prot · GB0931 · 1987-12-31 00:00:00 — "Kravenpå tillståndshavarnas lämplighet har däremot skärpts i avsikt att söka stävja vissa missförhållanden inom den yrkesmässiga trafiken, vilka kan äventyra trafiksäkerheten, snedvrida konkurrensen inom transportsektorn och innebära brott mot bestämmelser om beskattning, ekonomisk redovis ning m. m. Efter en ändring i yrkestrafiklagen, som trädde i kraft , gäller att vid lämplighetsprövningen hänsyn skall tas till yrkeskunnan de, ekonomiska förhållanden, laglydnad och benägenhet att fullgöra skyl digheter mot det allmänna samt andra omständigheter av betydelse . Vidare har möjligheternaatt återkalla trafikfillstånd vidgats." Dettastrider mot vad vi anser skall gälla för näringsfrihet. Det strider också, frutalman, mot all annan gällande lagstiftning. Vi har nämligen en lagstiftningsom tar hand om dem som begår brott mot den ena eller andra lagen som vi haratt rätta oss efter. Vadtill sist gäller lagen om transportförmedling borde denna enligt vår meningredan ha upphört. Tillfälle att slopa den fanns när frågan tidigare behandladeshär i kammaren. har sagt att den lagensaknar betydelse, men den utgör en konkurrensbegränsning förtransportförmedlingsföretagen. Meddet anförda, fru talman, vill jag yrka bifall till reservationerna 1 och 2 vidbetänkandet. 66 (): Yrkestrafiken tillhör de områden där näringsfriheten hifintills varitmycket hårt kringskuren. Ett av de mest flagranta exemplen på den nuvarandeyrkeslagsfiftningens negafiva effekter är förhållandena inom taxinäringen. Densocialdemokratiska regeringen har numera uppmärksammat en del av de problemsom existerar inom branschen. Och under gårdagen presenteradekommunikationsministern ett förslag om avreglering av taxi och busstrafik, somöverlämnats fill lagrådet. Jag har tyvärr inte hunnit ta del av helamaterialet, men av pressmeddelandet framgår att departementet nu föreslår attbehovsprövningen i nuvarande form försvinner. Det är bra, och jag hoppas attnär den tänkta propositionen kommer att behandlas av ettenigt utskott skall ha sett till att eventuella kvardröjanderegleringsparagrafer undanröjts. Detär inte länge sedan vi i var ensamma om att driva frågan omavreglering inom yrkestrafiken och därför är jag naturligtvis glad över attregeringen har aviserat en proposition om avreglering av taxi och busstrafik. Folkpartiethar vid upprepade tillfällen krävt att taxinäringen avregleras, främst genomatt behovsprövningen avskaffas och att kravet på att fillhöra enbeställningscentral upphör. Det är genom en ökad konkurrens inom Prot.1987/88:31 taxinäringen som effektiviteten kan höjas och servicen till kundernaför-25 november1987 bättras. Vi har länge krävt att yrkestrafiklagstiftningen skallliberaliseras. Den behovs- och lämplighetsprövning som sker i samband medatt en ansökan om trafiktillstånd behandlas bör inskränkas till att endastomfatta en prövning av sökandens lämplighet med hänsyn till trafiksäkerheten.Det är en orimlig tanke att myndigheterna på förhand skall kunna avgöra vilkasom efter att ha startat en näringsverksamhet kommer att fullgöra sinaskyldigheter mot det allmänna. Vi menar att yrkestrafiklagstiftningen tvärtomskall liberaliseras så att såväl behovsprövningen som annan lämplighetsprövningän den jag tidigare angett avskaffas. Med tanke på att vi nu blivit lovade ettförslag om avreglering av yrkestrafiken, vill jag begränsa mittanförande. Det är möjligt att jag får anledning att återkoinma när vi hargranskat regeringens aviserade förslag. Men nöjer jag mig med att yrkabifall till de av undertecknade reservationerna som är fogade tilltrafikutskottets betänkande nr 2, 67 (): har det skett en betydandeavreglering inom den yrkesmässiga trafiken. Exempelvis har det tidigare kravetpå behovsprövning när det gäller godstransporter slopats, även beträffandebeställningstrafiken och för linjetrafiken. Behovsprövning har också slopatsnär det gäller transportförmedling. Däremot är det riktigt, som både och har sagt, att man inte har varit beredd att slopalämplighetsprövningen utan i takt med att vi avreglerar yrkestrafiken skärpervi lämplighetsprövningen. Och därvid skall hänsyn tas till yrkeskunnande, ekonomiskaförhållanden, laglydnad och benägenhet att fullgöra skyldighet mot det allmännasamt andra omständigheter av betydelse - och det är ett vikfigt påpekande. Detär detta som skiljer oss åt. I båda de reservationer som fogats tillbetänkandet yrkas avslag på kravet på lämplighetsprövning. Motivet för en statlig avreglering av taxinäringen är attdet nuvarande regelsystemet kan anses strida mot de principer om fri etableringoch konkurrens som skall gälla för den svenska näringspolitiken. Näringen behöveren helt annan företagsekonomisk frihet. En ökad frihet måste emellertidkombineras med vissa grundläggande krav från samhällets sida i syfte attsäkerställa att konkurrensen sker på lika villkor. Till dessa krav hör bl. a.kravet på lämplighetsprövning. Denna prövning måste behållas och skärpas. Detbehövs också en fortlöpande uppföljning av lämplighetsprövningen. Det är bl.a. mot bakgrund av detta som jag yrkar avslag på reservationerna. beslutade vi om en ändring beträffande denyrkesmässiga trafiken. Detta var ett led i en ökad avreglering. Vi sade då att vi skulle gå vidare i avregleringen av den yrkesmässiga trafiken. Som har sagt föreligger nu en lagrådsremiss med förslag som förhoppningsvis kommer att ingå i den trafikpolitiska propositionen, vilken kommer . Där 54 föreslår man en fullständigavreglering av taxinäringen, vilket innebär att man införfri prissättning, slopar behovsprövningen och nuvarande kommen-deringsplanersamt slopar kravet på gemensamma beställningscentraler. När det gällerbeställningstrafiken föreslår man också en fullständig avreglering. Detsammagäller turisttrafiken och bussuthyrningen. I detta sammanhang skall poängterasatt vi i samtliga dessa fall också föreslår en skärpning avlämplighetsprövningen. Om vi skall ha frihet på detta område skall vi ha frihetunder ansvar. Frihet under ansvar, och , innebär attdenna bransch skall arbeta enligt de lagar och regler vi har i vårt land. Enskärpning av lämplighetsprövningen innebär också att vi minimerär denekonomiska brottsligheten, som är tämligen utbredd inom denna bransch. 68 (): Vi vill inte lämna kunderna i sticket.Vi.moderater har begärt förändringar och förenklingar i den lagstiftning somstyr yrkestrafiken. Vi vill ha en form av auktorisation, precis som man kräveratt den som är verksam inom denna näring skall ha ett trafikkort. Människor somsätter sig i en taxibil skall veta vad de ger sig in på för äventyr. Det kravetvill vi ha. Men det kan inte vara rimligt, , att man skallskärpa möjligheten att både återkalla trafiktillstånd och förhindra människoratt över huvud taget få möjlighet att utöva denna näring. Vilket arbete jag än har och vilken näring jag än arbetarinom, blir jag åtalad om jag har brutit mot skattereglerna. Om jag har brutitmot reglerna för ekonomisk redovisning åtalas jag för det. Men att förhindranågon att utöva sitt yrke på grund av detta torde vara helt fel. Hur långt villOlle Östrand egentligen gå när det gäller övrig verksamhet i ? Skall jagfå öppna en cykelverkstad över huvud taget? Ja, vi skiljer oss verkligen åt närdet gäller frågan om prövningen av lämplighet för att utöva denna näring. Det är klart att det har skett vissa förändringar. Det ärvi tacksamma för. Men varför har de förändringarna skett? Varför har dessa liberaliseringarkommit till stånd? Jo, tack vare ett ständigt tryck från oppositionen här ochfrån opinionen ute bland människorna. Socialdemokraterna har inte längre klaratdetta tryck. 69 (): Jag uttryckte tidigarei debatten en viss tillfredsställelse över att regeringen nu lägger framförslag om avreglering av taxi- och busstrafiken. Men, fru talman, jag blevbittert besviken när i talarstolen klart deklarerade att detregeringen nu kommer att föreslå bl. a. innebär en skärpning avlämplighetsprövningen till något som absolut inte passar i ett samhälle mednäringsfrihet. Men jag lovar, , att vi skall komma igen i dennafråga då vi fått ta del av propositionen, när den nu presenteras. Kanske vi i utskottetkan finna en väg till gemensam lösning. Det skulle vara bra för yrkestrafiken. 70OLLE ÖSTRAND (s): Eftersom jag i mitt huvudanförande inte yrkadebifall fill utskottets hemställan vill jag göra det . Prot.1987/88:31 Det är riktigt att vi skall hanäringsfrihet även inom yrkestrafiken. skall ha en frihetunder ansvar. Det är därför man nu har skärpt lämplighetsprövningen i sambandmed att man går mot en avreglering. Det är så enkelt. Det beror på attsamhället vill ha garantier för yrkeskunnande inom branschen, att man arbetarpå sunda ekonomiska villkor och att man för övrigt vill fullgöra skyldigheternamot det allmänna. Det som är betecknande i detta avseende är att samtligaremissinstanser-länsstyrelserna, samtliga branschorganisafioner exempelvisBusstrafikförbundet, . , och - sätter som ett villkorför att ställa upp på en avreglering att man skärper lämplighetsprövningen.Även samtliga länsstyrelser instämmer i detta, som jag sade. Det beror på attlänsstyrelserna kanske mer än någon annan ser avarterna inom branschen. Därförsätter man upp detta som ett krav. Ni står fullständigt isolerade, mina herrar, när detgäller inställningen till lämplighetsprövningen. Samtliga som har yttrat sigöver detta förslag har ställt som krav en skärpning av lämplighetsprövningen,om de skall ställa upp på en avreglering. 71 (): Tillåt mig att tala om för attjag inte hänger med riktigt i svängarna, när han talar om frihet under ansvaroch skärpt lämplighetsprövning i samma andetag. Vi har inte riktigt sammavärdering, , när vi bedömer vad som är frihet under ansvar. Jagtycker att näringen naturligtvis skall få bedriva sin verksamhet under egetansvar. Men jag tycker också att vi skall medge den friheten och inte skärpa lagstiftningenvad gäller lämplighetsprövningen. 72 (): Om skulle ta alla de exempel somfinns ute i samhället bland olika näringar som intäkt för att allting skallregleras i stil med utskottets förslag, vet jag ingen näring som han skullekunna utelämna. Då måste det naturligtvis bli fråga om precis alla som överhuvud taget i fortsättningen idkar någon verksamhet. Den utvecklingen äråtminstone inte vi moderater med på. Därför förstår jag att våra uppfattningari denna fråga även i fortsättningen kommer att skilja sig åt, 73 (): Mina herrar, ifrån talarstolen talade jag omatt alla branschorganisationer som sysslar med yrkestrafik har ställt enskärpt lämplighetsprövning som krav för att gå med på en ökad avreglering.Herrar och , nu har ni hamnat snett. Menproposifionen kommer inte förrän . Då finns det möjlighet för eratt rätta fill detta genom att avstå från att väcka motioner. 74 (): PrOt. Vi har intehamnat snett. Det är bara jag som har hamnat Jag sade OlleGrahn. Ni heter ju båda Överläggningeni detta ärende var härmed avslutad. Kammaren övergick till attfatta beslut i de förevarande ärendena. Förstbiträddes reservafion 1 av m. fl, med 80 röster mot 55 förreservafion 2 av m. fl. 174 ledamöter avstod från att rösta. Härefterbifölls utskottets hemställan med 183 röster mot 70 för reservafion 1 av RolfClarkson m.fl. 57 ledamöter avstod från att rösta. I fråga om kontrapropositionsvoteringen anmäldedels () att hon avsett att avstå från att rösta menmarkerats ha röstat ja, dels (vpk) att han avsett att rösta nejmen markerats ha avstått från att rösta. Mom. 2 (slopande av lämplighetsprövningen) Utskottetshemställan bifölls med 197 röster mot 111 för reservation 1 av m.fl. 2 ledamöter avstod från att rösta. () anmälde att hon avsett attrösta nej men markerats ha röstat ja. Mom.4 (transportförmedling) Utskottetshemställan bifölls med 162 röster mot 147 för reservation 2 av m.fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Övriga moment Utskottets hemställan bifölls. 1987/88:4 om godkännandeav en överenskommelse mellan och Förenta Stater omömsesidigt bistånd i tullfrågor (prop. 1987/88:38). 8 § betänkande 1987/88:5 om alkoholfrågor m. m. 75 BO (): Det råder en bred enighet i ochsannolikt också inom det svenska folket om de målsättningar som satts upp föralkoholpolifi-ken. Syftet är att begränsa den totala alkoholkonsumtionen och idet sammanhanget i särskild utsträckning begränsa det missbruk av alkohol somförekommer. En annan målsättning, som också är viktig i sammanhanget är attfrämja en övergång från konsumtion av starkare till konsumtion av svagarealkoholdrycker. betänkande 5 bygger på ett antal motionersom väckts vid olika fillfällen, främst under allmänna motionstiden . Imånga frågor är utskottet enigt. I en del frågor har vi delade meningar om hurman skall bära sig åt för att uppfylla målet om en minskad alkoholkonsumtionoch en övergång till konsumtion av svagare alkoholdrycker. Självfallet måste beskattningen av alkohol utformas på ettsätt som främjar de alkoholpolifiska målen. Så är det inte . har mani första hand satt upp regler för beskattning av maltdrycker, viner ochspritdrycker, som syftar fill att tillfredsställa rent fiskala målsättningaratt ta in pengar i en viss omfattning till statskassan. Sedan har man försöktutforma höjningen och förändringen av alkoholskatterna på ett sådant sätt balanserar mellan en höjning som motverkar en ökning och snarare leder fillen minskning av alkoholkonsumtionen och en höjning som inte får vara så storatt den leder till ökad hembränning. Blir priserna alltför höga stimulerar manfaktiskt indirekt fram en ökad hembränning, och det kan ingen ha till syfte. Vi menar, vilket också framgår av reservation 4, attbeskattningssystemet på detta område måste förändras radikalt. En utgångspunkti det sammanhanget är att skatten skall tas ut efter alkoholhalt. Det kangälla om man ser alla alkoholdrycker i ett sammanhang eller i viss utsträckninginom respektive typ av alkoholdryck. Det är en komplicerad fråga från mångautgångspunkter och någonting som rimligen måste utredas, och det är vad vibegär av regeringen - en översyn av alkoholbeskattningen i syfte att stimuleraen övergång från starkare till svagare drycker. Där kan beskattningsinstrumentetanvändas på ett positivt sätt. Detsamma gäller om man ser på en speciell grupp avalkoholdrycker, i detta fall maltdrycker, dvs. Sedan mellanölet avskaffadeshar vi fått en förändring i riktning mot ökad konsumtion av starköl. Som vi serdet från moderat håll borde man försöka stimulera fram en mindre konsumtion avrent starköl genom att införa en ny skatteklass för sådant öl som säljs påsystembolag. säljs det gamla mellanölet i viss utsträckning. Detkonsumeras på restauranger och hemma. Men när man handlar sådant öl påsystembolaget, får man betala exakt samma skatt för den produkten som förstarkölet, som alltså är en starkare alkoholdryck och har negativa verkningar.Enligt vår uppfattning borde man stimulera till ökad konsumtion av mellanöl istället för starköl. Det skulle lämpligast ske genom införande av enskatteklass för just vad som kallas mellanöl, för försäljning i första hand påsystembolaget. Man kan naturligtvis sedan också överväga att förbättrakvaliteten hos det s. k. klass , som säljs fritt i handeln, så att det isin tur blir ettalternativ till såväl mellanöl som starköl. I reservation 5 begär vi förslagfrån regeringen om ändrad lagstiftning när det gäller beskattningen avmaltdrycker för att uppnå just de syften jag tidigare redovisat. I reservation 6 tar vi upp en fråga som har ganska storbetydelse, inte minst för de svenska fruktodlarna. Vi finner det nämligentveksamt att svensktillverkad cider - och cider över huvud taget - inte fårtillverkas och säljas enligt samma regler som gäller maltdrycker. Må vara från bryggerinäringen inte gärna ser konkurrens, men jag tror ändå att deti detta fall rör sig om en begränsad och möjligen också stimulerandekonkurrens. kan ses som ett alternativ inte bara till ölemellanåt. kan också vara ett alternativ fill lättvin, för att ta ettexempel. Vi tycker att reglerna för beskattning av cider skall ändras på ettsådant sätt att man får fillverka och sälja cider med motsvarande alkoholhaltsom gäller för maltdryckerna och på samma sätt via systembolaget när det gälleralkoholstarkare sorter. I reservafion 7 tar vi upp en fråga som egentligen interör alkoholpolitiken men som är en oerhört viktig och central fråga när detgäller rättssäkerheten. Vi har ett system som innebär att man kan dra inserveringstillståndet för restauranger på blotta misstanken om att detföreligger problem med att följa exempelvis skattelagstiftningen eller om bristeri bokföringen. Man kan alltså på den grunden att misstanke föreligger dra inserveringstillståndet. Det bryter helt mot de grunder som den svenskarättsstaten bör vila på, nämligen att ingen skall dömas ohörd och att ingenheller skall ha något straff innan domen har fallit. Så är det ju i det härfallet - straffet kommer först; den eventuella domen kommer . Detta ärmycket stötande från rättssäkerhetssynpunkt, och det är beklagligt attutskottets majoritet i det här avseendet inte varit beredd att stödja demotioner som vi reserverar oss för i reservation nr 7. Slutligen, fru talman, skall jag ta upp en nog så viktigfråga. Vi är överens om att vi skall begränsa den totala alkoholkonsumtionen.Vi är också överens om att främja en övergång från konsumtion av starkare fillsvagare drycker. Men ingen har fört fram tanken på ett totalförbud. Effekternaav att sådant förskräcker ju. Då är frågan hur Systembolaget skall utforma sinförsäljningsverksamhet, som är en service till medborgarna. Vi tycker att mangår fram alltför långsamt när det gäller etablering av nya systembutiker. Det här är en viktig fråga för de kommuner som har problemmed att bygga ett fungerande centrum, som är attraktivt inte bara när detgäller Systembolagets hantering och försäljning av alkoholhaltiga drycker utanockså när det gäller centrumbildningen som sådan, dvs.- annan service. Vitycker i princip sonfi motionärerna i det här sammanhanget att regeln bordevara att varje kommun som så önskar skall ha möjlighet att få en systembutik. Det har skett en viss uppmjukning av reglerna, ochutskottsmajoriteten antyder att man skulle kunna gå vidare. Vi tycker ändå attdet finns anledning att, som vi gör i reservation nr 8, klart och tydligt talaom för regeringen att det bör ske en snabbare etablering av systembutiker. Mot bakgrund av vad jag har sagt på dessa punkter vill jagyrka bifall till reservationerna 4, 5, 6, 7 och 8. I detta anförande instämde (). Alkoholfrågor m. m. 76 (): Alkoholmissbruket har kallats vår fids största sociala problem. Detligger säkert inte någon överdrift i detta. Likväl är det inte socialutskottetsledamöter som debatterar denna fråga här utan vi i skatteutskottet. Dettamåste, i varje fall för den oinvigde, te sig litet förbryllande. Förklaringenär ju, som alla i denna kammare känner till, att skatteutskottet ärhuvudutskott för behandling av frågor som rör alkoholhaltiga drycker. Heltomotiverat är detta inte heller, eftersom beskattningen har en betydandeinverkan på försäljningsutvecklingen. Från skatteutskottets sida försöker viockså regelmässigt att bredda behandlingen av dessa frågor genom att infordrayttrande från socialutskottet. Det är ett uttryck för den vikt som jag troralla partier i utskottet tillmäter alkoholfrågorna. Så har skett även dennagång. Missbruketav alkohol uppstår ur bruket av alkohol. Fanns det inget bruk, skulle detheller inte finnas något missbruk. Sedan lång fid fillbaka har det också ståttklart att det råder ett starkt samband mellan å ena sidan totalbruket avalkohol och å andra sidan de medicinska skadorna och missbruket av alkohol. Detvar också denna kunskap som låg bakom alkoholpolitiska beslut. Det ärsamma kunskap som får oss i folkparfiet att gå vidare med åtgärder för attminska totalkonsumtionen. Härspelar prisfrågan en stor roll. På detta område, där det ofta är svårt attkonstatera sambandet mellan åtgärder och verkningar, kan man klart konstateraatt högre priser innebär minskad försäljning. Iflera av de mofioner som behandlas i detta betänkande framförs kritik motregeringens handläggning av prisfrågorna, framför allt mot det långa dröjsmåletmed den senaste justeringen av skattesatserna. Detta ledde till -det står nuhelt klart - att konsumtionen steg och att en annars lovande trend inedåtgående riktning bröts. Utskottet fann anledning att poängtera att manborde genomföra tätare justeringar av skatteskalorna för att på detta sättfortlöpande pressa ned konsumtionen. kan vi konstatera att regeringen inte heller denna höst lagt fram någotförslag, vilket dels står i konflikt med vad utskottet och beställtav regeringen, dels innebär att vi på nytt kommer att få en lång tidsperiodinnan priserna justeras. Jagskulle vilja ställa ett par inledande frågor fill utskottets talesman här . Den första är om ni socialdemokrater kommer att sfillatigande notera dennatrilska från regeringen att effektuera den skattepolifik som ni själva varitmed om att uttrycka önskemål om? Om svaret är nej, är jag intresserad av atthöra när ni menar att alkoholskatterna skall justeras? Korta intervall -är , eller vad är det? Ireservation 1 har vi folkpartister tagit upp vikten av täta och regelbundnaskattejusteringar just för att man skall undvika hamstring och en ökning avtotalkonsumtionen. Av samma skäl menar vi att priset bör räknas upp snabbare änvad som föranleds av ökningarna av prisindex. Jag yrkarbifall till reservation 1. Regeringensovillighet att justera skatteskalorna under nära hade ju sin förklaring.Man hade bundit upp sig vid ett inflationsmål på , ett mål som man också tillgrepalla medel för att uppnå. Då fick alkoholpolifiken stå fillbaka.Treprocentsmålet tålde inte skattehöjningen och inte heller den inverkan påprisindex som den skulle ha förorsakat. Inomfolkpartiet menar vi att man måste undanröja denna olyckliga koppUng som utgörett hinder för att föra en effektiv alkoholpolitik. Genom ett speciellt index,rensat från skattehöjningar på alkohol, skulle denna bromsande effekt kunnaundvikas. Vi menar att förslag om en sådan indextillämpning bör läggas fram avregeringen. Viär nu på väg in i en situation liknande den vi hade . I den ytterligtbesvärliga avtalsrörelse som vi nu har framför oss kommer inflationsmålet attspela en lika stor och vikfig roll som förra gången. Erfarenheten har fullttydUgt visat att det nuvarande sambandet inte kan få råda fill priset av ensämre alkoholpoUfik. Jag yrkar därför, frutalman, bifall till reservation 2. Detsenaste beslutet om justeringar av alkoholskatterna tvingades fattaunder betydande tidspress. Inte nog med att det dröjde - det fick också enolycklig utformning. på länge höjdes procentavgiften ochinte grundavgiften. Genom detta bröts en strävan som vi från sidahaft att låta alkoholinnehållet i högre grad styra beskattningen. Enbeskattning efter denna princip skulle bl. a. innebära att intresset exempelvisvid vininköp i högre grad riktades mot högre kvaliteter. Genom att vinkonsumentenför samma summa köpte en flaska av ett bättre vin i stället för två av ettsämre skulle alkoholkomsumtion hållas tillbaka. Enbitter erfarenhet har lärt oss att ölet är en introduktionsdryck blandungdomar. Vi kommer här in på ett förhållande som jag personligen skulle viljagradera som det andra problemet i vikt näst missbruket. Erfarenheten har visatatt fidigt tillägnade vanor att dricka alkohol klart leder fill ökade risker,dels för medicinska skador, dels för beroende och därav följande missbruk, Alkoholpolifikenmåste därför utformas så, att en fidig introdukfion motverkas. Därför vill viinte följa förslag om att återinföra mellanölet. "Det måstebetecknas som egendomligt att en öltyp som får säljas fritt i de flesta länderinte skall finnas att fillgå i ", skriver i reservafion5, Minstilla reflexion blir att kan man finna detta egendomligt, måste man ha haftdubbla solglasögon på sig under mellanölseländets dagar.