prot · GB09132 · 1987-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1987/88:132 1 § Justerades protokollet för . 2 § Föredrogs men bordlades åter Skatteutskottetsbetänkande /88:44 betänkanden /88:38 och 43Utrikesutskottets betänkanden /88:29 och 31 Socialförsäkringsutskottetsbetänkanden /88:27 och 31 Socialutskottefs betänkande 1987/88:30 Utbildningsutskottefsbetänkanden /88:16, 31 och 35 1987/88:28om uppskov med behandlingen av vissa ärenden och 1987/88:23 om uppskov med behandlingen av vissa motioner. Vad utskotten hemställt bifölls. 1987/88:40 med anledning avgranskning av statsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenas handläggning. Granskning av statsrådens tjänsteutövning m. m. Dechargedebaffen uppdelas i fleraavsnitt. Varje avsnitt behandlas som ett självständigt ärende, och talarlistanför de olika avsnitten kan alltså utökas med ytterligare falare. Då alla underett avsnitt anmälda talarna haft ordet övergår kammaren till attdebattera nästa avsnitt. Voteringarna äger rum i ett sammanhang sedan samtligaavsnitt slutdebafterafs. Förstupptas till behandling avsnittet Allmänt. Granskning av statsrådens tjänsteutövning m.m. 2ANDERS (): Konstitutionsutskotfet har kommit att spelaen alltmer uppmärksammad roll i svenskt politiskt liv. Det är ingalunda, herrtalman, någon okontroversiell roll. Utskottets granskningsverksamhel har blivitföremål för de mest skiftande bedömningar, från högstämda lovord om enförnyelse av till uppmaningar aff sluta upp med all ställa till oredai samhällsdebatten. Def må kanske tillåtas mig att i mitt inledningsanförandege några synpunkter på detta utifrån del belänkade som vi nu skall diskutera. Låt oss börja med en tankelek. Inle bara KU:s granskningulan också t. ex. medborgarkommissionen visar att överträdelser av svenskvapenexportlagstiftning har skett . Krifik riktas motgodtrogenhet, slarv, brist på dokumentation, avsaknad av klara regler,begränsade resurser vad gäller tillsyn och mycket annat. Detta är en kritik somdet är lätt atl instämma i med facit i hand. Men vad hade hänt om vi under de tidsperioder som vi nukritiserar hade haft ett aktivt, alert och kritiskt konstitutionsutskott? Om viför hade haft offentliga ulskoltsutfrågningar? Om utskottetsgranskning redan då hade rönt samma uppmärksamhet som ? Om del vänligasamtalet hade ersatts av konfrontation, misstänksamhet, borrande eftersanningen och ansvarsutkrävande? Hade inte ett KU då med dagens arbetsmetodik inte barafunnit överträdelser pä vapenexportområdet utan också en rad andra händelsersom då borde ha kommit fram i ljuset? Är det troligt all s. k. affärer harbörjat inträffa först ? Frågorna måste ställas. Hade inte mycket seff annorlundaul om granskningen hade varit effektivare tidigare? Hade inle vetskapen om ettgranskande och effektivt konstifutionsufskott också haft en förebyggandeeffekt, så att vi hade sluppit en del av det som vi nu tvingas genomleva? "KU aren hund som morrar men inte bits", sade engång . Och visst hade han rätt då. Frågan var om KU ens morradeulan snarare viftade på svansen åt regeringen. viftar inte KU på svansenlängre, till stor saknad för några. En markant förändring har skett iutskottets verksamhet. Det är en förändring som har kommit för aff stanna. Men säger någon, nog vill väl alla granska, def kan välinfe vara ensam om? Självfallet, säger jag, visst vill alla ha en effektivgranskning, i princip, för så är det. När vi från oppositionens sida kräver mer resurser tillKU, så säger socialdemokraterna ja, fast bara i princip. När vi vill komma i gång med granskningen tidigt för althinna göra ett grundligt arbete, så säger socialdemokraterna ja, fast bara iprincip. När vi vill ha utfrågningar som är så heltäckande sommöjligt, så säger socialdemokraterna ja, fast bara i princip. När vi snabbt vill ha fram vederbörliga dokument, så sägersocialdemokraterna ja, fast bara i princip. När vi vill ha öppenhet och ta bortonödiga hemligstämplar, så säger socialdemokraterna ja, fast bara i princip. När vi vill tala i klartext och utdela krifik mot dem somhar begått fel, så säger socialdemokraterna ja, fast bara i princip. Herr talman, så är det. I princip har ingen något emot ettstarkt konstitutionsutskott. Men hur ser veklighelen ut? KU har kritiserats för alt vara ett partipolitisktsammansatt organ. Jag säger: Det är bra. För just de partipolitiskamotsättningarna är en effektiv drivkraft i granskningsarbetel. Delta äringenting att skämmas för eller hyckla över. Oppositionen vill helt naturiigtdra fram fel och misstag som kan relateras till den sittande regeringen.Regeringens partivänner i utskottet vill försvara, la fram del som förklararoch rättfärdigar. Det är inget fel i del heller. Under se senaste årens granskningar har bl. a. jag självfått på huden i framför allt den socialdemokratiska pressen och från ett ochannat statsråd. Ett botaniserande i klippen, herr talman, visar på enimponerande provkarta över det svenska språkets vanligaste skällsord samt endel nyheter på området. Man tror knappast atl del är sant när man sammanställeren lista på vad som sagts om min ringa person i det här sammanhanget. Alla begår naturligtvis fel och misstag. Vi säger sakersom är överdrivna, vi är pä fel spår ibland, och vi ser handlingar utifrån etteget perspekfiv. Jag är inget undantag. Vi har alla säkert begått fel under de år som vi harverkat i konslilulionsul-skottel. Men jag ångrar inle den inriktning som jaghar haft i min verksamhet. När jag kom till konsliiutionsufskottef hadegranskningen i praktiken stannat av. Utskottet intresserade inte många. Detspelade en undanskymd roll i svensk politk och i den nationella debatten. Det fanns säkert mänga som tyckte alt del var bra. Utskottettyngdes av sin höga status och värdighet. Skulle vi ha fortsatt på denna väg? Undan för undan kom många att reagera mot detta. Kunde delvara rimligt all t.o.m. vilka ärenden som anmäldes till KU och som sedangranskades under en hel vår var hemligstämplade, dvs. bara det faktum all dehade anmälts var hemligstämplat, lill dess betänkandet justerades och blevoffentligt? Sä var det för infe . Var det rimligt aft stora dagspoliliska frågor, medkonstitufionella inslag, inle granskades av utskottei? Fanns del någon rimlighet i alt vi nästan aldrig hadeutfrågningar, och när sådana väl började bli vanligare, de skedde bakom stängdadörrar? Var del slutligen rimligt atl hela granskningen skedde ihemlighet, i praktiken på regeringens villkor och utan offentlig insyn? Mitt svar var nej. Jag var ingalunda ensam om denuppfattningen. Det har funnits många i inom olika partier, blandstatsvetare och inom media som haft kritiska synpunkter på tingens ordning. Menkritik bara i ord räcker inle. Med olika åtgärder kom granskningen atl gradvis ändrakaraktär. Det blev vanligare med utfrågningar, och de började tas uppstenografiskt. Mer material begärdes in, och hemligstämpeln var inte längre något som Granskning av statsrådens tjänsteutövning m. m. Granskning aVstats-rådens tjänsteutövning m. m. Framför allt kom fler och fler frågor under KU:s gransknig.Slutligen fick vi i vår de öppna utskoffsutfrågningarna. Det här låter kanske som en lugn och okontroversiellutveckling. Ingenting kan vara felaktigare. Det har krävts många inifiativ,mycket bråk, många hårda ord, mycken olydnad och energi för aff förändra. Man må lycka vad man vill om arbetsmetoderna, men jaghävdar att de har varit nödvändiga för att föra utvecklingen framåt. Jag ångrarinte att de kommit fill användning. Att granska regeringen är nödvändigt också ifortsättningen, hur den än är sammansatt, vilken politik den än driver.Rollerna förändras vid ett regimskifte, men KU:s granskande verksamhet måste hakontinuitet, vara accepterad och effekfiv. Vi är inte där . Jag sade aff förändringarnagenomgående har drivits fram under strid, aft socialdemokraterna har bedrivitett uppehållande försvar. Det är möjligt all ett regimskifte kan förändradetta. Men, frågar någon, är det då nödvändigt med så mycketbråk, så högt tonläge? Jag svarar: Tyvärr är del nog så, och så kommer det attvara också i fortsättningen, oavsett hur regering resp. opposition ser ut.Regeringsledamöter är inte mer än människor, och den dag de med glädje ochförhoppningsfull håg beger sig till KU har granskningen förfelat sitt syfte.Def får aldrig bli en granskning på regeringens villkor, oavsett vilkenregering det är. Man kan fråga sig om den nuvarande ordningen är bra när detgäller atf säkersfälla opposifionens roll. Det finns frågor som måstediskuteras. För det första: Skall inle en minoritet ges rätt attbesluta om inkallande av personer och om att utfrågningarna sker offentligt?Skall majoriteten sätta upp ramarna för hur opposifionen granskar? För def andra: Skall infe utskottet ges personellaresurser, så atl vi slipper förlita oss på promemorior och underlag frånregeringskansliet, den part som vi granskar? KU har ett kansli av högstakvalitet, men aldrig så duktiga människor kan infe arbeta mer än dygnet omunder granskningsperioden. Detta är frågor som det är nödvändigt att ställa . Men ingen skall tro atf eri effektivare granskning kommer tillstånd genom att alla stridsyxor grävs ned, att silkesvantarna träds på och atfgemyflighefen sprids över alla gränser. Även om def alltid är trevligare medgemyt än spänningar, handlär def här ytterst om aff KU:s och därmed riksdagensgranskning skall bli trovärdig. Låt oss återgå fill inledningen. Hade intemyckel av det som KU kritiserar - dålig kontroll, ofullständiga rufiner,bristande observans, godtrogenhet och mycket annat - i någon män kunnatupptäckas på ett tidigare stadium om vi hade varit lika aktiva för 15-20 årsedan som vi är ? Kan vi klara vår viktiga roll i framfiden utan allreformera och effekfivisera vårt granskningsarbete? Mitt svar på dessa frågor är nej. Här behövs förändringar.Men, herr talman, var så viss, de kommer infe fram utan strid och ulanbeskyllningar för partinit, effeklsökeri, bråkighet och allt annat som funnitsmed i debatten om KU:s roll. Men det priset måste betalas. Åretsgranskningsbetänkande och dess förhistoria utgör en tankeställare. Några avslutande ordom årets granskningsbetänkande. Vapenexporffrågorna har fått stort utrymme,enligt mångas mening/örstort. Utskottet har granskal fler frågor, även om deftahar haft svårt aft tränga igenom för vapenexporten har dominerat. Def gällerBerglingaffären, utnämningspolifiken,.plan- och bostadsverkets utflyttning fillKarlskrona m.m. Däremot har.utskottet inle gjort en-granskning av Palmemordetsefterspel utan nöjt sig med alt hänvisa till två utredningar, som arbetat medärendet. Jag skall återkomma till def litet . Finns det då något genomgående tema i def som vi funnit?Svaret, är ja. Hyckleri och dubbelmoral vad gäller vapenexporten. 'Atf inga fel begåtts och inga ansvariga finns när del gäller andra frågor.- Utskottsmajoritetén''är begåvad med det mest-försonliga sinnelag som tänkas kan. Frågan är emellerfid om man infe försöker bevisa och förklara för mycket. Därigenom minskar också trovärdigheten i de slutsatser som majoriteten drar av årets granskning. Granskning av statsrådens tjänsteutövning m. m. 3 (): Detklarar infe: av att granska regeringen ordenfiigt-, eftersom det är politiker som granskär varandra och eftersom utskottet då inte kan komma fram till några bra slutsatser. mycket bättre och snabbare på aff granska makthavarna. Juristerna har mycket större kunskap och är mer kompetenta och objektiva när del gäller.att klara granskningen. Detta är några ganska vanliga kommentarer som man får hörai diskussionen om konstitutionsutskotfefs arbete och kontroll av regeringen.Även jag är fill viss del kritisk mot hur granskningen går till. Vi harväldigt-små resurser. Näsfan varje annat utredningskansli av större dignitethar större resurser än konstifutionsutskottet. Vi läggerfram ett-betänkande engång med en mängd olika ärenden - hela granskningen av regeringensadrninistrativa hantering, med författningar, propositioner osv. samt dessutomdet som anmäls lill KU av riksdagsledamöterna. Mycket av def som skrivs ikonsfitufionsutskottets betänkande kommer egentligen aldrig riktigt fram iljuset därför att det är så många saker som behandlas sarrifidigt. Detär ganskaotydliga preciseringar av det samlade omdöme som konstifutionsutskottet kommerfram fill om regeringens hantering. Def är ganska svårt'aff läsa ut huruvidadet är ett hårf omdöme, om det är mycket eller litefiav kritik somkonsfitutionsutskottet: har att framföra. Vi har bekymmer med materialinsamlingen. Det åvilar imyckéthög grad de enskilda ledamöterna att själva veta vilken typ av handlingar de-vill komma åt inom . Def var bl. a. mot denna bakgrund som vi folkpartister ikonstitutionsuf-skoftet begärde aft det skulle tillsättas en kommission somfick i uppdrag atf gå igenom vapenhandeln . De andraledamöterna ville inte det. Jag förmodar att de trodde aft de skulle fåkonkurrens. Dét slutade trots allt med atl det tillsattes erimedborgarkommission. Jag tror aff det var av stort värde. Def visade sig ocksåaft kommissionen fick väsentligt större resurser till sitt förfogande i singranskning. . Jag tror dock .att min kritik av hur konstilutionsutskotfelarbetar och Granskningav statsrådens tjänsteutövning m. m. uppfattningar om hur detskall kunna bli bättre förmodligen kommer att leda till resultat.De frågor jag tillställde konstitutionsutskoftet i ett brev hari stort sett ännu inte behandlats. Jag är ändå optimistisk. Jagskall säga fill de personer som ifrågasätter granskningen över huvud taget och:jom tror aft de är bättre på atf sköta den själva att de bortser ifrån denprocess som granskningen faktiskt innebär, framför allt nu närutskotts-förhören dessutom blivit öppna. Jag tycker att alla vi som har tilluppgift att granska och kontrollera makt kan säga att vi kompletterar varandra. Konstitutionsutskottetsgranskning har i många fall lett till resultat redan innan vi behandlarbetänkandet. Itisdags beslutade aft den typ av samarbefsavtal som regeringen harträffat med den indiska regeringen i fråga om vapenexport inte längre skall fåträffas, i avvaktan på aff en utredning skall se på vilken typ avsamarbefsavtal vi skall ha i framfiden. Def var ett mycket snabbt resultat avden tydlighet som har gett den här frågan i sittgranskningsarbete . Iett annat, litet ärende har def också blivit resultat ganska snabbt. För etttag sedan fick vi ta ställning till en ny inriktning för hur restaureringen avHornborgasjön i skall gå fill. Det var naturligtvis en anmälanfill och granskning i som drev fram alt detta skeddesnabbare. Vihar tagit ett steg framåt mot bättre förutsättningar för den årligagranskningen. Jag tänker på de öppna utskottsförhören. Efter en nästan 25-årigkamp, bl.a. från folkparfiets sida, har vi nu öppnat våra dörrar. Mångafrågar: Innebär inte den här öppenheten att ni får vela mindre och alt det blirmer av hemlighetsmakeri genom aff det inte går att.ställa alla frågor och genomatt de utfrågade hänvisar till sekretess och annat? Pä def vill jag svara: Jagtror def är helt fel. Dessutom kan utskottei komplettera med slutnautfrågningar, om vi skulle vilja göra det. Vi har också gjort del i tre fall iår. Vi har haft säkerhetspolisens chef hos oss, vi har haft en andra utfrågningmed krigsmaterielinspektören , och vi har haft Boforsdirektörerna,som ville komma bara om det var stängda dörrar, hos oss. Jag tror alltså attöppenheten har blivit väsentligt mycket större med de öppna förhören. Jagtror också aft de öppna förhören har inneburit en kvalitativ förbättring avgranskningen så till vida atf vi som är ledamöter i kanta del av den debatt som följer på de öppna förhören. Vi kan läsa i tidningarnaoch höra i radio och TV, och vi träffar våra partivänner och väljare, som harkommentarer under hand fill vad som sker i de öppna förhören. Det breddar vårbas för granskningen, och det blir en dialog i samhället under självagranskningsarbetet. Manhar också frågat: Har de öppna förhören kommit för atl stanna? Är det ingen somär kritisk? Jo, det finns naturligtvis en och annan som på ett tidigt stadiumhade bestämt sig för att tycka illa om detta med öppna förhör, att det skullekunna bli teater och show och att kvaliteten skulle sjunka. Men jag tror attdet mer handlar om en konservativ fasthållning vid intagna ståndpunkter. Jagnoterar med glädje att de som i detta hus tidigare var ivriga motståndare,bl. a. socialdemokraterna, numera tycker att def har varit en bra reform aft införade öppna förhören. Många frågar om alla affärer som vi har haft under defsenaste året: Palmeulredningen, fiykt, jusfilieombudsmannen,vapenaffärerna osv. Man frågar: Hur är egentligen tillståndet i landet? Har vifått det sämre i den meningen atf vi har fler affärer, atf fler myglar ochförsöker krypa undan lagar, bestämmelser och förordningar? På det vill jagsvara att jag har svårt all ha en absolut bestämd uppfattning om detta. Vi harhaft affärer i . De som var med på 50-falet minns t. ex.räftsskandalerna då. Men jag tror atf def till viss del har skett en uttunningi samhället vad gäller ansvarsfagandet, och jag tror aft det bl. a. hängersamman med den offentliga sektorns starka fillväxt . Jag tror atf def som har hänt harskadat oss politiker, skadat myndigheter och tjänstemän, skadat uppfattningenom våra företag och skadat journalisternas anseende. Jag sade att jag hade svårt atf ha en alldeles bestämduppfattning. Man möter ju också så mycket av samvetsgranna, lojala, kreafivaoch ärliga människor i vårt samhälle. Därför tycker jag det är fel att hamycket svepande uppfattningar om aff vi är på väg mot ett slags degenerering iSverige. Jag har med glädje noterat att det på många håll ivårt samhälle har börjat skapas en debatt om våra regler och vårt sätt affhantera reglerna. Vi har fått en etikdebatt inom olika sektorer av vårtsamhällsliv. Vi politiker talar om det. Journalisterna talar sinsemellan om hurde skall sköta sina granskningsuppgifter. Företagen ordnar seminarier om hur depå ett rikfigt sätt skall följa lagar och förordningar. Förhoppningsvis kan defalltså komma något gott ul av alla de affärer som vi har upplevt under desenaste åren. Så några kommentarer till själva betänkandet. Det finnsganska många reservafioner till årets betänkande. Jag kan tänka mig att OlleSvensson vill utnyttja def förhållandet till atf säga atf kritiken är splittradeller att det är hårdare krifik mot regeringen från dem som är oppositionella.Till det skulle jag vilja säga: Jag är alldeles övertygad om atf om vi hadehaft mer tid i slutskedet av vårt arbete skulle reservafionerna ha varit mersamlade. Den sista natten satt vi ledamöter själva och formulerade reservationerna,och det fanns inte tid för någon egentlig samordning. Det fanns också mycket fås. k. alternafiva skrivningar när vi fog ställning till hur betänkandet skullese ut. Därför kan reservalionsbilden verka litet splittrad. På en del punkter har def naturligtvis framförts en samladkritik från utskottets sida. Den kommer självfallet inte att märkas särskiltmycket , för del som kommer atl diskuteras är de frågor där vi har olikauppfattningar. Men del finns alltså en ganska bred samlad krifik beträffandePalmeutredningen, beträffande regeringens ansvar och uppmärksamhet ivapenexportfrågorna, beträffande plan- och bosfadsverket, beträffande fråganom när författningar har kommit ut osv. herr lalman, vill jag inför kammaren redovisa -del tror jag också att ni själva har stött på - aff det finns många människorsom är ganska trötta pä konstitutionsufskoftets granskning, framför allt ifråga om vapenaffärerna. Man säger: Ni får inte fram någonting, def blir ingetslut på det hela, och Granskning av statsrådens tjänsteutövning m. m. prot.1987/88:132 det känns över huvud taget ganska obehagligt med bråk. att bråkapå detta sätt? Granskning av statsrådens tjänsteutövning rn. Till dem vill jag säga: Minuppfattning är att makt alllid korrumperar. Det gäller oavsett var man hörhemma ideologiskt och politiskt. De människor som har mycket makt riskerar atldeformeras moraliskt. Därför är det av utomordentligt stor vikt att vi har engranskning, kontroll och insyn överallt där makt utövas, och det måste mednödvändighet leda till en hårdhänt granskning och till att det blir bråk ocholika uppfattningar. Därför skulle jag också vilja säga atf bråket är en avdemokratins förutsättningar. ,Anf.4 Tredje vice falman (): I den första omgången av granskningsdebattenbrukar vi traditionellt anlägga vissa synpunkter på granskningens omfattningoch på vad vi har åstadkommit. Det kan inte undvikas att det blir upprepningarår . Def kan nog infe heller undvikas aft det blir upprepningar från osssom avlöser varandra här i talarstolen. Jag kan i mycket instämma i vad bådeAnders och har sagt här. Jag tror atf även instämma i en hel del av vad som har sagts. kunde man i läsa enarfikel författad av förre jordbruksministern . Artikeln innehöllen nedgörande kritik mot konstifutionsutskottet, konstitutionsutskotfefsgranskning som helhet och.mof de öppna utskottsförhören. Den innehöll också ennedvärderande bedömning av oss som verkar inom konstilulionsufskottef. EricHolmqvist gjorde en jämförelse , då det var värdiga män förvilka man hade förtroende som saft i . De bråkade inle såmycket, men de hade tyngd,i sig. Detta är i stort sett kontentan av artikeln.Vad som kan vara av intresse atl notera i detta sammanhang är atf defnaturligtvis var väl förtjänta män som saft i konstitutionsufskotfet; det varju män . Men man bör kanske göra anmärkningen att de inteutövade någon granskning. I och med att de inte gjorde någonting pågranskningsområdet undgick de kritik. Jag har studerat utvecklingen av konstitutionsutskottetsverksamhet. Jag skall inte trötta kammaren med siffror utan endast nämna aft1970 års granskningsbetänkande omfattade 54 sidor med bilagor och allt.Debatten i kammaren med anledning av betänkandet.klarades av . Defvar den tidens granskning. Med andra ord kan man säga att dengranskningsupp-giff har enligt grundlagen praktiskttaget hade somnat in., Def var sedan.under det begynnande 1970-talef somgranskningen började vitaliseras. Vilka orsakerna lill det var skall jag lämnadärhän. Granskningen har , fått en allt större omfattning. Vikan alla se aft granskningsbefänkandel inte har kunnat rymmas i en behändigvolym, utan det har fått delaSiUpp i två delar med bortåt 700 sidor. Dettavisar vilken förändring som skett under, skall vi säga, en politikergeneration. Jag tror också aft denna utveckling är ett uttryck för enförändrad inställning öyer huvud taget. Vi har i det svenska samhället fållmindre av hysch-hysch och konformism och mer av ifrågasättande. Del tycker jagär bra. Mycket av det som betraktas som skandaler, felgrepp, övertramp har naturligtvis förekommit även tidigare. Skillnadenär att det nu har lyfts fram i ljuset. Många av de kontroversiella s. k.affärer som förekornmit har lyfts fram just genom konstiiutionsutskottetsgranskning. Del tycker jag är mycket värdefullt. Jag är alldeles övertygad om att de som ifrågasätterkonsfitutionsufskotfefs granskning och metoderna för den kommer att få fel.Konsfitutiorisutskoftets granskning kommer atf fortsätta, och den kommersannolikt också aft expandera. Häri ligger naturligtvis ett problem. Konsfitutionsufskottet är ett riksdagsutskott. Vi harmånga andra frågor aff behandla. Den lid vi kan ägna ät granskningen är trotsallt begränsad. När det gäller stora och komplicerade frågor som t. ex.vapenexporten krävs mycken fid och inläsning för atf man i betänkandet skallkunna avge mer välavvägda och på kunskap grundade omdömen. Detta ärnaturligtvis frågor vi i måste noga begrunda: vilkaarbetsformer vi skall ha, vilka resurser utskottet skall ha till sittförfogande för def grundläggande förarbete som måste fill och hur vi skalldisponera tiden för granskning över året. Jag tycker att öpperiheten i konstitutionsutskottetsgranskning är bra. Vi har allfid haft ett betydande mått av öppenhet i så måttoatt de utfrågningar vi haft har publicerats.