektrisk materiel. 112RUNE () replik: Både i början och slutet av mitt anförande togjag upp hur hög vår säkerhetsnivå har varit, är och kommer att bli. Det gälleri alla fal! en propå ifrån EG, där man vill att vi skall ta bort en del av dehandelshinder som finns inom detta område. Jag tycker att detta förslag kommeratt tillgodose elsäkerheten på ett mycket bra sätt. säger att viss materiel inte kommer attregistreras. All materiel skall registreras, förutom den som finns inomindustrin. Denna materiel S-märks inte och registreras inte på något sätt.Elektriska inspektionen har ansvaret i de fallen. När det gäller detta förslagoch den roll SEMKO ocksä i fortsättningen kommer att ha är jag helt övertygadom att de svenska konsumenterna kan vara trygga beträffande den säkerhetsnivåsom vi har på elmateriel. 113 (vpk) replik: Jag har uttryckt vissa farhågor, och framtidenfår naturligtvis utvisa om de är riktiga. Det kanske finns skäl för RuneJonsson och mig att se oss omkring för att undersöka hur det ser utpa elmarknaden. Jag skulle emellertid vilja påstå att vi inte är ensammanär det gäller des.sa farhågor. Det finns experter som har uttalat att manbehöver se till att det blir vissa förstärkningar istället för lättnader. Detfaktum att vi är ensamma häri , ser jag inte så allvarligt. Vi är dockinte ensamma på arbetsmark- Prot.1987/88:104 nåden, om man nu ser på det. Som jag nämnde inledningsvis finns detocksä fackliga organisationer som serfarorna i detta sammanhang. Ny kontrollordning för elektrisk materiel, m. m. Jag skulle vilja sluta med en frågeställning till RuneJonsson. I varuhusen kan folk tyvärr köpa en mängd elmateriel, som deegentligen inte får använda sig av. Låt oss säga att det i ett varuhus finnstvå apparater av samma typ.' Den ena säljs till ett väsentligt reducerat pris iförhållande till den andra. Den apparat som är dyrare är dä kontrollerad, medanden andra inte är kontrollerad. Tror verkligen att man med information kommeratt kunna klargöra för personer som inte begriper sig på detta och sornegentligen inte ser vilken säkerhetsskillnad det finns i dessa fall, att deskall gä och köpa det dyrare exemplaret? Jag tror att vi i det här sammanhangetkommer att bli utlämnade till denna osäkerhet. Vår elsäkerhet, som är stor, kommer successivt att avta.Det är de riskerna jag ser framför mig. Det är också därför som jag anser attvi bör avslå propositionen. 114 () replik: I mitt anförande tog jag upp erfarenheternafrån . De visar att kontrollorganets märkning har slagit igenom både hoskonsumenter och hos tillverkare. säger att vi måste ha förstärkningar. Detfår vi i och med genomförandet av detta förslag, eftersom marknadskontrollenkommer att utökas. är av de provningar som görs hos SEMKOmarknadskontroller. Genomförs det nya förslaget kommer det att bli en heltannan siffra. På det sättet kanske man också skulle kunna klara de fall somTommy Franzén.tar upp när det gäller varuhusen. 115 (): Vi har känt oss trygga med den ordning sområder, och vi blir givetvis oroliga inför förändringar. Utskottet har noggrantbehandlat de synpunkter som vi förde fram i vår motion. När det gäller barnsäkerhetskraven hänvisar utskottet tillatt dessa kommer att beaktas när statens energiverk skall fastställa vilkaprodukter som skall vara godkännandepliktiga. Detta uppfattar vi som en garantiför att barnsäkerhetskraven blir tillgodosedda även i fortsättningen och attSverige förblir ett föregångsland inom detta område. En ökad information i form av kampanjer planeras. Ökadeåtgärder vidtas för frivillig S-märkning. En ökad marknadskontroll ochuppföljning kommer också att ske. Detta är bra. Det behövs för att kraven påelsäkerhet skall bli tillgodosedda. Trots dessa åtgärder kvarstår oron över vadden nya kontrollordningen kan medföra från säkerhetssynpunkt. På marknaden kommer det att finnas S-märkta pchregistrerade produkter som uppfyller svenska säkerhetskrav och icke-registrerade produkter som vi inte vet något om. Hur skall vi som konsumenter veta vad vi skall välja? En S-märkning är naturligtvis en garanti för varan. I övrigt kommer det emellertid inte att framgå vilka varor som är registrerade och vilka som inte 120 är det. Ny kontrollordning för elektrisk materiel, m. m. Utskottethävdar att en sådan märkning av registrerade elprodukter som vi Prot.1987/88:104 motionärer kräver skulle utgöra ett grundskott mot den nyakontrollordning- en. Det är möjligt att detta krav skulle kunnases som ett handelshinder. Vid en förändring måste emellertid elsäkerhetenbeaktas fullt ut. Jag vill därför fråga hur konsumenterna skallveta om varan uppfyller gällande säkerhetskrav eller ej. Varför har inteutskottet tagit initiativ för att nå en annan lösning av problemen, då dessakvarstår trots registreringsplikt och ökad marknadskontroll? Anf.116 (): tar upp det hon har motionerat om, nämligen att detskall framgå vilka produkter som är registrerade. Men all materiel skallregistreras förutom,som jag sade tidigare, den materiel som användsföreträdesvis på arbetsplatser. Detfinns två skäl till varför vi inte vill ha en särskild märkning för deprodukter som är registrerade. Det ena skälet är - som sade -att märkningen kan uppfattas som ett handelshinder. Det andra skälet är att vivill värna om S-märket.