prot · GB09131 · 1987-12-31 00:00:00 — Genom alt regeringen har förnyat ocheffektiviserat regionalpolifiken och försökt att inrikta arbetet på attförbättra de grundläggande näringslivsförutsäffningarna finns def , hävdarjag, en stark plattform aff bygga vidare på i . Vi har iNorrbotten i gång en utveckling som innebär ett bättre nyföretagande, ettbreddat näringsliv på väg, ökade investeringar, en sjunkande arbetslöshet ochökad sysselsättning. Tillgången fill avancerad teknisk kunskap och kompetensförbättras, utbildningsutbudet breddas och nya fou-resurser filiförs länel. Menäven om utvecklingen har vänt och myckel pekar uppåt i , är detnödvändigt med ytterligare insatser för atl man inle skall råka ut för bakslag.Därför är det nya utvecklingsprogrammet så viktigt och därför är def ocksåviktigt att fortsätta arbetet, så alt näringslivet breddas, så alt detutvecklas högt kvalificerade företag och så atl basproduklionen utvecklas motmera förädlade produkter. Det måste finnas en långsikfighet i utvecklingen avNorrbottens näringsliv. Vigår nu vidare med defta nya program och driver på den positiva utveckling somstartade i genom utvecklingsprogram. Den mycket kraftigasatsning på högskolan i och miljön kring denna som görs är en oerhörtviktig åtgärd som jag gärna vill framhålla, för den kommer att förstärkahögskolans roll som motor för utvecklingen i hela Norrbotten.Samtidigt föreslås ju omfattande kompetenshöjande åtgärder i andra delar avNorrbotten. Programmet innehåller också en kraffig satsning pååtgärder som är riktade direkt till dem som berörs av neddragningarna vid destatliga bolagen. Här ligger tyngdpunkten på , , ochKalix, men de breda utvecklingsinsatserna kommer hela länet till godo. Denbreda satsning som vi nu gör på kompetensutveckling och näringslivsutveckling iNorrbotten bör, som jag ser det, skapa goda förutsättningar också för företaginom tjänstesektorn. Def har vi målmedvetet haft som utgångspunkt i vårt arbetemed åtgärderna för . Regeringen har haft ett antal kontakter medföretag inom bank- och försäkringssektorn och bett dem undersöka möjligheternaatf förlägga verksamhet fill . Men de kontaktade företagen har inte varitvilliga till etableringar i . Det är endast PKbanken som har bedömtatf def är möjligt atf expandera i med 50arbetstillfällen. har förklarat sig berett aft i ett första steg prövaen förläggning av 25-30 arbetstillfällen till och aft därefter prövaytterligare etableringar där. Jag vill gärna använda talarstol föratt ge PKbanken och def folkrörelseägda en eloge för deras insatser ochvälvillighet atl diskutera med regeringen om insatser i och Norrbotten.Men jäg måste, fru lalman, tyvärr konstatera att de privata bankerna och deprivata försäkringsbolagen inte har haft något positivt all komma med. Dettavisar aff def privata näringslivet inte har något intresse ochnågot ansvar för . Jag gör bara def konstaterandet, och jag har ocksåmärkt aff under denna debatt ingen på den borgerliga sidan har noterat det här. De förslag vi nu lägger fram förstärker def posifivautvecklingsdrag som finns i . Och krävs del initiativ ochengagemang från regionens människor och företag. Staten ställer upp medresurserna, men idéerna och kreativiteten måste komma från regionen.Utvecklingsprogrammet för visar emellertid än en gång att ensocialdemokratisk regering tar ansvar för . Låt mig fill slut få konstatera följande: Utvecklingen iNorrbotten är på rätt väg. Om defta behöver vi inte tveka. De åtgärder somregeringen nu föreslagit och som diskuteras - och som kammaren om ett partimmar skall besluta om - kommer att bygga under och förstärka denna posifivautveckling. Det tycker jag aft vi alla kan vara nöjda med. Men vi kan inle blåsa faran över. Arbetslösheten ärfortfarande myckel hög i . Beroendet av den konjunkturkänsligabasindustrin är stort. Avståndet till de stora marknaderna är långt. Mångaproblem återstår därför atf lösa, och det skall vi infe blunda för. Mensamfidigt menar jag atl vi ändå kan ge människorna - och ungdomen - iNorrbotten en signal om att regering och riksdag nu står förutvecklingssatsningar för atf göra möjligheten att leva och verka i Norrbottenljusare framöver. Särskilda regionalpolitiska insatser i länm.m. 78PER-OLA (): Industriministern sade att def har blivit etttrendbrott när det gäller arbetslösheten. Det verkar som om han närmast varförvånad över atf Särskildaregionalpolitiska insatser i m. m. def skulle ha blivit lägrearbetslöshet i . Vi måste ju ändå erinra oss aft vi har hafthögkonjunktur . Och dessutom, herr industriminister, harnaturligtvis en neltoufflyttning från på 6 000 personer, under dentid industriministern haft ansvar för regionalpolitiken , påverkat ocksåtrycket på arbetsmarknaden. Def är åtskilliga ungdomar från somnumera får sin inkomst och sin försörjning i den här regionen - i region. ThagePeterson tog ocksä upp befolkningsutvecklingen under del första kvartalet 1988.Jag noterade noggrant all han undvek alt peka på den inomregionala obalans somsiffrorna visar. Det är bara kustregionen som växer, medan inlandet fortsätterall avfolkas. Jag tycker aft industriministern skulle ha ägnat större intresseät alt medverka lill en positiv utveckling i inlandet. Deåtgärder som föreslås i den här propositionen har ju industriministern i annatsammanhang värderat så, alt de skall skapa 2 000 nya jobb. Då är atl märka attdet inte ens väger upp de jobb som kommer atl försvinna i , och hinner liksom inte i kapp utvecklingen. Industriministernoch socialdemokraterna har lyft fram det här paketels värde i olika sammanhang.Jag kom all tänka på det då han berörde PKbanken och safsiiingen i Norrbotten.Erik fick 2,7 miljarder i ersättning för satsar knappt 1 miljard i . Regeringen satsar mer för afttillgodose och när def gäller förlustavdraget, så att de kan köpafrån Svenska Varv-det är ocksä mer värt än atl salsa i . Värdet avsatsningen pä ombyggnad av överstiger också Norrboltenspakelel. Sådet paketet, herr industriminister, är inle sä där omfattande som man brukargöra gällande. Sedanär det också viktigt att komma ihåg aff regeringen och industriministern harglömt bort en bit i det här paketet, nämligen satsningen på de små företagen.Det finns ingenfing i Norrbottenspakefet som visar atf man vill sänkaarbetsgivaravgifterna för verksamheter i småföretag som inte har sänktaarbetsgivaravgifter. Man nonchalerar inlandet, och man far inte vara på demöjligheter som kan finnas i mindre och medelstor verksamhet inom"jorbruket, inom servicesektorn, inom luristsektorn osv. Del tycker jag är ettfatligdomsbevis i den här propositionen. 79 (): Industriministern har, liksom tidigare , talat om att viinle skall kritisera företeelserna i . Det är klart all det ligger iindustriministerns och socialdemokraternas intresse all man inle för framkritik när def gäller situationen i länet. Men krifik skall vara objekfiv, denskall syfta till någonting. En redovisning av nuläget är oerhört vikfig. Jag förståremellerfid socialdemokraterna, och def är många som ställer upp utanförsocialdemokrafin, utan att de tänker sig för. Detta är alltså ingenting annatän socialdemokraternas önskan om atl någon kritik beträffande situationen inleskall föras fram under ell valår. Mensamtidigt säger industriministern i sitt senaste inlägg all faran inle är över.Nej minsann, långt ifrån. Risk finns faktiskt all den accentueras. skulle gärna vilja höraindustriministerns uppfattning om vilka följder den energipolifiksocialdemokraterna ser ut att vilja föra kommer att få för de 10 000 jobben iNorrbottens län. Jag vet aff de 10 000 jobbarna skulle vilja veta vadindustriministern tycker. Detär låg arbetslöshet, det går bra för , säger industriministern. År 1981devalverade den borgerliga regeringen . devalverade densocialdemokrafiska regeringen . har vi, genom atf kronanflyter som de'n gör, i realiteten devalverat . Def blir på de häråren. Tror industriministern atf det över huvud taget är möjligt att fortsättaaft devalvera på detta sätt? Trotsdevalveringen på , herr industriminister, har vi svårigheter. Vi vet att har svårigheter med otillräcklig lönsamhet.ASSI i har ännu inte fått lönsamhet och genererar inte vinstmedelens till de nödvändiga investeringarna. Medett oljepris Uknande def som vi hade under de borgerliga regeringsåren skulleunderskottet i bytesbalansen ha varit ännu mycket större än det ser ut aff blii år. 15 miljarder- def är inte så mycket pengar, tycker kanskeindustriministern. Vihar västväridens högsta ränta. Vem får betala def? Jo, de som lånar pengar. Defär vanliga knegare som inte har några pengar. Vi har västvärldens i principhögsta inflation, bortsett från några udda stater. När det gäller köpkraften påinkomster ligger prakfiskt taget i botten. och liggermöjligen en bit efter oss. Vi har lönekostnadsökningar som bäddar för enfortsättning som innebär farhågor. Nej,det går inte bra. Tredje vägens politik, som man kallar det, är inte en poUtiksom man applåderar - fast socialdemokraterna gör det. Man kan inte medbästa vilja i världen applådera en utveckling som är så tveksam. Norrbottenhar fått en befolkningsökning. Jag kan fala om, herr industriminister, atf denökningen består av några få. Det skulle vara minus om vi infe hade invandraresom kom fill vårt län. har vi utvandring, i synnerhet av ungdomar.Def är fortfarande ungdomen som flyttar, och jag beklagar def mer än någotannat. Är det något som vi behöver ha kvar i vårt län så är det ungdomen, förden ger tro på aff framfiden är vår. Och jag hoppas att den är det - med enannan regering kan def bli så. Jag sade i mitt första inlägg: är detbästa länet att etablera i, med en borgerlig regering. Industriministerntalade om att förnya regionalpolifiken. Nej, industriministern, det här äringen förnyelse - det är en fortsättning av paketpolifiken; regeringen kommermed paket på paket, som skapar irritation hos våra grannar, infe minst söder omlänsgränsen. Jag tror infe aft def här är den regionalpoUfik som vi skullebehöva, industriministern. Tillsist, fru talman: är det egendomligt aff industriministern här i kammarenanklagar stora företag för att inte vilja etablera sig i . Jag frågardå: Vad svarade - def företag i som sitter på den störstakassakistan näst - när industriministern efterlyste förelagets intresseav etablering i ? Med tanke på de godakontakter industriministern har med frågar Särskildaregionalpolitiska insatser i m. m. Särskilda regionalpolitiska insatser i länm. jag: Vadskulle säga om industriministern ställde frågan: Kan du etablera iNorrbotten? Han kanske skulle vara positiv! Gör ett försök! 80 (): Industriministern har en förmåga att spela tvåroller . Först berättade han käckt om hur bra det har blivit. Men säkom han på att det ju är mycket bekymmersamt i t. ex. , ,och . Därför sade han: Vi blåser inte faran över. Såvädjadehan, direkt och indirekt, fill väljarna genom aff säga att ett fortsattsocialdemokrafiskt styre nog ändå skall klara hem det. Som någon här har sagt skulle obalansen inom Norrbottenvara värd en kommentar från industriministern. Den kanske kommer i nästareplik. Industriministern gjorde en svartmålning och menade altuppgivenhelen var påtaglig före regimskiftet 1982. Vi får då inte glömma bortall en stor del av det naturligtvis var en propagandistisk framgång för densocialdemokratiska oppositionspolifiken. var nog så aktiv här ikammaren, men vad var det han förde fram? Jo, det var bl. a. altstorsladstillväxten måste öka och alt stödområdet måste bli större. Men dethade väl, kära norrbottningar, infe varit lösningen på problem? Vi får infe heller glömma sakläget, nämligen enexceptionell lågkonjunktur, en oerhörd högprissifualion när det gällde oljanoch en strukturförändring som var nödvändig men naturligtvis mycket kostsam.Jag kan, fru falman, inte erinra mig något budgetbeslut då socialdemokraternahaft ett lägre negativt budgetsaldo än dåvarande regeringar hade. Jag tror alltså att vad vi behöver är aft komma bort frånpaketpolifiken. Del gör mig bekymrad atf jag tycker mig komma ihåg attindustriministern sagt alt det här inte är sista paketet. Det borde vara def -om vi skall kunna komma fram fill en bra och balanserad regionalpolitik bordevi klara def utan "paket". Jag tror def vore bra om vi gemensamtinfog den hållningen-det är nödvändigt och riktigt. Men på den punkten har viinle fått besked vare sig från regeringen eller från den socialdemokratiskautskotfsmajoriteten. 81 (vpk): Industriministern gav en ganska realisfiskbild av både de farhågor och de förhoppningar man kan hysa om . Jagser atf industriministern skakar på huvudet, men jag tyckte nog alt jag hördebåda dessa saker, även om industriministern anförde dem i omvänd ordning. Om man skall komma bort från paketpolifiken, som härframställs som något myckel förhatligt, måste man ge regionerna ettsjälvständigt utvecklingskapital av sådan storlek att de kan klararegionalpolifiken med det jämte de normala regionalpolifiska anslagen. Jagmenar atl det är nödvändigt att genomföra förslaget om produktionsfakiorskallpå vallenkraflsvinslerna eller del förslag som LO- och TCO-delegationerna iNorrbotten framfört om hur man skall inleda en överföring avvallenkraflsvinslerna till regionerna. Jag tror industriministern på hans ord när det gällervilka företag som har givit positiva besked när man inlett förhandlingar. Delfinns ju i stora börsnoterade förelag - Mo & , SCA, ,, m.fl.- som naturligtvis är intressanta från etableringssynpunkt. om desjälva vill eller kan förmås etablera. Jagskulle vilja ha ett besked från industriministern: något förslag frånregeringen om någon form av investeringsstyrning, alltså lagsfiftning? - Detär den ena saken. Jagskulle också vilja ha ett annat besked; Överväger regeringen aft använda sinmakt inom exempelvis domänverket för en mer kraftfull förädlingssatsning inomdomänverkets sågverk? Och överväger regeringen eventuellt förslag om attdomänverket skall förvärva ytterligare sågar i ? Det finns behov avsådana förväi"v, sett strikt från regional utvecklingssynpunkf, om man ärberedd aft satsa pengar på utveckling. Överläggningeni defta ärende var härmed avslutad. (Beslut fattades efterdebatten om näringsutskottets betänkande 38.) Kammaren övergick fill att debatteranäringsutskottets betänkande 38 om särskilda regionalpolitiska insatser iNorrbottens län. 82 (): Debattengäller nu alltså näringsutskottets betänkande nr 38. Sverigehar goda förutsättningar att delta i kunskaps- och teknikuppbyggnadeninom det rymdteknologiska området. Den borgerliga regeringens"rymdlyft" 1979 innebar en betydande ökning av de statliga anslagenlill vetenskaplig forskning och teknologiskt utvecklingsarbete inom rymdområdet. Dettaavspeglas kanske tydligast i utvecklingen i men även i utvecklingen avde nationella rymdprojekten, främst satelliten . Beslutet innebarockså ett utökat deltagande i det europeiska rymdsamarbetet. Detär också inom ramen för europeiskt rymdsamarbete som svenska företag ochvetenskapsmän har bäst möjligheter att verka. Därför är det avgörande för detframfida rymdteknologiska kunnandet vilken inställning som harfill det europeiska rymdsamarbetet inom ramen för . kommer affbesluta om samarbetets omfattning och utformning under . Regeringensnuvarande politik innebär att den svenska andelen av bidragen till sjunker. Def är en farlig väg. Sverigemåste vara redo att betala sin andel av de europeiska rymdprojekten. Är vi iSverige inte beredda att nu vara med och finansiera en rimlig andel av de storarymdprojekten, som 5, och , kan inte bygga uppegen kompetens och kunskap. De kunskapsbrisier som uppstår kan inte senarerepareras. Om vi nu missar det europeiska rymdtäget finns det knappast någraandra möjligheter . Denrymdteknologiska kompetensen kommer infe bara att vara avgörande för direktrymdrelaterade uppgifter utan den kommer också aft vara en nödvändigkonkurrensfaktor i en rad olika högteknologiska applikationer. Vår vardaghåller alltmer på atf påverkas av rymdteknologin och s.k. spin-off-leknik fråndensamma. Särskildaregionalpolitiska insatser i Norr-botlens län Medhänsyn lill det europeiska samarbetet i stort är det också viktigt atf Sverigetydligt visar sin vilja aff fullt ut delta i def europeiska rymdsamarbetet.Def skulle stärka vår trovärdighet inför övriga västeuropeiska länder. Sverigeborde på samma sätt som intressera sig för Columbusprojekfefs poläraplattform. Med en polär plattform menas en satellit som har en polär bana, dvs.enkelt uttryckt passerar i en bana i längdriktning och över de poläraområdena. Polära satelliter behövs för att få god detaljupplysning Över områdenpå höga latituder som exempelvis . Man planerar för olika utrustningarpå den kommande plattformen rörande både mefeorologi/klimatologi ochlandtillämpningar. Polärasatelliter är av största betydelse för den framtida utvecklingen i . Medett deltagande från norsk men infe från svensk sida i Columbusprojekfefsplattformsdel kan vi emotse en norsk uppbyggnad av satsningarna i påbasis av deras ESA-engagemang. Detta skulle bli en svår konkurrens för . Delär väsentligt atf anslagen till ökar till en nivå som är ca 70 milj. kr.högre än regeringens planer. Därigenom kan man förvänta att kandelta i de stora europeiska rymdsamarbetsprojekfen i en sådan utsträckning aftvikfigt utvecklings- och tillverkningsarbefe förläggs till svenska företag. Detgäller bland annat omborddatorn i 5 och samt delar avrakefmoforerna fill . Enligtvår mening bör andel i europeiska rymdprojekt uppgå till vår andel iESA:s totala budget. in kommer andel atf uppgåtill jämfört med svensk andel av ESA-ländernas BNP om . Dennalåga andel i ESA:s budget är anmärkningsvärd mot bakgrund av aft - ettav länder med avancerad flygindustri -är ett av de få länder som kannytfiggöra ett ESA-samarbete industriellt. Enotillräcklig svensk andel i ESA-engagemanget försämrar möjligheter attfölja med i den industriella utvecklingen inom rymdområdet. Detta kan fånegafiva konsekvenser för viktiga delar av svensk indusfri. Vidareär def angeläget att satsningarna i och säkras. Kirunasöverlevnad efter gruvepoken kan äventyras genom en alltför stor försiktighetoch bristande vilja aff fullt ut delta i det europeiska rymdsamarbetet. I dagvet vi aft och framför allt arbetar intensivt för atf få del i deneuropeiska rymdverksamheten. läge och intresse får ses som ett hot motKiruna i en situation då svenskt intresse kan ifrågasättas inom den europeiskarymdverksamheten . Denförsikfiga satsning som regeringen gör i proposition 1987/88:86 ärotillräcklig. gäller det att avgöra om industri och forskare skallkunna följa med in på ett nytt och vikfigt teknologiskt och vetenskapligtområde, ett område som vi med säkerhet kommer atf kunna dra nytta av iframtiden. Genom ett ökat svenskt engagemang i skulle också utvecklingen avrymdverksamheten i kunna säkras och utvecklas, vilket är angeläget ocksåur rent regionalpolitiska aspekter. Ireservation 3 hävdar vi nödvändigheten av att fill enskilda jord- ochskogsägare överföra skogsmark från domänverket. Defär av stor betydelse för överlevnadsmöjligheterna i glesbygd att skapaarbetstillfällen i egen skog. Vi borde liksom i medverka till uppbyggnaden avbärkraftiga jord- och skogsbruksföretag. är detta alldeles särskilt angeläget. saknar vi helt ettnyföretagande inom denna sektor. De unga flyr bort från näringen och de gamlalägger ned sin verksamhet. Det saknas underlag förutskottsmajoritetens mening, att någon skogsråvara skulle undandras marknadenom en överföring skedde. Utskottsmajoritetensskrivning är ofillräcklig. Det behövs klara direkfiv fill domänverkets ledningom en mer genomgripande plan för överföring av skogsmark till jord- ochskogsägare i . Jag yrkar bifall till demoderata reservationerna i betänkandet. Anf.83 (): Med hänsyn till projektens enorma kostnader är det givetvis intemöjligt för att delta i utforskandet av rymden annat än i samarbete medmånga andra länder. Def logiska för oss är därför att satsa på vårtdeltagande i det europeiska rymdsamarbetet . Tillskillnad från flera av de länder som deltar i detta samarbete har vi i Sverigetvå definitiva och tungt vägande anledningar att delta i ESA:s arbete. Dels harvi ett industriellt motiv, beroende på att vi har en för en liten nafion unikflygindustri, dels har vi ett regionalt motiv, beroende på att en av viktigaste baser är utanför . Med hänsyn fill dessa dubblamotiv borde delta i ESA:s arbete med minst samma andel som vårbruttonationalprodukt utgör av den samlade bruttonationalprodukten i de ländersom deltar i det europeiska rymdsamarbetet. Med de av regeringen nu uppdragnaplanerna blir detta inte alls fallet, utan vi kommer att hamna på mindre änhälften av vår "naturliga" andel i detta samarbete. Föratt öka denna andel och för att säkerställa framtid inom är det avsärskild vikt att deltar i det s. k. inom vars ramEsrange förutsatts medverka bl. a. med datanedtagningen från en av projektetsplattformar. Utan sådant deltagande riskerar vi att förlorar ibetydelse för ESA:s fortsatta arbete, vilket vore särskih allvarligt, eftersomdenna bas utgör en viktig del i differentieringen av orten eljestensidiga näringsliv. Jag yrkar därför bifall till reservation 1. Dådet gäller möjligheterna att förstärka jordbruket i genom aftfiliföra det skog från domänverket är utskottsmajoriteten alltför tveksam. Mansäger att "domänverket bör medverka till att förstärka enskildafastigheter genom försäljningar eller markbyten", som man inästa mening säger att man "avvisar tanken på en allmän utförsäljning avdomänverkets skogsmark". När nu hälften av domänverkets skogsmark finnsinom , och detta län är landets glesast bebyggda, så ligger def isakens natur att även om många av länets jordbrukare skulle få förstärkning avskogsmark från domänverket, skulle detta verks Norrbottensskogar endast minskamarginellt. I - mer än i något annat svenskt län - skulledomänverket kunna försälja skog i den skala det här är fråga om utan atfnämnvärt skada nuvarande köpare av virket från dessa skogar! Jag yrkar därförbifall fill reservafion 3. Somaktiv ståltillverkare kan jag inte underlåta aft kommentera vpk:s motion N246,som utgör basen för reservafion 6. Det är sant att vårt land 8 protokoll 1987/88:131 importerar stora mängdersmidesjärnskrot. Men denna situafion befinner sig under snabb förändring. Föreslutet av kommer elektrostalverken i såväl Domnarvet som attläggas ned, vilket kommer atf minska skrofkonsumtionen i med 600 000årsfon. Def kvarvarande import-behovet av järnskrot - ca 200 000 årsfon - kaninköpas på relativt nära håll till relativt låga priser. Så länge naturgas filllågt pris inte finns tillgänglig på plats där prisbillig malm finns - vare sigdenna plats ligger i eller i Bergslagen - torde inte svensktillverkning av järnsvamp vara ekonomiskt realiserbar. IEmden i står ett mångmiljardprojekl förjärnsvamptillverkning öde, trots atf det avseffs använda billig Nordsjögas ochbillig norsk malm från Sörvaranger. Samma öde skulle nog drabba ettnyanlagt svenskt järnsvampverk - men insamlingskosfnaden för skrot är i snabbtstigande, och dess renhet och kvalitet sjunkande. Det finns kanske anledningaft då och då räkna igenom ett sådant projekt med hänsyn till de nyafakforpriser som då kan föreligga. Men "plasmaredmetoden" kräverbillig elkraft, som vi kommer aft få ont om. Billig naturgaserfordras - men den kan ju tidsmässigt vara mycket närmare än vad vi hitfillstrott. Beträffandefolkpartiets politik i fråga om småföretagen hänvisar jag lill i föregående debatt. 84 (): I defta betänkande behandlas frågor som har debatterats ikammaren vid olika tillfällen för inte sä länge sedan. Jag kommer till skillnadfrån fidigare talare inte aft utnyttja den angivna taletiden och inte hellerberöra särskilt många av de frågor som tas upp i reservafionerna. Rymdfeknikeni kommer, om den rätt utnyttjas, atf få en avgörande betydelse inte baraför Kirunaregionen utan för hela . För atf kunna stimulerautvecklingen av teknik, forskning och företag på det här området tror jag ocksåatt det är viktigt att få en högskoleenhet fill Kirunaregionen.