prot · GB0941 · 1987-12-31 00:00:00 — Jag tror inte att något annat land kommer aft kunna redovisanågot som liknar detta i omfattning, konkretion och praktisk handling. Jag har tidigare här i kammaren i samband med eninterpellationsdebatt redovisat de svårigheter som vi har stött på när detgäller inrättandet av en internationell liiftvårdsfond. De diskussioner som vihar fört inom ramen för FN:s konvention om långväga gränsöverskridandeluftföroreningar har ännu inte lett till några konkreta resultat. Regeringenhar därför, parallellt med def pågående arbetet, försökt att finna andrakonstruktiva metoder aft nå samma syfte. Ett alternativ kan vara att, som vihar föreslagit, utnyttja och andra internationella organ förinvesteringar i miljöskyddsåtgärder. Ett annat sätt att främja en positivinternationell utveckUng inom luftföroreningsområdet är ett utökat tekniskt ochvetenskapligt samarbete. Regeringen har därför beslutat att inrätta ettinternationellt miljö-teknikinstitut. Vår förhoppning är att detta, liksomfredsforskningsinstitutet, skall bli eft verksamt instrument för att främjamiljövänlig teknik och överföra miljövänlig teknik fill andra länder. RuneThorén har i en interpellation frågat mig om jag är beredd att medverka tUl att detplanerade miljötekniska institutet förläggs till . Somframgår av regeringsförklaringen, kommer regeringen aft föreslå att ettinternationellt miljötekniskt institut inrättas. Avsikten har varit att, påsamma grunder som beträffande , förlägga institutet till Stockholm.Regeringen ser inget skäl att ändra detta ställningstagande. De uppgifter som vi står inför på miljöpolitikens område är gigantiska- men de utgör också en fantastisk och uppfordrande utmaning för vårgeneration. Vi kommer i den samlade miljöpolitiska proposition som håller påatt utarbetas att redogöra för hur vi tänker anta den utmaningen. Jag hoppasatt dagens debatt skall kunna genomföras på ett sådant sätt atf den blir eftvärdefullt bidrag i förberedelsearbetet inför de viktiga beslut ommiljöpolitiken som skaU fatta i vår och det mångåriga och mycketomfattande arbete som vi har framför oss på detta område. 2 (); För sedan behandlade ett betänkande omavfallshantering, som var baserat på en rad motioner. Då hade regeringen valtatt avge en skrivelse, som ju infe innehåller förslag till . I dagbehandlar vi tre betänkanden som helt är baserade på motioner frånriksdagsledamöter. Det finns inte eft enda förslag från regeringen på deftaområde. Men miljö- och energiministern har själv kommit hit för att i ett långtanförande berätta om vad det är som regeringen ruvar på och vad den eventueUtkommer att föreslå. Centerpartietspolitik på miljöområdet utgår ifrån en ekologisk grundsyn. Det innebär att manmåste se sambandet mellan natur, människa och samhälle. Människan är en del -men en mycket speciell del - av naturen. Allt vad vi skapar i samhället äralltid omgjord natur. Mänskligverksamhet - det vi kallar produkfion - är så gott som alltid första stadiet ien nedbrytningsprocess av naturens tillgångar. Endast i få fall medverkar denmänskliga verksamheten till att öka naturens egen produktionskraft. Tyvärr moderna tekniken lett till att den här hjälpen åt naturen blir konstig. Manhjälper visst liv genom att döda annat, ofta på ett brutalt sätt. talas om uthållig utveckling. På enkel svenskakan man kalla detta att inte såga av den gren man sitter på. Avsamma skäl tillsatte den centerledda regeringen därför naturresurs- ochmiljökommittén. Utredningen lade fram en rad förslag om förebyggande åtgärder.Centern har i följt upp dessa förslag med krav påmiljökonsekvensanalyser, offentliga utfrågningar, vetenskaplig medling etc. Vihar föreslagit att en heltäckande miljölagstiftning skall utarbetas som för inmiljöhänsyn i olika samhällssektorer. Vi har lagt fram förslag om ekonomiskastyrmedel. Vi måste lära oss inse att ekologin är grunden för ekonomin. Närvi utnyttjar naturresurser måste vi också se till att såväl produktionsavfallsom själva produkten kan återvinnas och återanvändas. Vi måste slutakretsloppen, så att inte naturresurserna blir avfall. I naturen finns ingetavfall. Avfall är bara för mycket av någonfing på fel ställe. Föratt skapa en uthållig utveckling måste insatserna på miljöområdet i första handriktas mot allvarliga, oåterkalleliga miljöförändringar. Tilldessa hör miljögifter som t. ex. tungmetaller. Kvicksilverhalterna i Östersjönsbottnar är fio gånger högre än normalt. Det kvicksilver som finnspå land kommer att ta på sig - kanske - innan det fill sluthamnar i havet. Vilka koncentrafioner kommer det då att vara där? Sedanknappt fillbaka finns ett kadmiumförbud i . Undantaget frånförbudet är kadmiumbatterier. håller på med att utarbetaett miljöprogram för kadmium. planeras första industri förtillverkning av kadmiumbatterier. Var finns logiken, miljö-och energiministern? Ävenom ekologin är grunden för ekonomin finns det fortfarande många inbyggdamotsättningar mellan ekonomi och miljö och mellan ekonomi och hushållning. Detfinns en risk att industrisamhället alltför ensidigt driver kraven på en snabbekonomisk och materiell utveckling. Om inte denna utveckling paras medmiljöhänsyn, hushållning och återanvändning skapar vi miljöproblem ochekologisk obalans. Detta innebär att man tar ut ett förskott av framfiden.Nyttan kan vi få , medan skadorna och problemen ofta överlåts på våra barn. Manskulle kunna säga att vi sitter i en "standardfälla". Plötsligt kanden slå igen, när miljöhoten blir oss övermäktiga. Det handlar om miljökatastroferav typen döda sjöar, döda skogar, kantrade ekosystem, klimatförändringar,förstört ozonskikt, kärnkraftskatasfrofer. Detär alldeles uppenbart att fällan är gillrad för hela industrisamhället. Fråganär om regeringen är medveten om detta. Och om man är medveten om det, har mandå en strategi för hur man tar sig ur fällan, eller hur man förhindrar att denslår igen? Iblandhar jag gärna velat tro aft miljö- och energiministern har en ambition attförsöka ta sig och samhället ur detta riskområde. Men tyvärr upplever vi somsysslar med dessa frågor i , när vi går och vänfar på förslag frånregeringen, att andra krafter tydligen måste vara starkare. Atf det finns enintressemotsättning mellan miljöintresset och vinstintresset är ganskasjälvklart. Men är det samma motsättning som finns inom regeringskanslietmellan miljöministern och exempelvis finansministern? Något om de sakfrågor somde föreliggande betänkandena behandlar: Detfinns ett klart samband mellan energikonsumtion och många miljöproblem. Trotsdetta har de flesta åtgärder som sattes in för att hushålla med energi tagitsbort av den socialdemokratiska regeringen. Försurningentar ett allt fastare grepp om naturen. Effekterna av försurningsskadorna kommeratf bestå långt efter det aft vi har kunnat höja pH-värdena till normalvärden.Sverige klarar inte ens av aft leva upp till sina egna målsättningar. Om manskall anpassa utsläppen till vad naturen tål måste utsläppen av försurandeämnen minskas . Närdet gäller begränsningen av avgaser från trafiken går utvecklingen alltförlångsamt. Nya bilar kommer omsider att få katalytisk avgasrening. Men vadhänder med de gamla? Och vad händer med dieselbilarna? Def är inte brist påteknik och rimligen inte heller brist på ekonomiska resurser som orsakar attingenting händer. Är det bara brist på politisk handlingskraft? Förraveckan fick vi larmrapporter om dålig luft i . Invånarna uppmanades attlåta bilarna stå. Biltrafiken är den stora boven i dramat när det gällerluftföroreningar över koncentrerade stadskärnor. Det pågår en kampanj i Sverigeför att hela skall leva. Den är i huvudsak riktad mot glesbygdensproblem. Det finns en möjlighet att utnyttja produktionskapaciteten iglesbygden, i jordbruket, för att producera ett miljövänligf drivmedel - etanol- som skuUe kunna innebära att man också låter storstäderna leva! Är det infedags för regeringen att allvarligt ta tag i frågan om etanolproduktion för enmiljövänlig tätortstrafik? Närdet gäller ozonskiktet krävs en 80-procentig reduktion av utsläppen av freonerför att situationen inte skall förvärras. fortsätter ökningen avutsläppen. Den internationella överenskommelse som gjordes i nyligenär klart otillräcklig, med en 20-procentig minskning till 1993 i ÖECD-ländernaoch därefter en 50-procentig minskning till 1999. Medvetenheten om problemensvidd har inte heller varit särskilt stor hos den . Manmotsatte sig att ett åtgärdsprogram skulle tas fram för att begränsafreonanvändningen, vilket har krävt . hade vi iregeringsställning drivit på arbetet med en internationell konvention om ozonoch förbjudit freon i sprayförpackningar. Miljöministernhar kritiserat naturvårdsenheterna vid länsstyrelserna för att de inte gjortnågonting åt freonanvändningen. Men verkligheten är att koncessionsnämnden förmiljöskydd har bordlagt behandlingen av de två största utsläppskällorna,företagen i och , därför att man saknar enpolicy från regeringen! Manmåste stäUa samma krav på ansvar när det gäller miljön som på andra områden isamhället. Regeringen har inget grepp om freonanvändningen. Regeringenhar inte vidtagit någon åtgärd för att minska freonanvändningen mer än pratatom det. Freonanvändningen måste upphöra. Så snart alternativ finns på marknadenmåste freon förbjudas inom därav berörda områden. Miljöavgifter skall läggas påfreon, så aft ersättningsprodukter snabbt tas fram. Centernanser i likhet med för miljö och utveckling attmiljöperspektivet måste bli en naturlig del av de internationella frågorna omekonomi, näringsliv och handel. måste utnyttja sin position till attdriva på inom , så att de riktlinjer som banken antagit ges ettreellt innehåll. Efter många års envist opinionsarbete kommer miljökraven attbli ett mål också i biståndspolitik. Det är en framgång för centernsarbete. Vivet att den nuvarande samhällsutvecklingen inte skapar ett uthålligt samhälle.Drivhuseffekten som en följd av användningen av fossila bränslen förändrarklimatet. Vi kan inte se att något land förebygger en sådan UtveckUng, inteheller . Jordbruksutskottettar i ett betänkande upp kravet att regeringen skaU fullfölja beslutom en internationell luftvårdsfond. Jag har tidigare diskuterat den här fråganmed miljöministern i en interpellationsdebatt. Tyvärr har det inte häntnågonting. Havenfår ta emot det mesta av industrisamhällets avfall. Fiskar med knäckt rygg ochförstörd lever, sjöstjärnor som förtvivlat söker sig syre samt döda bottnar är bevis påhur allvarligt tillståndet är. Åtgärderna har Prot. 1987/88:41inriktats på kortvariga och synliga effekter, och först på den allrasenaste tiden har. de allvarUgaste klorerade substansernabörjat diskuteras. Vi har föreslagit en för att diskuteraproblemen i och en satsning på ett ökat nordiskt samarbete för attkomma till rätta med problemen, som ju är gemensamma för de nordiska länderna, Idet här sammanhanget bör också påpekas att den engelskaupparbet-ningsanläggningen för radioaktivt avfaU, , har släppt ut plutonium i . Den irländska regeringen har krävt att SeUafieldstängs. i har krävt samma sak. I området runt anläggningen ärblodcancer hos barn tio gånger vanligare än på andra platser i . Defligger svenskt kärnavfaU i och väntar på att bli upparbetat. Närdet gäller utsläppen av radioaktiva ämnen är det svårt att säga om den nyssavslutade havsmiljökonferensen i över huvud taget innebar enförbättring. Deklarationen om att använda bästa möjliga teknik för att på ettansvarsfullt sätt ta hand om ett radioaktivt material kan t. o. m. medge ökaderadioaktiva utsläpp. Det finns inget ansvarsfullt sätt att hantera radioaktivtmaterial från kärnkrafts- och kärnvapenindustrin. Produktionen måste därförstoppas och all tillförsel av radioaktiva ämnen i förbjudas. Sverigesengagemang i den här frågan lär ha varit begränsat vid konferensen. Vi politiker måste dömas efter våra gärningar och inte bara efter vadsom sägs. Aldrig har så få förslag lagts fram på miljöns område som sedan socialdemokraternainförde miljöministrar och miljödepartement. Jag vill inte vara särskilt elakeller gnällig, men vi i centerparfiet känner ett behov av att jaga påmiljöministern, och vi är oroliga över att det händer så litet konkret iregeringspolitiken. Under lång fid har det talats om regeringens storamiljöproposition. I betänkandet 11 om vattenvård och internationellamiljövårdsfrågor beklagar utskottet att den aviserade propositionen kommer attföreläggas så sent att eventuella förslag som kommeratt redovisas inte kommer att kunna gälla förrän under nästa valperiod.Utskottet föreslår ett tillkännagivande till regeringen i denna fråga. Det ärdjupt olyckUgt att vi tvingas vänta med ställningstaganden i så här viktiga frågorpå grund av att propositionen infe finns fillgänglig. Jagmåste fråga miljöministern; Är det tveksamhet i sakfrågorna, är det internamotsättningar inom regeringen eller är det ren valtakfik som gör att ni skjuterupp avlämnandet av alla förslagen i en miljöproposifion? Ingen av anledningarnaär särskilt bra. Tyvärrger den här situafionen näring åt tanken att den socialdemokratiska regeringentotalt sett har en alltför ekonomisk, materialisfisk grundsyn för att våga taett rejält steg på miljöpolitikens område. Tyvärr är det mycket som pekar påatt man inte har förstått att ekologi är grunden för ekonomi. Därför vill manvänta med det lilla man har till så nära valdebatten som möjligt, så attintrycket trots fattigdomen skall bli något så när rikt. 3 (); Dagens kammardebatt rör stora och viktiga frågor på miljöområdet. Statsrådet och miljöministern har inlett debatten med atf 15 a.besvara en rad interpellationer och frågor i samband med atf flera betänkandenskall behandlas, vilket kan betecknas som ovanligt. Frågeställarna kommerförst sent in i debatten, och det kan ifrågasättas om detta är rimligt. Jag skall först något övergripande beröravissa aktuella miljöfrågor, för atf sedan gå in på betänkandena och dereservationer som fogats därfill. Debatten om framtiden och dess möjligheter är mycketviktig och spännande. Människor har allfid känt oro för framtiden, gör det och kommer att göra def också . Framtiden bjuder förvisso på hot,men också på stora möjligheter. Den allmänna debatten om vår tids miljöproblem hotar dockatt leda till olyckliga politiska beslut - infe minst därför att den ofta ickevilar på kunskapens och saklighetens grund. Vissa debattörer- tyvärr ocksåpolitiker - målar upp en ensidig bild av en hotfull och mörk framtid. Dettaleder till misstro och pessimism. Ja, det finns t. o. m. unga människor som avoro för framfiden inte är beredda atf sätta nytt liv till världen. Då har det,herr falman, gått mycket långt. Då har vi politiker misslyckats med en av våraviktigaste uppgifter, nämligen att skapa framtidstro. Pessimistiska politiker, som så att säga bara ser hålen iosten, kommer aldrig att lyckas lösa framfidsproblemen. Endast politiker somtror , som tror atf ny teknik är bättre än den gamla, som vågarföreslå förändringar men som också bygger besluten på gjorda erfarenheter,kommer att lyckas. En god miljö, en rik och levande natur är den mestgrundläggande förutsättningen för ett rikt mänskligt liv. Våra insatser för attvärna miljön är en mycket viktig del av vårt ansvar för kommande generationer. All mänsklig verksamhet påverkar miljön. Det senasteseklet har människan i allt större utsträckning utnyttjat och tagit till varanaturresurserna. Det har också skapat problem. Restprodukter och föroreningarhar deponerats i naturen. Troligen kommer denna deponering framöver att bli ettän större problem. Dessa det moderna samhällets miljöproblem måste minimerasoch övervinnas. Jorden, vattnet och luften är grunden för allt liv.Förorenas dessa element så förändras också livsförutsättningarna. Enligt moderata samlingsparfiets mening måste en god miljöpolitikbygga på kunskap och fakta och på de enskilda människornas erfarenhet ochansvar, för miljön och för varandra. Det allmänna måste, anser vi moderater,uppmuntra enskilda och företag att förbättra miljön. Mycket kan ske i positivriktning om medvetenhet och ansvar ökar hos oss alla. Vi tror, herr talman, aftmänniskor både vill och kan, i än större utsträckning än , fa ettpersonligt ansvar för miljön. Klarar man infe uppgiften i def lilla så klararman inte heller de stora miljöproblemen. Att uppmuntra och sfimulera t, ex.företag fill nya tag för miljövänliga processer är en bättre väg än förbud och"straff". Hårdare krav måste dock ställas framöver. Därför måste detfinnas någon form av miljöavgifter - men, säger vi moderater, i kombination medmiljöstimulanser. Det innebär att om ett företag, t. ex. genom ytterligaresatsningar, ekonomiska och tekniska, lyckas sänka sina utsläpp under de Miljö vå r ds frågor krav somställts, så skall det erhålla skatte- eller sfimulansrabaffer. På det Prot.1987/88:41 sättet tror vi att stora framsteg för miljön skulle kunnaåstadkommas. Dessutom skulle detta indirekt innebära attforskare och teknikutvecklare stimulerades till att ännu snabbare än tafram ny och miljövänligare teknik. Det moderata förslaget om införande av stimulansrabattertill dem som köper en bil med katalysatorrenande avgassystem före det attobligatorium införs bilmodeller accepterades även avregeringen. Det har blivit en stor framgång, då den största delen avnybilsförsäljningen nu har denna rening. Vi vill fortsätta på samma sätt ävenpå andra områden. Borde inte regeringen kunna välja samma väg? Det är också viktigt att framtida etablering avverksamhet, industri, ett bygge av en bro eller väg, alltid föregås av enundersökning, som klargör vilka miljökonsekvenserna kommer att bli. Dessa måsteredovisas innan stat, kommun, företag eller enskild fatfar sina beslut. Sådanbelysning sker endast då det gäller särskilt miljöfarlig verksamhet.Därför kräver vi moderater en komplettering av gällande lagstiftning medinförande av miljökonsekvensanalyser. Vi tror att många problem därigenomskulle kunna undvikas i framfiden. Forskningen, tekniken, utvecklingen ocherfarenheterna har gett oss nya möjligheter. Levnadsstandarden har ökat - menockså miljöproblemen. Dock - skall vi ha en chans atf klara genomförandet avalla de åtgärder som krävs på miljöområdet fordras en fungerande och starksamhällsekonomi. Ett ekonomiskt svagt och fattigt samhälle klarar intemiljöufmaningen. Äventyrligheter på energiområdet kan komma att stå Sverigedyrt såväl ekonomiskt som miljömässigt. I nuvarande situation med stora nedfallav försurande ämnen skulle en förtida avveckling av kärnkraften bli förödandeför miljön, ekonomin och framfiden. Skulle i övrigt följa Sverigesexempel blir läget för miljön mycket allvarligt. Def finns de som tror att detskulle gå atf avveckla all kärnkraft i redan till 1995 och samtidigtstoppa försurningen! Jag tror att de har fel. Jag vågar knappast tänka på vadsom skulle ha hänt med t. ex. den sydsvenska skogen, med odlingslandskapet, omall den energi som den europeiska kärnkraften har producerat i ställetskulle ha kommit från olja eller kolkraftverk. Detta säger jag mot bakgrund avatt den svenska skogen, särskilt i , lider.Försurningsskadorna är en verklighet och de är i ökande. En förtida avveckling av kärnkraften får icke leda tiUökad belastning på miljön. Vi moderater står fast vid kravet på en fullständigutvärdering av samtliga energislags konsekvenser för miljön innan drastiskaavvecklingsbe-sluf fattas. Jag vill fråga energiministern: energiministern verkligenaft det går att avveckla denna energikälla utan att försurningen ökar? Nedfallet av svavel och kvävedioxider över mark och vattenär mycket allvarligt. Även om utsläppen av svaveldioxid i minskat sedan 1970-talef är påverkan ufifrån betydande. Def går långsamt på sina håll i vår nära omvärld att åtgärda miljöproblemen. De socialistiska staterna i har infe de ekonomiska resurser som 17 2 protokoll 1987/88:41 Men också påverkanfrån våra danska grannars kolkraft och i många fall bristfälliga avloppssystemskadar och . Norgesutsläpp i Glömma och orsakar förödelse vad gäller Bohuskustensvatten och fiske. krävs handling för att vi skall kunna rädda havet i norraBohuslän. Död fisk, onormal algtillväxt, missfärgning, dåligt siktdjup ärtecken på den fortgående ödeläggelsen av vattnet längs den kusten. Regeringenmåste nu kräva handling av den norska regeringen, som är väl medveten områdande förhållanden. Syrebristuppträder vid allt tätare fillfällen i många av våra kustvatten. Fisken flyroch bottenlevande djur dör i massor. Havskräftornas död i ochangränsande vattenområden liksom massutvecklingen av giftiga alger längsvästkusten med åtföljande förbud ibland mot att saluföra musslor är oroandeexempel på ökande problem. Svavelvätedöda bottnar i , Skäldervikenm.fl. vatten är en brutal verklighet. Regeringentalade i forskningsproposifionen om atf det fortsatta miljövårdsarbetetskulle bedrivas på bred front med insatser av många olika slag. Man talade omatt ökade kunskaper om fillståndet behövs liksom om metoder för aft komma fillrätta med miljöproblemen - inte minst de akuta. Ivåras behandlades också här i kammaren en moderat mofion, som just föreslogdirekta forskningsinsatser i samband med akutåtgärder mot svavelvätedödahavsbottnar i dessa områden. Vi anser det angeläget atf skapa möjlighet attbedriva målinriktad forskning av såväl havsbiologisk som teknisk art i sambandmed nämnda insatser. Det gäller nu att inte bara tala om åtgärder och programmot utsläpp och föroreningar. De akuta problemen med de svavelväfedödabottnarna måste angripas direkt. Idéer och teknik finns för att göra insatsersom går ut på att med luft syresätta skadade havsbottnar. Snabba miljömässiga,näringspolitiska och samhällsekonomiska vinster kan göras. Miljöministern sadenyss att hon var beredd att satsa på konstruktiva förslag även om de kommerfrån annat håll än regeringen. Jag vill därför fråga: Är regeringen villig attstötta ett pilotprojekt av denna art? Då det gäller problemen med urlakning från jordbruksmark finns mycketvärdefulla forskningsresultat från det s. k. på Laholmsslätten.Här sker en kunskapsuppbyggnad och karfiäggning av hur olika odlings- ochgödslingsinsafser påverkar utsläppen av närsalter från odlingsmark. a. harhärigenom framtagits resultat, som är till god hjälp vid rådgivning tilllantbruket i syfte att minimera negativ miljöpåverkan. Dådet gäller insatser för att lösa problemen i fanns tidigt ettförslag till åtgärder som framtagits av länsmyndigheter, kommuner och berördalantbrukare. Efter en del kontroverser mellan ansvariga på länsstyrelsernaoch, tydligen, regeringen tycks man vara på väg att hamna nära det från börjanregionala förslag som har lagts fram och som bedöms som möjligt att genomföra. Ärmiljöministern beredd atf bygga vidare på de erfarenheter man tagit fram iMellbyförsöken med hänsyn till de insatser som kan bli påkallade på andra hålli anledning av aktionsplanen mot havsföroreningar? I jordbruksutskottets betänkande 1987/88:8 om försurningen behandlas enrad motionskrav från allmänna motionstiden, t. o. m. ett . a.behandlas frågor kring avgasutsläpp från bilar, utsläpp av svaveldioxid,koloxider, kolväten samt kalkning av skogsmark. Samtliga yrkanden har avstyrktsav utskottet med hänvisning fill bl. a. den av regeringen aviserademiljöpolitiska propositionen och annat pågående arbete på området. Tillbetänkandet fogas 12 reservationer och eft särskilt yttrande. I reservafion 1 gällande avgasföroreningar fråndieselfordon m. m. kräver , och atf regeringensnarast redovisar en plan för övergång till de utsläppsnormer som finns i de s.k. Kalifornienkraven. Det innebär en sänkning av utsläppen avkväveoxider jämfört med dagens svenska krav. Vi moderater stöder reservafion nr 3 om åtgärder vidbensinhantering, som gäller teknik för återföring av bensinångor som tränger utvid hanteringen av bensin i olika distributionsled. Varför beslut nu inte kanfattas, med hänsyn till vad miljöministern sade, har jag svårt aft förstå.