prot · GB0918 · 1987-12-31 00:00:00 — Min företrädare beslutade att hålla ett informelltseminarium om terroristbestämmelserna i april 1986.1 detta beslut lågnaturligtvis en öppenhet att diskutera förändringar av reglerna. Med anledning av mordet på den 28 februari 1986tillsattes den s. k. juristkommissionen . Sedan tillsattes ävenparlamentarikerkommissionen . Båda dessa utredningar sysslar medfrågor som har anknytning till terroristbestämmelserna. Det har därför bedömtsnaturligt att avvakta dessa utredningars slutsatser, innan en eventuell översynav terroristbestämmelserna aktualiseras. bemyndigade regeringen mig att tillkallaen utredare med uppgift att göra en teknisk översyn av uflänningslagen. Iutredarens uppdrag ingår att överväga om terroristbestämmelserna även ifortsättningen bör ingå i den lagen eller brytas ut ur den. arbete är i det närmaste avslutat. Översynenav utlänningslagen blir färdig . Parlamentarikerkommissionenförväntas bli klar med sitt arbete . Jag anser att resultatet av dessa utredningar bör avvaktasinnan ställning tas till om förändringar i terroristbestämmelserna bör göras. När det gäller sista fråga, dvs.reglerna om inskränkningar i utlänningars rörelsefrihet inom landet vill jagförst understryka att det här är fråga om utlänningar som efter noggrannutredning bedömts ha anknytning till en terroristorganisation. har ocksåansetts föreligga för att dessa personer skulle kunna medverka tillterroristhandlingar. har endast ett fåtal personer utvisats på dessagrunder. Som jag tidigare nämnde har utvisning dock inte kunnat ske på grund avriskerna för politisk förföljelse i hemlandet. Det är närmast självklart att staten har möjligheter att imån av behov kontrollera en presumtiv terrorist. Det kan naturligtvisdiskuteras om de regler som gäller för denna kontroll är de bästa och innebären rimlig avvägning av motstridiga intressen. Också den frågan kan bli aktuellnär de tre berörda utredningarna slutfört sitt arbete. 76HANS (): Jag tackar för svaret. i anslutning till seminariet att en översyn avterroristbestämmelserna skulle företas i anledning av den kritik som framförtsbl. a. beträffande de nio turkiska medborgarna. Jag kan konstatera att denna översyn inte ens harpåbörjats, efter seminariet. Seminariet ägde rum enoch en halv månad efter mordet på . Den omständigheten att dettillsatts jurist- och parlamentarikerkommissioner i anledning av mordet på OlofPalme utgör inget hinder för att bedriva översynen av terroristbestämmelserna.Ingen av dessa kommissioner har fått i uppdrag att göra en översyn avterroristbestämmelserna, långt mindre att komma med något förslag till reformeringav dem. Det är i stället mycket lämpligt att en översyn avterroristbestämmelserna kan föreligga klar då båda kommissionerna slutfört sittarbete . Jag anser därför att statsrådet bör föranstalta om attöversynen av terroristbestämmelserna påbörjas och genomförs. Inteheller kan den omständigheten att en särskild utredningsman skall göra enteknisk översyn avutlänningslagen utgöra skäl för uppskov med översynen av terroristbestämmelserna.Fr. 1976 fördes terroristbestämmelserna över till dåvarandeutlänningslagen. Detta tekniska handhavande av frågan ger liksom uppskovet ettintryck av obestämdhet om något över huvud taget skall uträttas i saken. Klart är emellertid att det finns ett verkligt behov av enöversyn utan vidare dröjsmål. De nuvarande bestämmelserna fyller inte de kravpå rättssäkerhet och effektivitet som vi bör ställa. Det är tveksamt om bestämmelserna haft den förebyggandeeffekt som avsetts. De uppmärksammade terroristdåd som förekommit i vårt landger i vart fall anledning att ifrågasätta detta och att utreda möjligheternatill snara förbättringar i lagstiftningen. Som framgår av en regeringsskrivelse har regeringen medstöd av 47 § utlänningslagen meddelat att terroristbestämmelserna skalltillämpas beträffande de nio turkiska medborgarna. Det anges särskilt iskrivelsen att de är medlemmar i (). har de anknytningar till - som han uttrycker saken i interpellafionssvaret- "en terroristorganisation". Det betyder att statsrådet stämplar PKKsom en terroristorganisation. Detta är något förvånande med hänsyn fill att förrainvandrarministern enligt uttalande i en morgontidning den 23 maj1987 förklarade att "regeringen har aldrig terroriststämplat den kurdiskaorganisafionen PKK". I samma artikel förklarade en kommissarie vidsäkerhetspolisen "att säpo inte anser att PKK är enterroristorganisation". Han motiverade enligt fidningen sitt uttalande medatt "PKK aldrig har begått några terroristdåd i egentlig mening och attmord på avhoppare är vanliga bland extremisfiska höger- ochvänsterorganisationer". Det finns åtminstone bland de nio en kurd, som jaghaft kontakt med och som bestämt bestrider att han har varit eller är medlem iPKK. Det är alltså möjligt att det finns kurder bland de nio terroriststämpladesom varken är eller har varit medlemmar i eller är terrorister. Det kanifrågasättas om kurder oförskyllt fått terroriststämpeln på sig. I vart fallbehövs en noggrann omprövning av denna fråga. har de nio haft en ingripandefrihetsinskränkning i form av s. k. kommunarrest. I ett fall har en av dessakurder inte ens fått tillstånd att flytta till annan ort trots att han utsattsför allvariig knivmisshandel, enligt lagakraftvunnen dom, och känt stor oro föratt stanna kvar på föreskriven ort. Svenska avdelningen av internationella juristkommissionenhar riktat skarp kritik mot terroristbestämmelserna och deras fillämpning. I likhetmed avdelningen anser jag att en rörelseinskränkning av denna långvariga ochtidsobestämda karaktär är helt oacceptabel, särskilt som den utförts ochfortgår utan att någon opartisk prövning av domstol skett och utan att demisstänkta och deras ombud får ta del av det material som ligger till grund föråtgärderna. Därför framförs det bestämda kravet - i likhet med vad berördakurder själva gjort - att dessa rörelseinskränkande åtgärder ofördröjligenupphävs. Till slutställer jag mig något frågande till hur statsrådet kan komma till den slutsatsenatt lagstiftningen på området - som han uttrycker saken - med nödvändighetmåste ge utrymme för möjligheten att ta sådana personer i förvar som misstänksför att bedriva eller förbereda terroristverksamhet. Enligt utlänningslagen kaninte en utlänning - inte ens en terroriststämplad utlänning - tas i förvar påblotta misstanken. Det är väl inte så att statsrådet avser att föreslå enskärpning av reglerna om förvarstagande i utlänningslagen eller i någon nyterroristlag? Det är en helt annan sak att den som är på sannolika skäl misstänktför brott av detta slag kan häktas. Jag avser naturligtvis inte att diskutera deenskilda ärenden som här har berörts. Jag vill bara erinra om attkonstitutionsutskottet har granskat tillämpningen avterroristbestämmelserna, och det kan väl vara skäl att referera vadterroristbestämmelserna i utlänningslagen innebär. De innebär att en utlänningkan avvisas/utvisas om det finns grundad anledning att anta att han tillhöreller verkar för en organisation eller grupp som med hänsyn till vad som ärkänt om dess verksamhet kan befaras utanför sitt hemland använda våld, hoteller tvång för politiska syften och därvid begå sådana gärningar här iSverige. Som ytterligare förutsättning gäller att det med hänsyn till vad somär känt om vederbörandes föregående verksamhet eller i övrigt skall föreliggafara för att utlänningen själv medverkar i sådana gärningar. Det är ju utifrån denna lagstiftning som besluten i förekommandefall har fattats. Besluten fattades som bekant . Sedan vill jag bara säga att HansGöran och regeringen gör olika bedömningar i fråga om när eventuellaförändringar i terroristbestämmelserna bör aktualiseras. De pågåendeutredningar som jag nämnde berör ändå frågor på det här området. Vi har dågjort bedömningen att det är rimligt och lämpligt att invänta dessautredningar, innan en översyn och en ändring av terroristbestämmelsernaaktualiseras. Men jag har ändå tagit initiativ tiU att den utredning somarbetar med utlänningslagen skall pröva om det är lämpligt att bryta utterroristbestämmelserna och föra in dem i en särskild lag. Detta visar ju ocksåen öppenhet, vill jag markera, för att ta upp hela den här frågan. Men somsagt, jag tycker det kan vara lämpligt att invänta de pågående utredningarna. 78HANS (); Det är i och för sig av intresse att enutredare skall överväga om terroristbestämmelserna också i fortsättningen skallingå i utlänningslagen eller brytas ut ur den lagen. Om de bryts ut ur denlagen, skulle det innebära en återgång till den typ av lagstiftning som antogs1973, då den s. k. terroristlagen tillkom. Den översyn som den här utredningenskall göra avser endast att vara en teknisk översyn. Det vore av värde om statsrådet på denna punkt gav vidgadedirektiv, så att det blir en översyn i sak av terroristbestämmelserna. Detskulle stå väl i överensstämmelse med det ställningstagande som hargjorts av statsrådet . Detta antyds också i statsrådet svar,där han säger: "Dessa ärenden" - nämligen de här nio turkarnas fall -"ledde till att frågan omen översyn av terroristbestämmelserna aktualiserades." Det var därför somi det svaret nämnda seminariet anordnades . Fördem som deltog i seminariet, vilket jag gjorde, stod det klart att den häröversynen skulle igångsättas efter seminariet. Detta uppskov är inte försvarligt. Det kommer bara att fördröja enprövning av behovet av en förändring av ferroristbestämmel-serna. Det är trots allt så, fru talman, att det finns ett starktbehov av en översyn -det kunde konstateras vid seminariet - och då är det juegendomligt att man på detta sätt skall få uppskov i utredandet i stället föratt tillvarata den tid som , enligt statsrådet egen uppfattning,står till buds fram , då kommissionen skall ha slutförtsitt arbete. Det är olämpligt att först då, efter det att man fått framkommissionsrapporterna, påbörja en översyn och därigenom få detta helt onödigadröjsmål. Om handläggningen av asylärenden i vissa fall Efter det omtalade seminariet, som hölls iapril 1986, har juristkommissionen tillsatts och även den s. k.parlamentarikerkommissio-nen. En teknisk översyn av utlänningslagen tillkom juockså . Den skall vara avslutad . Det är knappastlämpligt att nu aktualisera tilläggsdirektiv till den utredningen. Jag vill än en gång betona att jag har en öppenhet för attgå vidare i frågan om en eventuell översyn, men jag tycker att det är lämpligtatt avvakta resultatet av det pågående arbetet. 80 HANS (): Jag uppskattar naturligtvis att statsrådetsäger att han har en öppenhet för att göra en översyn. Det tolkar jag på det sättetatt det verkligen kommer till stånd en översyn. Men orri man har deninställningen att det skall vara en översyn, finns det ingen som helstanledning att vänta med den. Det är inte alls ovanligt med parallella utredningar ochatt man har ett samarbete mellan de olika utredningarna. Om man är angelägen omatt påskynda det här, tycker jag att man skall ta ett initiativ . Huruvidadet skall ske genom att statsrådet utfärdar tilläggsdirekfiv eller genom attstatsrådet tillsätter en särskild utredning i den här saken kan man diskutera.Tidigare har frågor om vissa ändringar i terroristbestämmelserna behandlatsgenom en intern utredning inom departementet, och sedan har det materialet gitt ut på remiss. Det är ett tillvägagångssätt som statsrådet kan använda sigav. Överläggningen var härmed avslutad. 18§ Svar på interpellation 1987/88:61 om handläggningen av asylärenden i vissafall i har frågat mig om jag ärberedd att föreslå åtgärder mot dem som gömmer personer vilka enligt beslutbaserade Prot.1987/88:18 på gällande bestämmelser skall utvisas från . 30 oktober1987 också frågat om min uppfattning när det gäller påståendet att desom gömt sig , .... i avvaktan på verkställandet avutvisningsbeslutet i stor utsträckning till slut Omhandläggningen av ,..,,. ... ... far tillstånd att stanna i . asylärendeni vissa fall ° Jag uppskattar att det hos enskilda och organisationerfinns ett engagemang i flyktingfrågor. Det är naturligt att detta engagemangockså tar sig uttryck i ett starkt stöd för enskilda asylsökande. Detta fåremellertid inte leda fill att man vidtar åtgärder som strider mot gällanderättsregler. Jag vin också starkt avråda från att enskilda personer tar övertolkningen av utlänningslagen i enskilda ärenden. Beslut i asylärenden fattasav invandrarverket eller regeringen utifrån den lagstiftning som gäller ochkring vilken det råder bred enighet i . Det är självklart att dennalagstiftning måste tillämpas, och det är angeläget att besluten fattas enligten konsekvent praxis. När enskilda personer medverkar till att gömma asylsökandesom har fått avslag på sin ansökan, så innebär det ett försök att utifrån enegen tolkning av lagstiftningen förhindra att regeringens ellerinvandrarverkets beslut verkställs. Om detta får en stor omfattning skapas enohållbar situation. Det är därför angeläget att de som överväger sådanaaktioner noga tänker igenom konsekvenserna av en sådan utveckling. När det gäller frågan om betydelsen i ett asylärende avatt den sökandes vistelse av en eller annan anledning förlängs, vill jagframhålla att det i normalfallet inte tas någon hänsyn till detta förhållande,om det är så att fördröjningen beror på den asylsökande själv. I de fall dåvistelsen kommit att väsentligt sträckas ut i fiden på grund av långsamhandläggning hos myndigheterna, kan denna faktor i förening med andraomständigheter i ärendet få betydelse vid en bedömning av om den asylsökandeskall få stanna kvar i landet eller ej. 82 i (m): Jag vill tacka statsrådet för svaret. Haninstämmer ju i att det är felaktigt att vissa människor skall få lov att tolkalagen på det sätt de själva anser bäst, trots att vi har en lagstiftandeförsamling som demokratiskt bestämmer hur lagarna skall se ut i . Det är också positivt att höra att man inte av det skäletatt man lyckas hålla sig gömd när man har fått ett utvisningsbeslut - även omden fiden blir lång -erhåller tillstånd att stanna här framöver. , fru talman! Det jag efterlyste i mininterpellation var också om statsrådet är beredd att vidta åtgärder. Såvitt jagkan läsa ut i det skrivna svaret har han inga förslag på åtgärder mot dem sompå egen hand bestämmer sig för att fritt tolka den svenska lagstiftningen. Dethär är min fråga, herr statsråd; Vad kan myndigheterna göra åt dem som gömmermänniskor undan polis och myndigheter, människor som inte skall vistas iSverige? 83 (); De som tittade på TV kunde klart och tydligt se människorsom gav uttryck för att när vi träffas, människa mot människa, är 108 vår spontana reaktion att hjälpa.En enskild människa kan vi identifiera oss med, ochhennes nöd och plåga kan vi förstå och känna in på vårt eget skinn. De svenskarsom intervjuades gav väldigt tydligt uttryck för detta. Att i ensådan situation räcka en hjälpande hand är inte en uppoffring utan ensjälvklarhet. Det är när vi blundar och inte vill se detta, då vi intevill tala om individer utan om flyktingar som kollektiv eller om invandrare somen stor, anonym massa, om bengaler och pakistanare som grupper, som det blirlätt att hålla människor ifrån sig och vara fördomsfull, kategorisk ochohjälpsam. Det är då man kan "kasta ut dem" eller "skicka fillbaksdem". Det år svårt med bostadsbristen på vissa håll i ,men det kan inte vara något skäl att sända tillbaka någon människa till tortyr.Det kostar oss att ge svenskundervisning, men priset är överkomligt iförhållande till att vi svenskar behåller vår självrespekt som människor. Detfinns fortfarande ofärd i , men inte så stor och oöverkomlig att viskall tvinga människor tillbaka till död och förintelse. Jag är ordförande för i . DenLeslie som i nämner i sin interpehation är vårhalvtidsbiträ-dande ombudsman. Jag har stor respekt för engagemang ochkunskaper om flyktingar, liksom för hans samarbete med syster ochderas gemensamma arbete för att starta t. ex. asylkommittéer i Sverigetillsammans med kyrka och organisationer. känner en moralisk plikt att vara medmänniska äventill flyktingar, och han gör detta utan egen - tvärtom gör han storauppoffringar. Så några tillrättalägganden i den intervju som StenAndersson refererar till. Hansade då att han uppskattade antalet gömda flyktingar i till 200, inteatt han kände till dem. Däremot är det en helt korrekt uppgift att han självgömmer några flyktingar. Vi svenskar har faktiskt goda föredömen när det gäller atthjälpa medmänniskor undan flykt och förföljelse. Jag tänker på RaoulWallenberg. På samma sätt gjorde ju han i de länder där han vistades en gärningav sann medmänsklighet genom att i praktiken våga möta människa mot människaoch låta de vackra orden lyfta från papperet. Så till frågan: Är handlingar av det slag som här nämntsstraffbara enligt lag? Svaret blir nej - annars hade syster stå till svars inför domstol. Hennes kloster har ju polisen besökt 19gånger för att hämta människor. Jag välkomnar en diskussion om detta och ser gärna attGeorg anger sin syn på utlänningslagen och i dettaavseende. Har en annan syn på saken än den somframkommer i proposition 1981/82:146? Jag citerar vad dåvarande statsrådet sadei den propositionen: "Jag är emellertid trots detta inte beredd att fulltut ansluta mig till kommitténs förslag. Vad som framför allt bör bli föremålför kriminalisering är sådana åtgärder för att hindra verkställighet avavvisnings-eller utvisningsbeslut som vidtas i vinningssyfte." "I de fall däremot då en person ingriper av tvingandemedmänskliga bevekelsegrunder för att, som han eller hon uppfattar situationen,skydda en medmänniska från hotande förföljelse i hemlandet, kan såvällämpligheten Om handläggningen av asylärenden i vissa fall Prot.1987/88:18 som värdet av straffsanktioner enligt min mening starktifrågasättas. Jag är därför, som framgått, för egen delinte beredd att föreslå att hindrande av Om handläggningen av asylärenden i vissa fall verkställigheteni sådana fall som jag nu nämnt straffbeläggs. liknandesituationer måste enligt min mening lösningen sökas med andra medel, främst genominformation." Instämmer i dessa ord, eller finns detkanske planer på en ändringi samband med den översyn av utlänningslagen som pågår enligt vad somhar meddelats ? inlägg här var i vissa delarmycket märkligt. är ju riksdagsledamot. Hon är alltsåföreträdare för ett politiskt parti representerat i och såledesansvarig för den lagstiftning som gäller och som skall tillämpas. Jag vill fråga: Menar att lagen skalltillämpas av invandrarverket och regeringen i fråga om avgöranden i enskildaasylärenden, eller skall lagen fillämpas av enskilda personer? Jag har stor förståelse för det spontana engagemang somenskilda människor känner i situationer där de har direkta kontakter medasylsökande. Men att inte bara nöja sig med det utan att också ställa sigbakom och rekommendera sådana här aktioner är ändå att ta ett ganska långtsteg. citerar ur proposition 1981/82:146 där den här fråganbehandlas. Men jag tycker att hon också skall läsa vad dåvarande statsrådetsade på ett annat ställe i propositionen, nämligen; "Jag delar kommitténs uppfattning att sådanverksamhet som det här gäller inte är acceptabel i ett samhälle som vårt. Denär inte bara ägnad att undergräva respekten för ett demokratiskt samhällsskick.Den kan dessutom leda till psykiska men för de personer som göms undan förverkställighetsmyndigheterna." Vidare drog en parallell mellan dennaverksamhet och , och det är också mycket anmärkningsvärt. Detär skillnad på att söka hjälpa människor till skydd undan en diktatur och dessförtryck å ena sidan och att trotsa myndigheters beslut och ställningstagandeni en demokrati å andra sidan. har alltså själv möjlighet att påverkalagstiftningen - om nu denna är felaktig -, och då är ju det rimliga attförsöka ändra lagstiftningen. Jag har, som sagt, förståelse för det personligaengagemanget i de enskilda fallen. Det är emenertid viktigt att tänka igenomkonsekvenserna av en utveckling där ett stort antal asylsökande hålls undan ochmyndigheternas beslut därmed kan undanröjas. Enligt vrångbild är beslutenslumpmässiga, och flyktingar "kastas ut" och "skickastillbaka". Det ärinte bostadsbrist eller brist på pengar till SFI som är avgörande vid handläggningenav enskilda ärenden. Regeringen fattar inte beslut som innebäratt asylsökande skickas tillbaka till tortyr och död i hemländerna. som harsådana skäl får självfallet stanna. I går vi längre än vad som 110 åläggs oss i den internationellakonvention som vi har undertecknat, med filläggsparagrafer,5 och 6 §§, och därtill de humanitära skälen. Under de tre första kvartalen iår har 2 800 asylsökande fått uppehållsfillstånd av rent humanitära skäl. Det är viktigt att man tänker sig för, innan man hängersig åt sådana här slarviga beskrivningar av svensk flyktingpolitik, som i enoch annan församling som inte är så väl orienterad kan bli trodd. Det ärviktigt att ge en sann bild av svensk flyktingpolitik, för att vi gemensamtskall kunna upprätthålla förtroendet för den och bedriva den på samma ambitiösanivå som . Om handläggningen av asylärenden i vissa fall 85MARGITTA (): säger att min beskrivning ärslarvig, men jag vill bara tala om hur det kan gå till. Jag uttryckte att jag har respekt för , inte att jag stöder det. Jag har respekt för förmågan att visamedmänsklighet - det är någonfing som vi alla kanske behöver visa mer av. svarar att inte är någon diktatur.Nej, det har jag heller aldrig påstått. Diktaturen är inte utan detland som flyktingen kommer från. Respekten för som ett land somverkligen följer lagarna kan ökas genom att besluten motiveras, genom attflyktingarna får offentligt juridiskt biträde samt genom att rättssäkerhetenför barn och barnfamiljer ökas. Jag vill sluta med att läsa från samma papper som GeorgAndersson läste om vad ministern sade: Jag är emellertid trots detta inteberedd att fullt ut ansluta mig till kommitténs förslag. Kommitténs förslag varatt medverkan till att gömma eller undanhålla flyktingar i alla fall skullestraffbeläggas. är detta inte straffbart, annat än om det sker förvinnings skull. Jag har inte aktualiserat någon lagändring.Får jag tillägga att det är demokratin som fattar de beslut som härdiskuteras. Det gäller alltså försöken att undanröja dessa i demokratiskordning fattade besluten. Allra sist: Det är mycket viktigt med ett personligtengagemang i flyktingfrågor. Jag har fått bannor för att jag har utmanat tillpersonligt engagemang, som framgick tidigare i debatten. Det behövs ett starktpersonligt engagemang, och det finns utrymme för ett sådant. sitter 7 500 asylsökande och flyktingar iförläggningar, och de har ett stort behov av husrum, av en kommunplatsnågonstans i . För den som vill visa ett personligt engagemang förflyktingar finns det stort utrymme att ge plats åt dem som av myndigheternaredan har bedömts ha flyktingskäl och getts uppehållstillstånd i . 87 (): Tack för beskedet att det inte är aktuellt att utnyttja lagen. Det starka personliga engagemanget delas av oss och avvåra partier, och detta tar sig också uttryck i praktiskt arbete ute i kommuneroch landsting. Jag vill dock säga, att om människor känner sig tvingade att gåunder jorden i , måste det vara en signal till oss som lagstiftare attlagen och dess tillämpninghar inhumana drag. När människor reagerar på detta sätt, av fruktan för vad somskall hända genom myndigheters agerande, tycker jag att vi har en klarindikation på att vår flyktingpolitik kanske är alltför restriktiv iförhållande till de konventioner som finns på området. Vi är ju överens om attdet är en mänsklig grundsats och innebörd att ingen skallriskera att utvisas till ett land där han eller hon utsätts för förföljelse. Överläggningen var härmed avslutad. 19 § Meddelande om svar på interpellation 1987/88:49 Då varit förhindrad att ta emotsvaret på sin interpellation 1987/88:49 om behandlingsprogrammen inomkriminalvården på den dag som jag föreslagit, kommer jag att besvara dennainterpellation . 20 § Svar på interpellation 1987/88:15 omåklagarorganisationen