prot · GB09100 · 1987-12-31 00:00:00 — Kds anser att folkpensionen bör höjas från96% av basbeloppet till av basbeloppet för den ogifta pensionären och frän78,av basbeloppet till av basbeloppet för den gifta pensionären.Höjningen bör införas fr. o. m. . En sådan förändring avpensionerna skulle utjämna något av de skillnader mellan samboende och giftapensionärer som råder och som är ett exempel på hur samhälletsregelsystem på ett oacceptabelt sätt missgynnar äktenskapet. Skillnaderna i pension mellan ett gift par och ettsambopar minskar med vår modell med /år. Förhållandena kan naturligtvisinte heller med denna förbättring anses tillfredsställande, utan ytterligareåtgärder för att minska skillnaderna mellan gifta och sammanboendepensionärspar måste vidtas. Kds villockså höja pensionstillskottet, eftersom det är en riktad åtgärd till de sämstställda pensionärerna. Vi föreslår därför att pensionstillskottet höjs från av basbeloppet till för ålderspensionärer och från till avbasbeloppet för förtidspensionärer fr;o. m. . De pensionärer som valde att stå utanförATP-systemet när detta infördes har hitintills inte fått någon del ipensionstillskotten. Det kan finnas många förklaringar till att de valde attstå utanför. De ville kanske hellre spara i det egna företaget, i det egnahemmet eller genom att teckna en privat pensionsförsäkring. En del kansketvingades välja att stå utanför eftersom de ansåg att deras inkomster var försmå för att räcka till avgifterna till ATP-systemet. Många av dessa pensionärer begärde undantagande från ATPföre 1969, alltså det år då reformen med pensionstillskott genomfördes. I daghar många av dem ekonomiska problem. Att dessa människor inte får del avpensionstillskottet utgör enligt vår mening en diskriminering. Allapensionärer méd låg ATP eller ingen ATP alls bör få rätt tillpensionstillskott. Med litet god vilja borde någon form av individuell prövningkunna ske. På samma sätt som de som tillhör ATP-systemet får pensionstillskottom ATP-pensionen inte överstiger pensionstillskottsbeloppet, borde de som stårutanför ATP-systemet fä del av pensionstillskottet, om deras alternativa penningplaceringhar en lägre avkastning än pensionstillskottet. Många kvinnor har upptäckt att de sompensionärer kominer att få en sämre ställning därför att de arbetat deltideller varit hemma och skött hem och barn under . Oftasthar mannen och kvinnan varit överens om en sådan arbetsfördelning. Att dennafråga nu kommer att bli föremål för utredning inom pensionsberedningen ser vidärföf som mycket positivt. Det finns gott om tecken på att det modernaarbetslivet fordrar nytänkande pä flera områden. får man räkna medatt många kommer att behöva byta yrke åtminstone under sin verksammatid. Detta kommer i sin tur att medföra någon period av omskolning ochvidareutbildning. Därför finns det knappast någon anledning att betrakta livetsom om det vore indelat i tre perioder: utbildning, arbetsliv och pensionering.Det är naturiigt att många människor känner behov av attstanna upp ett tag, få av återhämtning för att ägna sig åt någonsysselsättning som tiden inte har medgivit. Säkerligen skulle ettavbrott upplevas positivt av de allra flesta. Ettsådant avbrott skulle också kunna skapa förutsättningar för att odla dengemenskap och det sociala umgänge som vi alla är i så stort behov av. Vi menar att varje människa borde ha rätt att kunnautnyttja ATP och folkpension under ett års förtidsuttag ur pensionssystemet.Etl sådant "sabbatsår" år skulle påverkaålderspensionen på liknande sätt som förtidsuttag före den ordinariepensionsåldern gör. Det skulle således betalas från egen ATP och folkpensionoch skulle därför inte tära på samhällsekonomin. Det skulle däremot, hävdar vi, få vissa positiva effekterpå arbetsmarknaden eftersom arbetslösa skulle få ett större urval av vikariatoch möjligheter till arbetslivserfarenhet under det är den ordinariearbetstagaren är ledig. Folkpensioner m. m. En sådan reform skulle naturligtvis också kunna ge upphovtill en del praktiska svårigheter i arbetslivet, det skall inte förnekas. Mendessa problem kan jämföras med dem som uppstår i samband med föräldraledighetoch ledighet för studier, och dessa avbrott är ju allmänt accepterade. Pensionsberedningen befinner sig nu enligt uppgift islutskedet av sitt arbete. I pensionsberedningens direktiv fanns inte någotuppdrag att utreda frågan om ett förfida uttag av ett pensionsår. Vi föreslårdärför att ett tilläggsdirektiv utfärdas för att få till stånd en utredning idenna fråga. Jag vill med detta yrka bifall till motionerna1987/88:St237, yrkandena 1 och 2, och till motion 1987/88:Sf238. Beträffandehöjning av folkpen.sionernas grundbelopp m.m. ber jag att fä yrka att riksdagenmed anledning av motion 1987/88:Sf330, yrkandena 1 och 2, samt med avslag påmotion 1987/88:Sf290, yrkandena 1 och 2, hos regeringen begär förslag tillriksdagen öm höjning av folkpensionen och pensionstillskottet i enlighet medvad som anförs i motion 1987/88:Sf330. Jag ber också, herr talman, att få yrkabifall till yrkande 4 i samma mofion samt bifall till reservationerna 3, 5, 6,7, 8, 15 och 16. 58INGVAR (): och jag har i en motion tagit upppensionärernas inkomstförhållanden. Det är så, att pensionärernas inkomster självfallet ärmycket olikartade. Detta hänger samman med inkomsterna . En hög inkomst betyder således en hög pension och en låginkomst en 'låg pension. De som inte haft någon inkomst alls- exempelvis arbetat isitt eget hem -får den lägsta pensionen, nämligen . Även desom är mycket gamla, , får trots ett livslångt yrkesarbete en låg ATPoch därmed en låg pension. De kommunala bostadstilläggen - som är inkomstprövade -har som sitt syfte att ge människor som bara har grundpensionen - folkpension,pensionstillskott och kommunalt bostadstillägg - en hjälp för att betalahyreskostnaderna. kom - på densocialdemokratiska regeringens initiativ - nya regler för de kommunalabostadstilläggen. Dessa regler medförde en utjämning av bostadstilläggen mellanolika kommuner. De pensionärer som har de lägsta pensionerna och de lägstakommunala bostadstilläggen fick en förstärkning med . Totalt får pensionärerna i 179 av landets 284 kommunerförbättrade kommunala bostadstillägg i och med de nya reglerna. Totalt beräknasmer än 600 000 pensionärer få KBT under . I reglerna för de nya pensionerna finns också bestämmelsenatt de kommunala bostadstilläggen obligatoriskt skall utges av kommunerna. Dethär är en stor reform, som bidrar till ökad utjämning pensionärer emellan. Men det åren reform som bara är ett steg pä vägen.Fortfarande har dessa pensionärer en alltför låg standard, enligt vår mening.Vad som fattas är att höja KBT till den nivån, att bostadstillägget täcker helahyran för en lägenhet som består av 2 rum och kök. Detta finner vi nödvändigtför att ge dessa pensionärer en standard som är tillräckligt hög. Målet för de kommunala bostadstilläggen skall alltså varaatt de täcker hyreskostnaden för en modern lägenhet på 2 rum och kök. I den socialdemokratiska tidskriften , nr 1987,tar upp pensionsfrågan. Hon kallar sin artikel för"40-talets mödrar är 80-talets fattiga pensionärer". Det är engripande artikel, och låt mig citera några rader ur hennes inlägg: "Jag stod inför min barndoms snälla tant från gårdendär jag lekte som barn. Jag som socialtjänsteman, som hjälpsökande. Hon är och hennes barn är vuxna. - Jag trodde aldrig att jag skulle behöva gä hit och tiggapå gamla dar. Jag har ju min pension och har det bra på alla sätt, men jag fårju nästan ingenting över när jag har betalt hyran. Hon kunde ha varit min egen mor-hon är en av de mödrar,som skötte om och fostrade oss barn, som växte upp . Det är vi,40-talsbarnen, som sitter ide beslutande positionerna och är makthavare i dagoch . Men vi har sörjt dåligt för våra mödrar, de som hade somheltidsjobb att sköta om och fostra oss till det vi är - en vinnandegeneration. är inget undantag. Det blir i stället alltvanligare att de pensionärer som bara har sin folkpension och ingen eller litenATP, måste söka socialbidrag för att klara sina primäralevnadskostnader." Det som pekar på är just de drygahyreskostnaderna. Här har den reform av det kommunala bostadstillägget som ägtrum gett många pensionärer en god hjälp. Men detfattas ytterligare ett steg på vägen för att hyreskostnaderna helt skall täckasav det kommunala bostadstillägget. Låt mig avslutningsvis säga att det är minförhoppning att vi skall få ytterligare en reform på detta område - en reformsom innebär att hyreskostnaderna finansieras helt av det kommunalabostadstillägget. Domstolsväsendet m. m. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut i ärendet skulle fattas vid nästa arbetsplenum.) 1987/88:29om anslag till domstolsväsendet (prop. 1987/88:100 delvis). 59BJÖRN KÖRLOF (m): Låt mig, innan jag kortfattat går in påreservationerna i betänkandet, säga några ord i största allmänhet om landetsdomstolar och rättsväsendet. Jag tror att flertalet av kammarens ledamöter har tagitdel av information både från massmedia och på annat sätt om attdomstolsväsendet och rättsväsendet har svåra, kanske t.o.m. i ökande gradsvåra, problem. Arbetsbelastningen har ökat. Ärendebalanserna ligger på enoacceptabelt Domstolsväsendet m. m. hög nivå,som det finns en tendens till personalflykt när det gällerkvalificerad personal inom domstolsväsendet och polisväsendet. Vi har tendensertill detta också när det gäller kvalificerad personal inom åklagarväsendet. Detta öppnar risker för kvalitetsförluster i denbrottsutredande och dömande verksamheten - risker som vi naturligtvis inte kanacceptera. De här förhållandena måste vi följa ytterst noggrant, och vi måstevara beredda att ge de resurser som krävs för att rättsväsendet skall fungera. När det gäller nämndemannainstitutionen, somdet finns reservationer om, vill jag bara - mot bakgrund av att vi får orsakatt senare i vår återkomma till de frågorna med anledning av en proposition -yrka bifall till reservation 1, som är en moderatreservation och vari detförordas att vi skall återgå till den nämndemannaorganisation som vi hade före1983. Det gäller alltså hur många som skall vara med i den dömande verksamheten. Den enligt min mening viktigaste fråga som behandlas ibetänkandet gäller en principiell skiljelinje mellan socialdemokraterna och deborgerliga. På den punkten finns det också en borgerlig reservation. Den rörsynen på specialdomstolar. Socialdemokraterna har tydligen en viss svaghet för enspecialisering inom rättsväsendet. Enligt min mening ligger det en fara i ettsådant synsätt, även om syftet må vara gott, nämligen att tillförsäkrarättsväsendet den särskilda kunskap som ibland krävs vid vissa typer av mål. Kunskap krävs naturligtvis, men inte bara i den formen inrättar etl speciellt organ för en speciell typ av mål - kunskapen kanmycket väl tillföras rättsväsendet genom att personal somhar den kompetensentillförs domstolarna. Socialdemokraterna har i ökande grad velatskapa inte bara särskilda domstolar utan också särskilda åklagare och särskildapoliser. Det har varit särskilt utmärkande i kampen mot den ekonomiskabrottsligheten. Det har ständigt krävts och hävdats att det finns ett behov avdet just därför att det handlar om så speciell verksamhet. Det kräver speciellekonomisk kunskap, sägs det, och det kräver speciell inblick i olika typer avbranscher, bokföring, osv. Jag menar att den utvecklingen orn den får fortsätta intealls är bra för vårt rättsväsende. Det finns påtagliga faror med detta. Det kankomma att innebära att likadana rättsliga frågor bedöms olika ispecialdomstolar och de allmänna domstolarna. Frågor som för den enskildemedborgaren - som naturligtvis inte alla gånger ser det här från juridisksynpunkt - hänger mycket nära ihop kan komma att tvingas in i tvåprocesser där de kan komma att avgöras på ett för den enskilde medborgarenfullständigt obegripligt sätt i två olika domstolar. Särskilt allvarliga blir dessa strävanden om domstolenblir partssammansatt. Vi häri vår reservation på den här punkten t. o. m.ifrågasatt om sådana specialdomstolar verkligen är oavhängiga och opartiska pådet sätt som konvention om de mänskliga fri- och rättigheternakräver i artikel 6. Problem finns också i det fall att en specialdomstolsavgörande inte kan överklagas till högre rätt. Särskilt allvarligt för denenskilde blir naturligtvis etl sådantavgörande om domstolen har varit partssammansatt. Det kan nämligen komma attupplevas så, att vederbörande inte har fått sin rätt prövad på ett oavhängigtoch opartiskt sätt, eftersom vägen till överklagande då är stängd. Ordningen med specialdomstolar strider också mot vad viuppfattar som en viktig huvudprincip, nämligen att rättsskipningen skall varalokalt förankrad och i praktisk omfattning också ske under, stor medverkan avlekmän, som därigenom skapar sig en kunskap och en uppfattning om den dömandeverksamheten och dessutom för att den verkligen sker på ett sätt som äri överensstämmelse med svensk rättsuppfattning. Mot den bakgrunden, herrtalman, har vi borgerliga yrkat på att antalet speciella domstolar och organskall nedbringas, och vi kräver därför en översyn av sådana. Jag skall, herr talman, avsluta med att säga några ord omdet moderata särskilda yttrandet när det gäller ordningen för tillsättande avhögre domartjänster. Den frågan har diskuterats i utskottet några gångertidigare. Utvecklingen när det gäller rekryteringen till deallra högsta domartjänsterna i vårt land såsom justitieråd och regeringsråddiskuteras just nu i . Därvid har från moderatasamlingspartiets sida uttryckts både oro och kritik mot en utnämningspolitiksom i ökande grad inneburit en rekrytering till dessa högsta doniartjänsterfrän . När det gäller just de högre domartjänsterna ärnaturligtvis minsta misstanke eller aning om att innehavarnas oväld och totalaoavhängighet av politiska eller andra ovidkommande hänsyn kan sättas' i fråganågonting mycket allvarligt, och det utgår jag ifrån och hoppas att majoritetenoch regeringsföreträdarna tar med särskilt stort allvar. Det förslag till en annan ordning för tillsättande avhögre domarljänster som har lagt fram i en motion, som harbehandlats i föreliggande betänkande, har sin grund i den oron. De moderatarepresentanterna i justitieutskottet har inte ansett sig nu kunna tillstyrkadenna motion, men vi har i ett särskilt yttrande velat markera att frågan, hurhögre domartjänster skall tillsättas, måste prövas, och prövasförutsättningslöst, så snart domarutredningen har fullföljt sitt arbete. Utskottet hänvisar till denna utredning i sitt betänkandemen skriver också att utredningen enligt sina direktiv bör utgå från attnuvarande ordning skall gälla. Genom värt särskilda yttrande vill vi markeraatt vi - även om det i och för sig är ett faktum att direktiven är skrivna pädetta sätt - anser att utredningens arbete, när det är färdigt, ändå kanföranleda att frågan, hur högre domartjänster skall tillsättas, prövas. Med det, herr talman, vill jag yrka bifall tillreservation 1, 6 och 7 i . föreliggande betänkande. Domstolsväsendet m. m. 60LARS (): I en partimotion i årunderströk vi i att rättssäkerheten är en absolut nödvändighet förvad vi menar med demokrati och politisk frihet. I samma motion lade vi ocksåfram en rad konkreta förslag om hur rättssäkerheten skulle kunna stärkas. Prot.1987/88:100 den bakgrunden man skall se de tre reservationer somfolkpartisterna i utskottet avgivit till dettabetänkande om anslag till domstolsväsendet. Domstolsväsendet m. m. Den första reservationen handlar om ökad delegering avvissa domstolsärenden. Vi är väl alla överens om att vi i ett rättssamhällemåste ha tillräckligt mänga domare och skickliga domare av hög kvalitet. Annarsfungerar inte rättskipningen och därmed blir rättssäkerheten lidande. Men påsenare tid har, som sade, allvarUga orostecken dykt upp. Många,framför allt yngre jurister, överger domarbanan därför att näringslivetbetalar dem bättre eller ger dem bättre arbetsvillkor i övrigt än vaddomstolarna kan erbjuda. Denna utveckling är mycket oroande inte minst urrättssäkerhetssynpunkt. Ett bidrag, om än litet, till att förbättraarbetsvillkoren för den dömande personalen är enligt vår mening en fortsattdelegering av relativt sett enklare ärenden till icke lagfarna tjänstemän, sompå så sätt i sin tur skulle få ansvarsfullare uppgifter. Så beslöt ocksåriksdagen skulle kunna ske. Vi i hävdar att det är nödvändigt att gåvidare på den vägen och pröva om inte fler ärenden än skulle kunnahandläggas av personer som har kanslitjänster. Exempel pä tänkbara ärenden ärsådana beslut i rättegången som avgörande av vittnesersättning och handläggningav gemensam ansökan om äktenskapsskillnad. Vår andra reservation rör de s. k. specialdomstolarna. Denstår utskottets samtliga borgerliga ledamöter bakom. Vi vill minska antaletspecialdomstolar och organ. Också det skall enligt vår mening ses som enrättssäkerhetsfräga, bl. a. därför att den nuvarande domstolsorganisationenkan vara svår att överblicka för den enskilde medborgaren; den ger ett intryckav splittring och inkonsekvens. Det är också mycket betänkligt ur rättssäkerhetssynpunktatt en specialdomstols avgöranden inte kan överklagas till högre rätt. Intekan man väl. herr talman, hävda att partssammansatta domstolar är så oavhängigaoch opartiska som domstolar bör vara? Särskilt hyresnämndernas och bostadsdomstolarnasmål bör därför föras över till allmän domstol. I konsekvens med denna vår andra reservation kan vialltså, herr talman, i vår tredje reservation i vad gäller medelsanvisningen,minska anslaget till bostadsdomstolen och hyresnämnderna med 5 milj. kr. Jag yrkar bifall till reservationerna 4. 6 och 7. 61 (); rättsstat är det nödvändigt att debattenom rättskipningen ständigt hålls levande, även om det ibland givetvis kan varapåfrestande för dem som arbetar inom domstolsväsendet. Verksamheten måsteanpassas till ändrade förhållanden och nya krav. Det måste dock ske på ettgenomtänkt och väl planerat sätt som stämmer med en önskad framtida inriktning. Alltsedan 1985 har motionsledes aktualiseratfrågan om domstolsorganisationen. Vi är kritiska mot den flora avspecialdomstolar och domstolsliknande organ som ger ett intryck av splittring,svåröverskåd- Dessutom finns helt klart risken för att de allmänna domstolarnasexistens hotas. Enligt uppfattning skall grunden i vårdomstolsorganisation vara de allmänna domstolar som är lokalt förankrade. Demåste ha en generell kompetens i vilken inskränkningar skall kunna ske bara närdet är oundgängligen nödvändigt. I den mån man i allmän domstol eller allmänförvaltningsdomstol skulle behöva tillföras ytterligare sakkunskap kan det skegenom exempelvis expertmedverkan eller sakkunnigbevisning. Den remissopinion som yttrade sig över centermotionen ivilken vi föreslog en översyn av domstolsorganisationen var över lag positivtill att en sådan skulle ske med inriktning på att minska antaletspecialdomstolar och liknande organ. Trots detta avstyrkte emellertidmajoriteten vårt krav. Frågan är fortfarande lika aktuell och hartillkommit ytterligare skäl alt överväga domstolsorganisationen. För det förstatas i arvs- och gåvoskattekommitténs betänkande särskilt upp frågan om denframtida handläggningen av bouppteckningsärenden. Kommittén uttalar att detframstår som naturligt att arvsskattehanteringen överförs från de allmännadomstolarna till skatteförvaltningen och förvaltningsdomstolarna. Om deltagenomförs innebär det att 130 tjänster där man arbetar med bouppteckningar vidtingsrätterna försvinner. För det andra så övervägs i att t.ex. flytta över den summariska processen till kronofogdemyndigheterna. En sådanförändring skulle innebära att ett par hundra tjänster försvinner fråntingsrätterna. För det tredje så torde också förmyndarskapsutredningenöverväga att föreslå att uppgifter som avser förmyndérskapsvården flyttas fråntingsrätterna till någon annan myndighet. Sammantaget är det alltså åtskilliga uppgifter som kankomma att föras bort från tingsrätterna. har vi många tingsrättersom är små. Om de tankegångar som jag här har redogjort för kommer attgenomföras är det uppenbart att vi kan behålla ett decentraliseratdomstolsväsende med stark lokal förankring. Vi kan således inte ta ställning ifråga efter fråga som rör domstolarna utan att göra klart vad slutresultatetblir. Det kan också vara värt att notera att intresset för attta bort verksamhet frän tingsrätterna tycks vara betydligt större än atf föratill arbetsuppgifter. När del exempelvis gäller att inordna hyresnämnderna itingsrätterna har frågan övervägts i . Jag yrkarhärmed bifall till reservationerna nr 6 och 7. Principen om lika lön för samma arbete gäller intenämndemän. De som har ett högt betalt yrkesarbete skall också ha högre betaltnär dé tjänstgör som nämndemän, enligt utskottsmajoriteten medsocialdemokraterna i spetsen. Följaktligen fär låglönegrupper, dvs. de flestakvinnor, lägre betalt för samma arbete i domstol. Orättvisan har funnitstidigare men ökar skillnaderna. För oss i är detta system heltoacceptabelt. Vi anser att höjningen av nämndemannaarvodet skall vara lika föralla. Jag yrkardärför bifall till reservation nr 3. De langa handläggningstiderna för laxeringsbesvär ärsynnerligen otillfredsställande. Nuvarande taxeringslag saknar bestämmelser omnär taxeringsbesvär skall vara avgjorda eller när yttrande senast skall halämnats. Domstolsväsendet m. m. Prot.1987/88:100 För att skynda på ärenden anser vi att tiden nu är mogen attföreskriva en tidsfrist inom vilken taxeringsbesvär senast skall varaavgjorda. Denna tid bör enligt vår mening bestämmas så att beslut i länsrättenskall fattas senast efter taxeringsåret. . Jag yrkar bifalltill reservation nr 5. 62HELGE KLÖVER (s): - Låt mig först konstatera att när det gällertilldelning av medel till och dess verksamhet är utskottetenigt, med ett undantag, och det gäller anslaget till bostadsdomstolen ochhyresnämnderna där de borgerliga i sin reservation nr 7 föreslår en sänkningmed 5 milj. kr., under förutsättning att reservation nr 6 blir bifallen. Anslaget till domstolsväsendet har heller inte utsatts förriktigt så hårda besparingskrav som det skulle ha blivit om det s. k.huvudförslaget hade följts. Målutvecklingen vid de allmänna domstolarna är fortfarandeoroande, anser utskottet. En viss ökning av i första hand tvistemålsbalansenvid tingsrätterna gör att allmänheten får vänta alltför länge på att få sinaärenden avgjorda. Den här situationen är inle tillfredsställande och utskottetutgår från att och regeringen uppmärksammar problemet. Även vid länsrätterna och kammarrätten är arbetslägetansträngt med alltför långa handläggningstider, i synnerhet för skattemål. Tilldetta återkommer jag, eftersom det finns en reservation angående skatteprocessen. En fråga som varit aktuell under några är och som ingerstor oro är avhoppen från domarbanan och den kraftiga nedgången i antalet aspirantan-sökningar.Utvecklingen har varit särskilt negativ . Del är utomordentligtviktigt att man till domarbanan kan rekrytera de skickligaste juristerna.Kunnigheten hos domarkåren är ju avgörande för om vi skall kunna behålla denhöga kvalitet pä rättsväsendet som vi anser oss ha. sade utskottet ifrån att det fanns särskildorsak att noggrant pröva vilka åtgärder - både på kortare och - sombehövs för att bryta utvecklingen, och har regeringen tillsatt en utredningangående meritvärderingar och domarbanans utformning. Utredningen skall varaklar med sitt arbete senast . Även om utskottet inte vill göra några uttalanden som kanses som föregripande av utredningsarbetet, vill utskottet dock understryka attdet är angeläget att åtgärder av olika slag vidtas för att hejda den utvecklingsom nu är pä gång. Till det här betänkandet har fogats sjureservationer, som jag vill kommentera något. Reservationerna 1 och 2 gäller antalet nämndemän i tingsrätt.Båda reservationerna ärfrån som föreslår återgång till fem nämndemäni mål som avgörs med tre. I reservation nr 1 föreslås även återgång närdet gäller omröstningsreglerna.