prot · GB09133 · 1987-12-31 00:00:00 — Det är klartatf sextimmarsdagen i valet mellari ett friar mitt i livet, längre semester,lägre pensionsålder och flexibel arbetsfid kanske förefaller oglamorös. Menvardagen är ju oftast oglamorös. IngaLantz påpekade mycket riktigt i går atf det är vardagen vi lever i. Därför ärdet vikfigast aft vi kan förändra den. Alla som har - eller har haft -barn,heltidsarbete och kanske något intresse vid sidan om vet atf umgänget medbarnen, städning, mat och tvätt inte låter vänta på sig tills det där friåretinfaller eller till pensionsåldern. Alla dessa saker, som är nödvändiga för attfamiljen skall fungera, finns där hela veckan, ja, helaåret. Om man begriper def och om man i övrigt förstår något om grunden förjämställdhet, är man fortfarande beredd att kämpa för det som 1972 bara var envision men som är en nödvändighet för atf jämställdheten skaU bUverklighet. Def handlar alltså om en daglig arbetstidsförkortning, om sexfimmars arbetsdag! Anf.85 () replik: talade väl - men ack, vilket avslöjande anförande!Hur mycket hon än talade om rätfen atf bestämma och om valfriheten, var detändå bara fråga om styrning och åter styrning. Hurskall sex fimmars arbetsdag för alla betalas? Vad händer med den som villarbeta mer eller den som vill arbeta mindre? Vad händer med den som vill halängre semester? Kom ihåg aft människor under olika perioder i livet har oUkabehov! Grundenför jämställdhet är rätten aff bestämma över sitt liv, sade , men varför får infe familjemedlemmen valfrihet att bestämma över sitt liv,om rätfen att välja livsform och rätten aff välja den barnomsorg som familjensjälv tycker är bäst? Varför skall vi politiker bestämma vilkabarnomsorgsformer som skall finnas? Varför skall vi infe ge föräldrarna rättatt bestämma i dessa avseenden? Varför skall man infe kunna välja arbetsgivare?Varför skall en offenfligt anställd kvinna infe kunna välja att arbeta hos en enskildarbetsgivare eller atf starta eget och varför skall hon inte själv kunna väljainriktning? Varför arbetar ni inte för Ni säger juaff grunden för jämställdhet är rätten att bestämma över sitt liv. Enegen försörjning skapar frihet och lika möjligheter, sade så är def ju inte i verkligheten. Kvinnor har ju inte samma möjlighetersom män att välja arbetsgivare. En utbyggd barnomsorg är en nödvändighet förbarnen, sade . Ja, men barn är olika. Därför behövs det olikaformer av barnomsorg. Barnomsorgen är bra - def kan vi vara överens om -, menändå måste vi inse atf barn behöver olika former av barnomsorg. Det går alltsåinte atf ha bara en modell. Föräldrar vill, som sagt, ha oUka former avbarnomsorg. Varför skaU vi inte då ge samma stöd fill alla former avbarnomsorg? Varför skall en familj, som har fur att få en dagisplats,få en subvenfion med i genomsnitt . , medan andra som själva fårombesörja sin barnomsorg får O kr.? Vad är det för rättvisa? Dessutomimåste det väl plåga er socialdemokrater atl ni i mycket hög grad gynnarhöginkomsttagarna med er barnomsorgspolifik. Det är ju höginkomsttagarna, inteLO-kollektivet, som drar nytta av den kommunala barnomsorgen. Likadantförhåller det sig när det gäller föräldraförsäkringen, som också gynnarhöginkomsttagarna. De som har de högsta inkomsterna får nämligen ut åttagånger mer än en del får. Vad ger det här för bestämmanderätt och vad ger dethär för jämställdhet och rättvisa för kvinnorna? MargaretaWinberg sade aft de stora grupperna inte drar nytta av aft monopolen på denoffenfiiga sidan bryts. Jo, aft kunna välja arbetsgivare är fill fördel för destora grupperna kvinnor. De av kvinnorna som arbetar i offenfiig tjänstskulle då kunna välja arbetsgivare och få inflytande över sitt arbete. 86 ()replik: framhöll i vanlig socialdemokrafisk ordning atf viinom de icke-socialistiska parfierna infe är eniga och aff def rådersplittring. Det är riktigt; vi är tre partier, och vi har olika uppfattningar.Det framgår av reservationerna vilka uppfattningar vi har i denna fråga. Jagkan ändå framhålla, som jag gjorde i mitt inlägg, att det under de centerleddaregeringarnas tid genomfördes mycket för jämsfälldhefsarbetef. Åtgärdernagenomfördes i enighet, med socialdemokraterna som motståndare, bl.a. jämsfälldhefslagen och jämsfälldhefsombudsmannen. Jag tycker nog attsplittringen inom ett parti måste vara besvärligare än mellan tre olikapartier. Närdet gäller arbetstidsförkortningen förklarar att kvinnornainom socialdemokrafin -jag förmodar atf det är samfliga kvinnor - fortfarandearbetar för en förkortning av den dagliga arbetsfiden. Jag tycker att def ärbra att ni gör det, men jag inser också att det är myckel besvärligt för er,eftersom ni har starka motståndare. Som jag nämnde, har bådeMetallarbetareförbundets ordförande och LO-chefen saft sin heder i pant på affdef i def valmanifest som socialdemokraterna skall formulera skall finnas meden sjätte semestervecka. I fråga om arbetsvärderingär vi överens om atf kvinnorna fillhör Def ärfrån många synpunkter vikfigt att värderingen av-kvinnornas arbete förändras.Vi har i vår mofion och reservation sagt alt tiden nu bör vara mogen för aftlyfta fram denna fråga så fill vida aff parlamentarisk kommitté fillsatfs föratt ta reda på hur def ser ut med arbetsvärderingsfrågorna och hur förändringarkan göras så aft det blir en bättre fingens ordning. Härär socialdemokraterna mycket återhållsamma. De säger att det skall ankomma påarbetsmarknadens parter att ta inifiativ i arbetsvärderingsfrågor. Men hurlänge skall vi låta bara dem syssla med de frågorna, ? Är detinle dags all också vi poUfiker diskuterar dem? Prot: 1987/88:133 Anf.87 () replik: tycker synd om barnfamiljerna om skulle få enborgerlig regering. Jag tror inle alt alla de barnfamiljer som har uttalat atfde vill ha ett vårdnadsbidrag håller med . SIFO-undersökningarhar visat aft sju av fio vill ha ett vårdnadsbidrag liksom atf majoriteten avsocialdemokraternas väljare vill ha def. Vihar i folkparfiet ställt oss bakom det gemensamma förslaget om ettvårdnadsbidrag på . för varje barn mellan ett och', därför affdet ger en större valfrihet för barnfamiljerna och mer fid för barnen - någotsom barnfamiljerna behöver och vill ha. Def blir också ett mer rättvist systemför dem som bor i glesbygd. Det finns en hel del andra argument för detta. MargaretaWinberg är bekymrad över aff folkparfiet vill avvecklabostadssubventionerna och mjölksubventionerna. Men vi menar atf def är bättreaft subvenfionera barnfamiljerna direkt, med ett förstärkt barnbidrag. Därförhar vi föreslagit atf barnbidraget skall uppgå till . och har iårets budget lagt fram förslag om ett förstärkt barnbidrag. behöver inte vara bekymrad övervad väljarna tycker om det borgerUga familjepolitiska programmet. Hon bör varamycket mer bekymrad över avsaknaden av ett socialdemokratiskt familjepolitisktprogram - det vänfar vi fortfarande på. 88 () replik: tar upp debatten om arbetstiderna och hävdar atfman måste vara mer flexibel, atf det är familjen som skall bestämma, osv. Jagvill då erinra om den debatt som vi hade , då också talade omaft vara flexibel, att familjen själv vet bäst när den vill jobba mycket ochinfe vill jobba alls, osv. Dethar gjorts undersökningar som visar hur det går fill när familjen bestämmer ochvem som bestämmer inom familjen. refererade det i går. Enligt dessaganska grundliga undersökningar är def först männens behov som fillgodoses ifamiljen - deras arbetsfid är helig. Sedan kommmer barnens behov och i sista handkvinnornas behov. Qm man vet att det är så blir man anhängare av en kanskelitet mer militant hållning, där man säger att sex timmars arbetsdag för allaär bra för kvinnor, för män och för barn. Närdef gäller möjligheterna aff starta eget och att bryta monopolen vill jag frågaAnn-Cathrine : När har kvinnor som gått från offentlig lill privatverksamhet fåll det bättre? När har lokalvårdare t. ex. i som 7Riksdagens protokoll 1987/88:133 1987/88:133 , tvingatsfrån del förhatliga offentliga monopolet till privata fastighetsbolag fåll detbättre? Har de fått bättre betalt, bättre arbetstider eller bättre arbetsmiljö?Det vore intressant all få svar på dessa frågor. Beträffande daghem och barnomsorg finns det mångaolika alternativ. Det finns traditionella daghem, kooperativ, dagmammor ochdaghem med olika inriktningar som kan få stöd. Def är tydligt aff enöverväldigande majoritet av svenska folket vill ha def på detta vis. Enligt enundersökning som har gjorts är det som efterfrågar de alternativ somni förespråkar. sade att vi inte är eniga inom detsocialdemokratiska partiet när det gäller arbetstiderna. Jag vill påpeka aftdef 1975 skrevs in i vårt partiprogram att sex timmars arbetsdag är målet. Påkongressen antogs samma beslut men med en fidsgräns, dvs. att ett förstasteg till 36 fimmars arbetsvecka skall ha tagits . Vi är alltså infe säoense som def ibland kan låta i stridens hetta i debatten. Det ärkongressbeslut m. m. som gäller. Jag vill ställa en fråga om familjepolitiken, där deborgerliga inte är eniga, som säger. Vilken familjepolifik skallgälla? Vi har fått vetskap om alt det är . Men hur blir def medbarnbidragen? Skall de vara kvar, eller skall som största parfiavskaffa dem i en eventuell borgerlig regering? Hur blir det medbostadsbidragen? Skall barnbidragen höjas och mjölksubvenfionerna avskaffas?Def vore intressant aft höra syn på det? 89ANN-CATHRINE () replik: lyssnade inte riktigt på vadjag sade i mitt inledningsanförande. Jag sade nämligen precis det som hon sadenu, nämligen att det är kvinnan som gör avkall på sina behov när familjensvalfrihet brister. Jag håller helt med om aft det är kvinnorna som kommer tillkorta . Det är just därför som det är så oerhört vikfigt atl hindren förfamiljens valfrihet tas bort, alt skatterna sänks, aft en annanfamiljebeskaff-ning införs, så att människor kan leva på sin lön, aff ettbarnavdrag införs och den s. k. fattigdomsfällan därmed undanröjs, så attfarriiljens valfrihet ökar. Jag måste säga atf det är självklart atlbarnbidraget skall vara kvar. Vi vill dessutom införa ett barnavdrag. Jag kanockså säga atl flerbarnstillägget, som gjorde ett stortnummer av, från början var ett moderat förslag. talar om kvinnor som kan gå frånoffenfiig tjänst till att starta eget eller ta anställning i enskild tjänst.Men det går inte för en kvinna som arbetar som sjukvårdsbiträde aft gå övertill enskilda alternativ, för del finns knappast några. Ni socialdemokratersätter hinder i vägen för detta. Ni hindrar dessa kvinnor från all väljaarbetstider, frän att välja ett arbete med en annan inriktning, ett annatalternativ, om de inte trivs i den landstingsdriv-na vården. Massor av kvinnorgör infe det. De säger det själva, när man talar med dem. Vi blir infe hörda,våra initiativ och vår kunskap las inte till vara. Del är det som vivillåstadkomma. En del kan starta eget, andra kan välja atl arbeta hos en enskildarbetsgivare. säger att det finns olika alternativinom barnomsorgen. Javisst, det finns några alternativ inorii den offentligaramen. Defär också bra att det finns föräldrakooperativ och föreningsdrivna daghem. Menom två förskollärare vill starta eget, vill driva ett daghem i egen regi -kanske efter många års erfarenhet och med massor av kunskaper om barns behovoch om hur man vill forma barnomsorgen - kan de inte det. Det blir plötsligtnågonting fult enligt socialdemokraterna, och då får de inte del av statsbidragoch kommunala bidrag. De kan alltså inte konkurrera. Personaldrivna daghemsätter ni er ju emot. Därmed sätter ni er emot kvinnors möjligheter. Def finns en Sifoundersökning om vårdnadsbidragen ochvalfriheten, som visar ett massivt stöd för vårdnadsbidrag. Sju av fio vill haett vårdnadsbidrag som ger ökad valfrihet. Även inom socialdemokratin ärfaktiskt en majoritet för vårdnadsbidrag. De vill ha detta för att de villkunna välja. Ni är ur liden. Ni vill sätta hinder i vägen för människors vilja,i stället för att tillgodose den, vilket är politikernas uppdrag. 90GUNILLA () replik: Jag vänder mig först till att ge besked om syn på familjepolitiken. Del torde inle varaobekant all vi från har drivit kravel på ettvårdnadsbidrag, eller en vårdnadsersättning som vi också har kallat del, undermer än . har vi kommit fram till en kompromiss med de andra partierna,vilket vi ser som ett steg på vägen mot atl förverkliga detta. Jag vill ocksåframhålla all det faktiskt var som började driva kravet på ettbarnbidrag, lika för alla barn. Det är bra, , atf vi nu har fått klartför oss aft det är kongressbeslutet om arbetstidsförkortningen som gäller ochaft kongressbeslutet säger aff det skall vara förkortning av den dagligaarbetstiden. Därmed måste alla andra alternativ således vara ur världen. Jag frågade om syn påarbetsvärderingsfrågorna. Jag förstår all inte hade tillfälleatt svara. Men det skulle vara intressant atl i den sista repliken fa någonkommentar. Jag tycker faktiskt atl det är ytterst defensivt atl bara hänvisalill all del får ankomma på arbetsmarknadens parter att ta initiativ iarbetsvärderingsfrågor, när vi vet alt lönesituafionen är sä oerhört viktig.Margareta nämnde själv i sitt inlägg hur oerhört viktigt det är alt vifår någorlunda rättvisa löneförhållanden mellan kvinnor och män. Bordedet inleockså vara rimligt alt vi fåren politisk diskussion om arbetsvärderingsfrågor? 91 () replik; talade om de olika målen förbarnomsorgen och tog även med de sociala och pedagogiska målen. Jag håller medom all förskolan och daghemmen skall ha sådana mål. Jag vill också instämma iatl de flesta barn säkert mår bra av all vara inom barnomsorg. Men jagvill fråga om hon med sill anförande menar att alla barnskall delta i barnomsorg. Sådan var nämligen politik tidigare. Jagvill fråga om man frångått den. Accepterarman även annan form av barnomsorg? Rätten till barnomsorg villvi i slå vakt om. Prot.1987/88:133 : Sedan måste jag komma tillbaka till det offentligamonopolet som socialdemokraterna angriper oss moderater och folkparfister föraff vi vill bryta. Jag skulle vilja rekommendera att läsanågra av de skrifter som visar vad del har betytt för de.kvinnor som har tagitinitiativet atf driva egen verksamhet. Det finns en skriftserie som heter Låttusen blommor blomma, som alldeles utmärkt visar på olika sådana exempel. I enannan skrift. Mångfalden, pekas just på att del inte handlar om antingen -eller. Det gäller inte antingen privat eller offentlig vård, ulan det handlarom alternativ. Det verkar som om socialdemokraterna inle har förstått del.Självfallet vill vi även ha en stor offentlig sektor. Men vi troratt en alternativ privat sektor också ger de offentliganställda en bättresituation. Jag vill peka t. ex. på , som står nämnd i dennabroschyr. Hon har en privat sjukvårdsklinik. Hennes pafienter betalar hennedelvis genom värdecheckar som de får av kommunen. På det viset går def aftkombinera offentlig vård med privat omsorg och vård. Det är på def sättet vitror att del går all få större valfrihet. Del är för mig en fullkomlig gåta hursocialdemokraterna kan vara så intensiva motståndare till ökad valfrihet. 92MARGARETA () replik: och jag är tydligenöverens om aff i familjen har kvinnan en underordnad roll. Def var glädjandeaft få det erkännandet. Men min fråga blir då: Blir kvinnnans roll bättre omman sänker skaften? Det tror infe jag. Barnbidraget skall naturligtvis vara kvar, sägerAnn-Cathrine . Men varför har ni då avstyrkt de höjningar som vi harföreslagit? Har ni inle skrivit i era motioner att barnbidraget skallersättas av ett barnavdrag? Sedan handlade def om atf kvinnor skall få väljaarbetsgivare. Tyvärr har vi inte lyckats hindra aft lokalvårdare har fått bytaarbetsgivare. Från atf ha varit offentliganställda har de blivit anställda avolika fastighetsbolag. Det var tydligen bra, tyckte . Påvilket sätt då? Hårde fått bättre betalt, bättre arbetstider och bättrearbetsmiljö? Själva tycker de infe def. Men det är möjligt atf någon förklaring som man kan ge dem. Beträffande barnomsorgen måste man ställa sig frågan: Ärdef föräldrarna eller de förskollärare som vill starta eget som skall avgöravad bra barnomsorg är? Jag upprepar att det bara är av föräldrarna som sägeratt de vill ha något av de alternativ som de borgerliga partierna nu pratar om.Vårdnadsbidragef har ett så stort gensvar, säger . Man kanbevisa mycket med statistik. Resultaten beror väldigt mycket på hur man ställerfrågor. Jag har faktiskt tittat på hur dessa frågor är ställda. Jag har ocksågått in i materialet och tittat på hur mycket föräldrarna i så fall vill ha ivårdnadsbidrag. Jag kan försäkra atf det inte är 41 kr.per dag. Det kan man infe leva på, och det inser kloka föräldrar. Vad man däremot inte har frågat eller talat om i enkäternaär vilka konskevenser i övrigt som ett vårdnadsbidrag skulle få. Del kan viläsa ul av den gemensamma motionen men också av de olika borgerUga förslagen.Jag tror knappast att någon barnfamilj vill ta de konsekvenserna, som betyderen försämrad service, som enligt förslag betyder minskadebostadsbidrag och barnbidrag, sänkning av föräldraförsäkringen osv. Jag vet atfvi har en stor pedagogisk uppgift i aft förklara dessa konsekvenser förmänniskor, och det skall vi åta oss aft göra. har ni då fått de andraborgerliga partierna med på att omsorg om barn i hemmet värderas till 41 kr.per dag. Ni säger vidare aff barnbidraget skall vara kvar. Ja, men hur kommerni atf förhålla er i en regering tillsammans med som vill fa bortmjölksubventionerna för atf finansiera ett höjt barnbidrag? Hur ställer ni erdå? Och hur gör ni med ? Slutligen: Sextimmarsdagen gäller. Ja visst, den gäller,men def utesluter självfallet inte andra alternafiv. I en förbättrad ekonomifinns def också plats för längre semester och lägre pensionsålder. 93 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Jag får erinra om de debatfregler som gäller för replik. Förste vice talmannen anmälde att ochGunilla anhållit att fill protokollet få antecknat att de infe ägde rättfill ytterligare repliker. 94MARGÖ (vpk): tog i går i sitt anförande uppnågra av vpk:s huvudfrågor i jämställdhetspoliliken. Jag skall här ihuvudsak tala för reservation 39 i betänkandet som gäller mera pengar fill JämOför inrätladel av ytterligare en tjänst. JämO är den myndighet som får agerastädgumma när samhället inte lyckas leva upp till de fina principer somfastställs bl. a. från denna talarstol. Inrättandet av JämO har haft stor betydelse förmedvefandegörande om att kvinnor diskrimineras just på grund av kön. JämO harockså medverkat till att företeelser som tidigare betraktades enbart somkvinnofrågor nu ses som samhällsproblem. JämO:s arbete och det faktum att deffinns en särskild myndighet med uppgift att bevaka och främjajämställdhefsarbefe gör aff fler och fler kvinnor vågar göra anspråk på affvärderas efter sina kvalifikafioner och inte efter kön. JämO:s uppgifter är att biträda i diskrimineringsärendenoch bevaka och främja jämställdhet i arbetslivet. Arbetsbelastningen är storoch myndigheten hinner bara med de rent principiella fallen. Förväntningarnapå JämO är däremot stora. Att JämO finns tas som en garanti för atf jämställdhetsfrågornabevakas på alla områden i samhället. Eftersom JämO är en relativt ny myndighet och vifortfarande befinner oss i en period när insikterna om diskriminering är iökande, kommer antalet diskrimineringsärenden att fortsätta aft öka eller i bästafall vara . Ännu återstår mycket innan könsdiskrimineringen kanhänvisas lill en förgången tid. Behovei av ytterligare handläggare på JämO kan inleifrågasättas, och det gör infe heller utskottsmajoritetén. Däremot hänvisarmajoriteten lill att den inle finner skäl atl frångå regeringens avvägningarsom ligger bakom anslagsberäkningen. Prot,1987/88:133 Enligt vår mening finns det starka skäl för att höjaJäirO:s anslag så atl det räcker till ytterligare en handliiggiutiänsl. Nuhinner JämO i huvudsak endast med de direkta diskrimineringsärendena, men förall förebygga diskriminering behöver JämO ägna omfattande tid lill informationoch projektarbeten. JämO:s långsiktiga målsättning måste vara atl arbeta föralt myndigheten inte skall behövas.. Vad som är direkta utgifter förJämO blir besparingar för samhället snabbare om JämO får möjligheter att arbetatillräckligt effektivt. Avslutningsvis, fru falman, vill jag i likhet medCharlotte säga att jag hade tj/ckt aft def hade varit bra om vi hadekunnat få närmare uppgifter anfingen från arbetsmarknadsministern eller frånGustav om undersökningen om kvinnors och mäns tidsanvändning. SomCharlotte sade vet vi en hel del om hur kvinnor och mänanvänder sin lid. Åtminstone vet vi som kvinnor hur vi använder vår tid, ochmännen vet säkerligen också hur de använder sin tid. Om regeringen är villig alt satsa 5 milj. kr. på en sådanhär undersökning måste regeringen väl ändå ha klart för sig vad den vill uppnåmed denna undersökning. Vad är syftet? Vad är del för nytt som man förväntarsig skall komma fram av denna undersökning? På vilket sätt skall man sedantillgodogöra sig resultatet av undersökningen? Kan det förhoppningsvis vara så atl undersökningen skallligga lill grund för beslut om kortare arbetsdag? I så fall är vi givetvis frånvpk:s sida mycket nöjda och tillfredsställda. 95VIOLA (vpk): Könsförtrycket finns inom allasamhällsklasser. Del finns i många varianter, i stort som i smått, i vardag ochhelg; det påverkar det politiska mönstret, organisationernas sammansättning, ochdet påverkar enskilda kvinnors ekonomi. Det är kvinnor som jobbar deltid, ävenom de vill ha , det är oftast kvinnor som stannar hemma när barnomsorgeninte finns eller inte fungerar, det är kvinnorna som hetast längtar efter sexlimmars arbetsdag, men det är män som tagit makfen i arbetsiidsfrågan. I dagens säger det som många kvinnor redan upptäckt, atf inomfackföreningsrörelsen är def en viss sorts män som ryckt åt sig initiativet idebatten om arbetstiden: "Grabbarna som är vana all få limpmackornabredda" försöker sabotera kravet på sex limmars arbetsdag. Del var glädjande att här talade såmycket om sex timmars arbetsdag. Jag vill upprepa vad hon sade om densocialdemokratiska politiken, nämligen atl den innebär ett löfte om alt viockså får uppleva sex timmars arbetsdag. -I MenMargareta sade också alt del som på 70-lalet var en vision är ennödvändighet. Det är sagt om sex timmars arbetsdag. Jag instämmer helt ochfullt i det påslåendet. Det är bråttom, och jag tycker atl vi skall rycka ifrånmännen makten över debatten i arbetsiidsfrågan. Arbetarklassens kvinnor har i alla avseenden de sämstaarbets- och livsvillkoren i samhället. Del betyder atl många fortfarande ärberoende av enförsörjare eller är hänvisade till kommunernas socialbyråer. Om de har fåttchans fill ett yrkesarbete har de oftast också de mest slitsamma uppgifterna.De har lägst utbildning och huvudansvaret för barnen. Så ser verkligheten utför nära en miljon kvinnor i . Def visar en utredning som LO harpresenterat. Varför får denna stora grupp människor så litet utrymme isamhällsdebatten? Och varför ägnas desto mera utryrrime åt de rika, lyxiga ochkända affärskvinnornas liv? De som brett uf sig allra mest är förstås manligabolagsherrar och ministerelifen - både i debatten och i makfens korridorer.Deras helgonglo-. rior borde snart falla - massmedias jakt pä upplagor ochpublik kan i längden inte dölja det faktum alt många av dessa kejsare är nakna. Kvinnokarripen finns och den är nödvändig om kvinnor ochmän någonsin skall bli varandras jämlikar. av LO:s medlemmar är kvinnor, men de är med iorganisationer som är fotalt mansdominerade. Arbetsformer, regler ochorganisationernas struktur har skapats av män. På viktigare uppdrag ärkvinnorna fortfarande ett fåtal, de motsvarar inle alls antalet kvinnligamedlemmar. Inom arbetsköparorganisafionerna, SAF t. ex., är kvinnorna ibottenläge, men def förbättrar knappast arbetarrörelsens anseende. I delbetänkandef "Skall även morgondagens samhälleformas enbart av män" finns def ofta citerade konstaterandet:"Andelen kvinnor i de beslutande församlingarna ökar visserligen, men baramed snigelfart." Vpk kongressade ungefär som debatten omkvinnorepresentationen började.