prot · GB09118 · 1987-12-31 00:00:00 — Jag kan förstå om regeringen vill göra en vissuppräkning av produktionsbidraget, men när utskottet plussar på detta medhänvisning till kostnadsutvecklingen och inte med ett ord nämner attintäktsökningen har varit ännu större tycker jag att det är rättuppseendeväckande. Självfallet tackar ingen tidning nej till de ytterligare 19miljoner som utskottet i sin generositet anslår, men det är inte någon särskiltklok hushållning med statens medel. 23 () replik: Det här blir en mycket intressant debatt. säger atthan har förståelse för att regeringen lägger på men säger sig inte begripa att utskottetdärutöver plussar på . Men varför i hela Prot. 1987/88:118friden lägger då fram ett förslag om att ta bort 55 milj. kr.från presstödet, om Jan-ErikWikström nu har förståelse för att regeringen plussar pa presstödet ? Det är i och för sigtacknämligt och bra att retirerar från förslag,som innebär en kraftig sänkning av presstödet, och vi skall naturligtvisnotera med tillfredsställelse att detta har ägt rum under denna korta debatt. Talmannen anmälde att anhållitatt till protokollet få antecknat att han inte ägde rätt till ytterligarereplik. Anf.24 (): Vikten av ett selektivt presstöd behöver jag inte orda så mycket mer om- det har gjorts av föregående talare. Utan detta hade tidningsdöden ochkoncentrationen inom svensk dagspress gått mycket längre. Jagvill bara i denna del av debatten understryka att vi från sida harslagit vakt om mångfald inom pressen. På den punkten har det inte heller råttnågot tvivel, oavsett vilka riksdagsmajoriteterna har varit. Jag vill säga detmed anledning av antydningar och påpeka att jag har svårt att se hurden kammarens sammansättning skulle se ut som så radikalt kunde ändra detta.Riksdagsmajoriteten torde knappast förflyttas i så stora steg att den intelängre är för ett presstöd och ett upprätthållande av mångfald i pressen ävenefter val. Dendebatt som har förts blev, som sade, intressant motslutet, när folkparfiet sade sig ha förståelse för att det sker en vissuppräkning av produktionsbidraget. Uppräkningen sker i förhållande till ettriksdagsuttalande som gjordes , och det är bra. I det föregåenderiksdagsbeslutet angavs inte hur stort bidraget skulle vara, men i centerpartietsade vi redan då att det var viktigt att tidningarna fick kompensation förkostnadsökningar. Varfördå bara titta på kostnadsökningar? Det är egentligen det som är det viktiga medpresstödet. Intäktsökningarna följer inte med på samma sätt för destödberättigade tidningarna som för andra fidningar. Iutgångsläget har det selekfiva presstödet ofta varit en kompensation förbortfall på annonsmarknaden. Trots att annonsmarknaden slår nya rekordgöder den ändå inte andratidningarna de tidningar som har ekonomiskasvårigheter och får presstöd. Endagarstidningarna är också en sådan grupp, sominte alls på samma sätt som de stora riksfidningarna och förstatidningarna, somdominerar på sin utgivningsort, kan tillgodoräkna sig annonserna. Detär alltså ganska naturligt att se på kostnaderna, eftersom intäktsökningarnainte är jämnt och rättvist fördelade i branschen. Det är några övriga frågor som behandlas i betänkandet, och jag vill bara peka på ytterligare en av dem, nämligen samhällets informa tionsannonsering. En enskild centerpartist har väckt en motion i den frågan, och dagspresskommittén kommer också att se på den. kassakonior i och , m. m. Jag vill understryka, inte bara därför att detta är enekonomisk fråga för vissa tidningar utan också därför att det är eninformationsfråga för allmänheten, att det är viktigt att myndigheter, kommuneroch andra tar sin informationsannonsering på allvar och icke begränsarmedborgarnas rättighet att få information denna väg. Med det,herr talrnan, ber jag att få yrka bifall till utskottets hemställan. 25 (): Jag kan till nöds ha en viss förståelse föratt regeringen utifrån sina utgångspunkter har gjort en viss uppräkning avpresstödet. Jag fäste uppmärksamheten på del uppseendeväckande i attkonstitutionsutskottets majoritet inte har nöjt sig med detta och endastanfört ett argument, nämligen koslnadsstegringarna. Varken svarade på detta. säger att han utgår ifrånalt kostnadsstegringarna skulle vara högre än intäkterna. Så är faktiskt intefallet. Slutsatsen måste bli att konstitufionsutskottets majoritetmenar att skall kompensera kostnadsstegringarna oavsett intäkternasstorlek. Är signalerna i dagstidningarna verkligen de rätta? 26 (): Jag kan konstatera att intehar några analyser bakom påslåendet om kostnader resp. intäkter för tidningarna. Det är fråga om ett stöd som utgår till andratidningarna. Om förstatidningarna och monopoltidningarna har en oerhört god konjunktur och genererar intäkter och vinster som aldrig förr, hjälper del på intet sätt andratidning arna. Del är detta som har varit utgångspunkten både förra åretoch när vi har tittat på produktionsbidraget. Vi föreslår en uppräkning avproduktions-bidraget. Överläggningen i detta ärende var härmed avslutad. (Beslut fattades efter debatten om utrikesutskottetsbetänkande 26.) Beträffande konstitutionsutskottetsbetänkande 37 konstaterade,talmannen att ingen talare var anniäld. Kammaren övergick därför till att debatterafinansutskottets betänkande 23 om granskningen av är1987 samt disposition av vinst. Riksbankenskassakontor i och , m. m. 27ROLAND (): I detta betänkande tillstyrkerfinansutskottet att riksbanksfullmäktige skall beviljas ansvarsfrihet för sinförvaltning , som utskottet enhälligt biträder fullmäktigesförslag till disposition av vinst. Anledningen till att jag tar till orda om detta betänkandeär en motion, som mot bakgrund av att utreder en eventuell nedläggningav kassakontoren i och återigen aktualiserar riksbankensregionala organisation. Det är en fråga som varit-föremål föromfattande diskussioner här i . fattade beslut om en ny regionalorganisation för . Beslutet innebar att det skulle finnas åttaregionkontor och högst 14 kassakontor. revisorer hade i sitt förslagförordat högst tio kassakontor. Vid den avvägning utskottet gjorde ansågsemellertid detta vara mer att betrakta som en nedre gräns än en övre gräns.Utskottet framhöll att kassakontoren borde fylla ett större utrymme i den nyaorganisationen. Detta gäller inte minst med tanke på de säkerhetsmässigafördelar som kassakontoren innebär. är antalet kassakontor tio. Antaletligger således vid den nedre gränsen. remitterade därför motion Fi713 tillriksbanksfullmäktige. Det svar utskottet erhållit ger inget som helst besked omhur den framtida organisationen är tänkt med utgångspunkt i det som riksdagenframhållit. I finansutskottets betänkande 1982/83:27 sägs: "Styrande förkontorens framtida dimensionering och utbredning bör enligt utskottet vara attriksbanken på ett rationellt och säkert sätt skall förse olika delar av landetmed betalningsmedel av tillfredsställande kvalitet." I remissvaret angavs i stället att vid upprättandet avverksamhetsplan för anmäldes behov av mycketbetydande investeringar för kassakontoren i och för att manskulle kunna höja säkerheten vid dessa kontor och få mer rationella lokaler. Debetydande kostnaderna för dessa projekt föranledde fullmäktige att iverksamhetsplanen ange att konsekvensen av nedläggningen av dessa kontor skulleprövas och redovisas i fullmäktige som ett alternativ till föreslagnainvesteringar. I svaret skrev man att arbetet härmed pågår och att fullmäktigeinte vill föregripa den utvärdering som därvid skall göras genom att nu taställning till olika alternativ. Det finns i detta sammanhang anledning att påpeka att dehöga om- och nybyggnadskostnader som blivit följden av investeringar vid vissakontor icke får vara avgörande för om- och nybyggnader i mindre omfattning vidkontoren i och och för dessa kontors framtida existens. Detavgörande måste vara de som revisorer, postverket, bankerna,och brottsförebyggande rådet ha framhållit, nämligen devinster en decentraliserad organisation ger i fråga om service och kvalitet ibetalningsmedelsförsörjningen samt de säkerhetsmässiga vinster som görs iförhållande till om alltför många och långa penningtransporter måste ske. Dettål att tänka på att förlusten vid rån av en enda värdetransport kan .uppgå till högre belopp än den beräknade byggnadskostnaden för ett kassakontor. I detta sammanhang vill jag också påpeka att kassakontoreti är landets största kassakontor sett till volymen. Det har störrevolym än flertalet regionkontor. Kontoret har haft en stor andelmaskinell sedel-och myntbearbetning och uppfyller redan de krav på förändradearbetsrutiner som ökad mekanisering innebär. Kontoret är beläget i ettframtida kassakonior i och , m. m. Svenskaföretags verksamhet i och m. m. expansivt ochbefolkningsrikt område och har mycket stora förutsättningar att utveckla enlönsam affärsmässig verksamhet, inte minst som centralort för Nya Sparbankensverksamhet. Kassakontoreti har ett stort geografiskt område att försörja med betalningsmedel. Delånga värdetransportsträckor som skulle bli en följd av en nedläggning avkontoret i kommer att innebära ökade kostnader. Detta gäller inte minstför andra sektorer i samhället, såsom för post och banker. Riksbanksfullmäktigemåste enligt min mening ha de kriterier som drogs upp i beslut 1983som underlag för beslut orn den regionala organisationen. Det verkar saknas enstrategi i organisationsfrågan. Detta är allvarligt och gör det svårt attförstå på vilket underlag beslut har fattats om lokalisering avriksbanksenheter. Detta skapar också en osäkerhet hos de anställda om såväl dennuvarande organisationens utformning som den framtida utvecklingen. som jag yrkar bifall till finansutskottets betänkande nr 23vill jag lämna dessa ord på vägen inför de mycket nära förestående besluten omkassakontoren i och . Överläggningeni detta ärende var härmed avslutad. (Beslut fattades efterdebatten om utrikesutskottets betänkande 26.) Jagfår meddela att anslag nu har satts upp om att detta sammanträde skallfortsätta efter . Beträffande lagutskottets betänkande 30konstaterade talmannen att ingen talare var anmäld. Kammarenövergick därför till att debattera utrikesutskottets betänkande 26 om svenskaföretags verksamhet i och m. m. Svenska företagsverksamhet i och m. m. 29 (): I fortsätter brotten mot de mänskliga rättigheterna och dedemokratiska värdena, allt i den avskyvärda apartheidpolitikens namn. står fortfarande inför den svåra uppgiften att medolika åtgärder söka stödja de krafter som arbetar för ett avskaffande avapartheid och för en fredlig omvandling av det sydafrikanska samhället. moderata motion som behandlas i föreliggande betänkande frånutrikesutskottet understryks bl. a. vikten av att svensk Sydafrikapolitik fåren utformning så att den stöder en utveckling mot ett fritt och demokratisktSydafrika. Avskaffandet av apartheid är ett självklart första steg, men detmåste fullföljas med reformer fill förmån för respekt för mänskliga fri- ochrättigheter, för yttrande- och tryckfrihet och för de demokratiska principerna. Motståndet mot apartheid återfinns inom olikabefolkningsgrupper och inom skilda delar av det politiska spektrat i detsydafrikanska samhället. Utvecklingen mot ett demokratiskt kräver attolika politiska riktningar inom måste tillåtas och kunna växa fram. Vimenar också i den moderata motionen att det är viktigt att den svenskasanktionspolitiken utvärderas. Det finns en risk att sanktionspolitiken intebara isolerar utan också isolerar från , dvs. attvåra möjligheter att påverka utvecklingen i minskar. Låtmig ge två konkreta exempel. Det ena gäller visumpotitiken. De svenskavisumbestämmelserna mot gör det lätt för att ireciprocitetens namn utestänga svenskar, däribland fackliga och kyrkligaledare. Chefenför mission, direktor , och missionssekreterareHans Engdahl, ansvarig för kyrkans mission i , har nekats visumtill . Det är ett exempel bland många. Såhär säger , informationschef vid mission iUppsala: "hindras vi från att hålla en normal kontakt med våra missionärer där.- Detta ärförsta gången som vi på ett så tydligt och kategoriskt sätt hindrasfrån att möta våra missionärer och samarbetspartner i för normalaöverläggningar." Ettannat exempel stod att läsa i . Det gälldeStockholmsjournalister som har samlat in . till stöd för kolleger iSydafrika, och dessa pengar ligger fortfarande kvar på sitt konto i Stockholm.I denna tidningsartikel säger : "De svarta journalisternasfackförbund har splittrats, men när vi försökte köpa kontorsutrustning till enlokal för en svart nyhetsbyrå, trädde den svenska regeringensinvesteringsförbud i kraft". Detta är exempel på oönskade effekter avsanktionspolitiken och det belyser också svårigheterna med denna. Detär bara en rad i utskottets text i det föreliggande betänkandet som vi intekunnat acceptera, och det är därför vi har reserverat oss. Vi anser inte attsvenska eller andra företags blotta närvaro i utgör ett stöd förregimen. Vi ser förekomsten av fri företagsamhet som bidrag till enpluralistisk utveckling. Iutskottsbetänkandet finns en skrivning om att någon form av utvärdering kommeratt ske av den utredning som leds av , och detta har vi varitberedda att godta. Med detta ber jag att fåyrka bifall till den moderata reservafionen. Svenskaföretags verksamhet i och m. m. 30 (): Det som behandlas i betänkandet från utrikesutskottet är regeringensårliga skrivelse om de svenska företagens verksamhet i och Namibiaoch ett antal motioner. De allra flesta motionerna innehåller krav påkomplettering eller "effektivisering" av den lag som vi har ominvesteringsförbud och förbud mot handel med . Denutveckling som talar om går tyvärr väldigt långsamt föratt inte säga nästan baklänges. Dagligdags får vi vetskap om att nyainskränkningar har vidtagits i fråga om yttrandefrihet, mötesfrihet och rättenatt ha organisationer osv. Prot.1987/88:118 . Svenska förelags verksamhet i och m.tn. Det är utomordentligt svårt att säga huruvidainskränkningar i möjligheterna att få visum till för svenskar, somvill resa dit och ha kontakt med kyrkor eller annat, har ett samband med denallmänt ökade repression som pågår eller om det har ett samband med den svenskasanktionspolitiken. Inte desto mindre föreligger stor enighet i den svenskariksdagen om den sanktionspolitik och den politik över huvud taget som Sverigeskall föra gentemot . Detta betänkande präglas också som vanligt av en storenighet. Man skulle också kunna säga att det som vanligt finns en moderatreservation. redogjorde anser inteatt företagsverksamhet i är ett stöd för regimen. Alla vi andra iutskottet anser detta vara en tämligen självklar sak. Den sydafrikanska regimenbygger ju sin styrka på bl. a. en stark militärmakt och en stark polismakt, ochdetta bygger naturligtvis på en stark ekonomi. Det är alldeles uppenbart attden starka ekonomin i sin tur bygger på näringslivets och företagens verksamheti , och det medför att även de internationella företagen bidrar tillden starka ekonomin när de finns i . Detta har utskottet konstaterat,och det är ingenting uppseendeväckande i det. Jag beklagar bara att detåterigen behövde bli en moderat reservation i ett betänkande om . Jag beratt få yrka bifall till utskottets hemställan. 31BERTIL MÅBRINK (vpk): Som det har sagts skärper rasistregimen iSydafrika förtrycket och brutaliteten mot den stora majoriteten svarta ochfärgade i . Ett nytt inslag i denna brutalitet är de s. k.dödspatrullerna som börjar utvecklas. De kidnappar, torterar och dödarsvarta människor. Ännu värre är att rasistregimen också fängslar och torterarsvarta minderåriga och barn. Det är ett avskyvärt inslag i apartheidsystemet.Förtrycket mot de demokratiska krafterna hårdnar alltmer. har fördömt apartheidsystemet mycket kraftfullt,och det är bra. Vi ger också ett starkt humanitärt stöd till SWAPO i ,ANC i osv. Det är också en viktig insats som gör. Däremot har vi fortfarande även ett annat ansikte iSydafrika, trots att vi har en Sydafrikalag, och det är de svenska företagensverksamhet där. Vi kan inte komma ifrån, av , hur vi änförsöker argumentera, att detta är ett stöd för upprätthållandet avaparheidsystemet i . Vi kan inte komma ifrån det obehagliga faktum attsvenska företag bidrar till att stötta apartheidsystemet. De är involverade påolika sätt. Inte minst förser de den sydafrikanska rasistregimens militär medviktiga komponenter till stridsvagnar osv. Det är bra att en utvärdering av den nuvarande lagenpågår. I utvärderingen skall ocksä tas upp vilka ytterligare åtgärder som kanvidtas. I utskottets skrivning sägs att man även skall se över de svenskadotterföretagens fortsatta verksamhet i . Vi har från vpk:s sida väckt en motion i denna fråga. Detär ingen ny motion, utan yi har väckt den . Vi menar att manmåste genomföra en total ekonomisk bojkott mot . Jag tror att det ärdet enda riktiga. Det är också vad de svartas organisationer i kräver och har krävt länge, Jaghar inte reserverat i mig denna fråga. Jag anser att det är klokt att avvaktaresultatet av den utredning som pågår och det förslag som kommer att följa.Maj-Lis Lööw har huvudansvaret för dessa. Vi får hoppas på det bästa, att detkommer kloka förslag från . Vadsom krävs för att knäcka denna rasistregim och få bort den från är eninternationell total ekonomisk blockad. Det är helt klart. En sådan skulleomedelbart få resultat. Apartheidsystemet skulle inte kunna leva så många dagarefter en total ekonomisk blockad. Men detta får inte vara ett argument för attSverige inte skall kunna genomföra en ensidig ekonomisk blockad. När vi infördedenna låt vara begränsade Sydafrikalag, fick det internationella resultat.Andra länder följde efter. Det är inte oväsentligt att ett enskiltland vidtar sådana åtgärder. Det påverkar också opinionen i andra länder. Treländer har emellertid omfattande ekonomisk verksamhet i , nämligenEngland, och . Så länge dessa tre länder inte vidtar åtgärderför att få bort verksamheten från , lever naturligtvisapartheidsystemet. Jag har i en annan motion tagit upp ett exempel på ettföretag som har verksamhet i , nämligen . bedriver en mycketomfattande verksamhet i . Det samlande namnet på koncernen ärShellgruppen. I denna grupp ingår 150 dotterföretag, bl. Svenska Shell.Svenska lyder direkt under . har dotterföretag iSydafrika, SSA. Det företaget har brutit mot omoljeembargo mot '. Företaget har totalt struntat i embargot och förserSydafrikas militär och polis med nödvändiga oljeprodukter för att hållakrigsmaskinen i gång. När det gäller forskning och utveckling, exempelvis ifråga om att från kol utvinna olja, har lämnat bidrag till rasistregimeni . Jagskall nämna några exempel på vad förser militär och polis med:Man levererar bensin, dieselolja och smörjmedel till fordon, flygplan, vapenoch artilleri. Man levererar metanol till flyg och helikoptrar, bunkerolja tillfartyg och båtar, asfalt och tjära till vägar, flygfält osv. Dessutom förserShell militären i med lövfällningsmedel, som särskilt används iNamibia och vid gerillabekämpning. Det gäller växtgifter som sprutas utoch förstör skördarna i gerillans område. Man förser också militären medråmaterial till deras laboratorier för kemisk och biologisk krigföring, bl. a.för tillverkning av nervgas och napalm. Dessutom bryter företaget mot FN:sbeslut, dekret nr 1 till skydd för naturtillgångar. Detta dekret frånFN förbjuder företag att utnyttja naturtillgångar utan tillstånd frånFN. Shellbolaget struntar i detta dekret och håller på méd oljeprospektering iNamibia. Därför är det rätt och riktigt att det nu såväl i vårt land som i ,och pågår en bojkott mot . Svenska som lyderdirekt under den multinationella har omfattande verksamhet ocksåhär i : Det är inte för inte som Svenska Shells företagsherrar skriverbrev fill ledamöter, till utrikesutskottet och tillnäringsutskottet, och försöker sprida dimridåer kring vad de i verklighetensysslar med i och . Utskottetär mycket konkret i sin skrivning när man besvarar min motion. Utskottetskriver: "Utskottet konstaterar att försäljning av olja till Svenskaförelags verksamhet i och m. m. Svenskaföretags verksamhet i och m. m. fortfarande äger rum.Shell som har verksamhet i har valt att inte respektera detfrivilliga embargot." Man hade kunnat tillägga att företaget bryter motett FN-beslut när det gäller . Utskottet fortsätter: "ochandra utländska företag utgör redan genom sin närvaro i ett stöd förregimen." Det sistnämnda har reagerat mot, ett faktum somingen kan komma ifrån. reserverar sig mot detta fyra partiersriktiga konstaterande. T. o. m. regimens egna ministrar har sagt att man utandet utländska stödet från multinationella företag och deras kunskaper m. m.skulle ha stora svårigheter att klara av situationen. Det visar något varmoderaterna egentligen står, när de inte kan ställa sig bakom det konstaterandesom övriga partier har gjort. Jag står bakom utskottsmajoriteten och dettakonstaterande. Det är tillräckligt för att tala om vad och andrautländska företag inkl. de svenska egentligen håller på med i . Jag yrkar bifall till utskottets hemställan. Anf.32 HÄDAR (): När det gäller åtgärder mot på det ekonomiska området skärpervärldssamfundet successivt sin hållning. Det hälsar vi från sidavälkommet. Vi beklagar av samma skäl att flera länder ännu inte har anslutitsig till det av FN rekommenderade frivilliga internationella oljeembargot. Omså hade skett, hade en del av de frågor som diskuteras inte behövt tasupp i denna kammare. Jagnoterar att det i inlägg fanns mycket klaraavståndstaganden från apartheidregimen. Även om vi i detta avseende inte harintagit samma ståndpunkt när det gäller huvudfrågan i utskottets hemställan, ärdet glädjande att kunna konstatera att också moderata samlingspartiet med kraftuttalar sig mot apartheidsystemet. Jag tycker att det är riktigt som det står iutskottsbetänkandet att all ekonomisk verksamhet i är till gagn förden regim som härskar där. På den punkten skiljer vi oss åt. Närdet gäller det som sade alldeles är det riktigt att deåtgärder som har vidtagit har haft det positiva med sig att de efterhand har lett till ökad internationell efterföljd. Jag tänker bl. a. påinvesteringsförbudet. Jag är övertygad om att de åtgärder som vi har vidtagitnär det gäller den totala handelsbojkotten också utgör ett exempel somsuccessivt kan komma att få ökad betydelse. Jagvill ändå understryka för att det traditionellt inteär de yttre åtgärder som andra länder vidtar- även när vi kommer fill densituation som vi alla önskar, nämligen att vi får av FN antagna bindandesanktioner mot - som är det avgörande, utan det är den kamp som försinom självt för att avskaffa apartheid. Det är den kampen i förstahand som behöver vårt helhjärtade stöd. Överläggningen i dettaärende var härmed avslutad. Kammarenövergick till att fatta beslut i de förevarande ärendena. Skatteutskottetsbetänkande 35 Prot. Utskottetshemställan bifölls med 239 röster mot 70 för reservationen av 10 maj 1988Knut m. fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 1(produktionsbidraget) Förstbiträddes reservation 1 av m. fl. med 69 röster mot 46 för reservation2 av och . 195 ledamöter avstod från att rösta. Härefterbifölls utskottets hemställan med 197 röster mot 69 för reservation 1 avAnders m. fl. 44 ledamöter avstod från att rösta. Mom.2 (etableringsbidrag och utvecklingsbidrag) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 3 av -bifölls medacklamation. Mom.4 (anslag till Lån till dagspressen) Utskottetshemställan bifölls med 267 röster mot 45 för reservation 7 av ., Övriga momenl Utskottets hemställan bifölls. Mom. 4 (Shells verksamheti ) Utskottetshemställan med godkännande av utskottets motivering bifölls med 244 röster mot68 för utskottets hemställan med godkännande av den i reservationen avMargaretha m.fl. anförda motiveringen. Övriga moment Utskottets hemställan bifölls. 5§ Beträffande de på föredragningslistan närmast upptagna ärendena,socialutskottets betänkanden /88:20 och 22, beslöt kammaren på förslag avtalmannen medge att voteringarna fick äga rum i ett sammanhang sedan debatten ibåda ärendena avslutats. 1987/88:118 Föredrogs 1987/88:20 omhandikappomsorg (prop.