prot · GB0936 · 1987-12-31 00:00:00 — Att majoriteten i utskottet tillstyrker en förlängningaV tillämpningen av PL innebär helt enkelt att vi har förtroende förregeringens ekonomiska politik, och det säger jag utan tillstymmelse tillskammens rodnad på mina kinder. Förlängdtillämpning av allmänna prisregleringslagen 28 (): Jag skall till säga att det är alldeles rätt; det som vi står här och diskuterar prisregleringslagen. Detstod fel i Dagens Industris ledarstick, men eftersom det var ett citat citeradejag ordagrant. Sedanär det helt enkelt så, att yi har olika uppfattningar när det gällerprisregleringslagen, men, , det finns dock vissa fakta som manmåste ta hänsyn till. Alla undersökningar, alla vetenskapliga publikationer somhar rört det här ämnesområdet pekar entydigt på en enda sak, nämligen attprisreglering inte får den avsedda effekten, snarare tvärtom. Om man tittar påländer som , , etc. som har tillämpat samma typ avprisreglering som vi här i , finner man att de har en högre inflationstaktän omgivningen. Det är den situation vi också befinner oss i. År det i denligan vill att vi skall fortsätta att spela på det ekonomiskafältet? Vore det inte bättre att kunna jämföra oss med och andraav våra mera ledande konkurrentländer? Förlängd tillämpning av allmänna prisregleringslagen Sedan skulle jag vilja ställa den här frågan till LisbetCalner: På vilket sätt kan en sådan här enligt min uppfattning helt onödigåtgärd bidra till att skapa stabila förutsättningar och ökad tilltro till denekonomiska politiken, som säger? Det skulle vara intressant attfå ett svar. 29 (): hänvisar till att den här lagenhar varit i tillämpning , och det är riktigt. Att jag använde år 1982som utgångspunkt var därför att man som förflutit sedan 1982har använt prisstoppet som instrument flitigare än någon period tidigare underde här 16 åren. Dessutom har de här 16 resp. 5 åren successivt givit ossytterligare erfarenheter, och de erfarenheterna har - såväl via offentiigautredningar sorn i det praktiska livet - lett fram till slutsatsen att prisstoppethar motsatt effekt mot sitt egentUga syfte. säger att man kan parera obalanserna mellanföretag med dispenser och undantag. Detta är naturligtvis möjligt iregleringsivrarnas sinnevärld. Men vi vill inte ha den stelbenta och ineffektivabyråkrati som detta innebär. Effekterna är inte heller sådana att de uppmuntrartill efterföljd. Vidare gör några reflexioner med anledningav frågan om huruvida vi befinner oss i kris eller ej. Hon bedömer attbörsutvecklingen skulle medföra sådana ekonomiska problem att vi behöver ha enfortsatt fillämpning av prisregleringslagen. Jag tror att det är en ganska uddabedömning som gör. Det finns mycket större anledning att görabedömningen att den senaste tidens utveckling på börsen och den ekonomiskautvecklingen i övrigt bl. a. kommer att leda till en dämpad köplust, som i sigmedför en avsevärt mer balanserad prisutveckling än den vi har fått upplevaunder senare tid. Detta är således ett ytterligare argument för att maninte behöver ha prisregleringslagen i tillämpning. 30LENNART (): Jag vet inte vad ont har gjort,eftersom hon för tredje gången tvingas försvara detta omöjliga förslag. Låt migställa ett par frågor. För det första: Kan med siffror ochstatistik visa på att prisstoppet har haft en avgörande inverkan när det gälleratt minska inflationen? nämner inget om något underlag utan talari allmänna ordalag om att det har haft en sådan inverkan. För det andra: Lagen är ju en beredskapslag, och den skalltas till i ett extraordinärt krisläge. sade att världen serrätt ond ut och att det väntar en ekonomisk kris om hörnet. Hon refereradeockså till sitt besök i , eller var det nu var någonstans. Men bedömerLisbet Calner det så, att detta läge är för handen för del? Regeringenhar ju i ett utsatt läge alltid möjlighet att gå till . Det endabesvärande i detta sammanhang är att man får en allmän debatt före etteventuellt godkännande av . Är det, , denna allmännadebatt som regeringen och utskottsmajoriteten tycker så illa om? 31 (): Det konstaterades redan när vi förra gången diskuterade förlängningenav denna lags tillämpning att det inte fanns några nyheter i argumenteringen.Jag viU nästan hålla med om vad sade den gången, att det inte ärfråga om några större nyheter. Man påstår att vi från vårt hållhävdar att prisstoppet i sig skulle minska inflationen. Detta har vi aldrigsagt. Vad vi säger är att prisstoppet i kombination med andrastabiUseringspolitiska medel i vissa situationer kan vara en både nödvändig ocheffektiv åtgärd. Vi vidhåller detta - det vill jag tala om för minameddebattörer. RolfKenneryd sade att jag hade gjort en udda bedömning. Jag skulle vilja säga attdet verkligen var ett udda sätt att uppfatta och förstå när jag försökteberätta litet grand om vad som händer i världsekonomin . att jag skulle tro att prisstoppet kan göra någonting åt problemen isamband med börskraschen. Det var verkligen ett udda sätt att uppfatta vad jag sade. Attinflationen är för hög är också något som vi är överens om. Det är därför somdet gäller att ge regeringen alla möjligheter och redskap för att bekämpainflationen. Varför tog inte upp arbetslösheten när han gjordejämförelser internationellt? Det finns en del tidningar som brukar ägna sig åtatt tala om eländesindex, dvs. att summan av inflation och arbetslöshet blireländesindex. När det gäller den summan, , kommer vi på medaljplats. Förlängdtillämpning av allmänna prisregleringslagen Anf.32 (): efterlyser nya argument. Hon sade att några sådana intehar kommit fram i debatten här . Men det finns nya argument, och jagtycker att det är synd, om inte har uppfattat dem. a. finnsargumentet att vi i nuvarande läge har hamnat i en situation som har ett inslagav utpressning över sig - en situation med ett slags föirhandlingsekonomi. Vibefinner oss i en grå zon, mellan marknadsekonomi och regleringsekonomi. Omjag föredrar marknadsekonomin och antagligen föredrarregleringsekonomin, varför skall man då köra omkring i denna grå zon, som inteär reglerad och som inte är bra för landet, för företagen och på lång siktdefinitivt inte heller för prisutvecklingen? Som vi tidigare konstaterade harju de länder där man regelbundet tillämpar prisreglering en snabbareinflationsutveckling. Det är helt riktigt att vi inte har diskuteratarbetslösheten . Men den har inget direkt samband med den situation somgäller beträffande priserna. Det finns ett samband i den s.k. Philipskurvan,och om vill diskutera ekonomisk teori och Philipskurvan med mig,är jag intresserad av nya debattrundor. 33 (): tillvitade mig att jag skulle ha uppfattat hennes inläggså, att fillämpningen av prisregleringslagen skulle ha haft inverkan på börsutvecklingen.Det vill jag verkligen inte påstå, och det har jag inte heller gjort. Jaghävdade att det var en udda bedömning att tro att utvecklingen på börsen skulle ha en sådaninverkan på prisutvecklingen att man behövde sätta prisregleringslagen itUlämpning. Jag har i det fallet rakt motsatt uppfattning. Anf,34 (): påpekade att vi är överens om att bekämpa inflationen ochdess verkningar. Jag vill påstå att inte gav något bevis för attinförandet av prisregleringslagen skulle vara ett bra hjälpmedel i dettasammanhang. Hon kunde inte lämna några siffror som visar att så är fallet. Jagvill upprepa att det finns möjlighet för regeringen att återkommatill . Det enda som är besvärande i detta sammanhang är att man då fåren debatt om dessa åtgärder. Jag frågar än en gång: Är det denna debatt som ärså besvärande för socialdemokraterna att man vill undvika den genom att ha kvarprisregleringslagen? Överläggningeni detta ärende var härmed avslutad. (Beslut fattades efterdebatten om lagutskottets betänkande 9.) Beträffande skatteutskottets betänkande 6konstaterade falmannen att ingen talare var anmäld. Kammaren övergick därför till att debatteralagutskottets betänkande 9 om upphovsrättsliga frågor. Anf,35 (): I föreliggande betänkande behandlas min mofion L814 angåendeupphovsrätten för litterära och konstnärliga verk. Upphovsrättslagenger ett skydd av från det år upphovsmannen avled. Det kansynas vara rätt länge men innebär endast en svensk anslutning till denminimitid som anger. I exempelvis har man istället . Förmin del riktades uppmärksamheten på denna fråga i samband med debatten om J. A.Eklunds psalm Fädernas kyrka. Den hade under arbetet inför den nya psalmbokenutsatts för en pietetslös bearbetning. Såväl innehållsmässigt som konstnärligtvar effekten på denna traditionsrika psalm förödande. Lyckligtvisvägrade upphovsrättsinnehavarna att acceptera denna klåfingrighet. Slutet blev- som alla vet - att kyrkomötet helt strök psalmen ur psalmboken. Serman ur denna synvinkel på våra psalmer blir man rätt förvånad. I skolan fick vit. ex. lära oss att den välkända Den blomsterfid nu kommer var skriven avIsrael . Ifjärde versen skrev 1694: "giv kärleks eld i hjärta, förnya själoch and: vänd bort all sorg ochsmärta med dine milda hand". Wallinförvandlade 1819 denna bön till en moralpredikan: "Giv käriekseld ihjärta, men dämpa lustans brand; vänd bort all sorg och smärta med mild ochmäktig hand." nya psalmboken blir sentimental: "Giv käriek åtdet hjärta som ingen kärlek får. Vänd bort all sorg och smärta, du vän som alltförmår." Mankan inte annat än beklaga de upphovsmän som råkar ut för dylik bearbetning. Somförsvar har anförts att det är tradition att anpassa psalmerna till tidensreligiösa mode. Det är dess värre sant. Men på andra områden, t. ex. inomarkitekturen, söker man rätta till sådana misstag, inte upprepa dem. Lagutskottetpåpekar att en viss inskränkning i det fria utnyttjandet av verk finns ävenefter skyddstidens utgång. Enligt 51 § upphovsrättslagen kan domstol meddelaförbud mot återgivande av ett verk på ett sätt som kränker den andligaodlingens intresse. kunde kanske den bestämmelsen ha tillämpats när en reklamfirma sattejeans på i fresk Skapelsen. I fråga om litterära verk fårtalan väckas av . Jagbetvivlar dock att skulle göra ett ingripande om någon efter 1995,när skyddstiden för J. A. diktning går ut, gjorde ett nytt försök attikläda honom palesfinaschal och näbbstövlar. Det är mot den bakgrunden jag imin motion föreslagit en till förlängd skyddstid. Lagutskottetbedömer att nuvarande skyddstid är en lämplig avvägning mellan de skildaintressen som skall tillgodoses. Mina exempel visar att här ändå finns risker.Måhända kan dock en skärpt vaksamhet, till vilken jag önskat bidra med minmotion, fylla samma funktion som en lagändring. Uppho vs rättsliga frågor 36 (): Jag vill bara göra en komplettering och påminna om att detstora lagstiftningsområdet upphovsrätt inte endast omfattar de konstnärUgautövarna- författare, målare, grafiker, musiker och skådespelare - utan vi harockså upphovsrätter på hela det industriella området. kan jag särskiltnämna dataområdet. Där gäller upphovsrätten både mjukvara och hårdvara. Närdet gäller upphovsrätten är det också fråga om hur de program som finns påSveriges Radio skall kunna återges i flera oUka sammanhang. Vihar också frågan om gränsdragning mellan upphovsrätt och kravet på information,det s. k. meddelarskyddet. För inte så länge sedan hade vi ett sådant aktuelltärende här i kammaren när det gällde avgörande i det s. k. manifestmålet iGöteborg. Jaghar med det anförda velat peka på hur stort och centralt det område är somkallas upphovsrätt. När det gäller att bedöma hur lång skyddstiden skall vara har vi kommit tilluppfattningen i lagutskottet att de nuvarande 50 åren är en rimlig avvägningmellan de olika intressen som gör sig gällande på alla dessa områden. Vi harockså velat framhålla att det finns möjligheter att bevaka upphovsrätten ävenefter sedan de 50 åren har gått ut. Omman tänker sig att de 50 åren skulle förlängas från 50 till 60, 65eller rent av , som föreslår, innebär det ändå inte någonhelt definifiv lösning av de problem som har påtalat. Visserligenförlängs skyddstiden därigenom, men när denna gått ut kan vi mycket väl på nyttställas inför sådana avväganden som har haft som mofivering försin motion. Menmed hänsyn fill den mycket stora bredd som finns inom upphovsrättens områdehar vi kommit fill uppfattningen att är en mycket rimligavvägning. Jag yrkarbifaU fill utskottets hemställan. Anf.37 (): Eftersom jag för dagen accepterar utskottets skrivning i detta avseendehoppas jag att i gengäld på skilda vägar medverkar till attslå vakt om den konstnärliga integriteten, som uppenbarligen riskerar attnaggas i kanten i olika avseenden. Överläggningeni detta ärende var härmed avslutad. Kammarenövergick fill att fatta beslut i de förevarande ärendena. Mom. 2 (de särskildahäktningsgrunderna) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservafion 1 av - bifölls medacklamation. Mom.4 (utredningshäktning) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 2 av - bifölls medacklamation. Mom.5 (tidsfristen för omprövningsförhandling) Utskottetshemställan bifölls med 232 röster mot 70 för reservation 3 av m.fl. 15 ledamöter avstod från att rösta. Mom.11 (häktningsframställningens form m.m.) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 6 av m.fl. - bifölls medacklamation. Mom.16 (resursfrågor) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 7 av m.fl- bifölls medacklamation. Mom. 77 (terminalåtkomsttill kriminalregistret) Utskottetshemställan bifölls med 275 röster mot 44 för reservation 8 av ochLars . övriga moment PrOt. Mom. 1 Utskottets hemställan bifölls. Mom.2 (delegerad beslutanderätt i vissa domstolsärenden m.m.) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservationen av m. fl. - biföllsmed acklamation. Utskottetshemställan bifölls med 301 röster mot 17 för reservationen av . Justitieutskottetsbetänkanden 10, 8, 11 och 17 Vad utskottet hemställtbifölls. Utskottetshemställan bifölls med 165 röster mot 154 för reservationen av . 1987/88:11 om pantsättningav patent (prop. 1987/88:4) samt 1987/88:7 om redogörelseför tillämpningen av terroristiagstiftningen (skr. 1987/88:16),1987/88:8 om avskaffande av den s. k. äktamakeprövningen vid återbetalning av studiemedel (prop.1987/88:29). Kammaren biföll vadutskotten i dessa betänkanden hemstäUt. 6 § På förslag avtalmannen beslöt kammaren medge att näringsutskottets betänkande 1987/88:4,betänkanden /88:10 och 14 samtsocialförsäkringsutskottets betänkande 1987/88:9 debatterades i angiven ordningoch att voteringarna ägde rum i ett sammanhang sedan debatten i samtliga dessaärenden avslutats. Andrevice talmannen övertog ledningen av kammarens förhandlingar. Sandtäkt på kontinentalsockeln i Föredrogs näringsutskottets betänkande 1987/88:4 omsandtäkt på kontinentalsockeln i , 1987/88:10om nationaldagen som helgdag, m.m., 1987/88:14om vissa yttrandefrihetsfrågor och socialförsäkringsutskottets betänkande 1987/88:9 om vissaflyktingfrågor m. m. Först upptogs till behandlingnäringsutskottets betänkande 4 om sandtäkt på kontinentalsockeln i . 38 (): Jag konstaterar att ett enigt utskott yrkaravslag på och min motion, i vilken föreslås att man skallstoppa den danska sandsugningen på den svenska kontinentalsockeln i . När den gjorde upp om gränsdragningen iKattegatt ledde det fram till en proposition som vann gehör. Därmedfastställdes gränserna i nämnda vattenområde. Vad som inte framkom ipropositionen var att den tydligen lovat attfortsätta förstörelsen av havsbottnen även sedan området hade blivit svenskt. Uppgiften i betänkandet att området tidigare varit dansktvet jag inte var utskottet har hämtat. Enligt min uppfattning har området intevarit vare sig ' svenskt eller danskt utan legat utanför ländernasvattenområde, vilket har möjliggjort för danska sandsugare att operera där.Svenska fiskare har allfid varit motståndare till och protesterat motsandsugningen på deras fiskeplatser. De har gjort det därför att sandsugningenhar förstört bottnarna och viktiga reproduktionsområden. fanns det en möjlighet att få stopp på förstörelsen avhavsbottnen, men det tillfället togs inte till vara av regeringen. 600 000 tonsand skall man nu ta upp, men man skall göra det "utan attpermanenta större gropar, förhöjningar eller fördjupningar uppstod". Jag undrar vem som skall kontrollera detta. Om man t. ex.skall utföra kontrollen med Argos blir det ganska dyrt. Jaghar hört att Argos kostar . per dag att hålla i gång. Jag viU också påminna om yttrande, därman påvisar att sandutvinningen i har orsakat gropar somfortfarande är intakta. Den sandsugningen ägde rum . Även utanför är bottnarna förstörda ochbetecknas som ett kraterlandskap, och i samlas tyngre salt bottenvatteni groparna efter sandsugningen med syrebrist och improduktivitet som följd. Mandödar bottendjur och fiskyngel. Detförvånar mig att dessa uppgifter inte tagits på allvar när utskottet Att förobestämd tid framåt - kanske för alltid - förstöra viktiga fiskevatten ochreproduktionsområden är allvarUgt. Utskottet har ingen anledning att ta sålättvindigt som man gjort på en så viktig fråga som gäller havsmiljön. Jagförstår att danskarna gärna ser att sandsugningen bedrivs på det svenskaområdet. Det berättigar ju dem till allt större andelar av fiskbestånden, dåfiskfillgång och reproduktion är viktiga inslag i fördelningen av de gemensammatillgångarna. ,som besitter den biologiska kompetensen, har varnat, men SGU, utskottet ochregeringen ställer sig kallsinniga och tillvaratar våra intressen på ett sämresätt än väntat. Jagkan inte låta bli att fundera över det ringa intresse som finns för att bevaramiljön i havet. Man kan ju inte bada där, och salarna ligger inte där ute, tydå hade sandsugningen säkert stoppats. är det bara fiskarna som får minskadefångster och förstörda fiskeplatser, och då är det inte särskilt intressant. Dethar sagts från utskottshåll att vår motion har fått en positiv skrivning. Enposifiv skrivning bärgar inte reproduktionsplatser och trålbottnar. Det ärendast ett stopp på sandsugningen på Stora och Lilla Middelgrund som gör det.Därför yrkar jag bifall till motion 1985/86:N242. 39 (): Jag vill börja med att yrka bifall till hemställan i näringsuf-skottetsbetänkande 1987/88:4. Utskottethar konstaterat att inte kan påverka avgörandet i ett vissttillståndsärende. Ändå har utskottet tagit motionen på allvar och funnit detvärdefullt att införskaffa mera kunskap genom att ta del av olika myndigheterssynpunkter och även genom att ha s. k. hearingar med olika personer som hargett oss upplysningar i ärendet. Utskottethar då konstaterat att danska företag bedrivit sandtäkt på vissa delar avhavsbottnen i under lång fid. ansökte dessa företag omtillstånd enligt lagen 1966:314 om kontinentalsockeln till ytterligareutvinning av sten, grus och sand i området. Närmotionen väcktes höll regeringen på med att bereda frågan. Dessa tillståndlämnas normalt av SGU, men i vissa fall är det regeringen som skall fattabeslut. Man kan alltså hänskjuta frågan till regeringen, vilket man i dettafall hade gjort. Riksdagenkan inte ingripa i ett enskilt ärende som handläggs enligt gällande lag avvederbörande förvaltningsmyndighet. I detta fall var det regeringen somhandlade ärendet. Regeringensbeslut visar att man tagit hänsyn till de olika motstående intressena och ocksågjort begränsningar i ursprungsansökan. SGU har även bemyndigats att inskränkatillståndets räckvidd om den tillåtna sandtäkten inverkar menligt på deallmänna intressena. Det avtal som finns preciserar kravspecifikationenparterna emellan. Dessutom förutsätter utskottet att regeringen noga övervägersynpunkter från berörda myndigheter för fortsatt tillståndsprövning. Mot bakgrund av dennabehandling av motionen har utskottet avstyrkt Nationaldagen som helgdag, m. m. motionen.Utskottet menar att regeringen har dessa frågor under uppsikt och att denkommer att följa utvecklingen. 40 (): Det är regeringen som har givit danskaföretag fillstånd att bedriva sandsugning på Stora och Lilla Middelgrund.Riksdagen står ändå över regeringen och kunde i detta fall ha gett regeringentill känna att man vill att sandsugningen skall stoppas eftersom den förstörhavsmiljön och bottenmiljön. Det måste även vara av allmänt intresse att bevaradessa miljöer. Jag tycker mig märka att det finns ett ringa intresse attbevara miljön ute till havs där den inte direkt berör folks badande ellersalarna och andra djur. Man förstör reproduktionsplatser och fiskeplatser. Sålångt sträcker sig inte intresset. Man har gjort vissa förbehåll: det skall förekomma enkontroll. Jag har ställt frågan: Vem skall utföra denna kontroll, och vem skallbekosta den? Skall man kontrollera att sandsugningen uppfyUer de krav somställts behövs en ganska effektiv och omfattande kontroll, som då kommer attsluka de pengar man får in genom utvinning av sand. Jag tycker inte att detfinns någon anledning att låta danska företag förstöra svenska havsbottnar ochsvenska fiskevatten. Därför har vi motionerat, och därför yrkar jag bifall fillvår motion. 41 (): Utskottet menar ändock att skrivningen ibetänkandet går ut på att både de som skall kontrollera att allting sker på ettriktigt sätt och regeringen skall ta den hänsyn som behövs i frågan. 42 (): Låt mig än en gång upprepa att en positivskrivning inte räddar havsbottnarna. Det enda som kan göra att vi får bevarahavsbotten i Stora och Lilla Middelgrund är att sätta stopp för sandsugningen. Överläggningen i detta ärende var härmed avslutad. (Beslut fattades efter debatten om socialförsäkringsutskottetsbetänkande 9.) Kammaren övergick till att debatterakonstitufionsutskottets betänkande 10 om nationaldagen som helgdag, m. m. Nationaldagensom helgdag, m. m. 43 (): I betänkande 10behandlas en lång rad frågor. Där finns bl. a. en reservation från ossmoderater. Den gäller en manifestation till minnet av under . och jag har väckt den. Vi harväckt en sådan motion redan undertidigare riksdagsår. Vi har fått ungefär samma svar från utskottet som vifått tidigare. NaturUgtvis har utskottet all förståelse för vårt syfte. Ändåslutar utskottet med att avstyrka motionen, eftersom man inte finner någraåtgärder påkaUade. Vi har stor förståelse för den princip som tidigare tillämpats,nämligen att man inte vidtar sådana här åtgärder i fråga om levande personer.Den här principen har dock urholkats . För inte mer än någraveckor sedan beslöt man i att en del av skulle ändranamn till plan. avtäcktes en staty av enrysk dansös någonstans i . Hon var själv närvarande och högstlevande. avtäcktes en minnestavla i det hus därGustav var född. Han var själv närvarande. Vihar med avsikt formulerat motionen så att här skulle betonas under , inte hans person som sådan. Vi har försöktkomma runt genom att säga att skall tillsätta en kommitté och att maninom våra väggar skulle manifestera vår stora respekt och beundran för deinsatser för mänskligheten som gjort. Jag tror, herr talman,att något slags missförstånd föreligger. Men vi kommer tillbaka. Meddetta vill jag yrka bifall till reservation 4 och i övrigt bifall tillutskottets hemställan. Nationaldagensom helgdag, m.m. 44 (): Bland de frågor som behandlas i detta betänkande kommer jag att beröranationaldagen som helgdag samt kampen för ett våldsfritt samhälle. Sedannågra år tillbaka har vi lagfäst regeln om och nationaldagden . som har länge varit en nationellhögtidsdag. är det också bekräftat att det är en nationaldag. Vårt sätt attfira nafionaldagen skiljer sig ganska mycket från det i vissa andra länder - vibehöver bara gå till våra grannländer. Det finns många andra länder ute ivärlden där man verkligen högtidlighåller sin nationaldag. väckt en motion med ett innehåll som sammanfaller med ett krav som restsinom , bl. a. på våra stämmor, på att göra nationaldagen till enhelgdag, s. k. borgerlig helgdag. Vihar följt upp detta i inte bara därför att partistämmanhar tagit ställning utan också därför att vi anser att vi bör pröva frågan. Den1 maj är ju . Vi kan också ha nationaldagen som . Detöverensstämmer med synen på nationaldagen i många andra länder, där den är enhelgdag.