prot · GB0910 · 1987-12-31 00:00:00 — Detinnefattar men inte det näst värst utsatta länet i vårt land. När det nu finns möjligheter till en positiv utvecklinghar länet inga instrument och medel att utnyttja dem. När det regnar vällinghar den fattige ingen sked. I länet finns inte den rätta utbildningen. Det ärbra att det görs satsningar, och vi måste gå vidare för att rätta till densneda balansen i utvecklingen. Samfidigt är det brist på arbetskraft inom bådeträvara- och verkstadsindustrin. Det är brist på människor med teknisktyrkeskunnande, men det är överskott på ungdomar med kontorsutbildning ochadministrativt yrkeskunnande. Statsrådet och jag är överens om att utbildning är A och Oför ett län i svårigheter. Mot bakgrund av åldersutvecklingen, därungdomskullarna kommer att minska, framträder utbildningsbehoven med ännustörre tyngd och skärpa. Konkurrensen om ungdomarna kommer att öka, och detblir mera nödvändigt än någonsin för dem att få en utbildning som är anpassadtill fidens krav och till länets och näringslivets behov. är fortfarande det landskap som aldrig harfått del av någon som helst utlokalisering, trots att det skulle ha behövts. utredning har föreslagits ett tulldatasystem med en särskildADB-enhet med ca 80 personer. Det borde allvarligt övervägas att förlägga dennanya enhet fill i . bör bli ett centrum för plan-och byggfrågor. Här är en god grund lagd. En lokalisering av det nya plan- ochbostadsverket till är en följdriktig lokalisering. Jag skall göra glad på enpunkt: Jag har inte dragit in i min krifik av . Låt den kritiken stå mot och ! Jagtackade t. o. m. för hennes vänliga ord om regeringens insatser iSöderhamn. Vad jag ville säga i mitt svar till varockså att det redan görs löpande insatser i . Jag skall väl intekritiseras för att jag har tagit ut bitar ur det s. k. X-paketet och snabbtfattat beslut om dem. Länsanslagens ökning från 15 till 50 milj. kr. är ingendålig ökning. Regeringen har fattat beslut om teknik- och utvecklingscentra,t.o.m. snabbt i inte riktigt har hunnit med efter regeringens besked. Jag missade möjligen att i mitt första svar till GunnelJonäng säga att övriga förslag i sammanställning nu prövas ivederbörande departement. Inget av förslagen har avskrivits, även om merpartenav förslagen och pengarna i paketet som presenterade gälldekommunikationer. Det var dels järnvägar, dels vägar. Men just teknik ochutvecklingscentra, utbildningsinsatser och pengar till regionalpolitiskainsatser har redan plockats ut. Gävleborgspaketet är alltså redan på väg attförverkligas. Jag får upprepa för att det både av svaret ochav regeringsdeklarationen framgår att regeringen på bordskall lägga fram förslag om infrastrukturella åtgärder för delar av Bergslagenoch delar av inland. Jag vet inte, herr talman, hur mycket tid jag skall ägnaåt i denna diskussion, men jag vill likväl ge några ord påvägen. Jag skall göra honom ledsen igen - som jag har gjort på flera punkter . Jag var i och träffade representanter förflertalet kommuner, besökte arbetsplatser och deltog i möten. Inte någonstansriktades kritik vare sig mot mig eller regeringen för den regionalpolitiskasatsningen. Jag sade i mitt första inlägg att jag har mött människor,t.o.m. centerpolitiker, som allvarligt och med ledsen blick har undrat vadcenterns riksdagsgrupp under håller på med. De har sagt till migatt de inte känner igen sitt parti. Jag dristade mig att säga att jag inte troratt det bara är som är orsaken till de dystra opinionssiffrorna utan attdet också är regionalpolifik här i som är på väg att straffacentern i skogslän och glesbygder. Jag har mött många människor som har påpekatdetta. Denna öppna reaktion mot agerande kan jag styrkamed uttalanden. I , länsavdelning, har ettcenterpartistiskt kommunalråd i , , skrivit att det är medstor besvikelse man har noterat hur förslaget till skatteutjämning kommit att hanteras.Det förslag som förelagts hade varit väl förankrat blandNorrlandskommunerna och hade accepterats av kommunerna i . Jagkan alltså ta stöd av ett centerpartistiskt kommunalråd, som öppet harkritiserat och agerande. egen länsstyrelse i hans hemlän antog ettenhälligt uttalande, stöttat av centerparfisterna i , som gavuttryck för en stark oro mot bakgrund av riksdagsbehandlingen avregionalpolifiken och därmed en oro för hur berättigade krav skulletillgodoses. centerparfister har alltså kritiserat sin egen sonav bygden för hans agerande här i när det gäller regionalpolitiken.Jag har under mina resor mött människor runt om i landet som undrar vad som harhänt med . Det är klart att sådana förslag och ett sådant uppträdandesom ert beträffande regionalpolitiken i straffar sig iopinionssiffrorna. Därför är det nog inte bara invandrarfientligheten i Sjöbofrån sida som är orsaken till de dystra siffrorna, utan jag tror attBörje kan skaka fram de skälen ur sin egen kostym. Beträffandede infrastrukturella satsningarna måste vi nu börja på nytt och lägga framnya förslag till . Eftersom beställning innebär att varjedepartement skall lägga sina förslag tar det . Det blir ocksåsvårare att skräddarsy lösningar med hänsyn till olika regioners skilda behov.Nu är de här förslagen emellertid på väg. Men det var genom försorgsom arbetet försenades minst , och det är, herr talman, ett förlorathalvår som de utsatta regionerna egentligen inte har råd med. Under detta anförande övehog tredjevice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. 48 (); Jag kan garantera attcentern i länet och kommunalmännen i landet står helt och hållet bakom partietspolitik och därmed de åsikter jag framför. befinner sig ifablernas värld. Jag skall utmana . Länsanslaget höjdes,fill förtvivlan, från 488 till 688 milj. kr. Lägg nu fram ettpaket med infrastrukturella åtgärder på minst 500 milj. kr. så garanterar jagatt ställer upp, och den här gången får igenom'ett regionalpolitiskt förslag i . Det innebär att regionalpolitiken, istället för de tänkta 488 plus 100 miljonerna, alltså 588 miljoner, får pådessa båda anslag 688 plus 500 miljoner, alltså 1 188 miljoner. Det blir mer ändubbelt så mycket till regionalpolitiken det här budgetåret som den ansvarigeministern och regeringen önskade. Sedan fill skatteutjämningen. iregeringen ökade skatteutjämningen från ca 2 miljarder till ca 10 miljarder. Iår föreslog socialdemokraterna en ordenfiig minskning. Om förslaget gick igenomskulle t. ex. fattiga utflyttningskommuner i sydöstra drabbas avskattehöjningar av storleksordningen 1:50 kr.-2:00 kr. Det fanns t. o. m.inlandskommuner i som skulle få mindre i bidrag fillskatteutjämning trots att deras skatt ligger på . Så var förslaget.Centern föreslog att skulle läggas till förskatteutjämningen. Det skulle ha gett läns plågade småkommuner ca80 miljoner mer än det förslag som blev beslut. Det var faktisktregeringen som gjorde upp med i stället för att göra upp medcentern, som hade ett bra regionalpolitiskt förslag rörande skatteutjämningen. Vi har gjort ett uttalande över enmer långsiktig lösning: Ge oss en skatteutjämning som medför en kommunalskattefter kommunernas servicenivå. Får vi ett sådant förslag blir det fråga omandra skattesatser i plågade kommuner. 49SIGGE GODIN (fp): Jag måste säga att jag är besviken påindustriministern. Jag ställde två enkla, entydiga frågor: När avser regeringenatt efterkomma begäran om anslag till infrastrukturen utveckhng? Ioch för sig har jag fått ett litet besked: , men det tar sålång fid, säger industriministern. Nästa fråga var: Avser regeringen att efterkommariksdagens begäran om en tydlig redovisning av dessa medels användning? Jagtolkar industriministerns svar som att inte skall lägga sig iregeringens arbete. Får inte regeringen bestämma reglerna för hur deninfrastrukturella satsningen skall ske blir industriministern sur. Jag tolkar också in i industriministerns svar attregeringen är nöjd med höjda länsanslag och uttrycker att det är bra så.Regeringen har inte för avsikt att återkomma till med något samlatförslag till hur infrastrukturen skall förstärkas ute i landet.Industriministerns svar ger endast besked om att vissa orter skall ihågkommasmed någon form av paket. Några infrastruktu-rena satsningar i ordnade formerskall inte vänta sig. Det lackar mot jul, herr talman, och jag ser redanindustriministern med tomteluvan på i full färd med att dela ut paket tillvissa snälla orter. Andra orter göre sig icke besvär. Det är regeringensinfrastrukturella satsningar. 50GUNNEL JONÄNG (c): Det finns verkligen en kritik motsocialdemokratisk regionalpolitik, och det på goda grunder. Jag behöverfaktiskt inte resa runt i landet för att få del av den kritiken mot regeringensregionalpolitik. Den kommer från alla håll, inte minst hemma. Jag hinner inteläsa upp det , men i snabbprotokollet 1987:128 s. 140 återges ett inlägg därjag talat om en del av den kritik som finns i mitt eget län. Det står nu klart att något stort X-paket kommer vi inteatt få. Litet nålpengar till en del projekt kan vi räkna med. Industriministerntog upp kommunikationerna, som verkligen är a och o för länets utveckling. Jaghar ställt en interpellation om detta och får diskutera de frågorna medkommunikationsministern . I sitt svar talar statsrådet om attsamordningen mellan olika politiska områden har förstärkts genom att det harbildats en statssekreterargrupp för regionalpolitiska frågor. Då kan man frågasig om den gruppen verkligen är medveten om att vid den regionala fördelningenav de kommande tio årens väginvesteringar kommer den största neddragningen attske i de två län i landet som är värst utsatta, och län.I kommer neddragningen att ske och i med71,. Det är alltså återigen de hårdast drabbade länen som skall drabbasytterligare. Det förefaller mig vara en dålig samordning som leder till sådanaresultat. Hur kan man komma och säga att det här länet inte är i strykklass? Vi har inte sagt så mycket om landsbygdsutvecklingen. Menegentligen är det ett önskeläge för regeringen att människor är beredda att gåin med skaparkraft och fantasi och ta sitt ansvar för sina bygder. Jag hoppasverkligen att det, när Landsbygd 90-kampanjen har kommit i gång ordentligt,ges högre anslag till dessa satsningar. Statsrådet har tagit del av olikaprojekt som ingår i X-paketet och även av andra projekt. Han torde varamedveten om att det finns en stor uppfinningsrikedom och mycket seriösaambitioner inom länet. Vore det inte en rättvis fördelning att vi i länet görjobbet och att industriministern tillskjuter penningmedlen? Vi drar de tungalassen, som kan bli nog så tunga, själva, men pengarna är en förutsättning för att viskall komma i gång. Jag vädjar till industriministern att verkligen ta sittregionalpolitiska ansvar även för . Det är bara löjeväckande när om oriktiga uppgifter och fablernas värld när jag åberopar två skriftligadokument som visar att det jäser i centerleden för horribla regionalpolitik.Det dokument jag har från läns avdelning av Svenska kommunförbundetär daterat , och kommunalråd fördömer där i hårdaordalag den borgerliga politiken i . Det uttalande som iVästerbottens län enhälligt gjorde innehåller stark kritik mot det borgerligauppträdandet i på regionalpolitikens område och är daterat 25 maj1987. Båda dessa är offentliga handlingar, och om inte har fåttdem skall jag med nöje översända dem till honom. Till måste jag upprepa vad jag försökt sägavid olika tillfällen: Dessa förslag kommer att läggas på bord inovember. På den andra frågan är svaret ja, vi skall lämna en sådanredovisning. Men har jag fått klart för mig var skon klämmer. Man sade nejtill regeringens förslag därför att man inte ville att industriministern ochregeringen snabbt skune få dela ut anslag för att motverka den regionalaobalansen. Man menade att då blir industriministern extra hyllad och får som enjultomte åka omkring och dela ut pengar, och det går inte enligt den borgerligauppfattningen. Hellre skall regionerna få vänta och nödvändiga behov skalleftersättas. Kom då inte och klaga hos mig att anslaget inte finns nu och attdet inte finns möjlighet att snabbt agera på alla dessa behov. Det var juni själva som sade nej i , det var ni själva som gjordebehandlingsgången onödigt krånglig, och det kan ni inte gärna fortsätta attförneka. gör mig litet besviken. Jag trodde att hon hadelitet mer respekt för pengar och miljoner. Hon talar om nålpengar fillGävleborgs län. Ökningen av länsanslaget från 15 till 50 milj. kr. är ingenliten ökning. Stora satsningar har gjorts på teknik- och utvecklingscentra. kom till ett investmentbolag i , och jag skulle kunna göraen lång uppräkning av insatser. Om beskriver dem som nålpengar ochobetydliga insatser tror jag hon är ensam i om denuppfattningen. Om de statliga verkens regionalpolitiska ansvar Överläggningen var härmed avslutad. 10§ Svar på interpellation 1987/88:12 om de statliga verkens regionalpolitiskaansvar har i en interpellafionfrågat mig om vilka åtgärder jag och regeringen har vidtagit för att destatliga verken och verksamheterna skall ha möjlighet att leva upp fill sittregionalpolitiska ansvar så som det kommit till uttryck i riksdagsbeslut. ställer frågan mot bakgrund av att jag har uttalat Om de statliga verkens regionalpolitiska ansvar att maninom alla politikområden skall ta regionalpolitiska hänsyn och medverka tillatt bygga upp förutsättningarna för näringslivsutvecklingen i varje region ilandet. menar emellertid att mina uttalandenfidigare och i sommarens debatt inte stämmer överens med de praktiska resultatmänniskorna uppfattar och att det därför mera är fråga om ord än handling. Medett antal exempel från statliga eller delvis statliga verksamheter hävdar att den regionalpolitiska utvecklingen inte går i önskvärdriktning. Låt mig först tacka för hennespositiva instämmande i vad jag har uttalat. Vi förefaller vara överens om betydelsen av att deregionalpolitiska aspekterna beaktas i ökad utsträckning i sektorspolitiken.Det är mot denna bakgrund som en särskild,statssekreterargrupp förregionalpolitiska frågor bildades i . Gruppenskall utifrån regionalpolitiska målsättningar stärka samordningen av skildapolitikområden. I den senaste budgetpropositionen redovisades en samladgenomgång av de olika departementens åtgärder av betydelse för den regionalautvecklingen. redovisade ett kraftfulltprogram för att öka bärigheten i vägnätet, med särskild inriktning påskogslänen och Bergslagen. Man föreslog också särskilda medel för uppbyggnadoch drift av kommunala flygplatser i skogslänen. redovisade förslag på särskildautbildningssatsningar vid universitet och högskolor i de regionalpolifisktprioriterade delarna av landet. aviserade ett särskiltåtgärdsprogram för jordbruket i norra . Sammantaget innebär allt detta både en kraftigförstärkning och en förnyelse av regionalpolifiken, där just samordningen avsektorsintressen varit en av byggstenarna. I vad det gäller de statliga verken kan vi, återigengemensamt, konstatera att de i sin roll som såväl serviceproducenter sominfrastrukturbyggare är oerhört viktiga i regionalpolitiken. Alltmer av verkens beslutsfattande och verkställighet harflyttats ut till regional och lokal nivå. Detta finner jag vara en posifivutveckling. Ett exempel på en sådan decentralisering är arbetsmarknadsverketdär resurser motsvarande 200 årsarbetare flyttas från central fill lokal nivåoch ytterligare 200 från regional till lokal nivå. Länsstyrelserna har i allt högre grad blivit regeringensoperativa organ för samarbete på det regionala-lokala planet. Ett exempel på enprocess där länsstyrelserna har en viktig roll gentemot verken är denlångsiktiga, samordnade investeringsplaneringen för de fyra trafikverken. Idenna planering, som har genomförts i sitt första steg, har länsstyrelsernamedverkat utifrån regionalpolitiska utgångspunkter. Den samordnade investeringsplaneringen kommer bl. a. attutgöra underlag för regeringens aviserade trafikpolifiska proposition. Som väl känner till gäller det för de statliga verken attawäga en rad sektorsintressen gentemot regionalpolitiska mål som verken ocksåhar att beakta. I fråga om post- och televerken avser regeringen att bildaen arbetsgrupp för att arbeta fram förslag till hur verkens samhällsansvar börformuleras från bl. a. regionalpolitiska utgångspunkter. Arbetsgruppenkommer att ledas från . Om de statliga verkens regionalpolitiska ansvar Anf.53 (): Jag ber att få tacka för svaret. Innan jaggår in på vad där står vill jag konstatera att vi tyvärr upplever enkoncentration av befolkning, bostadsbyggande och näringsliv som av flera orsakerär än värre än på 60-falet. 1985 tog hand om av Sverigesbefolkningsökning. Den privata tjänstesektorn har en regional koncentration med47 % av antalet jobb i storstadsområdena och denna utveckling fortsätter. ERUhar i en bilaga till långtidsutredningen konstaterat bl. a. följande;", , och är de stora vinnarna på1990-talets arbetsmarknad. Till dessa regioner kommer flyttlassen att rulla -flyttlass som kommer inte bara från och Bergslagen utan också frånstora delar av inre ." Områden som har eller kommer att få det svårt är bl. a.Hallands och , och län. Problemen är alltså långt ifrån begränsade fill Norriand,något som industriministerns svar ger intryck av. Det verkar som om vi interiktigt talar samma språk. Jag har talat och frågat om posten, ,vägarna, , försäkringskassor och pastorsexpeditioner. Förutom vägartalar industriministern om flygplatser, högskolor, jordbruk och AMS. Allt dettaär mycket viktiga saker, men de utgör inte ett svar på min fråga. De är heltotillräckliga, och i motsats till ekar och adelsmän går de knappast söder omDalälven. Industridepartementet har just gett ut en färggrannbroschyr "Hela ska leva!" Den är fylld av vackra ord, en delsjälvklarheter och många förenklingar. "Om landsbygdskampanjen säger industriministern; Detär av stor betydelse att impulserna kommer från människorna själva, från dem som bor i glesbygdsområdena. Det är ett viktigt led i kampanjarbetet att få till stånd engagemang och deltagande på lokal nivå ." "Att starta eller driva på en utveckling som kan ledatill nya jobb och ökat boende på landsbygden kan göras på många olika sätt. Ettsätt är att föreningar och människor i bygden går samman, och börjar diskuteravad som behövs och kan göras för att få en positiv utveckling i bygden." Om hårt arbete och diskussioner kunnat skapa levandebygder, då hade vi inte haft dagens koncentrationspolitik. Ansvaret ligger hosdet regerande partiet. Vad hjälper diskuterande och engagemang om statsmaktenmånad efter månad fattar beslut som går på tvärs mot landsbygdsbornasönskningar? I den här broschyren står också: "Vi behöver enlevande landsbygd befolkad av människor i alla åldrar, en landsbygd med livskraftiga företag, en god basservice- ." Mininterpellation handlar just om basservice. Om det skall finnas Om de statliga verkens regionalpolitiska ansvar människori alla åldrar så måste vi ha en postservice som är något så när lättåtkomlig,även för gamla, sjuka, handikappade, billösa och skärgårdsbor. Skärgårdsborna gör som industriministern vill - försökerhålla skärgården levande med egen kraft och eget slit - men då får de höra attderas lantbrevbärare skall ersättas med en entreprenör, som langar avpostväskorna färre antal dagar . För en gård som ensam blir kvar i bynoch ensam håller landskapet öppet och verksamheten i gång dras brevbäringen in,och man får gå flera kilometer för att hämta posten. De gamla som blir kvar närungdomen flyttar får ta sig till huvudvägen om de inte uppfyller kungligapostverkets normer. Och medan man i staden diskuterar nödvändigheten av atttidningen kommer före kl. 6 , har i redan 17 postlinjerställts utan tidning . Om vi skall ha "människor i allaåldrar" på landsbygden - måste då inte posten ställa upp? Hör intebrevbärare i skärgården och tidningar till god basservice? Jagvill gärna ha svar på den frågan. Sedan var det telefonautomaterna. Så här skriverteleverket nu X\\\ regeringen: "I ort där det endast finns en telefonautomat får denbibehållas även om den går med förlust. Vid ett slopat monopol kan fortsätta med sammapolicy under förutsättning att lönsamhetskravet på telefonautomatverksamhetentv sätts lågt, förslagsvis ca O % avkastning på investerat kapital." Kan industriministern som medlem av regeringen tänka sigatt stödja detta förnuftiga förslag? vill höja kostnaden för nummerförfrågningarfrån till . Om regeringen skall leva upp till sina regionalpolitiskamål kan den väl inte gå med på detta? En abonnent i har ca720 000 kataloguppgifter, en abonnent som har Ystadsdelen har 40 000 och en påGotland ca 27 000. Var finns rättvisan och det regionalpolitiska ansvaret i detförslaget? Skolan betyder kolossalt mycket för en ort. Försvinnerskolan dör en bit av bygden. Det är bra med satsning på de mindre högskolorna,men är regeringen beredd att ge kommunerna bättre ekonomiska möjligheteratt behålla de små skolorna? I den omtalade broschyren talas om "levandelandsbygd med kulturell mångfald". Men ni sade nej när vi i villesatsa ytterligare 650 miljoner på skolan, bl. a. för att kunna behålla småskolor. I stället prutade regeringen 117 miljoner. Hur går det ihop? Industriministern säger i sitt svar att regeringenredovisat ett kraftfullt program för att öka bärigheten i vägnätet. Sanningennär det gäller den regionala fördelningen av de kommande tio årensväginvesteringar är att dessa i skogslänen minskas och iBergslagslänen med 65 resp. . Inget län får mer till den kommande tioårsperiodenän vad som går åt till motorväg vid . Alla län får mindre änunder den gångna tioårsperioden. Och den föreslagna inomregionala fördelningen är likaskrämmande: I skall länsvägarna förslagsvis få 51 miljoner ochriksvägarna ca 500 miljoner. Är regeringen beredd att ändra dessa siffror ochleva upp fill alla fagra ord om att hela landet skall leva? Innan min taletid är slut måste jag få fråga; Vad menasmed det femte stycket från slutet i svaret? Är det någonting som bara gäller iNorrbotten? Vad är i så fall nästa steg? Om det skulle vara att flytta uterfarenheterna från till andra län, måste ju pengar följa med, såatt länsstyrelserna kan sätta makt bakom orden. Men jag vet som sagt intesäkert vad som menas. och som regeringen går ut med sinakampanjblad och broschyrer om att hela skall leva kör man överfolkmajoriteten och bestämmer att arbetet på 1 500 pastorsexpedifioner skallflyttas till 120 lokala skattemyndigheter. Var finns logiken? Om de statliga verkens regionalpolitiska ansvar 54SIGGE GODIN (fp): Industriministern har uttalatatt alla politikområden måste ta sitt ansvar. Det tycker även jag. Jag tyckerockså att det är viktigt med sektorssamordning, och i den samordningen har destatliga verken en mycket central roll. Även om timmen är sen skulle jag viljaanföra några exempel på att de statliga verken inte följer direktiven omregionalpolitiska hänsyn. SJ försämrar successivt sin verksamhet genom indragning avexempelvis Lapplandspilen. Då försvinner sovvagnsmöjligheterna mellan Långseleoch . Indragning av sovvagnen från fill gör att mångasom behöver åka till sjukhuset får svårigheter. Allteftersom servicen försämrasminskar också antalet resande. Det är ju föga värt att resa med ett tåg sominte fyller de krav man ställer på service och god komfort. visar mycket litet intresse för att planera inbyggandet av fasta förbindelser exempelvis mellan och Meråker, sex mil.Trots att detta skulle stimulera samarbetet mellan Tekniska högskolan iTrondheim, högskolan i och i ärteleverket inte intresserat. De statliga verken visar vid sin upphandling av tjänster imånga fall inte någon känsla för de regioner där de har sin verksamhet. Har mantidigare köpt tjänsterna i sker detta även i fortsättningen. Listankan göras mycket lång. Regeringen har här en stor uppgift, och om viljan finnskan regeringen göra mycket. Industriministern säger i svaret på interpellationen attdet skall bildas en arbetsgrupp som skall jobba med posten och . Dettycker jag är jättebra. Låt mig ta ett exempel på hur det inte får gå till.Postkupén mellan och har dragits in, med ett femtontalarbetslösa i som följd.