prot · GB09137 · 1987-12-31 00:00:00 — Jag hoppas atf detsnabbt kommer förslag fill åtgärder som kan förändra och förbättra dessaförhållanden. Enligt min uppfaffuing måste uu främst sådana åtgärdergenomföras som gör aff fler hushåll får möjlighet att spara en del av inkomsten- infe åtgärder som irtrtebär atf vi premierar dem söm redart har sparat. Olika sparsfimulartser har uuder senare år införts för attunderlätta ungdomars sparande till eu egen bostad, och def har i olikasammanhang sagts att chansen för de ungdomar som saknar en egcrt bostad atferhålla ert sådan blir större om de kan köpa en bostadsrätt. Def sparande som skett har varit knutet fill allemanssparandet,och uugdomar har därvid rätt aft erhålla s. k. bosparlån av korttoförartdebank. Dessutom ihar uuder getts möjligheter atf knytaungdomars bosparaude i HSB och Riksbyggert till allemartssparartdef. Ett nytt ungdomsbosparande i enlighet med regeringerts ochfinausufskotfets majoritefsförslag kau visserligen komma aff få betydelse fören liten del av de uugdomar som över huvud taget har någon möjlighet atf sparaoch på den vägen underlätta eu lösning av deras bostadsfråga, men problemet fördert stora majoriteten av uugdomar består infe främst i att det finns förfå sparformer för ungdomsbosparande. Problemet för de hundratusenfals ungdomari vårt land som köar för en bostad är brislert på bostäder och de höga hyrorna.Problemet är att nybyggandet av bostäder minskade kraftigt under flera årsamtidigt som ungdomskullarua växte, atf byggkosfrtader och hyror ökatbetydligt mer än vad löner och priser i övrigt ökat och att efterfrågan påbosfäder åt uugdomar kommer att öka med omkring 10 000 . Måuga orter och regioner kart irtfe garantera bl.a.nyinflyttade och nybildade hushåll eu egen bostad, och kommunerna klarar iutesitt ansvar mot sina invånare, grova spekulationen på bostadsmarknaden,framför allt i sforsfcidsområdena, har fortsatt att öka. Det gälleromvandlingen av hyreslägenheter fill andels- och insatslägeuhefer, miljonpriservid försäljning av bostadsriiffer och småhus, handel med hyreslägenheter osv.Ungdomarna varken vill eller kau konkurrera om bosfäder på denna marknad. Dethjälper infe aff införa eu ny sparform med viss bouusränfa för ungdomar mellan16 och ! Hundrafuscrtfals bostadslösa uugdomar söker erthyreslägcrthef, och de åtgärder som skall vidtas för atf förbättra de ungasställning på bostadsmarknaden måsfe främst inriktas på andra åtgärder än demsorti nu föreslås. Def finns för få hyreslägenheter, def byggs för litet ochhyrorna är för höga.Def är problemen, och def är utifrån detta som åtgärder måste sättas iu. Vpk har i olika sammanhang uuder senare är framfört en radförslag som snabbt skulle förbättra ungdomarnas ställning på bosfadsmarknadert,förslag som tyvärr, rtied rtågra smärre uudarttag, har avvisats av övrigapartier. Resurssvaga hushåll och framför allt ungdomar som söker siu förstabostad drabbas hårdast av nuvarande förhållanden. Del är bra om uugdomar medgod inkomst deltar i någon form av sparande, meu det stora flertalet ungdomar iåldern har mycket begränsade möjligheter lill detta, och många saknarhelt egen inkomst. Det bäsfa stödet för aff lösa ungdomarnasbostadsbehov är atf bygga fler och billigare hyresbostäder och frigörasmålägenheter, bl.a. alla de lägenheter som inte bebos permanent, dvs. där detinte finns någon mantalsskrivert boertde. Dessutom måste alla hushåll, dvs.även ungdomar som inte omfattas av uugdomsbostadsslöd, få rätt fillbostadsbidrag. Den nya sammanblartdrtirtgen av bostadsbidrag och studiemedelmäste upphöra och bostadsbidragen förbättras. Hyrorna kan minskas geuom eusänkning av den garanterade räntan, och hyreshöjningarna kan stoppas genom attårliga upptrappnirtgar av rärtlart bromsas på sätt som vpk har föreslagit: geuomriklat stöd lill de allmännyttiga bostadsföretagen. Jag har velat uppehålla mig vid dessa frågor därför aftutgängspiankfert för diskussionen om aft underlätta för ungdomar aff erhålla enbostad och klara av sina bostadskostnader är helt felakfig när det gäller deåtgärder som mau här föreslår. Förslagen kommer aff få ytterst marginellbetydelse. Därför är def viktigt aff åtgärderna i stället irtrikfas pä aff viskall komma ifrårt rtuvarande förhållandert. I def betänkande vi nu diskuterar behandlas också fråganom återinförande av bosätfuingslåneu. Förslag om återinförande har tagits uppi tre motioner, dels i en partimofion fråu vpk, dels i två socialdemokratiskamotioner. Bosätfuingslåneu upphörde geuom beslut av enborgerlig riksdagsmajoritet. beslutade , med anledning av vpk-och s-motioner, att bosälluingslånen skulle återinföras i någon form. Dettagavs regeringert lill kärtrta. Som bekant har bosälluingslånen trots detta ännuinle återinförts. Bosättuiugslänen hade stor betydelse för ekortomiskt svagahushåll, inte bara för uugdomar som satte bo. Lånen fyllde också ett stortbehov, nämligen aff ge hushåll med små ekonomiska förhållanden möjligheter atffå lån fill förmånlig ränta och med goda amorteringsvillkor. Lånen fyllde ensocial funktion och var ingen dålig affär för staten. Avvecklingen av lånenledde också till mycken krifik från bl. a. sociala myndigheter, frånkonsumentverket och och innebar irtgert reell besparing församhället. Det har i ert rad vpk- ochs-motioner framförts argument för ell återinförande, och även finansutskottethar så sent som i betänkande 1986/87:24 noterat atl uugdomar som är i särskiltbehov av stöd till bosätlrting kan hamna vid sidan av uuvaraude möjlighetertill stöd. artsäg därför aff regerirtgert rtoggraut borde följautvecklingen och ta de initiativ som kan visa sig erforderliga. Del är nu dagsalt la de initiativen! Det är nödvändigt atl nu underlätta för både uugdomaroch andra personer med Ungdomsbosparande och sparstimulerande åtgärder Ungdomsbosparande och sparstimulerande åtgärder resurssvagahushåll alt klara sin bosättning geuom aff återinföra bosättnings: lånert.Lårten skall självfallet liksom tidigare ges med bra villkor beträffartdeamorteringstider och med låg rärtta samt i övrigt med sådarta villkor atf irtfeUrtga nybildade hushåll utestängs från lårtemöjlighefert. Jag yrkar bifall fill vpk-reservatiorterrtartr 6 om ungdomars bosparande m. m. och nr 14 om åferirtförartde avbosättrtirtgslårt. I detta anförande instämde PaulLestander, , , Björrt , , , , Margö och (allavpk). AnL 48 (): Det har fidigare i debatten här av bl.a. finausministern framhållits att en av de vikfigaste ekonomisk-politiskaåtgärderna just nu är att försöka dämpa deu lånefinartsierade konsumtionen ochaff öka sparandet, infe mirtsf hushåjlssparartdef. I firtansufskoffefs befärtkartde 21, som vi nu har affdiskutera och fatta beslut om, presenteras några förslag om hur mau kansfimulera hushållssparandef. Det har i andra sammanhang diskuterats åtgärderför atf dämpa den lånefinansierade konsumfiortCrt, i syrtuerhef den som skermed konfoköp genom krediter. Vi har också fidigare beslutat omlikviditetsindrag-rtirtgert. Som sade har det tillsatts en utredning somskall undersöka både de ekonomiska och de sociala konsekvertser dert ökadeupplånirtgert kart medföra för vissa hushåll. Utredningen skall arbeta snabbt,och resultatet skall vara färdigt . De två förslag fill sparstimulanser som behandlas i dettabetänkande är för det första extrainsäftningar fill allemanssparande i sambandmed årsskiftet -det är ju dä som de sista pengarrta lösgörs ifrårt det s.k.skaffefortdssparartdet som irtfördes Urtder de borgerliga årert. Urtder tremårtader krirtg firtUS det möjlighet aff sätta iu ytterligare 5 000kr. höjs dä beloppet för den högsta neftoinsätfningen från 60 000 kr.fill . Def andra sparstimulerande förslaget är ett förslag tillett nytt ungdoms-sparande, som är knutet fill banker och sparkassor. Deltasparande skall utgöra ett komplement till det ungdomssparande som finns inomallemaussparandefs ram. Båda dessa förslag tillstyrks av utskottsmajorifeten,Vi ser dem som viktiga åtgärder när det gäller att öka hushållssparandet. Jag kau i mycket stor utsträckning hålla med omslutsatserna av analys om varför hushållssparandef nu är lägre äunågonsin. Han nämnde här några orsaker som det finns anledning att håUa med om,t. ex. att def måsfe finnas rejäla, ordentliga motiv fill aff spara och aft dei viss mån kan vara svagare i ärt i ert del artdra lärtder. a. på aff vi kommit mycket lårtgt med aff i def här lartdet bygga upp etttrygghetssystem. Vi har kommit långt med utbyggnaden av välfärdsstaten. I stortsett har alla svenska medborgare eu trygghet vid sjukdom, arbetslöshet och påålderns dagar. nämrtde vidare atf realirtkomsferrta uuder ettautal år har minskat, vilket också är en av anledningarna. En annan orsak är def avtagande småhusbyggandet som ävenminskar def reella sparandet. Dessa iakttagelser är riktiga, och dessaförhållartdert har således bidragit fill aff hushällssparartdef har sjurtkif. Mert glömde en sak som finns med i moderaternasreservafion och som är det främsta skälet-till minskrtirtgert avhushållssparandef uuder . Det är ju den avreglering som harskett och som har inneburit aft hushållen under 80-talef ökat sinaförmögenheter geuom aff fä fill vara de förbättrade länemöjligheterna. Det ärväldigt viktigt atf vi för in detta i diskussionert när det gällerhushållssparandet. Man kan mäta hushällssparartdef på mårtga olika sätt, ochi spardelegatiortcrt diskuterar vi hur hushällssparaudet egentligen bordemätas. Jag läste i Näringslivets ekonomifakta atf man också där har tagit uppdeu frågan. När vi mäter hushållssparandef, mäter vi det löpande sparandet. Detinrtebär att om värdet på sparobjektert förärtdras - som def nu har gjortgauska kraftigt uuder 80-falet i fråga om bostäder och aktier -, så räknas infedetta som sparaude. Naturligtvis har sådana förmögenhetsef fekt er en storbetydelse för sparandet, och därför går det infe aff förbigå de storavärdestegringar som har skett på fasligheter och aktier, särskilt som hushållengenorii avregleringen har fått möjligheter alt låna ochdärnied i viss utsfräckrting kunnat använda dessa till en ökad konsumtion.Detta visar atf om man i sparkvotert skulle räkna in värdeförändrirtgarna påsmåhus och akfier, så har hushålleus nettosparande i procent räknat av dendisponibla inkomsten aldrig varit så högt som , . Vi kommer såsmåningom att komma in på deuna diskussion. En utredning inom spardelegationen arbetar för närvarandemed frågan om hur mau skall få eu bättre statistik uär def gäller sparandet ilandet. Just ,och 1987 kan man utläsa aft sparandet i bank,allemanssparande o. d. irtfe har mirtskaf, utau def är upplåningert som harökat väserttligf. Som vi räknar hushällssparande har detta då inneburit enminskning av hushållssparandef så atf def nu är negativt, dvs. mau konsumerarmera än vad mau löpande sparar. Till defta betänkande finns fogade 15 reservafioner, ochdef beror på att vi i betänkandet också behandlar några mofioner från denallmänna mofionsfiden. När det gäller de två förslagen lill sparstimulerande åtgärdersom det sertare skall fatfas beslut om är det främst reservatiorterrta 2och 3 som tar upp de extra iusäffnirtgsmöjligheferrta fill allemartssparartdef.Folkpartiet och vill att möjligheten skall begränsas tiiratt endastavse insättning till allemansfond. Vi finner def litet underligt aff parfiersom i andra sammanhang brukar diskutera valfrihet, i detta sammanhang t. o. m.förmenar alleuianssparare frihetert att själva välja vilkert sparform irtomallemartssparartdef de vill ha för sirta pertgar - bartksparartde elleraktiesparande. Reservationerna 4, 5.och 6 far upp invändningar motungdomsbosparandet. och avvisar förslaget. De vill i stället skall artvärtda sig av redan existerande syslem i bankerna. Mensärskilt för uugdomar med lägre inkomster och låga marginalskatter blir justdelta sparaude myckel förmånligt. Jag yrkar därför avslag på reservation 4. Ungdomsbosparande och sparstimuleraride åtgärder Ungdomsbosparande och sparstimulerande åtgärder godtar förslaget lill ungdomsbosparande meu villalt sparformen skäll slå öppen äveu för deu som vill spara i aktiefonder. Mensyftet med deuna sparform är just alt del skall vara ett stabilt och riskfrittsparande i bank eller sparkassa; Jag yrkar avslag på reservation 5. log upp frågan om atl del kanske finns andraåtgärder är nya sparformer som är mer angelägna all genomföra när del gällerungdomens situation pä bostadsmarknaden. Jag kan hålla med hortom om del. Mångaav de situafioner som fog upp haudlar om möjligheterna aff överhuvud taget få en bostad. Det är naturligtvis viktiga frågor, meu vi har infetagit upp dem i detta befärtkartde. I reservation 6 avvisar vpk förslaget om def nyaungdomsbosparandet. Däremot föreslår man i reservafion 14 aff de statligabosäffningslånen skall återirtföras. I ett tidigare befärtkartde har utskottetanfört aff def är viktigt atf dessa frågor följs upp. Speciellt gäller defta deproblem som många ungdomar med inga eller låga inkomster kan ha beträffandemöjligheterna att ordna rtied eu hygglig bostad. Utskottsmajorilelen anser ändåinte all dessa förslag på rtågot sätt gör del sämre för ungdomarna, ulan somjag sade tidigare är dessa förslag särskilt gynnsamma för uugdomar med lågainkomster. I denna grupp ungdomar finns del många som är myckelkonsumtiousslar-ka. Del är viktigt atf vi på olika sätt gynnar sparandet fördessa uugdomar, för vilka bosfadert är ett sparmål. Vi får rtaturligtvis följaupp dessa frågor om det ändå skulle finnas problem aft lösa. Def tidigare statliga bosäffuingslårtef var irtfe såmycket lill hjälp för de ungdomar som inle hade några inkomster alls eller lågasådarta. Kravert på belalrtirtgsförmåga var myckel stora. Detta bevisas av atllårtcrt återbetalades rtäslart lill . Kredilprövniugarna var alltså gauskahårda. Skall man införa stöd för uugdomar med små ekonomiska tillgångar bör mannog söka sig andra vägar. Av betänkandet framgår det atl del finns behov av altfölja upp denna fråga. Jag skall inte kommerttera de övriga reservationerna. Delar upp sparpolitiken i stort. Jag har delvis varit inne på det området.Reservationerna tar upp målen för hushållssparandef, en ökad ägarspridning ochett antal förslag om hur hushållssparandet kau stimuleras. Gemensamt för alladessa förslag är atf de kostar statskassan mycket pengar. Infe i något fallfinrts det någort uppgift om hur mycket pengar det kau röra sig om. Jag yrkar bifall fill hemsfällau ifinansutskottets betänkande 21 och avslag pa alla de 15 reservationerna. AnL 49RUNE () replik: . Jag skall fatta mig kort i min replik fillRoland . Hau säger aff def visst behövs rejäla mofiv för aff spara. Defhåller jag gärna med om. Def behövs också fasta spelregler. Det är bra aff viär överens om detta, . Def är bara synd aft regeringen infe haruppfattat detta. Hade regeringen haft fasta spelregler för spararna hade vihaft en annan utveckling på sparartdet . När det gäller bosparartdet harvi i vår reservation framfört fem argument mot def liggande förslaget. irtteupprepa dessa argumeut för Rolartd Suudgrcrt - de talar för sig själva. Attliberaliseringen av kreditlagsfiffniugen haft betydelse för sparandet kan fillviss del vara sant. Det har för hushållen varit av stor betydelse aff enliberalisering av krediflagsfiffningen har genomförts, så aft de har kuunatbefria sig från den grå skuldsättningen och i sfället överföra skulderna tillbanker eller kända kreditinsfitut. Det har dessutom funnits ett starkt uppdämtbehov för hushållen aff kunrta investera i kapitalvaror, vilket de har kunnatgöra på senare fid. Def galer mera ett mättekniskt problem ärt ett reelltproblem. Prot,1987/88:137 Ungdomsbosparande och sparstimulerande åtgärder AnL 50 (vpk) replik: Sorn jag sade i mitt inlägg, och som ävenRoland berörde i sitt inlägg, har regeringert understrukit affsituationen inte är tillfredsställande för ungdomar som har låga eller ingainkomster i sambaud med aft de skall sätta eget bö. sadeemellertid rtågot som gav mig artledrting ätt begära replik, nämligen affungdomsbosparandet för ungdomar mellan är särskilt gynnsamt för deungdomar som har låga inkomster. Jag skulle vilja påstå aff deuna sparform endast ärsärskilt gynrtsam för ungdomar med goda inkomster. De ungdomar som har lågairtkomster eller sakrtar irtkomster har irtte samma möjligheter att utrtyftjadertrta rtya sparform. Def är detta vi har påtalat och värtt oss emot. Dessauugdomars problem skall mart emellerfid i stor utsfräckriing kunna fillgodosegenom ett återinförande av statliga bosätfniugslån. Självfallet skall dessa lån- och def har vi påpekat i olika sammanhartg - ha sådarta villkor beträffartdekreditprövningen aff ungdomar som infe har goda inkomster skall kunrta få lårt.Kredifprövningert måsfe självfallet, om det skall vara rtågort vits med dessalårt, och som jag har framhållit i mirta irtlägg, vara mycket gcrtérös. Även om man infe skall överbeforta detta och ävert omungdomsbosparandet kommer atf fä viss betydelse för en del ungdomar, behövsdessa statliga bosättningslån med ungefär den utformning de hade tidigare menmed en större gerterosifet då def gäller kredifprövrtirtgert. Dessa lärt behövsför aft lösa de problem som mårtga urtga hushåll och uugdomar har . Jaghoppas att den uppmärksamhet som man nu kommer aft ägna defta problem kommeraft kunna kopplas fill frågan om sparformer, som man nu skall studera överhuvud taget. Även om vi infe får ettbeslut som innebär ett nytt uttalande från sida om återinförande avbostadsbidragen, så hoppas jag att frågan ändå skall ha fallit ett steg framåt. AnL 51LARS DE () replik: anmärkte på aft ireservation 3 har sagt sig inte vilja ytterligare stimulera allemanssparandetgeuom att medge ytterligare insättning av . , ochjanuari och . Bakgrunden fill aff vi har sagt detta är aff denoffenfiiga sektorn har ett sparandeöverskoff, medan däremot deicke-finansiella företagen på grund av stora investeringar här ettsparandeunderskotf. Det finns i den situationen ingen anledning för staten atffa in mera pengar på 1987/88:137 . , Ungdomsbosparande och sparstimulerande åtgärder i låuar billigare och bättre genom sfatsskuldväxlar ochsparobligafiouer och har därigenom också möjlighet att påverka kreditmarkuadenpå del,sätt mart vill. Eftersom jag glömde atl yrka bifall lillreservatiort 3 i mitt artförartde, ber jag atf få göra det rtu. AnL 52 () replik: sade atf det är viktigt med fastaspelregler för sparartdet. Det som jag upplever som ett problem som de borgerliga harär all mau ser sparandet på olika sektorer väldigt isolerat: etthushållssparande, ell offentligt sparande, ett företagssparande osv. Om det ärså att hushållen, trots alla stimulanser och trots att det nu är kanske mergynrtsamt än def har varit atf spara, ändå inte sparar, är def juviktigt aft se fill aft sparaudenivån ändå hålls uppe i samhället. Det som detuu är viktigt att understryka är atf uppgången i det offentUga sparandet harmer äu väl kompenserat nedgången i hushållssparandef. Genom aft se fill atf defoffenfiiga sparandet ökar kan man få ett tillräckligt sparaude för dennödvändiga utbyggnaden inom exempelvis näringslivet, för invesferirtgar osv. -genom löntagarfonder, fjärde och och ett ökat offentligtsparande. Ofta är det här ett mycket rationellare sparande ursamhällets synpunkt, eftersom det går aft styra till angelägrta invesferirtgar. Def gär också på ett smidigare sätt aff artpassa fill de olika kortjunkfurer som finns i samhället,där def i bland gäller att sfimulera eller dra iu kortsumfiou, iblartd affsfimulera investeringar. Detta är också ett demokratiskt sparande. I sitt inläggföre pausen fog upp frågan om ägarspridrting. Här är det justfråga om ägarspridning. Vi hävdar aft det här verkligen är en spridnirtg, rtärvi alla tillsammarts är med och äger och gemertsamt ocksä beslutar om en del avsparandet. AnL 53RUNE,() replik: Till vill jag bara säga attde borgerliga partierna visst infe ser sparandet som en isolerad företeelse. vill spara bara i.den offentliga sektorn -det fick vi klart för oss av hans senaste inlägg. Sparartdet där skall öka. Delvill vi pä dert borgerliga sidart, och framför allt vi moderater, irtte, därföratt def på lårtg sikt leder fill ert ökad socialisering av samhällets ekonomi.Och det är en väg som irtfe är särskilt framkomlig; det tror jag RolandSundgren kan förstå , när sparandet har nått lägre nivåer ännågortsirt. Def är fakfiskt så aft vi inte har något positivtsparande utan ett rtegativt, dvs. vi förfär av det kapital som vi har.Sparkvotert är minus . Def tycker jag är ett tecken så gott som något påatt den socialdemokrafiska sparpolitiken har misslyckats kapitalt. AnL 54 () replik: Def sparande som accepteraroch talar för ger ett kollektivt ägande genom fonder, verk och statligaföretag. alltsåen socialiserad ekonomi. Precis som har sagt, är vi i Prot.1987/88:137 för en marknadsekonomi, och vi vill alltså ha ägandespridning 9juni 1988 genom sparandet, inte sparande i den offerttliga sektorrt. och sparstimulerande AnL 55 () replik: åtgärder Här bevisade faktiskt att han såghushållssparandel som en isolerad del. Hau säger så här: Vi har def lägstasparande som vi någonsin har haft i . Meu def är ju irtte på def sättet,- vi har ett lågt hushållssparaude. Defta kart dock kompertseras med artrtatsparartde, exerripelvis ett ökat sparande inom dert offerttliga sekforrt. Sparandet är i däg högre än def var exempelvis 1982,eftersom vi då hade ett byfesbalansurtderskoff på . Vi harändå haft ett överskott i byfesbalansert - även om defvar lågt def och även om vi just ser ut atf fåett underskott i bytesbalansen. Då är def ju augelägef aff se till atfsparandet ökar, och vi är också angelägna atf se fill att hushållssparandetökar. Jag är medveten om att vi här rör oss med olikavärderingar när det gäller hur vi skall spara: När man frårt borgerligt hålltalar om ert socialisering, kan mart lika väl anvärtda ordet demokratisering.Vi menar ju aff det är en demokratisering av def ekonomiska livet om man fårett sparande som omfattas av fler människor. Det kan organiseras på olika sätt,bl. a. genom ett kollekfivt sparande. Ett sparartde ufifrån de borgerligavärderingarna, som bygger väldigt mycket på ett individuellt sparaude och påett företags-sparande, leder ju till en ekortomisk maktkoncenfrafiort och fillstora klasskillrtader i samhället. Jag fartrt ett irttressanfauförande av , somju är eu ryktbar guru fråu Wall Street, när hau talade på eu konferens iGöteborg. Han påpekade att ett stort iusfifufionellf sparande betydde mycketnär det gällde aff hantera den börskrasch som vi hade . Deu har intedrabbat samhällsekonomin så hårt i form av kraffiga svängningar och nedgångarjust på grund av aff vi har mera av ett instifufiouellf och gemensamt sparandei vårt samhälle. AnL 56 (): Redan i mitt anförande tog jagupp en del frågor krirtg sparartdet. Dels därför, dels med härtsyrt fillartgelägenhetert av aff avsluta ber jäg att få nöja mig med atfyrka bifall till reservafionerrta 1, 5, 7, 8, 9, 10 och 12. Överläggningen i defta ärende var härmed avslutad. (Beslut fattades efter debatten om skatteutskottetsbetänkande 40.) Kammaren övergick till attdebattera skatteutskottets betänkande 40 om vissa skattefrågor med anlednirtgav komplefferirtgsproposifiortert m.m. Vissa skattefrågor med anledning av kompletteringspropositionenm. Vissaskattefrågor med anledning av kompletteringspropositionen m, m. AnL 57 BO (): debatt har gett vid handen all detfinns en djup oenighet mellan statsministern och finansministern när det gällerden framlida skallepolitiken, Statsministeru valde att vid flera tillfällenunder dagens debatt kritisera del moderata förslaget om sänkt marginalskatt.Hau utgick då från all en sånkuing av margirtalskallerna leder till störreskattesänkuingar i kronor räknat för högre iukomstlagare. Jag vill med anledrting härav citera både vadfinartsminister säger och vad som redovisas i boken, som kom ul : "Den dynamik,som ligger inbyggd i de positiva förändringar av folks beteende som sänktamarginalskatter medför och som med största sannolikhet skulle komma helafolkhushållel lill godo."