prot · GB09128 · 1987-12-31 00:00:00 — I de fall som det behövs analyser och provtagningar förbehandling av en sjuk patient är det det mikrobiologiska laboratoriet vid resp.sjukhus som är primärt ansvarigt, men i de få,fall man inte klarar analysen såhjälper statens bakteriologiska laboratorium fill. Kostnaderna för sådanaåtgärder bestrids enligt de regler som gäller för hälso- och sjukvården iövrigt. 54SIW (): Tack för svaret. När def gäller mögel- och fuktskador vef vi alt de är ettallt större gissel för många människor . Men att inomhusmiljön är bra ärinte bara vikfigt, det är näst infill avgörande för oss, eftersom vi vistasnärmare av vår tid inomhus. Men det räcker inte enbart med godventilation. allmänna råd 1984:19 har,socialministern, faktiskt visat sig vara mycket svårtolkade för hälsoskyddetspersonal. När det gäller analyser för behandUng av sjuka patienter saknarfakfiskt landsfingssjukvår-den diagnostiken vad gäller medicinsk mykologi. Statensbakteriologiska laboratorium, SBL, och dess mykologiska enhet utvecklade mellan1981 och 1986 ett miljömedicinskt diagnoslikprogräm avseende utredningar avhälsobesvär av mögelföroreningar i inomhusmiljön. Riktlinjerna för dennadiagnostik har utvecklats i ett forskningsprogram med anslag från både statligafonder och landsting och kommuner. Dessa ligger lill grund förrekommendationer för stafiiga utredningar. Företagshälsovårds- och miljövårdsmyndigheterna ute ilandet, som har att övervaka hälsoskyddslagens bestämmelser, vill köpa dennadiagnostik från SBL. Men finns del av olika anledningar ingen kapacitetatt la hand om denna diagnostik, som faktiskt kunde ge över 2 miljoner iintäkter till mykologiska enheten. Alla förfrågningar avvisas, socialministern.Detta slöseri med insalta resurser är oförsvarbart. Vad har socialministern att säga till försvar för atl delforskningsprogram som utvecklats med statliga, anslag inte får användas tillnytta för alla inblandade parter? 55 SocialministerGERTRUD : Herr talman! SBL är en uppdragsmyndighet, som är beredd attla på sig uppdrag mot avgift. Anf.56 (): Det låter mycket vackert, men förutsättningar för att man skall kunnata på sig uppdrag är atf man får resurser. Med SBL:s bristande resurser, alltfrån lokaler tiU personal och utrustning, finns det ingen möjlighet för SBL attta på sig uppdrag. Det är en väldigt konsfig polifik. Om SBL fick resurserkunde man få intäkter genom att ta olika uppdrag. Ingen inblandad förstår dennapolitik. Omidentifieringen av patienter inom sjukvården Överläggningen varhärmed avslutad. 15 § Svar på fråga1987/88:514 om identifieringen av patienter inom sjukvården har frågat mig om jag är beredd aft vidta åtgärder föratt skapa klara bestämmelser för vem som är ansvarig för en personsidentifikation orn vederbörande införs fill sjukhus av polis. Isocialstyrelsens föreskrifter om åtgärder för att förhindra förväxlingar inomsjukvården (SOSFS 1980:80) fastläggs bl.a. "I de fall erhållnaidentitetsuppgifter är ofullständiga eller osäkra måste kompletterings- ellerkontrolluppgifter införskaffas". Såsnart identiteten är fastställd skall patientens handlingar.kompletteras med deriktiga personuppgifterna. Vidare har överläkare enligt allmänna läkarinstrukfionenskyldighet att underrätta anhöriga när en patient avUder eller patientensfillstånd allvarligt försämras, vilket självfallet förutsätter att patientensidentitet är klarlagd. Säkrauppgifter om patienters identitet är av stor betydelse för att man skall kunnabedriva en medicinskt säker vård och är en förutsättning vid kontakter medsjukförsäkringen. Sjukvårdens behov av att faställa patienters identitet äroberoende av under vilka omständigheter patientens vårdbehov aktualiserats. Närman arbetar med att fastställa identiteten måste också beaktas frågor omintegritet och sekretess. Omandra myndigheter, t. ex. polisen, har behov av att fastställa en personsidentitet kan naturligtvis sjukvårdens och polisens strävanden samordnas.Missförstånd-torde tillhöra undantagen, varför jag inte finner anledning vidtasärskilda åtgärder. Anf.58 (): Jag ber aft få tacka socialministern för svaret, men jag måste säga aftjag är litet besviken. Jag hade väntat alt socialministern skulle ha sagt:Självfallet kommer jag att ta de initiativ som erfordras. Fråganhar aktualiserats genom ett ärende från verkliga livet, nämligen i hälso- ochsjukvårdens ansvarsnämnd. Om åtgärder mot hälsoskador på grund av mögel Statsrådet säger att sjukvårdens och polisens strävandenkan samordnas. Ja, men det finns inga klara regler. PoUslagens 14 och 16 §§säger bara att polisen har skyldigheter när en person bedöms vara efterspanadeller efterlyst. Så var det ingalunda i def aktuella fallet. Och vad hjälper det om detta är undantag, när det ändåfinns enskilda fall där det händer så tråkiga saker som atf anhöriga inte påflera dagar får veta aft en pafient varit inne på sjukhus. Det kunde ha varitså illa, socialministern, atf överläkaren, även om han har skyldighet atfunderrätta anhöriga, infe ens hade vetat vilken patient han hade haft i sinvård. Här är utan tvivel en lucka i lagen. Jag ser inte dettaproblem sä atf det främst är sjukvården som har behov av aft fastsfälla enpatients identitet, utan all anhöriga skall ha rätt aft få veta om en sjukmänniska införs fill sjukhus, ha möjlighet atf ta kontakt med vederbörande,följa pafientens vård osv. Jag hoppas att socialministern far kontakt med exempelvissin kollega justitieministern för att diskutera denna lucka i lagen. Kan jaghoppas att en sådan invit görs? Jag tycker atf def är viktigt för de anhörigasskull aft sä sker. Överläggningenvar härmed avslutad. 16 § Svar på fråga 1987/88:517 om åtgärder mot hälsoskadorpå grund av mögel har frågat mig vilkaåtgärder som regeringen ämnar vidtaga med anledning av de allvarliga fall avskador på människor som inträffat och som berott på aff dessa varit utsatta förmögel. Jag anser att inriktningen på motåtgärder skall varadensamma oavsett hur den enskilde råkar ut för mögel och mögelgifter. Detprimära måste vara att förhindra atf människor utsätts för mögel. Problemet medmögel i inomhusmiljön har jag berört i mitt svar fill . Vad gäller risker vid hantering av t. ex. spannmål, harinte arbetarskydds-styrelsen normer för halten av mögel och mögelgifter iarbetsmiljön. Däremot kommer arbetarskyddsstyrelsen atf kungöraföreskrifter om trämögel samt allmänna råd vid fillämpningen av dessa. Ett av de stora problemen när det gäller mögel är deallergiska reakfioner som förekommer hos känsliga personer. Allergiutredningenarbetar med alla de problem som rör allergier, och då givetvis även mögel.Utredningen beräknas avlämna sitt betänkande i slutet av detta år. Utredningenfar även upp risker vid exponering i arbetslivet. Jag anser att det är angeläget aft uppmärksamma alla deproblem som kan uppstå i arbets- och bostadsmiljön både vad gäller mögel ochannat. Regeringen kommer att noga följa utvecklingen. Visar detsig att hanteringen av spannmål m. m. är eller blir hälsovådlig för de personersom deltar i hanteringen, kommer regeringen att ta initiativ till åtgärder föratl reglera detta missförhållande. 60 (): Jag ber att få tacka statsrådet för svaret på min fråga. Under allmännamofionsfiden väckte .och jag en motion i detta ämne därföratt de problem som drabbar många människor i det här landet i anslutning tillatt det förekommer mögel i bosfäder eller andra lokaler som daghem,fritidslokaler och skolor är mycket allvarliga. Det är en ganska vanligmissuppfattning - jag hoppas att infe socialministern delar den - att mögelendast framkallar allergiska sjukdomar och reakfioner. Men mögel medverkarockså fill att öka cancerfrekvensen, fill förändringar av arvsanlagen,missbildningar på , leverskador och mycket annat. Närjag lyssnade på Morgonekot hörde jag att en doktorsavhandlingpresenterades där 6 000 lantbrukare hade undersökts. Väldigt mänga av dessahade problem som gick aff härleda till mögel. Jag väckte då denna fråga. Vivef atf spannmåls- och foderhanteringen har varit problematisk under lång fid.Vi arbetar dessutom med aft försöka begränsa insatsen av kemiska medel.Det är ett vällovligt arbete, det vill jag gärna understryka, men det kan ocksåinnebära att problemen kan förstärkas eftersom mögelbekämpningen är ett av deområden man behöver arbeta med. Jagskulle vilja fråga statsrådet i anslutning fill uppgifterna i svaret om attarbetarskyddssfyrelsen inte har några normer för mögel, om def kommer attvidtas några åtgärder på det området, så atf vi får bättre kriterier förbedömningar. Omåtgärder mot hälsoskador på grund av mögel Det pågår ett arbete inom arbetarskyddssfyrelsen när def gällerriskerna vid hantering av spannmål. Det syftar fill just att fa fram normer förmätning av mikroorganismer i luften på arbetsplatser samt att beträffandemikroorganismer ta fram motsvarigheten till de hygieniska gränsvärdena förkemiska ämnen. Def arbete som pågår är precis det som efterlyste. Anf.62 (): Jag ber atf få tacka för det. Jag vill fullfölja det resonemang somstatsrådet var inne på i anslutning till fråga angående statensbakteorologiska laboratorium. Vi vet att kapaciteten där är begränsad. att ta något inifiafiv fill att förstärka den kapaciteten? På denmykologiska sektionen har man uppenbarligen inte resurser motsvarande de behovvi nu har, när vi vet att problemen är mycket större än vi kände till för någraår sedan. Överläggningenvar härmed avslutad. 17 § Svar på fråga1987/88:522 om arbetssituationen på försäkringskassorna har frågat mig vilken tidsplan man arbetar efter föratt situationen på försäkringskassorna skall förbättras och väntetiderna blimera normala för medborgarna då det gäller aft t. ex. få ut ersättning. Försäkringskassornafick omkring 800 extra tjänster för att klara den förväntade ökadearbetsbelastningen i samband med atf den s. k. fimsjuk-penningreformen infördesi . Trots personalförstärkningen har ärendebalanser medåtföljande viss väntetid när det gäller ersättning uppstått . Inkörningsperioden är nu över. Sjukanmälningarna hanteraslättare och arbetsbelastningen minskar. Jag vill här betona att kassapersonalengenom sina insatser på ett förtjänstfullt sätt bidragit till att förkortaväntetiderna i detta skede. Somframgår av årets budgetproposifion (prop. 1987/88:100, bil. 7, s. 23) kommerkassornas terminalanskaffning atf behandlas senare i samband med beslut om denframfida ADB-verksamheten för socialförsäkringen. Sammanfattningsviskan jag konstatera att arbetsläget förbättrats under den senaste fiden.Riksförsäkringsverket följer också ingående denna fråga. Jag anser inte att detbehövs några åtgärder från min sida . Anf.64 (): Tack försvaret, socialministern! Viär ju helt överens om atf decentraliseringen är både posifiv och önskvärd ochaft det har varit förseningar på grund av omläggningen när det gällersjukpenningreformen. har det uppstått bekymmer på ett annat område: man harbrist på terminaler. Allt arbete är ju i princip datoriserat. Varje förfrågan,sjukanmälan och utbetalning måste passera personalen, som är tvungen att sättasig i förbindelse med centraldatorn via terminalen. I finns det 10-15handläggare per terminal, och därför blir det en väntetid på mellan en och tvåmånader, innan människorna får ut sjukpenningen. Jag trodde att detta möjligenkunde vara ett storstadsfenomen och lät därför utredningstjänsten i riksdagenkontrollera förhållandena vid försäkringskassorna i , ,och . Det visade sig då att def är exakt likadant vid dessa kassor.Den 17 maj, dvs. den dag då undersökningen gjordes, såg man ingen förbättringav det slag som utlovats komma efter inkörningsperioden. visar det sig attbristen på terminaler orsakar de största svårigheterna. Riksförsäkringsverketsplaneringschef bedömer att målet en terminal per handläggare inte kan uppnåsförrän . I svaret står det att kassornasferminalanskaffning skall behandlas . Blir det i mitten av 1990-falef,som planeringschefen vid trodde, eller blir det fidigare?Det är en mycket vikfig fråga för medborgarna, liksom också för den personalsom arbetar vid försäkringskassorna. Jag kan inte ge något exakt besked på denna fråga. Låt mig kompletteramed att tala om aft departementet har ringt till bl. a. och fillMalmö. En rundringning till tio av tjugotvå lokalkontor visar att det vid tvåkontor inte finns någon ärendebalans alls, att väntetiden vid sju är två och vid ett kontor . Ambifionenär den att utbetalningarna skall kunna göras . Två till freveckors handläggningstid kan alltså inte betecknas som någon lång väntetid. Närdet gäller visade det sig att man inte har några längre väntetider. Minauppgifter är från . Anf.66 (): Om man kan förkorta väntefiderna med en, två och upp , när vi tydligen har varit i kontakt med samma lokalkontor, bör bådatvå kanske fortsätta att ringa. Då är kanske väntefiden helt borta om någramånader. Fortfarandeär min fråga om terminalerna obesvarad. Problemet med terminalerna är, enligtvad man sade till mig, orsaken till att man bedömer att väntetiderna inte kanförkortas på det sätt som eftersträvas. Därigenom konimer personalen in i enond cirkel. All tid och allt engagemang går åt fill att svara människor itelefon, eftersom det kommer samtal med frågor om varför pengarna inte harbetalats ut och varför det är så krångligt. Till detta konimer atf man menaratt de blanketter som har utarbetats är mycket besvärliga, vilket medfört attmänniskor blivit oroliga och varit tvungna att ringa. På så sätthar tidenägnats åt sådant som inte är väsentligt. Jag förstår irritation, eftersom var heltemot denna reform. Därför försöker man skapa svårigheter där det inte finnssådana. Överläggningenvar härmed avslutad. Omrättshjälp i mål om fukt- och mögelskador 18 § Svar på fråga1987/88:535 om rättslu'älp i mål om fukt- och mögelskador har frågat mig om när regeringen ämnar ge besked ompå vilket sätt de som ligger i process om mögelhus skall kunna få nödvändigtstöd från staten till sina processkostnader. Bakgrundentill frågan är aff begärde att regeringen läggerfram förslag som rör den allmänna rättshjälpen i miljömål. uttaladesamfidigt att regeringen - i avvaktan på ett sådant förslag - bör överväga omde rättssökande i s. k. mögelhusmål kan ges stöd från den stafiiga fonden förfukt- och mögelskador. Fondstyrelsenkan enligt vad fidigare har beslutat lämna stöd även till annat änreparationer av egnahem, om ändamålet med stödet är 1987/88:128 förenligt med fondens syfte. uttalande får anses innebära att fondstyrelsen åtminstone övergångsvis bör kunnaanvända fondens medel Om rättshjälp i mål om fukt- och mögelskador även för de ändamål somIngbritt Irhammar nu berör. Jäg delar syn på frågan. Jag avserdärför att föreslå regeringen atf vidta de åtgärder som kan krävas föratt fondstyrelsen skall få denna möjlighet. Anf.69 (): Jag tackar för svaret. Det var ett glädjande svar. Jag delar glädjenmed de stackars utsatta människor som har använt hela sin rätfsskyddsförsäkringoch sina besparingar. Riksdagensbeslut innebar ju att rättshjälp skall kunna utgå i miljömål. Såvitt jag harkunnat erfara kommer det att dröja fill , innan ett förslag kan läggasfram. Sedan kommer det att ta ytterligare tid att behandla förslaget. Därför ärdet så bråttom att fondstyrelsen kan komma till användning. Nufår vi veta att det kommer att läggas fram ett förslag i enlighet meddef krav som har framfört i en motion. Det är glädjande att ha fåttdetta stöd. De familjer som det är fråga om är inte så många. Just nu rördet sig om ett tiotal som har drabbats och som har förbrukat alla sinaresurser. Processerna pågår så stödet behövs . Betyder inom en veckaeller inom någon månad? Enannan fråga gäller informationen fill de här personerna. Hur kommer den aftske? I och för sig tror jag att personerna nogsamt kommer aft följa det hela,eftersom de berörs så starkt. Men det kan ju behövas informafion fill andra somi framtiden kan ha behov av def här stödet. Detfinns en tredje fråga som jag oroar mig för. Det är väl inte sä attfondstyrelsen för att ge ekonomiskt stöd skall väga in vid bedömningen vem someventuellt kommer att vinna processen? Jag skulle gärna vilja få svar på detta. Anf.70 Bostadsminister : Herr talman! Vi har all anledning att göravad vi kan för att hjälpa dem som har drabbats av allvarliga fukt- ochmögelskador. I många fall rör def sig om en tragedi för familjerna. Frågorna ärofta svåra. Man får även vara varsam med skattemedlen. I detta fall har vialltså, liksom , tyckt att vi kan använda fonden. Vi har tolkatriksdagens beslut som att vi har möjlighet att göra på det sättet. Jag räknardärför med att detta skall kunna förverkligas och att ettbeslut skall kunna fatfas. Närdet gäller frågan om huruvida fonden skall göra någon bedömning av vem som kan vinna målet anser jag inte det vara en huvuduppgift för fonden. Om fonden skulle göra denna bedömning behövde vi ju inle domstolarna. Vi låter nu fonden ta hand om ersättningen under en övergångstid, tills vi får förslaget om rättshjälp» från . Enligt vad jag inhämtat är inriktningen att ett förslag skall kunna läggas fram . Det innebär infeaft det under alla omständigheter skall utgå rättsstöd från fonden - det är ingen ovillkorlig rättighet. Man måste ju ha 76 någon uppfattning om rimligheten i de anspråk manställer. Men det vore lika fel aft säga att fondenskall göra en sorts föriiandsprövning om hur utgången kan bli. Jag räknardärför med atf vi så att säga skall kunna föra detta ihamn. Vi har fått ärendet - jag tror att det är fyra dagar sedanvi fick skrivelse - och är vi beredda atf ta ställninglill detta ärende och arbeta i den riktning som jag har angivit. Vi skall göravad vi kan för att påskynda processen. Anf.71 (): Jag tycker att det är mycket snabbt marscherat av bostadsministern attkunna ge besked om att fondmedlen kan användas redan om ett par . Jagvill därför tacka för detta klara besked. gick inte in på hur man skall informera om saken. Däremot fick jagsvar på min fråga att det är domstolarna som skall döma, och så måste detnaturligtvis vara. Jag har förståelse för aft stöd inte kan utgå i varje målutan atf en viss bedömning måste göras. Att def är domstolarna som skall döma idessa fall är vi överens om. Men jag undrar alltså på vilket sätt informationenskall ske, eftersom den kommer att vara nödvändig för att människor skall vetahur de skall använda sig av medlen. Jag ber om ursäkt för att jag glömde att svara på en fråga. Men defberor kanske på att jag inte har något rikfigt bra svar på den. Informafionenfår ges av fonden och i första hand gå via länsbostadsnämnderna ochkommunerna. Och jag skulle tro att de människor som befinner sig i densituation som här har beskrivits själva kommer att försöka ta reda på vilkamöjligheter som finns i detta sammanhang. Vi skall göra vad vi kan för aft tillrimliga kostnader få ut en bättre informafion. Överläggningenvar härmed avslutad. 19 § Svar på fråga1987/88:515 om en fastighetsrättslig reform har frågat mig vilka ambitioner regeringen har att föreslåreformer inom def fastighetsrättsliga området och när en proposifion kanförväntas med anledning av fasfighetsbildningsutredningens arbete. Storadelar av fastighetsrätten har setts över av fastighetsbildningsutredningen.Utredningen har lagt fram en lång rad förslag fill justeringar. En del avförslagen har mottagits väl av remissinstanserna. Andra har utsatts för krifik,bl. a. förslaget till nya regler om ersättning vid fastighetsreglering. Efteren hearing om dessa frågor har vi utarbetat en promemoria om hurfastighetsbildningslagens ersättningsregler skall kunna anpassas till reglernai expropriationslagen. Promemorian sänds ut på remiss. Fasfighefsbildningsutredningenföreslog också ändrade regler för delgivning. Regeringen kommer inom någraveckor att presentera en lagrådsremiss som rör dödsboägande och samägande avjordbruksfastigheter. Där tar vi upp dessa förslag. 1987/88:128 Deövriga förslagen från fastighetsbildningsutredningen spänner över ett mycket vitt fält. De övervägs inomjustitiedepartementet med sikte på en proposition.Men jag är inte beredd att säga när den kan presenteras för Omenfastighetsrättslig agen. Anf.74 (): Jag ber aft få tacka justifieministern för svaret. Det finns trots allväntan en viss positivitet i svaret. Justitieministern säger atf det under dennärmaste fiden kommer att läggas fram förslag dels när det gäller fastighetsbildningslagensersättningsregler, dels när det gäller regler för delgivning. Men detta utgören mycket begränsad del av ett utredningsarbete som har pågått ,vilket inte tyder på någon särskilt hög ambitionsnivå. Justifieministernhänvisade också till remisskritiken. Jag utgår från att det under remissarbetethar förts fram synpunkter, och i fråga om detta får man inte tveka. Jag villdärför fråga justitieministern om regeringen nu står helt utan idéer om hur denskall gå fram på de områden där det har framförts kritik. Likaså vill jag frågaom justitieministern delar min uppfattning atl det behövs reformer när det gälleratt förenkla förrättningsförfarandet och att skärpa sakägarnas stäUning. Jagvill alt regeringen skall ange en klarare ambitionsnivå i fråga om utvecklingenav boendeinflytandet. Boendeinfly-tandet var ju en tung del i slutbetänkandet.Jag undrar därför om regeringen verkUgen inte har några ambitioner när detgäller att öka och stärka hyresgästernas boendeinflytande. Arif.75 Justitieminister : Herr talman! Det är riktigt som AgneHansson säger aft de två avsnitt som kommer att bli färdiga bara utgör en liten del av utredningens arbete. Vi håller påatt arbeta med de övriga ca 50 frågorna. De flesta är relativt små, men en delär mycket stora. Visstfinns det ett behov av en ny reglering på detta område. Om vi inte tyckte detskulle vi inte ägna oss åt det beredningsarbete som pågår ijustitiedepartementet. Vi prövar självfallet olika idéer. En av de viktigafrågor som återstår i detta arbete är just frågan om boendeinflytandet, bl. a.i områden med blandad bebyggelse, där vi vet att hyresgästerna har mycketmindre möjligheter till inflytande än vad villaägarna har. Det är en av defrågor som jag anser vara viktiga. Men beträffande denna fråga mötfes inteutredningens förslag av odelat positiva reakfioner. Därför arbetar vi nu ijustifiedepartementet med att försöka hitta nya konstruktioner. Det här är enav de svåra frågorna. Om vi infe trodde att def var möjligt aff lösa alla dessafrågor skulle vi ha lagt dem åt sidan, men def har vi alltså inte gjort, utanvi arbetar med siktet inställt på atf lägga fram en proposifion för . Anf.76 (): Jag är gladöver att justitieministern säger att regeringen inte har lagt dessa frågor åtsidan på grund av aft de är svåra och komplicerade. är det med de flestainflytandefrågor. Men rörande frågorna om boendeinfly- 78 tände och utvecklingen av bostäderna i detta sammanhang är def oerhört viktigt att ta reda på hurdetta inflytande kan reformeras när det gäller gemensamhetsanläggningar och hurdetta inflytande skall kunna förenklas och förstärkas. Sådana här problem ärmycket vanligt förekommande vid bosfadsräftsboende och i andra sammanhang, ochjag skulle därför önska aft regeringen kunde ge denna fråga en högre prioritet. Överläggningenvar härmed avslutad. Omgrundskollärarlinjens inriktningar mot matematik och naturorienterande ämnen 20 § Svar på fråga1987/88:524 om grundskollärarlii\jens inriktningar mot matematik ochnaturorienterande ämnen har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar vidta för atf ökaantalet sökande till grundskoUärarUnjens inriktningar mot matematik ochnaturorienterande ämnen. Antaletsökande till den angivna inriktningen av grundskollärarlinjen är, somfrågeställaren uppger, lågt. De siffror som anges i frågan är antaletförstahandssökande. De som söker utbildningen i andra hand eller i lägreprioritetsordning är emellertid fler. Det betyder att det finns sökande som ärintresserade av utbildningen, om de inte kommer in på den utbildning de sökt iförsta eller andra hand.