prot · GB0921 · 1987-12-31 00:00:00 — a. i , somaktualiseras i vår motion, och att detta fullföljs. Utskottets skrivning är här ett steg i rätt riktning - såmycket kan jag säga. På den här punkten är vi kanske relafivt överens, trotsatt utskottet till slut avstyrker våra berätfigade krav. För dagen har jag inget annat yrkande än utskottets. Viskall självfallet följa frågan i dess fortsatta vandring. harnu påbörjat arbetet med en del av vattendomarna, som skall följas av enälvplan. Om våra och utskottets intenfioner inte beaktas i den aviseradedefinitiva älvplanen, då får vi väl återkomma. Sedan motionen väcktes har dennafråga rönt stor uppmärksamhet i vårt län. Jag förutsätter att utskottetstalesman kan ge en viss vägledning. Kommer kammarkollegiet och fiskeristyrelsenatt i tillräcklig mån beakta frågan, med den nya lagstiftning som vi har pådetta område? Herr talman!Jag har inget annat yrkande än det som föreligger. Fiske och vattenkraftsproduktion i Under detta anförande övertog tredje vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar. 94KAJ (): m. fl. har i mofion nr 905både omfattande och utföriigt redovisat frågan om fiske och vattenprodukfion iKlarälven. Utskottet har behandlat motionen i betänkande nr 3. I yrkande nr 1 i motionen vill motionärerna "attriksdagen hos regeringen begär förslag till ändring i vattenlagen i avsikt attundanröja att vid omprövning av vattendomar dispenser ges för upphörande avs.k. Som redovisas i betänkandet är utskottet enigt och anserdet inte vara lämpligt att förorda något generellt förbud mot dispenser frånskyldigheten att anlägga laxtrappor. Det är inte alltid givet att laxtrappor ärdet enda tänkbara och realistiska alternafivet. Förhållandena kan vara sådanaatt andra lösningar och åtgärder kan vara bättre för fisken. Detta måste därförvattendomstolen från fall fill fall avgöra med utgångspunkt i vad som ärrealistiskt och vad som bäst gagnar fisket. Prot.1987/88:21 I yrkandena 2 och 3 krävermotionärerna att hos regeringen Fiske och vattenkraftsproduktion i begäromförhandlingar vid när det gäller fångster av lax-ochöringsmolt före Höljesdammen inkl. nedtransport till . Det bör framhållas att det allmännas intresse i vattenmålbevakas av kammarkollegiet, i detta fall biträtt av . Somframgår av betänkandet och som framhöll pågår förhandlingarmellan kammarkollegiet, och berörda kraftföretag. Vidare framför mofionärerna i yrkande 4 att samhälletborde ges ökad insyn i det s.k. centralfisket i , vilket handhas avbolaget. Det allmännas intresse i denna fråga bör bedömas av fiskeristyrelsen.Härifrån har anförts att frivillig överenskommelse föreligger med kraftbolagetatt avelsfisket används för avelsändamål. Genom vattendomarna harfiskerimyndigheterna fått möjlighet till insyn i avelsfisket i ochdärigenom också att ge föreskrifter om detsamma. Huruvida fisket skall flyttas från tillErlanderlaboratoriet i är också en bedömning som åvilarfiskeristyrelsen, och enligt dess bedömning finns det inte några biologiskaskäl som talar för en sådan flyttning. Utskottet delar den uppfattning som mofionärerna framför isitt yrkande 6 att lax- och öringsbeståndet i och dess tillflöden är enunik nafionell resurs. Utskottet delar också uppfattningen att denna fråga ärangelägen för turist- och rekreationsintresset, liksom för yrkesfisket.Utskottet utgår dock från att i sitt arbete bevakar ochuppmärksammar det arbete som pågår i projektet för . Huruvida detbehövs också andra avels- och odlingsanläggningar är en bedömning som måste kunnagöras av . Jag yrkar bifall fill jordbruksutskottets hemställan iutskottets betänkande nr 3. Överläggningen i detta ärende var härmed avslutad. Kammaren övergick till att fatta beslut i de förevarandeärendena. Mom. 1(översyn av hastighetsgränserna) Utskottets hemställan bifölls med 222 röster mot 61 förreservation 1 av m.fl. Mom. 3 (progressiva böter vid hastighetsöverträdelser) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 2 avRolf Clarkson m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 8 (viss biltrafik i kollektivtrafikfiler) Utskottets hemställan bifölls med 272 röster mot 13 förreservation 3 av . Mom. 18 (organ för fordonsbesiktningar) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 4 avRolf Clarkson 96 m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 22(tidsintervall till kontrollbesiktningarna) Prot. Utskottets hemställan bifölls med 185 röster mot 99 förreservation 5 av m.fl. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. Utskottets hemställan bifölls. (avfallshantering - allmänt) Först biträddes reservation 1 av och med 46 röster mot 37 för reservafion 2 av och . 201 ledamöter avstod från att rösta. Härefter bifölls utskottets hemställan med 211 röster mot39 för reservafion 1 av och . 35 ledamöter avstodfrån att rösta. Mom. 2 (miljökraven vid avfallsförbränning) Utskottets hemställan bifölls med 270 röster mot 13 förreservation 3 av . Mom. 4 (slamhanteringen) Utskottets hemställan bifölls med 149 röster mot 135 förreservafion 4 av m.fl. Mom. 6 (bilbatterier) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 5 avLars och - bifölls med acklamafion. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. Utskottets hemställan bifölls. jordbruksutskottetsbetänkande /88:4 om fiske. Fiske m. m. 95 (): Låt mig först konstatera - och det gör jagmed viss fillfredsställelse - att ett enigt utskott föreslår ett tillkännagivande avinnehåll att frågan om ett inrättande av ett Östersjölaboratorium utreds med 97 7 protokoll 1987/88:21 Fiske m. m. inriktningi första hand på forskning och undersökning av kustvattenmiljön och detkustnära fisket. En ökad satsning på forskning är nödvändig, och det är inteuteslutet att tillstånd varit ett annat än vad det är , om mantidigare velat inse behovet därav. När fattade beslut om enupprustning och nybyggnad av havsfiskelaboratoriet i diskuterades dessplacering, och det fördes fram starka skäl för en ökad satsning på Östersjön.Det är att hoppas att utredningen inte behöver ta alltför , så att denforskning som väl behövs möjligt kan sättas i gång. I övrigt vill jag ta upp de yrkanden som framställs ireservation 1, som är en gemensam borgerlig sådan, samt reservation 3, som ären center- och moderatreservation. I målsättningen för den svenska fiskeripolitiken, somantogs av , fastslog att fiskets utövareskall ha en social och ekonomisk standard som är jämförbar med andra näringars,och att konsumenterna skall tillförsäkras fisk av god kvalitet tin rimligapriser. Mycket har hänt . Normpriset har urholkatsalltmer och tenderar att inte längre bli den trygghetsfaktor som vi trodde ochsom var avsikten när beslutet om normpriser fattades av riksdag. som träffades har många brister, och attregeringen gick in och petade för att ytterligare försämra avtalet gjorde intedet hela bättre. Vi kan i varje fall konstatera att sill/strömmingsfisket har så låg lönsamhet att snart ingen längre kan fiska dessa arter lönsamt.Det kommer att ge problem för bl. a. svensk beredningsindustri. Det behövs en översyn som syftar till att styraverksamheten mot den målsättning som fastställde. Det har, herrtalman, varit en alltför stor avdrift under resans gång. Det förefaller som om konsumentmålet var det viktigaste.Prisregleringskassan har blivit skyldig konsumenterna pengar för att torskenvarit för dyr, trots att de svenska priserna ligger betydligt under de prisersom betalas i våra grannländer. Vi behöver en betydligt bättre övervakning av utländsktfiske i svensk fiskezon. Vi har genom avtal med andra länder gett tillstånd, eller- som det heter på avtalsspråk - licenser så att 334 utländska fiskefartygsamtidigt kan fiska i den svenska zonen söder om , dvs. Då har jag inte räknat med de 42 polska och sovjetiskamoderfartygen, som är licensierade, och inte heller med finska fiskefartyg, sommed en baslista på bortåt 300 fartyg har fri tUlgång till svensk fiskezongrundad på ett ramavtal om traditionellt fiske. Det skapar problem att med de resurser vi har kunna klaraövervakningen, och den klarar man inte heller. Den svenska fiskezonen iÖstersjön betraktas av andra länders fiskare som ett område där spelrummet är,om inte helt fritt, så ändock så stort att det allvarligt skadar svenskt fiskeoch även fiskbestånden. Utskottet påpekar att överläggningar ägt rum mellanberörda parter om övervakningen av fisket i svensk fiskezon. Det ärriktigt, men det är också det enda som hänt, och därför finns det all anledningatt göra ett tillkännagivande om skyddet av svensk fiskezon. Ensidiga tullar, där våra produkter möts av tullar och därden svenska marknaden står öppen för tullfri import, åstadkom regeringen genomdet s. k. frihandelsavtalet med 1972. Vi inom fiskerinäringen har krävt åtgärder från regeringenså att, som det står i mofionen, handeln med fisk och fiskprodukter mellan iförsta hand EG och kan ske på lika villkor. sade dåvarande jordbruksministernSvante att mari inom kommer att inom denallra utarbeta en beredskapsplan för agerandet från svensk sidaför den händelse svensk sillexport tullbeläggs i EG mot slutet av kvoteringsperioden.Härvid blir det fråga om ett formellt tillbakadragande av de ensidigakoncessionerna, som lämnades EG 1972 avseende frysta fiskfiléer ochfiskkonserver samt ett system för avgifts- och fullbeläggning som kan flexibeltanpassas fill olika situationer. Frågan kommer sedan att beredas gemensamtmellan jordbruks- och utrikesdepartementen, sade . Jag börjarundra om man inte är beredd att göra det. Utskottet säger förtröstansfullt att man utgår från attregeringen uppmärksamt följer den vidare utvecklingen på området och gerfisket erforderligt stöd i utrikeshandeln. Jag vet inte om utskottets majoritet själv tror på det manutgår ifrån. Öm man ser efter vad som inträffat sedan jordbruksministern 1983uttalade sitt löfte kan man konstatera följande; För det första: Regering och riksdag har vid ochPortugals inträde i EG genom ett s. k. anpassningsavtal i stället för atterhålla rättigheter för förlorad marknad med frihandel givit EG tillgång tillvåra fiskevatten och skrivit in en förbindelse, som starkt inskränker vår rättatt bestämma över våra egna vatten mot en viss tullfrihet på fisk ochfiskkonserver, något som egentligen skulle ha varit en självklar rättighet. Manbetalar dyrt för tullättnaderna både för fisken, konserverna och de 6 000 tonfrysta ärter som ingick i samma avtal. För det andra; Man har ingått avtal om ensidiga tullar påfisk och fiskprodukter med när landet lämnade EG. Jag undrar hurSverige kommer att ställa sig till krav, framställda av den danskaambassaden, där man betraktar det som en stor orättvisa att inte , somstår utanför EG, har rätt till ensidiga tullar som EG har. Man kräver detta. Det regeringen kallar frihandelsavtal överensstämmer intemed min uppfattning om vad som är frihandel. Jag yrkarbifall till reservation 1. Reservation 3 tar upp frågan om det friahandredskapsfisket. Vi moderater och betraktar fortfarande dettabeslut som en konfiskering av enskild egendom och enskilt ägande, en åtgärd somvi inte kan tolerera. Det bedrivs nu propaganda för att locka turister tillostkusten och det fria fisket. De som bedriver yrkesfiske blir alltmer trängda.Jag säger konfiskera, ty det handlar inte om att lösa in eller ens ersättaägaren för vad han föriorar. Jag ärmedveten om att en majoritet i riksdag har beslutat detta. Fiske m. m. 1987/88:21 Deträttfärdigar inte handlandet att det är många som tar från ett fåtal. Vi vet och vi anser att ett mycket bättre sätt att öka tillgången påfiskevatten är att ~, bilda fiskevårdsområden. Därför yrkar jag bifalltill reservation 3. Vimoderater har också avgett ett särskilt yttrande när det gäller det omstriddaområdet öster om , den s. k. vita zonen. Jag känner till attförhandlingar pågår, men det har gått lade ut sinfiskezon. Det har allvarligt skadat fiskbeståndet av lax och torsk attufländska fiskefartyg kunnat bedriva ett ohämmat och okontrollerat fiske avlekande torsk och uppväxande lax inom ett av de produktivaste områden som finnsi för dessa arter. Vi vill också göra klart att vi i fråga om vem somhar rätten fill området inte är tveksamma. Vi hoppas att det kan vara ett stödför dem som förhandlar att enighet råder i om att den vita zonen ärsvensk. Anf.96 (): Precis som vi hade anledning att påpeka i en av debatterna omfisket, vill jag . en gång understryka att fisket är en viktignaturresursnäring. Fisk utgör en viktig del av näringsintaget, alltså föda föross människor. Fisket spelar också en stor ron för sysselsättningen, och detbidrar dessutom till bosättning och befolkning i delar av vårt territorium somannars nog inte skulle vara bebodda över huvud taget. små stugorna ute vid kustbandet i är det yrkesfiskarna som bor. Detär denna yrkesgrupp som håller utkik, som finns till hands att bemannaräddningsbåtar och som landar fångsten av räkor när vi någon sensommardag gårner fill bodarna på brygga. Attvara småföretagare, som dessa fiskare är, innebär att ha ett striktlönsamhetskrav på sig, och det är bra. Det är någonfing som varje företagareskall känna. Men då måste också förutsättningarna vara de riktiga. Liksom inomde flesta andra branscher räcker det inte med att bara upprätthålla oförändratläge. För en framtida utveckhng och bibehållande av livskraft i en näring krävshela tiden inte bara lönsamhet utan också ökad lönsamhet. Ivåras såg till att regeringen fick bakläxa på fiskeområdet. Det finnsall anledning att erinra om det . gäller det för att följaupp den linjen: bättre lönsamhet för fisket. Somsjälvklart måste anses att övervakningen av fisket inom den svenska fiskezonenbedrivs med stor skärpa. Det är välmotiverat för att de som har fillstånd attfiska skall kunna få göra det och för att de som inte har tillstånd inte skallkunna göra det heller. Det är också välmofiverat för att statsrättsligt setthävda suveräniteten över vår fiskezon. Därför, herr talman, yrkarjag bifall också till reservation 1. Vårahavs- och kustområden är utsatta för allvarliga miljöhot, och för att mötadessa fordras långtgående åtgärder. Ett Östersjölaboratorium skulle kunna göraväsentliga insatser. Framför allt det kustnära fiskets fortsatta utveckling äri hög grad avhängig av vattenmnjön och påverkan av föroreningar. Därför tillmäter ettenhälligt utskott dessa problem sådan betydelse att en utbyggnad avfiskeriverkets laboratorieverksamhet bör övervägas. 100 förordar också utskottet, hka enhälligt, att frågan om inrättandet avett östersjölaboratoriumutreds med inriktning i första hand på forskning och Prot. undersökning avkustvattenmiljön och det kustnära fisket. Vi alla i utskottet utgår därvidifrån att en sådan utbyggnad inte får . medföra någonresursminskning vid nskeristyrelsens övriga laboratorier. Denna mening, somutskottet antså är enigt om, föreslås det att ger regeringen fill känna.Denna gemensamma inställning från utskottets sida är en bra markering förÖstersjölaboratoriet. Så,herr talman, har vi att flytta oss fillbaka fill anno dazumal. Nuvarandesaluförbud för kräftor infördes . Det var långt innan djupfrysningsepo-kenbörjade. Avsikten var att underlätta kontrollen av fiskeförbudet. På över 50 århar det faktiskt skett en del på kräftområdet. T. ex. har man kunnat ta i bruksamma teknik som i övrigt i samhället när det gäller livsmedel, nämligendjupfrysning. Någrasom helst biologiska skäl att ha kvar förbudet finns inte. Faktiskt har ettlitet litet tåsteg på vägen tagits. Det är nämligen så att kräftans stjärt fårsäljas om, i djupfryst skick förstås. Nuhar i anmält sig till debatten, men jag ser honom intehär, så jag får väl fråga de andra vad som egentligen motiverar ettfortsatt förbud. Vad är det för kineseri som ägnar sig åt, när desäger nej till att ta bort denna gamla förlegade regel? MotionärenYlva från folkparfiet kommer senare att utveckla den här fråganytterligare. Såtill sist frågan om handredskapsfisket. Den utreds också påEuropaplanet. Här kan i och för sig olika hänsyn väga över fill förmån för attrösta på den befintliga reservationen av moderater och centerparfister; men vihar från folkparfiets sida velat avvakta än så länge i den frågan. Anf.97 (): Både och har redogjort för fisketsstora betydelse för vårt land i olika avseenden, och jag skall inte upprepaalla de argumenten. Men jag vill understryka vikten av att vi har enfiskenäring med sådan lönsamhet att fiskarna har en möjlighet att arbeta underrimliga villkor. Det är förutsättningen för att näringen skall kunna finnaskvar. Utfolkförsörjningssynpunkt är fisket viktigt, och ur beredskapssynpunkt är detoerhört viktigt, men jag skulle vilja framföra några tankar omlandsbygden/skärgården och hur vi skall hålla den levande. Iskärgården är fisket ett komplement fill andra näringar, och för många är detden viktigaste utkomstkällan. Det är viktigt för oss att människor bor kvar därute - ur landskapsbildssynpunkt, servicesynpunkt, bevakningssynpunkt m. m. Förnärvarande pågår en kampanj som heter Landsbygd 90. Jag har väldigt många invändningar mot hur den kampanjen drivs. Man använder många vackra ord, men det fattas realism. Det saknas alltför mycket av beslut och verklig bakgrund för att kampanjen skall kunna ge resultat. Här är ett exempel på det. Skall vi hålla skärgården levande, måste de människor som bor där ha en möjlighet att få en utkomst, att livnära sig och stanna kvar. Först då får vi innehåll i 90. Prot.1987/88:21 Det har fidigare sagts attutskottet är överens om att vi skall utreda frågan 11november 1987 om ett Östersjölaboratorium eller i varje fall en forskning iÖstersjön. Fiske m. m. viktigtatt understryka vad som sades här tidigare, att det inte får innebära att resursernapå andra håll dras ner. Vad som krävs är att resurserna ökas på det härområdet. Det är viktigt för oss att hitta sätt att förändra ochförbättra situationen. Havet är den sista utposten, där alla föroreningarhamnar så småningorfi, när de har ramlat ner på landbacken eller släppts ut ivattendragen. Havet är ingen outsinlig tillgång i det avseendet, utan vi måstevara rädda om det. Det här är en viktig fråga, och jag tror att arbetet måsteske med viss snabbhet. I reservation 1 sägs att de svenska fiskarna måste beredassamma villkor som deras bröder i EG har. När man handlar med fisk måstevillkoren vara desamma. Detta är ett genomgående tema i fråga om väldigt mycketav livsmedlen. I , där man nu står och vaktar spannmål, är den härfrågan också aktuell - det råder helt andra villkor för importen än för denproduktion som vi tar fram i . Också för fiskets del är det viktigt attvi får till stånd en jämlikhet. och har i en motiontagit upp musselodlarnas bekymmer till följd av giftkatastroferna, som harvarit ett resultat äv miljöstörningar i havet. Vi har i utskottet varit överensom att avvakta och se. Utskottet skriver också att odlarnas situation harunderlättats genom att de inte behöver betala räntor och amorteringar. Men detär inte säkert att deras bekymmer är ur världen med detta. Jag förutsätteralltså att man är beredd att gå in med ett katastrofskydd om läget skulle blisådant att det krävs. Vi har inte funnit någon anledning att följaupp denna motion. Jag tror dock att det är viktigt att ha detta i åtanke. En reservation om handredskapsfisket har också fogats fillbetänkandet. Det är en fråga som har diskuterats här i -jag skall inte tillägga mycket mer. Men vi har kvar uppfattningen att det friahandredskapsfisket är ett felaktigt sätt att förändra de förutsättningar somhar funnits. Det är ett intrång i det enskilda ägandet som vi inte kanacceptera. Därför reserverar vi oss även . Med detta yrkar jag bifall tillreservationerna 1 och 3 och i övrigt till utskottets hemställan. 98 (): I jordbruksutskottets betänkande 4 behandlasett antal motioner om olika fiskefrågor. Till betänkandet har också fogats trereservationer, och jag kommer inte att kommentera varje motion utan uppehållermig vid reservationerna. I reservafion nr 1 tar , folkparfiet ochmoderaterna gemensamt upp lönsamheten i det svenska fisket. Man pekar bl. a. påatt översyn bör göras på gällande normprissystem, att lönsamheten för sill- ochströmmingsfisket förbättras och att övervakningen av fisket i den svenskafiskezonen bedrivs med stor skärpa. Målet iden svenska fiskepolitiken är att skapa förutsättningar för att de som ärsysselsatta i fiskenäringen kan få både en ekonomisk och en social 102 standard som är jämförbar med densom erbjuds inom andra näringar, dvs. trygghet i arbetetsamfidigt som konsumenterna erbjuds fisk av god kvalitet Prot. 1987/88:21till rimliga priser. Denna målsättning är ju känd, och det råder ingadelade meningar om den. årliga prisförhandlingarna mellan fiskeriorganisationerna och konsumentdelegationenanvänds en konstruktion med normpriser, vilka fastställs för att ge fisketavsedd lönsamhet och konsumenterna rimliga priser. Utgångspunkten fördiskussionen i prisförhandlingarna brukar vara en uppräkning av innevarande årspriser med kostnads- och löneutveckling. Uppräkningensker i allmänhet inte procentuellt lika för alla fiskslag. Den omfördelning somgörs har inneburit lägre uppräkningar för sill och högre förbristfiskar. Normprissystemet,som infördes /82 och hitfills har tillämpats under fem helabudgetår, har kritiserats från olika håll - nu senast i talarstolen av JensEriksson. Detta har också medfört att i samband med behandlingen avfiskprisregleringen för innevarande regleringsår aviserades en översyn avnormprissystemet. Det är beklagligt att översynen inte har startat och därförinte kommer att vara klar till årets prisförhandlingar, som startar i december.Men översynen kommer att ske - det kan jag lugna med - och skallvar klar till nästa års förhandlingar. Vadgäller lönsamheten för sill- och strömmingsfisket så beslutade isamband med prispropositionen om,en del förbättrade åtgärder. a. infördespå försök ett särskilt stöd på 10 milj. kr. för sillexport tillstatshandelsländer. Eftersomsillfisket är lägst i där kvoterna inte utnyttjas, ansåg vi frånsocialdemokrafiskt håll att samtliga 10 milj. kr. skulle avse Östersjöfis-ket.Men de borgerliga, inkl. vpk, hade en annan uppfattning och värnade omvästerhavsfisket, där dessa problem inte finns. Fördelningen blev 3 milj. kr.till västerhavet och 7 milj. kr. Den outnyttjade kvoten iÖstersjön vill andra länder utnyttja. Det märks i förhandlingarna och dettakrav har man rätt att ställa och har ställt. Det är därför viktigt att det bliren bättring av sillfisket i så att kvoterna inte förloras fill andraländer, och det var därför statlig stimulans infördes. Isamma reservafion framförs det också krav på förbättring av övervakningen avfisket i den svenska fiskezonen. Fr. o. m. detta budgetår har pengar ställtstin förfogande för stödfartyg som hjälp åt de svenska fiskarna förbättre övervakning. Initiativet fill denna satsning har kommit från svenskafiskare. Reservationnr 2 av folkparfiet gäller djupfrysta kräftor. Kravet i reservationen är attdjupfrysta kräftor skall få säljas året runt och att förbudstiden -1 januaritill andra onsdagen i augusfi - skall upphöra. Jag delar denna uppfattning. Meddagens teknik är detta en onödig bestämmelse. Därmed har jag kanske tagitluften ur nästa talare som annonserats också skulle tala om djupfrysta kräftor.Förbudet står inskrivet i , Fiskeriförordning(1982:126). Att ändra i fiskeriförordningen tillhör regeringenskompetensområde. Jag tror inte det behövs några pekpinnar från . Jagtror också att mofionären inte behöver skriva fler mofioner i detta ärende. Medandra ord tror jag att det kommer en ändring. Reservation nr 3 upptarhandredskapsfisket. Här yrkar och 103 Fiske m. m. 1987/88:21moderaterna att beslut skall rivas upp. Beslutets 11november 1987 innebörd är följande: "Handredskapsfisket släpps fritt vidsödra ostkusten, längs och Blekinges kuster samt i de stora sjöarna.För att tillgodose bl. a. yrkesfiskets intresse får föreskrifter meddelas föratt förebygga att fiske med fasta redskap och nät som utövas med stöd avenskild fiskerätt hindras eller skadas." Närriksdagen behandlade detta förslag föregicks det av stor diskussion,efter vad jag kan förstå.