prot · GB09116 · 1987-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1987/88:116 1§ Justerades protokollet för . 2§ Företogs till avgörande socialutskottets betänkanden /88:18 och 19 samtnäringsutskottets betänkande 1987/88:25 (beträffande debatten i dessa ärenden,se prot. Mom. 2 (en utvärdering äv socialtjänstlagenm. Förstbiträddes reservation 1 av m.fl.- som ställdes mot reservation2 av och - med acklamation. Härefterbifölls utskottets hemställan med 202 röster mot 60 för reservation 1 av BlendaLittmarck m. fl. l5 ledamöter avstod från att rösta. Mom.3 (en utredning om omsorgslagens överklagandereglér) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 3 av m. fl. -bifölls med acklamation. Mom.5 (barn i missbrukarfamiljer) Utskottetsherhställan bifölls med 144 röster mot 136 för reservation 4 av . Mom.6 (alkoholforskning m.m.) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 5 av m. fl. - biföllsmed acklamation. Mom.8 (barns villkor) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 6 av och - bifölls med acklamation. Mom.10 (skolmiljön) Utskottetshemställan bifölls med 240 röster mot 41 för reservation 7 av . Mom.11 (miljöpåverkan på barns hälsa) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 8 av och -bifölls med acklamation. 1987/88:116 Mom.72 (forskning kring åldrandet) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 9 av och - biföllsmed acklamation. Mom.13 (anslag för gerontologisk forskning) Utskottetshemställan bifölls med 261 röster mot 18 för reservafion 10 av Lars-OveHagberg. Övriga moment Utskottets hemställan bifölls. Mom. 2 (rökfri barnomsorgoch skola) Utskottetshemställan biföUs med 214 röster mot 62 för reservation 1 av . 5 ledamöter avstod från att rösta.- Mom.3 (mål för arbetet mot tobaksbruket) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 2 av och - bifölls med acklamation. Mom.4 (åtgärdsprogram för minskat tobaksbruk m.m.) Utskottetshemställan bifölls med 146 röster mot 133 för reservation 3 av . 2 ledamöter avstod från att rösta. Mom.6 (åtgärder mot snus) Utskottetshemställan bifölls med 214 röster mot 62 för reservation 4 av . 5 ledamöter avstod från att rösta. Mom.8 (kostens betydelse i vården) Utskottetshemställan bifölls med 246 röster mot 35 för reservafion 5 av . 1 ledamot avstod från att rösta. Mom.9 (anslag fill ) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 6 av och -bifölls med acklamafion. Mom.10 (socialt åtgärdsprogram för att undvika aborter) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 7 av -bifölls medacklamation. Mom.11 (utbyggnad av prevenfivmedelsrådgivningen) Utskottetshemställan bifölls med 258 röster mot 17 för reservation 8 av MargöIngvardsson. Mom.12 (kostnadsfria preventivmedel) Utskottetshemställan bifölls med 266 röster mot 16 för reservation 9 av MargöIngvardsson. Mom. 75 (specialdesfineratstatsbidrag) PrOt. Utskottetshemställan -som ställdes mot reservation 10 av Margö Ingvardsson- bifölls med acklamation. Övriga moment Utskottets hemställan bifölls. Mom. 1 (näringspolitikensinriktning) Förstbiträddes reservation 1 av andre vice talman rii. med 104röster mot 34 för reservation 2 av och . 142ledamöter avstod från att rösta. Härefterbifölls utskottets hemställan med 147 röster mot 101 för reservation 1 av andrevice talman m.fl. 34 ledamöter avstod från att rösta. Mom.2 (företagsbeskattningens näringspolitiska effekter) Utskottetshemställan bifölls med 146 röster mot 135 för reservation 3 av andre vicetalman m.fl. Mom.3 (offentligt bedriven kommersiell verksamhet) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 4 av andre vice talman m.fl. - bifölls med acklamation. Mom.4 (småföretagspolitiken) Utskottetshemställan bifölls med 146 röster mot 136 för reservation 5 av andre vicetalman m.fl. Mom.5 (småföretagens betydelse för den regionala utvecklingen) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservafion 6 av och - bifölls med acklamation. Mom.6 (särskilt regelsystem för småföretag) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 7 av andre vice talman och - bifölls med acklamation. Mom.7 (start och drift av små och medelstora företag) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 8 av andre vice talman m. fl. - bifölls med acklamation. Mom.8 (invandrares möjligheter att starta företag) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 9 av andre vice talman m.fl. - bifölls med acklamation. Mom.9 (lokala samhällsmyndigheter m. Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 10 av och - bifölls med acklamation. Prot.1987/88:116 Mom. 70 (avregleringsarbetets organisation) Utskottets hemställan bifölls med148 röster mot 131 för reservafion 11 av Mom. 11 (fri etablering) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 12 avIvar m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 12 (kompetensvillkor för företagare) Utskottets hemställan med godkännande av utskottetsmofivering - som ställdes mot utskottets hemställan med godkännande av den ireservation 13 av andre vice talman m. fl. anfördamotiveringen - bifölls med acklamafion. Mom. 13 (Industrifonden) Utskottets hemställan - som ställdes mot dels reservation14 av m. {\.,dels reservation 15 av och Per-OlaEriksson -bifölls med acklamation. Mom. 14 (Småföretagsfonden) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 16 avandre vice talman m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 15 (kravet på personlig borgen) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 17 avandre- vice talman m.fl.- bifölls med acklamation. Mom. 16 (lansering av nya produkter) Utskottets hemställan med godkännande av utskottetsmotivering - som ställdes mot utskottets hemställan med godkännande av den ireservation 18 av andre vice talman m.fl. anfördamofiveringen - bifölls med acklamation. Mom. 20 (stöd till ungdomskooperativ) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 19 avPer-Ola och - bifölls med acklamation. Mom. 21 (forskning om kooperativ verksamhet) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 20 avPer-Ola m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 23 (hantverksyrken och hantverkskunnande) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 21 avErik Hovhammar m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 24 () Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 22 av 6 mar m. fl. - bifölls medacklamation. Mom. 25 (nordiskthantverkscentrum) PfOt. Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 23 av marm. - bifölls med acklamation. Mom.27 (detaljhandeln) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 24 av m. fl. -bifölls med acklamafion. Mom.28 (utredning om dagligvaruhandeln) Hemställan Utskottetshemställan - som ställdes mot hemställan i reservation 26 av ochPer-Ola - bifölls med acklamation. Utskottetsmotivering - som ställdes mot den i reservation 25 av m. fl.anförda motiveringen - godkändes med acklamation. Mom.29 (affärstidsreglering) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 27 av m. fl. -bifölls med acklamation.' Mom.30 (kommunala varuförsörjningsplaner) Utskottetshemställan med godkännande av utskottets motivering - som ställdes motutskottets hemställan med godkännande av den i reservation 28 av . anförda motiveringen - bifölls med acklamation. Mom.32 (teknisk utveckUng) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 29 av m. fl. -bifölls med acklamation. Mom.33 (teknisk utveckling och regional balans) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 30 av m. fl. -bifölls med acklamation. Mom.34 (stadigt stöd till teknikcentra) - . Utskottetshemställan - som ställdes mot dels reservation 31 av m. fl.,dels reservation 32 av och - bifölls medacklamafion. Mom. 35 (utveckling av alternativ högteknologi) Utskottetshemställan bifölls med 264 röster mot 18 för reservation 33 av . Mom.37 (småskahg teknikutveckling) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservafion 34 av och Per-OlaEriksson - bifölls med acklamafion. 1987/88:116 Mom. 38 (utveckling av skogs- och lantbruksmaskiner) En framtidsinriktad järnvägspolitik m. m. Utskottetshemställan bifölls med 258 röster mot 17 för reservation 35 av . Övriga momenl Utskottets hemställan bifölls. 3§ Föredrogs trafikutskottets betänkande 1987/88:19 om en framtidsinriktad järnvägspolitikm.m. 1987/88:50 bil. 1 och 1987/88:100 bil. Enframtidsinriktad järnvägspolitik m. m. Anf.1 (): Både trafikpolifiska beslut och alla de följande besluten omjärnvägspolifiken i landet har haft en sak gemensam: otillräckligt lappande iförsöken att rädda en eroderande järnvägstrafik frän total ekonomisk kollaps.Vi har beslutat om strukturplaner, järnvägsnedläggningar, nedsättning avstartkapital och förräntningskrav - allt med ett gemensamt: fruktan att setransportpolifiken i ett realistiskt ljus. Järnvägsnostalgi och ett ökandemiljöintresse har ställt sig i vägen för realistiska bedömningar och gör så äni dag. Vimoderater är de enda som sett järnvägens problem och som har varnat för denlångsamma förblödning som SJ har utsatts för. Om man vill knäcka entusiasmenoch självförtroendet hos de tiotusentals SJ-anställda, finns det ingen bättremetod än att ständigt kräva bättre lönsamhet och att pytsa ut ofillräckligt medpengar till allt möjligt som det inte går att få bättre lönsamhet på. SJ harmåst spara mer och mer och därmed gått sämre och sämre, gett sämre och sämreservice och på så sätt råkat in i en ond cirkel, som det krävs riktigt radikalaåtgärder för att bryta. Vihar från moderat sida haft möjlighet att inifrån SJ ta del av bekymren medjärnvägstrafiken. Vi har också till allra största delen biträtt de omfattandeförslag till radikal omvandUng av som årets trafikpolitiskaproposition innebär. Vihar sagt ja till den offensiva satsning som de framtidahöghastighetstågen innebär och med vilkas hjälp de tre stora befolkningscentrai landet skall knytas ihop. Viär också posifiva till sådana satsningar som ger exempel på ochArlandapendeln, som. är ett fint uttryck för hur två konkurrerandetransportsystem som flyget och järnvägen kan dra fördel av varandra itrafikförsörjningen. Viär övertygade om att järnvägen, rätt behandlad, har en betydelsefull roll attspela i framtidens kommunikafioner. Att i den andan vara med om att införa dens. k. vägmodellen för järnvägen har fallit sig naturligt för oss. Medinrättandet av det nya har principen om att staten skall stå förinfrastrukturen även för järnvägstrafiken också ekonomiskt konkretise- Här kan samhällsekonomiska bedömningar göras på ettobjektivt sätt, även om sådana bedömningar allfid innehåller osäkra prognoseroch effekter. För det nya affärs-SJ kan däremot satsningar göras efter rentföretagsekonomiska kalkyler, vilka fill skillnad frän de samhällsekonomiskabygger på mera matematiskt exakt underlag. Vägmodellen är naturligtvis förutsättningen för attomstruktureringen av SJ till ett om inte särskilt vinstgivande så i varje fallinte förlustbringande företag på transportmarknaden skall lyckas. Denomstruktureringen kommer enligt beräkningar att ta av tre till fyra år.Den innebär omfattande rationaliseringar hand i hand med stora organisatoriskaförändringar. Sådant brukar ske under stort gnissel och veklagan. Jag hoppasatt kan visa den återhållsamhet i inblandningensom är nödvändig för det lyckade utfallet av operationen. Mina erfarenheter avriksdagsledamöternas självpåtagna kompetens som järnvägsexperter ger anledningfill farhågor därvidlag. Det vore sorgligt om dessa farhågor besannades och SJfortsatte som i en ond cirkel av besparingar, försämrad service ochdärmed krympande marknadsandel. Det kan ju inte vara tal om att SJ nu skallvinna eller försvinna men trots allt förtvina i en ständig förlustspiral. SJmåste finna sin berättigade, företagsekonomiskt sunda sektor av transportmarknaden. Om förutsättningarna för SJ:s framtid, bl. a. i de nämndaoffensiva satsningarna, är goda så är det överraskande och beklagliga beslutetom utflyttning ett stort bakslag. Ur trafikpolitisk synpunkt ärutflyttningsbeslutet enbart skadligt. Det är inte fråga om eller någonannan ort utan om den uppenbara faran för att SJ:s omstrukturering försenas,fördyras och kanske fill slut förloras. När betänkandet om utlokaliseringkommer upp till avgörande i kammaren senare skall vi ytterligare utvecklavårt fördömande av denna illavarslande åtgärd. Vi måste emellertid se framåt. Och framtiden inger, herrtalman, oro för hur utfallet av den nuvarande stora omstruktureringen skallkunna ske. Det tbg att få en ny generaldirektör. Det var en långprocess, där regeringen famlade. Den åstadkom osäkerhet och konsultstyrning. Nuär vi inne i en period när den nya ledningen måste ägna mycken fid åtinformationsinhämtning och därvid , självklart, själv rekrytera nyachefer för olika nivåer. Det är stor risk för att förvirring och osäkerhetråder bland personalen och att denna tappar entusiasm. Vi har tidigare vid kammarens ställningstagande fillbetänkandet om trafikpolitikens mål och medel haft reservation omnödvändigheten av bolagisering av t. ex. i dess nya skepnad.Vi har därför ingen reservation om samma sak , men vi tror att denslutliga lösningen för SJ, om järnvägen skall finna sin berättigade plats påden svenska transportmarknaden, just utgör bolagisering. Med den osäkerhet som råder om statens järnvägarsframtid frågar vi oss om det krismedvetande som emanerade frän SJ:skoncernstyrelse rent av var för tidigt väckt och att mansedan har fattat besluten i för stor brådska. Vi är oroliga för utgången av denpågående omstruktureringen. Vi känner det som att SJ är ettkommunikationsföretag med En framtidsinriktad järnvägspolitik m. m. Enframtidsinriktad järnvägspolitik'm. kommunikationsproblem bådeutåt och inåt. Vi skall emellertid från moderat sida på alla sätt bistå vidomstruktureringen av SJ men varnar för en alltför långt utdragen process. Omden skall ske med personalens posifiva medverkan, måste den göras snabbt ochbestämt. Vihar ett antal reservationer till dagens betänkande, och jag yrkar , herrtalman, bifall fill reservationerna 4, 11, 13, 17, 18, 24, 25, 41, 45, 46, 47,48 och 50. Vi kommer, som vi i allmänhet gör, att begära rösträkning endast påétt fåtal, nämligen reservationerna 4 och 13. Jag kommer att behandla dereservationer som det finns anledning att särskilt,försvara. Reservation11 gäller avtalet till stöd för den regionala trafiken. Vi anser att regeringenhar träffat ett alltför långvarigt avtal, nämligen . En avtalsperiodom är enligt vår mening tillräckligt lång för uppbundenhet.Vi tycker ocksä att dessa anslag skall skäras ned efter viss plan,så att man till slut blir självförsörjande ute i regionerna och kommunerna. Ireservation 13 hävdar vi nödvändigheten av att privata företag skall kunna erbjudasett trafikutbud som, om det är likvärdigt med trafikhuvudmannens menbilligare, skall ge dem trafikeringsrätten. Ireservafion nr 17 säger vi att den prissättning på kombitrafiken som regeringenföreslår i sin proposition inte bör ske på basis av landsvägstrafikenskostnader, utan självfallet med hänsyn till de egna kostnaderna. Viframför i reservation nr 18 att inte bör uttala sig om omfattningenav den framtida kombitrafiken, utan låta denna utvecklas på marknadens egnavillkor. Ireservafion 41 hävdas att järnvägstrafiken måste ha som mål, även om detta målär svåruppnåeligt, att täcka sina egna kostnader,. även kostnaderna förjärnvägens infrastruktur. 2 (): Jag beklagar att kommunikafionsministern av någon anledning inte kanvara närvarande när vi skall diskutera den största och mest omfattandefrågan på årfionden när det gäller svensk transportpolitik. Det hade varit braom kommunikationsministern hade kunnat vara med här och ta del av de inlägg somgörs i denna fråga. Jagvill först konstatera att den trafikpolitiska debatten i har under desenaste åren varit både omfattande och intensiv. Inte rninst harjärnvägspolitiken varit ett hett debattämne.. Förutsättningarnaför en bra utveckling av vårt samhäUe är utan tvivel goda kommunikafioner. I envälfärdsstat som vår är det närmast en självklarhet att människor och gods kanförflyttas snabbt och effektivt från en landsdel till en annan. Påförslag av den dåvarande folkpartiregeringen fattade 1979 beslut omen ny trafikpolitik. Om huvuddragen i denna politik förelåg stor enighet. Dentrafikpolitik som den nuvarande regeringen för fram bygger vidare på de beslutsom fattades just 1979. . Trots50 reservationer kan sammanfattningsvis sägas att det även rådernågorlunda samstämmighet om järnvägspolitiken mellan de i riksdagenrepresenterade politiska partierna. Avalla trafikfrågor är järnvägen och dess omorganisation den mestomdebatterade. Vi står inför ett mycket vikfigt beslut när järnvägens framtidnu skall avgöras. Vikonstaterar att organisationsmässigt är en uppdelning i ett affärsverk medansvar för tågtrafiken och ett banverk med ansvar för infrastrukturen en av deviktigaste frågorna. UtlokaUseringen av från till Borlängekommer enligt vår bestämda uppfattning att leda fill ett olyckligt resultat. Frågantas upp till behandling i kammaren , men vi vill redannu från vårt håll understryka att en utlokalisering av innebär bådetekniskt och från säkerhetsarbetssynpunkt en mycket negativ utveckling.Folkpartiet kommer således att säga nej till UtlokaUseringen, och jag hoppasatt de partier som i utskottet har ställt sig bakom en sådan utvecklingbesinnar sitt ansvar när frågan kommer till kammaren för avgörande. har sinafördelar på främst fyra områden: - är ett oslagbartmasstransportmedel såväl när det gäller persontrafik som när det gällergodstransporter. - är ett mycketmiljövänligt transportsätt, vilket är inte minst vikfigt. Inga andra modernapersontransporter kan konkurrera med tågen i detta avseende. - är ett energisnålttransportsätt. - är slutligen etttrafiksäkert transportsätt. ATC-systemet gör den svenska järnvägen till denminst olycksdrabbade i jämförelse med många andra länders järnvägar. Målenför trafikpolitiken är enUgt utskottsbetänkandet att erbjuda indivi-. der ochnäringsliv i hela en effektiv, säker och miljövänlig trafikförsörjningtill lägsta möjliga samhällsekonomiska kostnader. Folkparfiet instämmer i dennamålbeskrivning. En trafikpoUtik skall dessutom erbjuda valfrihet för individen.Det är en mycket viktig målsättning för oss liberaler när vi diskuterartrafikpolitiken. Idessa mål bör också ligga en strävan att skapa samordning mellan trafikslagen.En individ skall utan stora anslutningsproblem och orimliga väntetider kunna tasig från i stort sett vilken ort som helst fill en annan ort i vårt land. Dettaställer krav på goda rtiarkkommunikationer och ordentliga parkeringsmöjlighetervid bl. a. järnvägsstationer samt flexibilitet i utbudet av kombineradetransporttjänster. Jag tror att vi på detta område har mycket att göra för attutveckla den svenska transportpolifiken, inte bara när det gäller godstransporterutan framför allt när det gäller persontransporter. Likavikfigt som ytterligare ekonomiska medel till SJ är att SJ får en organisationoch en struktur som underlättar för företaget att möta tidens krav. I klartextinnebär detta att driftsdelen borde utformas som ett aktiebolag, med den störreflexibilitet och självständighet som denna form ger. Det är kanske inteomöjligt att få verksamheten effektiv och lönsam i affärsverksform, men detskulle definitivt gå lättare och ha större utsikter att lyckas om man valdebolagsform. Detta är en uppfattning som vi har redovisat vid fleratillfällen. Aktiebolagsformen ger ökadfrihet att disponera resurserna, men inskär- Enframtidsinriktad järnvägspolitik m. m. per också ansvaret attutnyttja dem på bästa sätt. Därigenom skapas förutsättningar att bedrivaverksamheten på samma villkor som konkurrerande företag. Jag vet attaktiebolagsformen har tagits upp i annat sammanhang, och jag vill därför intenu säga mycket mer i denna fråga. Det är mycket viktigt för oss folkparfisteratt få detta mål realiserat. Jag hoppas att de andra partierna här i kammarenär beredda att ställa sig bakom denna utveckling. gör det redan.Vad gör det stora partiet ? När det gäller investeringar anser vi från sida attjärnvägens fördelar i förhållande till övriga trafikslag ger en god vägledningbeträffande de projekt som SJ. i första hand bör satsa på, nämligen upprustningoch nybyggnad i folktäta områden och på sträckor där snabbtåg kan bli ettalternativ till flyget. Vi i har hävdatatt snabbtåg på medeldistanser kan bli ett konkurrenskraftigt alternativ. Vihävdar detta lika bestämt . Vi noterar med fillfredsställelse att dennatanke nu håller på att förverkligas. Vi har varit pådrivande i denna utveckling,och vi kommer att fortsätta med denna politik. Medde förutsättningar som nämnts då det gäller var järnvägsinvesteringar kan blilönsamma framträder vissa projekt framför andra. Befolkningsunderlaget runtMälaren är stort, och förbättrade kommunikationer skulle avlasta den expansivaStockholmsregionen. Man skulle kunna förbättra pendlingsmöjligheterna till ochfrån näraliggande städer. Det handlar inte bara om vissa orter, utan dettagäller hela den mellansvenska regionen, långt upp i Bergslagen. Den samordnadelösningen av trafiken runt med och bör därförsnarast påbörjas. Utskottetanser i likhet med regeringen att hela trafiken kring bör studerasytterligare. I det här fallet finns det en i stort sett enig uppslutning frånutskottets sida. Det här är ett omfattande projekt, och det får inte bli etthastverk i fråga om planeringen. Vianser från sida - och det har vi framhållit i vår motion - attprojekteringen måste komma i gång . Det finns ett mycket omfattandeutredningsarbete både när det gäller och när det gällerSvealandsbanan och även beträffande Bergslagspendeln. Vi anser att dettautredningsmaterial bör användas i det fortsatta arbetet och att utredningsmaterialet,väl använt, kan påskynda utvecklingen. Ienlighet med en beslutsordning som utskottet tidigare ställt sig bakom ankommerdet i första hand på att avgöra frågan om en utbyggnad av spårenkring . Det är ändock som har det yttersta ansvaret för deavgörande insatserna för att detta skall kunna förverkligas inom en snarframtid. Utskottethar inget att invända mot att andra intressenter, såväl allmänna som privata,deltar i finansieringen. Det är mig veterligt första gången som socialdemokraternai en utskottsskrivning accepterar att privata intressen på detta sätt deltar ifinansieringen på transportsidan, åtminstone på järnvägens område. Frånfolkpartiets sida hälsar vi med stor tillfredsställelse att regeringspartiet accepterar en sådan utveckling . Tidpunktennär dessa projekt, som gäller , och Bergslagspendeln,kan genomföras beror dels på den medelsram som disponerar, dels på det ekonomiska engagemangsom andra intressenter är beredda att åta sig. Trafikeringsrätten har varit en fråga som flifigtdiskuterats i utskottet. Det gäller järnvägsdriften på vissa sträckor. Vi har ien reservation tillsamriians med hävdat att det är positivt omprivata företag i ökad utsträckning kan engageras i driften av järnvägstrafik.Vi anser att om ett privat företag kan erbjuda motsvarande trafikutbud somlänshuvudmannen men till lägre kostnad för samhället, bör detta företag ges trafikeringsrättenpå den aktuella sträckan. Jag tror att det kommer att finnas flerasträckor i där det kan bli aktuellt med sådan konkurrens och denna formav erbjudande. Vi skulle från sida hälsa en sådan utveckling medstor fillfredsställelse. Jag vill direkt ställa frågan fill utskottsmajoritetenstalesman: Hur ser socialdemokraterna på en sådan utveckling atttrafikeringsrätten kan komma att hamna hos andra instanser än samhällets? Den s.k. har diskuterats mycketingående . SJ-ledningen har på ett klart sätt angivitvad man tycker. Från sida hävdar vi bestämt att börprivatfinansieras. Möjligheterna att få lönsam är så pass storaatt vi inte tror att det finns några hinder att privatfinansiera den delen. Detskulle dessutom ge utrymme för andra bandelar. För varje miljon av skattemedelsom vi kan frigöra från sådana investeringar till andra ändamål måste vi angeatt det är en lycklig utveckling.