prot · GB0926 · 1987-12-31 00:00:00 — Hon pekade på att det finns olika uppfattningar hos deborgerliga partierna. Det gör det förvisso. Vi redovisar ju öppet att vi harolika uppfattningar i denna fråga, höll ett långt och vackert tal omdiverse saker i skolan utan att egentligen ge konkret besked på någon endaväsentlig punkt. Slutligen sade hon något som jag inte riktigt förstod. Honsade att utbildningsutskottet håller fast vid tidigare beslut om betygens avskaffande.Vad är det för dumheter? har inte fattat några beslut omdet tidigare. Vad som däremot gäller är den breda kompromiss som 1979träffades mellan socialdemokrater, folkpartister, centerpartister ochmoderater. hade en reservation där man sade att det borde finnasytterligare ett betygstillfälle i årskurs 7. De grundläggande principerna förvad betygen skulle användas till, vilken information de skulle ge och att detviktigaste var att de var urvalsgrund för högre studier stod alla dessa partierhelt eniga bakom. Det är det beslutet som gäller, - intenågonting om betygens avskaffande. Sedan säger , efter att ha pläderatpå ett sätt så att det lät som om hon ville avskaffa betygen, att hon inte ärnöjd med tingens nuvarande ordning. Men ändå säger utskottet att vi inte skallgöra några förändringar. Det förhållande som råder nu är visserligen dåligt,men vi skall inte ändra på någonting. Jag måste säga att det inte är särskiltlogiskt. säger vidare att vi måste ha kvar betygen som urvalsinstrument.Det är möjligt att vi måste ha dem till det, 1 sin nuvarande utformning är demycket dåligt lämpade för det, gav inget besked om vadhon tänker göra åt det faktum att elever väljer allmän kurs i engelska ochmatematik i årskurs 9 för att få ett bra betyg, så att de kan komma in pågymnasieskolan. De väljer där en lätt linje för att få bra betyg i matematik,kanske en femma och söker sedan in på mellanstadielärarlinjen utan attegentligen kunna någon matematik. Detta är skolans problem . Det ledersedan i sin tur till resultat att de elever som får dessa lärareinte heller lär sig någon matematik. Man kan då inte säga dels att man inte är nöjd medbetygssystemet, dels att det skall vara ett instrument för urval till högrestudier, för att i säga att man inte är beredd att vidta någonförändring eller göra den minsta lilla översyn. Det är en mycket dålig logik. 24 (vpk) replik: säger att det ärskrämmande eller intressant att höra den borgerliga oenigheten. Ja, det tyckerjag också. Men vad innehåller den socialdemokratiska enigheten ibetygsfrågan? har refererat vad t.ex. olikaorganisationer och andra tycker i betygsfrågan. Men vad tyckersocialdemokraterna? Jo, att man skall avveckla betygen . Vad innebär påsikt? Det här låter som sveket i folkomröstningen genom linje 2. säger att betygen än så länge är etttekniskt instrument för urval till gymnasieskolan och att de är nödvändiga. Deär inte först och främst ett tekniskt instrument för urval till gymnasieskolan,utan de är i första hand - vilket också borde kunna inse-ett socialt urvalsinstrument. Hur skall man annars kunna förklara betygensroll i den ökande sociala snedrekrytering som vi ser i fråga om teoretiskautbildningar och högre studier? Det sägs att betygen skulle tjäna som ett verktyg för attlösa problem vid gymnasieintagningen. Det beror på att man ifrånoppositionens sida får tjata fram socialdemokraterna till en vettigaredimensionering av gymnasieskolans elevplatser. Det beror i sin tur på att detär som styr utbildningspolitiken i detta land, inteansvarskännande utbildningspolitiker inom socialdemokratin. Min fråga kvarstår: Vill socialdemokraterna medverka tillatt åtminstone utreda en betygsfri skolas villkor och möjligheter? Under detta anförande övertog andrevice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. 25MARGARETA () replik; Det var många synpunkter. Låt miginledningsvis säga att jag är riktigt förvånad över denna upprördhet över attjag kommenterade vad berörda människor vid skolan anser. Tycker vi inte att detär viktigt? Jag tycker att det är mycket intressant och mycket viktigt fördenna debatt vad föräldraorganisationen, lärarorganisationen och elevförbundettycker-även om inte alla elever är organiserade. Kritiken gällde nu att jag infe framförde desocialdemokratiska ställningstagandena. Men de står ju i utskottetsbetänkande. Vi behandlar det som en minoritet i utskottet står bakom. Precissom jag sade tidigare står vi fast vid att vi inte skall ha några betyg där denu är avskaffade - för det är de. Betygen skall finnas där de finns - iåttan och nian. De fungerar där som urvalsinstrument. Betygen är inte det mest objektivaurvalsinstrumentet. Vi vet ju att det inte alltid fungerar på det sättet ute iskolorna. Man försöker därför att få betygsättningen i de högre årskurserna påhögstadiet att utgå från resultaten vid standardprov, för att ändå få någonform av objektivitet. Jag håller med om att de urvalsinstrument som vi har inte är de bästa. Vi hoppas också få möjligheter att ytterligare minskaderas betydelse. Men, , det sades mycket om och hurvilseledd blir. Det har ju egenfligen ingenting med betygssystemet attgöra. Det har att göra med en lärare söm inte arbetar på ett sådant sätt attinformationen till föräldrarna blir riktig. Självfallet kan vi inte accepteraatt en lärare säger till föräldrarna att räknar bra utan att, precissom säger. Sätta detta i relation till vad man egentligen skallkunna begära. gjorde en liten feltolkning av mig vadgäller detta med att jämföra med sig själv. Jag sade att om man skall ha någottävlingsrnoment, skulle väl det enda sättet vara att låta eleverna jämföra sinakunskaper med vad de har klarat av tidigare. Till ; Om nu mina inledningar är klassiskavad beträffar den borgerliga oenigheten, är det ju ni som står för dennaoenighet. Ni får ändra på den, så skall jag också ändra på mina inledningar. Tiden medger tyvärr inte att jag också bemöter BjörnSamuelsons fråga i detta inlägg. 26LARZ () replik: gjorde nu en reträtt iförhållande till sitt påstående i det föregående inlägget. Hon säger attbetygen skall vara avskaffade där de redan är avskaffade och att de skallfinnas kvar där de finns. Så blir hon ledsen för att vi har synpunkter påhennes sätt att argumentera. Nlargareta får naturligtvis gärnaanvända den tid hon disponerar fill att berätta om vad andra organisationertycker. Men vi vet det faktiskt också ganska bra. Vi har kontakter med Hem ochskola, elevförbund och lärarorganisationer samt med skolans verklighet. Vikänner till dessa resonemang. Men de synpunkterna är vi inte intresserade avatt få här och av . Hennes uppgift är att försvarautskottets ställningstagande. Det har gjort på det sättetatt hon säger att nuvarande betygssystem inte fungerar bra men attsocialdemokraterna inte är beredda att ändra på det. Däremot säger honingenting om på vilket sätt man skulle kunna komma till rätta med alla deolägenheter som vi har påpekat. Det vore bättre att den debatten i stället för att berätta vad Hem och skola ochElevorganisationen tycker, för vi kan tala med dem själva. Svaret är alltså uppenbarligen från socialdemokraterna attvi har ett dåligt betygssystem som inte fungerar men att det inte skall ändras. 27YLVA () replik: redovisar vad andratycker. Det är bra, eftersom de siffror redovisade barastyrker de krav som ställer i reservationen. Hon säger t.ex. att av föräldrarna vill ha betyg. Ja, det har vi också funnit att föräldrarnavill. Hon säger vidare att tycker att betygen ger dålig information. Ja,det tycker vi också. Därför vill vi ändra det betygssystem som tillämpas i dagoch ersätta det med ett system som ger bättre information. Sedan säger att Elevorganisationeninte vill ha betyg och menar att ordföranden för 13 500 elever skall fårepresentera en grupp elever på 335 000. Jag tycker det är uppseendeväckande.Självfallet representerar ordförande blott och bart 13 500elever som inte vill ha betyg. Om de övriga eleverna hade funnitElevorganisationens ställningstagande bra. hade de naturligtvis anslutit sigtill det. Det betygssystem vi har ger upphov till en mängdmissförstånd om dess tillämpning. Det uppmanar till taktikval, och det gerupphov till stress, dålig stämning samt dåligt samarbete mellan eleverna. Alltdetta är ett faktum. medger detta, men hon vill inte göranågot åt det. Socialdemokraterna struntar i att en lång rad elever hamnari kläm därför att vi har ett dolt betygssystem. Betygen är en av mångainformationskällor till föräldrarna, men en av de allra viktigaste. Då är detangeläget att vi ser till att betygssystemet blir så bra som möjligt. Det villvi göra med vår reservation. Jag vill ta upp en annan sak, och det är att betygen i dagi årskurs 9 skall vara ett sammanfattningsbetyg, grundat på den samladeinformationen från högstadiet, alltså årskurserna 7, 8 och 9. De betyg lärarensätter i årskurs 7 skall vara underlag för betygen i årskurs 9 men eleverna ochföräldrarna skall inte få reda på det. Man skall alltså inte ge betyg i årskurs7. Jag tycker inte det är riktigt. Självfallet bör man också få deninformationen från årskurs 7. 28BJÖRN (vpk) replik; Visst är det, ,intressant att höra vad andra tycker. Men är det mest intressant att få vetavad socialdemokraterna tycker. Jag återupprepar min fråga: Villsocialdemokraterna medverka till att utreda en betygsfri skolas villkor ochmöjligheter? Kanske vi får med det verktyget och den mekanismen reda påsocialdemokraternas ståndpunkt i denna fråga. Låt mig i min sista replik i denna debatt få visa påorimligheten i att sätta betyg i skolan. Jag besökte en skola i ,årskurs 1, elevernas första dag i skolan. Läraren frågade vad han hadeför förväntningar på skolan. Vad vill du med skolan? Jo, sade , jag villläsa och räkna och klättra i träd. Frågan är om man skall betygsätta läsa ochräkna och klättra i träd, som ju utvecklar motoriken och kanske gör det lättareatt lära sig att läsa och räkna. Vi återkommer till denna fråga om vi inte får ett klartbesked av om socialdemokraternas ställningstagande ibetygsfrågan. Vi kommer att väcka en motion där vi föreslår enutredning om en betygsfri skolas villkor och möjligheter. 29BIRGITTA RYDLE (m) replik: Det enda som vi tydligen får veta om vadsocialdemokraterna tycker om betygen är det som står på två rader iutbildningsutskottets betänkande: "Utskottetfinner inte att det föreligger skäl för att uttala sig för förändringari betygssystemet ." Detta är alltså vad socialdemokraterna talade i sitt första inlägg om ettmatemafikpro-jekt som en lågstadielärare har ägnat sig åt och som visar attelever gör mycket goda framsteg i matematik. Hon nämnde att eleverna får tävlamed sig själva. Just detta, , är vårt mål, vår syn påbetygen: betygen skall inte mäta elevers kunskaper i förhållande till andraelever i en klass eller i en årskurs över hela riket, utan elevers kunskaperskall mätas i förhållande till kraven i läroplanen och kursplanen. Då kan vi fåett mätbart betygssystem. Det är uppenbart att alla de som har uttalat sig ombetygen som refererar till vänder sig mot just detrelativa betygssystemet. Jag är övertygad om att om vi hade ett annatbetygssystem, skulle deras syn på betygen vara annorlunda. Jag vill slutligen betona att varken Elevorganisationensordförande eller Hem och skolas ordförande kan vara representativ i fråga omvilken åsikt som medlemmarna själva har i deras resp. organisationer.Elevförbundets ordförande och Hem och skolas ordförande talar för sig självaoch inte för hela medlemsorganisationen. 30MARGARETA () replik: Utskottet har i det här betänkandet svarat påde motioner som har kommit in kring betygen. Det är inte någon propositioneller någon ny utredning kring betygen som har presenterats. Det har funnits synpunkter på skrivningen i betänkandet,och man har reserverat sig. Då måste det ju ha funnits uttalade synpunkter somman hade kunnat reservera sig mot. Socialdemokraterna vill inte ha ett återinförande av betygi de årskurser där betygen har avskaffats. Vi anser inte att betygen till fullokan sägas fungera som det allra bästa, och därför svarade jag som jag gjorde påLarz direkta fråga. Vi tycker därför att vi måste utveckla andra instrumentsom kan användas för det syfte som vi har betygen till, somurvalsinstrument till gymnasieskolan. Men när det handlar om elevernas ochföräldrarnas information om hur skolarbetet fortskrider är inte betygen detallenarådande för att få ett klariäggande om hur det står till. Betygens funktion kommer in sent, och det tycker vi ärbra. Därför tycker vi också att föräldrasamtalen skall utvecklas. Men föräldraroch elever skall också ges möjlighet till annan information. Det var detta jagförsökte beröra i mitt inledningsanförande: de olika diskussioner som pågårdels kring hur föräldrasamtal ibland fungerar, dels om vilka möjligheter someleverna har att få kännedom om hur det går med skolarbetet. Vi villinte tillsätta någon utredning, vare sig om betygssystemets Prot.1987/88:26 utformning eller om dess avskaffande. Vi anser inte att vi befinner oss i ett lägedär en sådan utredning skulle kunna komma fram till något klarläggande ellernågon klart uttalad förändring. Avslutningsvis vill jag säga fillYlva , som hade missuppfattat vad de avsåg, säga att gällde föräldrar som ansåg att betygen hade negativ inverkan påtrivseln i skolan. Jag ville bara upplysa om det. vice talmannen anmälde att anhållitatt till protokollet få antecknat att hon inte ägde rätt till ytterligarereplik, 31 (): I det betänkande som debatteras behandlasbl. a. en motion, UbU220, av och mig. Den innehåller tvåyrkanden, om dels uppgifterna för en parlamentariskt sammansatt betygsutredning,dels avskaffande av betyget i barnkunskap i . Enligt vårt sätt att se har utskottet inte tagit ställningtill vårt andra yrkande. Vi motionärer anser att det är orimligt att alla betygskall ha samma betydelse vid poängberäkningen till olika linjer pågymnasieskolan. Vi tycker alltså att det skall vara viktade betyg och att ettsådant system bör utredas. I avvaktan på en sådan utredning föreslår vi att mantills vidare räknar bort betyget i barnkunskap. Enligt timplanen för högstadiet har eleverna bl. a. tolvveckotimmar i matematik, i engelska, tolv i svenska och en ibarnkunskap. Denna enda timme i barnkunskap förläggs oftast till årskurs 9. Det är fullkomligt orimligt att ämnesbetyget i barnkunskapskall väga lika som t. ex. betyg i ett ämne som eleven har undervisats i underhela i många timmar . Barnkunskap är ett viktigt ämne, inte minst urjämställdhetssynpunkt. Särskilt väsentligt är att ämnet är obligatoriskt, såatt också pojkar får undervisning i ämnet. Om man inte sätter betyg kan man på olika sätt informeraom att en elev deltagit i undervisningen, bl. a. som en anteckning i betyget.Så sker t. ex. i fråga om fria aktiviteter och vilka tillvalsämneneleven har haft på högstadiet. Vi beklagar att utskottet inte har insett detorimliga i det nuvarande systemet och anser att det är nödvändigt med enöversyn av betygssystemet. Överläggningen var härmed avslutad. Kammarenövergick till att fatta beslut i de förevarande ärendena. Mom. 1(vissa förslag på betygsområdet) Först biträddes reservation 2 av och med 40 röster mot 15 för reservation 3 av . 243ledamöter avstod från att rösta. Härefter biträddes reservation 1 av m.fl.med 108 röster mot 34 för reservation 2 av och ledamöter avstod från att rösta. Slutligen bifölls utskottets hemställan med 156 röster mot107 för reservation 1 av m. fl. 36 ledamöter avstod från attrösta. Mom. 2 (kommuns möjlighet att besluta om flerbétygstillfällen än de nuvarande) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 4 avBirgitta Rydle m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 3 Utskottets hemställanbifölls. jordbruksutskottetsbetänkanden /88:5 om naturvård, 1987/88:6 om kemikaliekontroll m.m.,1987/88:7 om hästaveln m, m. samt 1987/88:9 om fiskkonsumtionen efterTjernobylolyckan och cesiumhalten i livsmedel. vice talmannen meddelade attbetänkandena skulle debatteras i angiven ordning och avgöras i ett sammanhangefter avslutad debatt. Först upptogs till behandling jordbruksutskottets betänkande5 om naturvård. 32INGVAR (): I jordbruksutskottets betänkande 1987/88:5behandlas en rad naturvårdsfrågor som berörts i motioner . Inriktningen av naturvårdsarbetet tas upp liksomnationalparkerna och våtmarkerna. I betänkandet behandlas även frågan omersättning till markägarna och förslag om ny naturvårdslagstiftning. Motionerna har avstyrkts med hänvisning till bl, a.pågående överväganden om naturvårdsförvaltningen och naturvårdsobjekt ifjällvärlden. I reservation 2 tar vi moderater upp skyddsformennaturreservat. Vi anser att syftet med naturreservat i första hand bör vara attskydda särskilda naturtyper, t. ex. biotopei" för hotade arter ochgeologiska formationer. Däremot bör denna skyddsform inte komma i fråga när detgäller att ta hänsyntill friluftsliv och rekreation. Här finns andra mindre ingripande skyddsformeratt tillgå. Där det är möjligt bör ägaren av den berörda marken ellerintilliggande marker få ett tillsynsansvar för naturreservatet. Härigenomuppnås en personlig ansvarskänsla, och kostnaderna för tillsynen kommer attminska. Denna modell bör kunna användas även för andra naturvårdsobjekt. Vianser att många av dagens naturreservat inte har sådan status att de börkvarstå som naturreservat. Regeringen bör därför utvärdera syftet med dennaskyddsform. Detta bör ges regeringen fill känna. I reservation 2, som är en gemensam borgerlig reservation,tas vården av kulturlandskapet upp. Den enskilde markägaren bör, säger vi,anlitas för att vårda och bevara natur- och kulturvärden i sitt företag ochäven erhålla ersättning härför. Härigenom skulle behovet av ingripanden medstöd av naturvårdslagstiftningen kunna minskas. Det skulle vara stora fördelarmed att lägga ansvaret för skötseln av skyddsobjektet så nära detta som möjligt.Den enskildes detaljkunskaper, intresse och ansvar samt engagemang förprojektet kan vara mycket omfattande och bör utnyttjas. Det skulle också varabra om boende i området därigenom kan få ökade utkomstmöjligheter; det bidrartill en levande landsbygd. I reservation 4 anser vi moderater att delar av StoraSjöfallets nationalpark är så påverkade av exploatering att de kansägas representera sådana väsentliga naturvärden som krävs för att ett områdeskall få vara nationalpark. Skyddstatusen bör ändras så, att den harmonierarmed det skyddsvärde som föreligger i verkligheten. Vidare vill vi geSjaunjaområdet ett starkare skydd än vad nuvarande reservatsförordnande medger.Det bör bli nationalpark. De delar av som fortfarandehar ett stort skyddsvärde bör införlivas i Sareks nationalpark resp. den, somvi föreslår, nyinrättade i . Detta bör ges regeringentill känna. I nationalpark har stora ingrepp gjorts bl. a. isamband med vägbyggen. Dessa områden bör brytas ut från ochöverföras till naturreservat. Vi vill genom vårt yrkande i reservation 5 geregeringen detta till känna. I reservation 12 tar vi upp frågan om ersättning tillmarkägare. Det måste vara självklart att den enskilde markägaren alltid hållsskadeslös, när staten i det allmännas intresse inkräktar på driften av ettjordbruks- eller skogsföretag. Vi understryker i denna reservation kravet påatt det fortsatta reformarbetet inriktas på att full ersättning alltid skallutgå vid alla grader av intrång. När det gäller reservation 14, som tar uppnaturvårdslagens bestämmelser om hotade arter, menar vi att skyddet för hotadeväxt- och djurarter bör förstärkas. Detta bör främst ske inomnaturvårdslagstiftningens ram, I naturvårdslagen bör införas regler som gör detmöjligt att direkt få ett skydd för sådana arter med genetiska variationer somär utrotningshotade eller av andra skäl i behov av skydd. Skyddsåtgärderna börsjälvfallet bekostas av det allmänna. Dessutom anser vi att ersättning alltidskall utgå för försvårande av pågående markanvändning. Ersättningen skall varasådan att markägaren upplever det som positivt att ta ansvar för just den artsom är hotad. Vi vill ge regeringen också detta till känna. Sedan har vi reservation 16, som gäller strandskyddet. Vimenar att man bör ompröva strandskyddsreglerna på ett sådant sätt att man intei onödan har ett skydd som inte uppfattas som relevant. Jag vill med detta lilla inlägg yrka bifall till dereservationer i betänkandet som har moderata underskrifter. 33LARS (): kommer att behandla enrad betänkanden från jordbruksutskottet som behandlar miljöfrågor. haravfallsfrågorna diskuterats, och senare kommer betänkanden om bl. a. vattenvårdoch freoner att tas upp. behandlas naturvården och kemikaliekontrollen.Utmärkande för alla dessa betänkanden är att socialdemokraterna yrkar avslagpå många framåtsyftande förslag från oppositionspartierna. Man hänvisar tillden miljöproposition som skall komma i vår. För naturvården, som vi behandlarjust , hänvisar man inte ens till den kommande propositionen. I stort settvill regeringens företrädare framhålla att allt är bra som det är, attnaturvårdsfrågorna är under kontroll och får en tillfredsställande hantering. Ifolkpartiet har vi motsatt uppfattning. Vi anser att naturvårdsfrågorna intefår den uppmärksamhet och det utrymme som de förtjänar. Vi har därför i det härbetänkandet anmält inte mindre än elva reservationer, som jag yrkar bifall tilloch skall kommentera. Först vill jag då betona att naturvårdsfrågorna inte kanses avgränsade frän andra miljöfrågor. Hoten mot naturvården finns iluftföroreningarna, i vattnets förändringar och i hårda exploateringar.Naturområden hotas av skogsdöd och därigenom uppkommande förändringar i detekologiska systemet. Många arter hotas genom tungmetaller och andra gifter ivattnet. Ett exempel på detta är salarna i och många fågelarter,vilkas fortplantning är hotad av miljögifter. För många växtarter finnsmotsvarande risker. En konsekvent naturvårdspolitik innebär också att åtgärdermåste sättas in för att så långt som möjligt avvärja också dessa hot. Detgäller såväl luftföroreningar som föroreningar av sjöar, vattendrag och hav. Den naturvård som vi diskuterar här gällerskyddsinsatser för hotad natur. Förvaltarskapstanken - tanken att vi inte harrätt att missbruka naturen, att vi har skyldigheter inte bara mot våramedmänniskor utan också mot naturen, att vi måste slå vakt om hotade artersfortbestånd - är djupt rotad i den liberala och frisinnade idétraditionen. Attnaturen i sig själv innefattar oersättliga värden är för oss folkpartister ensjälvklar slutsats. Många gångar har vi fått konstatera att dessa slutsatserinte är lika självklara för socialdemokraterna. Vi har fått föra en envis kampför att bevara de sista orörda älvarna, för att fä ett skydd för de oersättligafjällskogarna, för att skydda hotade arter, för att få behålla de urskogsrestersom finns kvar, för att få de nationalparker som det är nödvändigt att fåinrättade och slutligen också för att få fram de ekonomiska resurser somerfordras. På alla dessa områden har vi rönt motstånd från socialdemokraterna. Jag skall nu kortfattat belysa några av reservationerna,som redovisar de skillnader i synsätt som föreligger mellan oss och regeringensrepresentanter. I en gemensam borgerlig reservation pekas på möjligheternaatt i högre grad än tidigare engagera de enskilda jordbrukarna inaturvårdsarbetet. Dettasynsätt överensstämmer väl med allmänna syn på jordbrukspolitiken.Vi vill ha ett miljömål som är likställt med producent- och konsumentmålen. Detär då självklart att betona att den enskilde jordbrukaren också skall kunna fåersättning för naturvårdsinsatser, vare sig det gäller att hålla hagmark ellerjordbruksmark öppen. För vår del har vi därför i det sammanhanget fört framarealersättningen som en framkomlig väg för att uppfylla det målet. Utbyggnadsepoken när det gäller nationalparker får tillskillnad från älvutbyggnadsepoken inte vara avslutad. , Taavavuoma ochRogen är angelägna nationalparker, som vi från för framtill prövning. Lika regelmässigt avstyrker utskottsmajoriteten vårayrkanden. Vi återkommer, eftersom vi vet att tiden talar för oss.