prot · GB0917 · 1987-12-31 00:00:00 — här frågat mig om det inte vore möjligt attuppmuntra Moskvaambassaden att öppna sina portar för judar som vill ha enträffpunkt och en plats för tankeutbyte med människor från världen utanförSovjetunionen. Sverigesambassad i har inte enbart som uppgift att genom kontakter medSovjetunionens regering och myndigheter främja vårt lands intressen. Den skallockså i vidare mening främja förbindelserna mellan och . Därförhar alltid stått öppen även för besökare som företrättreligion, kultur och vetenskap i . I den mån inskränkningar finnsi kontakterna mellan ambassaden och sovjetiskt samhällsliv beror de inte påambassaden eller svenska myndigheters inställning. Jagvill begagna tillfället att försäkra att regeringen ser med stort allvar påfrågan om judarnas situation i . Vi noterar med glädje den uppgångsom ägt rum i den judiska utvandringen. Jag vill ge uttryck åt förhoppningenatt denna utveckling skall fortsätta. Självfallet kommer vi även i framtidenatt med omsorg pröva varje möjlighet att fästa uppmärksamheten vid de judiskaSovjetmedborgarnas situation. Anf.23 (): Jag ber attfå tacka statsrådet för svaret. Jagbetvivlar inte alls att vår Moskvaambassad antid har stått öppen för demänniskor som statsrådet nämner. Men är i varje fan inte ännu ettinformationssamhälle i samma omfattning som vårt. Det var därför som jagefterlyste initiativ från vår svenska beskickning - särskilt med tanke på denjudiska minoriteten. Enbartdet faktum att man talar och skriver om en attitydförändring i det ryskasamhället är ju något nytt och positivt. Det kunde vara stimulerande för deSovjetmedborgare som ser en ljusning, om följde andra ländersexempel och tog fasta på öppenheten genom att visa att vi har uppfattatsignalerna och att vi gillar vad vi hör. Jagtror att det skulle stärka argumenten när det gäller den sovjetiskegeneralsekreteraren och andra som kan tänkas vilja fortsätta på den inslagnavägen. Även stora män behöver få känna när de är uppskattade. Om åtgärder för att främja mänskliga rättigheter är visserligen ett litet land, men i sådana härsammanhang saknar det inte alls betydelse vad vi gör. Därför undrar jag omutrikesministern och kollegerna i regeringen vid officiella besök i kantänka sig att ta emot representanter för de judiska s.k. refusniks som finnskvar och som är ganska många. premiärminister gjorde det, den franskepresidenten och utrikesminister gjorde det, så varför kan inte desvenska statsråden göra det? Det vore minst lika värdefullt. Överläggningen var härmed avslutad. 13§ Svar på fråga 1987/88:16 om åtgärder för att frän\ja mänskliga rättigheter har frågat statsministernvilka åtgärder regeringen planerar att vidta för att följa upp de sju förslagom förbättring av den svenska politiken rörande mänskliga rättigheter somframförts i ett brev från svenska sektion. Statsministern har överlämnat brevet till berördadepartement för handläggning. Han har bett mig besvara fråga. Engagemanget i för att upprätthålla respekten förmänskliga rättigheter har alltid varit stort och har ytterligare ökat undersenare år, bl. a. på grund av flyktingfrågorna och en växande internationelluppmärksamhet. Mot denna bakgrund har de svenska utlandsmyndigheterna anmodatsöka sin bevakning av läget beträffande respekten för mänskliga rättigheter. Avmånga skäl anser jag det inte vara lämpligt att offentiiggöra dessa rapporter. Vid bedömningen av enskilda asylärenden beaktasnaturligtvis all relevant information som finns tillgänghg om förhållandena idet aktuella landet. Denna information kan ha inhämtats i rapportering frånvåra ambassader, dokumentation från internationella organisationer som FN:sflyktingkommissariat eller från olika frivilligorganisationer.Frivilligorganisationernas verksamhet är härvid av stor betydelse. Den s. k. asylutredningen avgav sitt förslagtill förändrade regler för direktavvisning. tillkalladeregeringen en utredningsman med uppgift att göra en total översyn avutlänningslagen. Översynen skall vara slutförd . Avsikten är att regeringendärefter i ett sammanhang skall ta ställning till de båda utredningsförslagen. De flesta stater i världen uppställer krav på att enutländsk medborgare skall ha pass och visering för att tillåtas resa in ilandet. Endast genom avtal mellan enskilda länder och grupper av länder hardenna princip frångåtts och då i regel endast beträffande medborgare i deavtalsslutande staterna, Viseringskravet saknar emellertid betydelse för enasylsökande. Alla som kommer till den svenska gränsen och ansöker om asyl harrätt att få sin sak prövad. Ingen asylsökande kan avvisas enbart på den grundatt han saknar visering. Naturligtvis innebär pass- och viseringskraven problemför flyktingar som saknar dokument. För den som flyr direkt tin Sverigeinnebär detta dock inte några större svårigheter. Situationen är emellertid enannan för den som förstsöker sig till ett land och sedan vill fortsätta till ett annat. deltar aktivt i och FN;s arbete medatt främja och befästa respekten för de mänskliga rättigheterna. är förnärvarande inte medlem i FN:s kommission för de mänskliga rättigheterna, menkommer att kandidera för medlemskap fr. o. m. Som en förberedelse införett eventuellt svenskt medlemskap avser jag att tnisätta en arbetsgruppinom UD för att se över vår politik i fråga om mänskliga rättigheter, primärt iett FN-perspektiv. Detta arbete skall förhoppningsvis visa sig vara värdefulltäven om inte blir medlem. Jag vill redan nu förutskicka att vi givetvis kommer attfortsätta arbetet för ett avskaffande av dödsstraffet, bl. a. genom att söka fåtin stånd ett frivilligt protokoll härom till konventionen om medborgerliga ochpolitiska rättigheter. Arbetsgruppen kommer också att få i uppdrag att se övermöjligheterna att inom FN:s ram bistå utvecklingsländerna för att främja endemokratisk utveckling och respekten för de mänskliga rättigheterna. Ett av målen för det svenska biståndet är att främja endemokratisk samhällsutveckling. Inom UD:s avdelning för internationelltutvecklingssamarbete och SIDA pågår ett arbete med att söka möjligheter att ökainsatserna för demokrati och mänskliga rättigheter inom det svenska biståndet.En stor del av det humanitärt inriktade biståndet används för insatser tillstöd för respekten för de mänskliga rättigheterna. I biståndet är det enangelägen uppgift att både genom vår dialog med regeringar och i utformningenav konkreta insatser främja respekten för de mänskliga rättigheterna. Desvenska folkrörelserna spelar här en viktig roll. Biståndets demokratimål ärett viktigt ämne för diskussion i folkrörelserådet. Om åtgärder för att förhindra användningen avplastammunition i vissafall Tredje vice talmannen konstateradeatt frågeställaren ej var närvarande i kammaren och förklarade överläggningenavslutad. 14§ Svar på fråga 1987/88:75 om åtgärder för att förhindra användningen avplastammunition i vissa fall Först vill jag säga att jag tycker att det ärganska märkligt att frågeställaren inte är närvarande då svar ges på de frågorsom är framställda. Så till den nu aktuella frågan. har frågat mig om regeringen är beredd attta några initiativ på internationell nivå för att få ett reellt förbud motanvändandet av plastkulor mot civilbefolkningen på Nordiriand. Det är ett djupt tragiskt faktum att människor har blivitskadade och dödade av bl. a. plastammunition underoroligheter på desenaste åren. En del av de skadade och dödade är barn. Det har inteansetts möjligt att införa folkrättsligt bindande förbud mot s. k. kravallvapenför mötande av inre oroligheter. Hur de olika staterna utrustar sin polis ochsina säkerhetsstyrkor har ansetts vara en fråga som faller under vederbörande 2 protokoll 1987/88:17-18 ,Prot.1987/88:17 Om åtgärder för att förhindra användningen avplastammunition i vissafall När det gäller användningen av sådana vapen har man docki dagens värld svårt att acceptera att också detta är en exklusiv nationellangelägenhet. I olika sammanhang har världssamfundet reagerat mot ett mönsterdär offer i form av skadade och döda, inte bara i undantagsfall, krävs vidanvändning av utrustning för ordningens upprätthållande. Det förtjänar i detta sammanhang att framhållas att rättentill liv är fastslagen i grundläggande internationella dokument rörandemänskliga rättigheter såsom FN-förklaring om de mänskligarättigheterna, om medborgerliga och politiskarättigheter och europeiska konvention om mänskliga rättigheter. Idessa dokument slås också fast att ingen individ får utsättas för omänskligbehandling. Från svensk sida avser vi att i fortsättningen noga följafrågan om användning av plastammunition och undersöka vad. som kan göras för eninternationell reglering på detta område. Vi har givetvis också förhoppningenatt regeringarna i världen skall verka för en sådan ordning att tragiskahändelser av det här slaget inte skall behöva inträffa. 26 (vpk): Jag tackar utrikesministern för svaret på minfråga. Jag har ingenting att invända emot svaret, utan jag är mycket nöjd meddet. Låt mig bara göra några kommentarer till situationen i . Barn såväl som övrig civilbefolkning i harnaturligtvis en bestämd uppfattning om den engelska arméns närvaro. Denuppfattningen är inte positiv, och jag kan förstå det. Dessa människor skallockså ha rätten att få uttrycka denna negativa uppfattning om den engelskaarméns närvaro utan att de skall drabbas på det sätt som sker. Det är sexbarn som har blivit dödade. Jag tror vi kan vara överens om, herr utrikesminister, attdet sker inte bara vid oroligheter. Ett exempel: En tolvårig flicka hade variti affären och handlat och var på hemväg med två jämnåriga kamrater. Så dykerdet upp fyra engelska arméjeepar, och från en av dem blir flickan skjuten ibakhuvudet. Man kallar på ambulans, men när den kommer stoppar militärernaambulansen och säger att det var falskt alarm. Flickan fick ligga ,och man kunde inte rädda hennes liv. Jag skulle kunna anföra flera liknandeexempel. Detta är en angelägenhet icke bara för och hennesregering, utan det är också en angelägenhet för andra länder och regeringar attförsöka få stopp på detta. En annan sak gäller förhållandet mellan och ,men det är inte det jag tatar om , utan det handlar om civilbefolkningen sombör ha rätt att stödja eller , om det sker under fredliga formerutan att någon behöver utsättas för sådana här faror. Jag är nöjd med svaret, men vill ställa ytterligare enfråga. har ju goda kontakter med den engelska regeringen och även medThatcher och hennes ministrar. Har det framförts fill dem hur vi serpå denna fråga? Om det inte har gjorts, hur ser utrikesministern på tanken attgöra det också? Uppriktigt sagt kan jag inte svara på frågan om vi har gjort sådanaframstötar i samtal med representanter för den engelska regeringen. Jag kanförsäkra att jag är beredd att se till att tillsammans med andra länderverkar för en annan ordning på detta område. Jag delar i grunden BerfilMåbrinks uppfattning. Anf,28 (vpk): Jag tackar för detta sista löfte och vill bara anföra ett exempel.Sådana här plastkulor importerades till från , och det råkade händaatt en kvinna som befann sig i badrummet fick en plastkula mellan ögonen ochblev blind. Hon åkte till företaget i och visade upp sig, och detta företagslutade att sälja plastkulor till - vilket ju hedrar detta amerikanskaföretag. Men tillverkas sådana här plastkulor i och . Meddessa exempel ville jag visa att denna fråga i allra högsta grad har medmänskliga rättigheter att göra. Utrikesministern har gjort en klar deklarationatt Vi i engagerar oss för saken, och det är bra. Överläggningenvar härmed avslutad. Omden rumänska familjen situation 15 § Svar på fråga1987/88:92 om den rumänska familjen situation har frågat mig om vad som från svensk och rumänsk sida hänti detta ärende efter det att jag kallade upp den rumänskeambassadören. Låtmig först klargöra att det brev som jag överlämnade till ambassadören den 20oktober var ställt fill den rumänske utrikesministern, inte till ambassadören. Jaghar ännu inte fått något svar på mitt brev, men jag förutsätter naturligtvisatt den rumänske utrikesministern besvarar den vädjan. Jagkan även nämna att UD i förrgår () också gav,ESK-delegationi i uppdrag att ta upp detta - och övriga - svenskrumänskafamiljeåterföreningsfall. Dessutomkallade jag i går till mig den rumänske vice utrikeshandelsministern , som befinner sig i med anledning av bilaterala handelskonsultationermellan och . Jag fann det angeläget att även ta upp familjenStoicaris situation med den från hitreste viceministern. Somjag försäkrade i mitt svar under förra veckans frågestund fortsätter vi alltsåvåra ansträngningar för att familjen skall kunna återförenas här iSverige. Omförläggningenav det ämbetsverk som ersätter bostads-styreben och planverket 30 HÄDAR (): Låt mig först få uttrycka min tillfredsställelse med de åtgärder/StenAndersson har vidtagit . Avsikten med att jag så snabbtåterkom med en fråga om familjen var att jag ville understryka det storaoch växande intresset i landet för denna fråga och göra klart för alla berördaoch i synnerhet de rumänska myndigheterna att frågan inte kommer att falla iglömska. Den återkommer i och på andra håll tills den förts fill ettframgångsrikt och lyckligt slut. Anna-LisaStoican är en modig kvinna, och hon visar stor uthållighet. Hon för en kamp försig själv, för sin dotter och för sin man, men hon gör det också för alla andrasom skulle kunna riskera att hamna i en likartad situation. Därför är detoerhört angeläget att inser hur stark den här opinionen är i Sverigeoch att samtliga politiska partier sluter upp bakom den. Det är värdefullt attRumänien inser vilka stora skador landet självt ådrar sig genom att förlängaden situation som råder. Naturligtvisär det också så att om kamp blir framgångsrik kommer den attvara till glädje för många. Utrikesministernhar tidigare nämnt att fallet kunde få konsekvenser för de svensk-rumänskaförbindelserna. En sådan konsekvens som diskuterats är en turistbojkott. Jagvill gärna fråga utrikesministern om han har några synpunkter på tanken på enturistbojkott mot , om inte den här frågan snart förs fill ett lyckligtslut. Överläggningenvar härmed avslutad. 16§ Svar på fråga 1987/88:86 om förläggningen av det ämbetsverk som ersätterbostadsstyrelsen och planverket har frågat mig om regeringen är beredd att medverka tillatt det nya plan- och bostadsverket förläggs till någon ort med utomordentligtbehov av tillskott av statlig verksamhet, som . Enligtden till överlämnade propositionsförteckningen kommer en propositionmed förslag till ett nytt plan- och bostadsverk att överlämnas till riksdagenden . Jag är inte beredd att kommentera frågan innanpropositionen har lämnats tiU . 32 (): Jag tackar för svaret. Det var inte precis någotuttömmande svar, och måhända hade jag inte heller väntat det med tanke på vadsom sägs i den propositionsordning som överlämnats till . Dethär är ändå ett osökt tillfälle att visa på den situation som råder i Blekinge- den kanske jag inte behöver påpeka för . Jag förutsätter attblekingen gör aht vad han kan. Här finns ett utsökt tillfälleatt leva upp tin talet - inte bara från regeringen utan från alla partier - om behovet av endecentralisering. Jag förutsätter att i den här frågan på ettpositivt sätt verkar för en lösning. Överläggningenvar härmed avslutad. Omplanerna på ett minikraftverk i Messaurebäcken 17 § Svar på fråga1987/88:102 om planerna på ett minikraftverk i Messaurebäcken 33 TREDJE VICETALMANNEN: Jag medger att BertilMåbrink i frånvaro får motta svaret. har frågat mig om jag är beredd att ta bort möjlighetenatt verkställa tillstånd enligt vattenlagen innan tillståndsfrågan slutligenavgjorts. Föratt bygga i vatten behövs det tillstånd. Frågan prövas i första instans avvattendomstolen. får bestämma att den som har fått ett sådanttillstånd får börja bygga även om domen överklagas. Bestämmelser om detta harsedan länge funnits i vattenlagen. Villsökanden begagna sig av den här möjligheten måste han fullgöra de villkor somkan finnas i tillståndsdomen. En förutsättning är också att sökanden ställersäkerhet för skador som kan uppkomma genom att tillståndet tas i anspråk. Omtillståndet överklagas, kan överinstansen genast ta bort rätten att börjabygga. Det finns alltså en möjlighet till s.k. inhibition. Meddessa regler är risken liten för att det uppstår sådana obotliga skador somPaul Lestander talar om. Såvitt jag vet har sådana heller inte inträffat ipraktiken. Dessutomvill jag peka på att ett verkställighetsförordnande mycket väl kan gällaangelägna åtgärder som syftar till att skydda egendom. Sådana åtgärder bör intekunna fördröjas genom ett överklagande. Jagär således inte beredd att föreslå några sådana förändringar i vattenlagen somPaul Lestander har varit inne på. Anf.35 (vpk): Jag tackar justitieministern för svaret. Det är som bekant inte jag somhar ställt frågan. Men jag tycker ändå att om en fråga har ställts så måstenågon kunna gå upp i talarstolen. Jagvet inte vad jag skall säga om svaret. Överklagningsrätten är en demokratiskfråga. Det är därför märkligt att man exempelvis när det gäller envattenkraftsutbyggnad - eller vad det nu kan vara fråga om - skall få sätta igång ett sådant här ingrepp i naturen, trots att överklagningstiden inte hargått ut. Det är något som inte stämmer. Vad har man då överklagningsrättentill? Är det bara en formalitet? Detkan dock finnas sådana fall som justitieministern tog upp i slutet av svaret,nämligen när det gäller angelägna åtgärder som syftar till att skydda egendom.Det är då viktigt att man handlar mycket snabbt. Det skall man väl kunnaklara på något sätt, utan att rubba på överklagningstiden.Denna skall gälla fullt ut innan man vidtar ingrepp. Jag tycker inte att detkan vara ett argumentför att säga att man inte skall kunna ändra på lagen. Ja, det är en demokratisk rättighet att viskall kunna överklaga olika beslut. Det måste naturligtvis gälla också i dettasärskilda fall, när det så att säga finns anledning att skydda en egendom. Jag tänkte i första hand på fall där det kan föreliggaskäl att t. ex. bygga . Det kan då finnas enskilda personer, för vilkadenna invallning kan vara fill ett hinder och medföra ett problem. De måsteockså ha denna demokratiska rättighet. Om det inte fanns några säkerhetsarrangemang kring detta,skulle jag naturligtvis vara orolig, precis som . Jag försökteemellertid beskriva att det i de nuvarande reglerna faktiskt finns inbyggtmöjligheter att förhindra att obotliga skador uppstår. I det aktuella fallet som gäller Rimojokkkraftverkskommanditbolag vet jag att man har varit och gjort mindre grävning.Man har dock ställt i ordning detta igen. Såvitt jag förstår märks detingenting av grävningen i naturen.. Man kommer för övrigt att avvakta med byggandet tills manhar fått det slutgiltiga tillståndet. Det är också ytterligare ett bygge pågång. Man tänker sätta i gång båda byggena när de slutgiltiga tillstånden ärklara. Överläggningen var härmed avslutad. 18 § Meddelande om svar på interpellationerna 1987/88:62,66 och 70 harframställt en interpellation om näringsföretagens sociala ansvar, framställt en interpellation om i och PaulLestander har framställt en interpellation om ASSLs avvecklingavsågverksrörelsen, m. m. Beroende på utlandsresa kommer interpellationerna attbesvaras . 19 §Svar på fråga 1987/88:83 om sysselsättningen i har frågat mig om regeringenär beredd att utverka garantier för sysselsättningen i som villkorför en planerad försäljning av företag med verksamhet i orten. Enligt frågeställaren finns planer att sälja företag sombedriver verksamhet i till ett norskt holdingbolag. Försäljning av svenska företag till utländska köpare skallprövas enligt lagen (1982:617) om utländska förvärv av svenska företag m. m.,den s. k. företagsförvärvslagen. Någon ansökan om förvärvstillstånd för den av frågeställaren nämndaaffären har inte kommit in fill regeringen. När så sker kan jag försäkra NilsBerndtson om att den liksom vid tidigare förvärv kommer att bli föremål för ennoggrann prövning enligt företagsförvärvslagen. 39 (vpk): Företagsfusioneroch ägarbyten över de anställdas huvuden har vi haft ofta i , ochinternafionella kapitalrörelser är inte ovanliga i dessa sammanhang. Faciti skall än en gång få ny ägare, ett norskt holdingbolag.Det är naturligt att de anställda, som inte har tillfrågats om affären, känneroro, särskilt som det talas om att anpassa verksamheten till rådande marknad,att Facit har för stor kostym, osv. Det brukar vara illavarslande försysselsättningen. Jaghar då frågat industriministern om regeringen är beredd att utverka garantierför sysselsättningen i som ett villkor för den planeradeförsäljningen. Jag tackar för svaret på frågan och vill något kommentera det. Jagtar fasta på industriministerns försäkran att frågan blir föremål för noggrannprövning enligt företagsförvärvslagen, när ansökan kommer in. I den proposifionsom industriministern skrev rörande näringspolitiken inför 1990-talet påpekadehan att det utländska inflytandet kan vålla problem, att besluten i deavgörande frågorna ofta fattas utanför och att såväl anställda somsvenska myndigheter får mindre insyn i och får svårare att utöva påverkan påbeslutsprocessen. Ipropositionen pekas också på de särskilda problem som uppstår när ettholdingbolag förvärvar ett svenskt företag, och det är just detta det handlarom här. Det kan därför bli anledning att återkomma till denna fråga. Överläggningenvar härmed avslutad. Ombefarad utvisning av två indiska kockar 20 § Svar på fråga1987/88:108 om befarad utvisning av två indiska kockar har frågat arbetsmarknadsministern vilka åtgärder honavser att vidta med anledning av att två kockar från hotas av utvisningfrån . menar att existensen för den restaurang där detvå kockarna arbetar också hotas, eftersom det inte finns några ersättare atttillgå i . Arbetetinom regeringen är så fördelat att det är jag som skall svara på frågan. Jag kan inte här ikammaren diskutera enskilda ärenden. Riksdagenhar i stor enighet beslutat att vi skall ha en reglerad invandring fillSverige. Denna reglering innebär bl. a. att utomnordisk arbetskraftsinvandringi princip inte är fillåten. Undantag från principen kan göras i vissa fall föratt tillgodose behov av specialistkompetens som inte finns i . Oftaströr det sig i dessa undantagsfall om tidsbegränsade anställningar. Om befarad utvisning av två indiska kockar meddelar därvid efter hörande av etttidsbegränsat uppehålls- och arbetstillstånd. I samband med att tillståndetmeddelas informeras utlänningen om villkoren för tillståndet. Det bör såledesstå klart vid tillträdet av anställningen vilka förutsättningar som gäller. Jaghar inte någon avsikt att föreslå ändring av gällande regler. 41 (); Först får jag tacka invandrarministernförsvaret, som tyvärr inte ger något hopp om att specialistkompetens i det härfallet skall kunna tillförsäkras . Bakgrunden till min fråga är följande. Ägarna till Restaurang Kashmir i invandrade tillSverige 1975. De är nu svenska medborgare. 1980 öppnade de en liten restaurang,där de själva lagade maten, pakistanska specialiteter. Den här restaurangen blev en succé, och rörelsen krävde utbildadekockar för verksamheten. Då började brödernas ändlösa vandring mellan desvenska myndigheterna. De tog kontakt med arbetsförmedlingen, arbetsmarknadsstyrelsenoch länsarbetsnämnden utan resultat. Också indiska och pakistanska ambassadernakontaktades, men ingenstans i hela kunde de finna en kock. Då föreslog AMS följande lösning: Anfingen kunde de ta enkock från ett annat land, eller också kunde de göra om restaurangen tillpizzeria, eller också kunde de lägga ned verksamheten! Jag tycker det är ingenting mindre än oförskämt attföreslå skötsamma och driftiga människor att lägga ned sin verksamhet närarbetsmarknadsmyndigheterna misslyckats i sina försök att få fram kompetentamänniskor till verksamheten i fråga. Vem skulle komma på idén att föreslå attt. ex. palt från landsända skulle lagas bäst av en kock frånGambia? Men detta motsvarar vad AMS föreslog i detta fall.