prot · GB09138 · 1987-12-31 00:00:00 — AvSten har jag sedan lärt mig aft 106 av dessa 148 fortfarande ärmedlemmar av denna kammare. dementerade att regeringen avsåg att tillmötesgå ett kravfrån LO att tilldela tredje Al-foudeu rätt aft inköpa aktier för avfondens behållnirtg. Om bifallerregeringerts proposifiort om inrättande av en femte AP-fortd, framstår alladessa tre löftert som värdelösa -ja, man kant. o. m. gripas av misstartkert affde aldrig var avsedda artrtat ärt som dimridåer, syftartde fiU aft temporärtdölja socialdemokraternas verkliga avsikter. Femlöntagarfonder, rätt för de tre första AP-fonderrta att köpa fastigheter och lånaut kapital till företag samt en fjärde och en femte AP-fond med rätt atf köpaakfier för vardera 3 miljarder, vad är detta om infe ert systematisk uppmarschför alt kollekfivisera ägaudef av svenskt närirtgsliv? Atf detta överfagartdeavses ske med medel som i sirt helhet härstammar från defta näringsliv görsanrterligert irtte situationen bättre, tvärtom! Jagförmodar aff utskottsmajoritetens talesman kommer aff bemöta mitt påpekande medett vanligt socialdemokratiskt argument: Vad har AP-fonderna, ellerlöntagarfonderna, gjort för skada? Varför ödsla en massa krut på kritik av dem,när de hitfills varit helt harmlösa som ägare till aktier? Tilldetta vill jag anföra att def är uppenbart atf löntagarfonderna inte fill uågondel uppfyllt sina uppgivrta syftert. Ingen löntagare har fått något medinflytande på sitt företags skötsel genom dem, ingerthar känt eller fått "delaktighet i företagens förmögenhetsbildrtirtg"och irtgen har genom dem blivit mera solidarisk med def egna företaget. Infeheller har lörttagarfortderrta på mirtsta sätt bidragit till attlörteuppgörelserna blivit måttfullare, trots aff detta angavs som ett avhuvudsyftena med fonderrta. För oss, som kommer frårt glesbygderrta, är det vidareuppenbart aft avgiftsuttaget dragit bort kapital från glesbygden utan aft dettapå något sätt senare återförts fill den egrta regiortcrt. Pertgarna harhuvudsakligen tiUförfs börsens A-lista i - och saknas bittert i mångakapitalsvaga glesbygder. Men Fortdsverige har tillfogat rtäringslivet större skadorän så! Varför har vårt lartds två vinstrikaste företag, och ,flyttat utomlands? Vad har vårt land förlorat genom atf begåvade ochuppfinningsrika tekniker, administratörer och företagsledare givit sig av filluflandet? Tyvärr medför utbyggnadert av Fondsverige infe bara flyttrtirtgarfill utlandet. Äveu arbetsglädjen bland dem som startrtar kvar i vårt landminskas betänkligt, när de gång på gång får bekräftat atf socialdemokraternasslufUga mål är ett socialiserat eller kollektivt ägt näringsliv i vårt land.Många initiativ blir inte tagna, eu del investeringar samlar damm i"projekthögar" och likvida medel anvärtds fill att köpasfatsskuldsväxlar - allt på gruud av en djupt rotad misstro mot Foudsverige. Situafiouert blir irtfe bättre av de motiv som artges iproposifiorten och i majoritetens utskoffstext: Gertom ertfemte AP-fortd "skall avgiftsuttaget i framfiden hållas nere" genomdenrta fonds högre avkasfnirtg. Om 3 miljarder ger bättre avkasfrtirtg iert femte fond än de gör rtu, så ökar avkasfuirtgert med 30 milj. kr. per år.Utslaget på rärttart på AP-fortderrtas 300 miljarder gör defta ert fiortdedelspromille i förbättrad avkasfrtirtg - knappt mätbart, om det nu går så bra? Den femteAP-fortden avses öka tillgårtgert på riskvilligt kapital - en tillgång somredart är så stor att regeringen föreslagit en indragning på 10 miljarder frånvåra största börsförefag! Skälet är orimligt, och om det vore rätt så måsfelikviditefsirtdragningen vara helt fel! I höstasdebatterade jag den med statsrådet . Vi diskuteradelill vilka procentsatser fonderna skulle ha lov inköpa företags aktiekapital,och statsrådet försäkrade mig aft förändrirtgarrta var formella och att martlika gärrta kuude låta växa sig större som aft inrätta eufemte. Meu i dagens proposifion sägs rent uf aff fondernas samlade storlek numöjliggör uärirtgspolitiska och regiortpoUtiska irtsatser. Eftersom både fjärdeoch femte fortderrta generellt tilldelas var sin procertt av kapitalet i de freförsta AP-fortderrta har inte lärtgre kontroll över hur mycket pengarde tillförs. Med en okontrollerad pertnirtgfillförsel och ett klart angivetpolitiskt mål kan det ju inte råda något tvivel om att både den"gamla" fjärde och den nya femte fortdert blir utomordeufligaredskap för fortsatt socialisering av vårt näringsliv. Som ledamot av näringsufskoftet harjag erhållit mängder av brev och telefonsamtal i detta ärende. Del har iute inågot fall varit någon företagsle- Prot,1987/88:138 dåre som ringt - tvärtomhar de som hört av sig representerat många och olika nivåer ute i företagen.TCO-are för fondomrösfning och medlemsdemokrafi, arbetsledarorgartisatiorteroch många enskilda har ringt eller skrivit. Varken näringsliv eller de som där arbetar behöver uågon femteAP-fond, och den kommer att befraktas med misstro om den nu kommer fill stårtd.Jag ber aff få yrka bifall till dert för de icke-socialistiska partierrtagemensamma reservation nr 1. Jag vill också för del instämma iSten påpekande atf ett beslut om eu femte AP-fortd bör upprivasom valutgången ger möjlighet därtill. I defta anförande instämde (), SiggeGodin (fp), (), (), (), IsaHalvarsson (fp), (), (),.Ann-Cathrirte Hagluud(m), (), (), Arrte Svenssort (m), Eriing (), (), (), Per Stcrtmarck (m), (), (), (), (), (),(), (), (), (), (), (), Berfil (), (), (m), (), Per (), (), (), (), (), (), (), (), (). (fp), Irtgela (), (), ().Allart (), (m), (), GörartÅstrand (m), () och (). AnL 38 (): Ett decentraliserat och ertskilf ägande måste vara en viktig hörnsteni samhället. Med ett sådant ägande skapar man den bästa gruuden för aktivitet,engagemang och sparande, och därför arbetar för en sådan utveckling. Fråncertterns sida har vi ofta haft artledrtirtg atf krifisera socialdemokraternaför deras koncertfrationspolitik och iver aff i ökad utsträckningiristitutio-ualisera ägandet. , på denrta mandatperiods sista arbetsdaghär i . får vi ytterligare ett belägg för vår uppfattning omsocialdemokraterna. två sista betänkanden för mandatperiodenmanifesterar på ett uttryckligt sätt socialdemokraternas koricentrationsivér. Detinstitutionella ägandet har ökat i mycket snabb takt . Olikaformer av investmentbolag, försäkririgsbolag, AP-fonder och löntagarfonderäger numera en allt större del av svenskt näringsliv, fastigheter och kapital.Med förslaget om en femte AP-fond medverkar socialdemokraterna till atf stärkadef institutionella ägandet. I stället för atf stimulera hushållssparandef ochenskilt ägande och främja det enskilda ägandet har socialdemokraterna valt aftspara i olika former av institutiorter. Def är ett passivt sparartde. Nuföreslås en femte AP-fond. Den skall tilldelas medel som motsvarar högst avdet sammanlagda anskaffningsvärdet av de medel som första till tredjefondstyrelserna förvaltar. Det innebär dels en kraftig utöknirtg av AP-fondernas placeringsmöjligheferpå börsen, dels också aff infe längre aktivt skall fatta beslut omvolym på de medel som skall placeras. Def leder till en fortsatt öknirtg av detofferttliga institutionella ägandet av svenskt näringsliv. Denya begränsningsregler som föreslås beträffande ägande i varje enskilt företagkommer inte aff påverka det förhåUandet. Den kombinäfiortseffekt som kommer affuppstå om både AP-fouder och lörtfagarfortder gör köp i ett företag kommer atfbli betydartde. Deffinns inte några sakliga motiv för aft inrätta ert femte AP-fortd. Argumertterti propositiortcrt håller irtfe. Man räddar iute tillväxten i ekonomin med nyafortder. Ävertledande socialdemokrater som är ledamöter här i har uttryckt sinuppfattnirtg om förslaget frårt regerirtgen aft inrätta en femte AP-fond. Jagdelfog i en debatt i tillsammans med , också ledamot avnärirtgsutskottet, där frågan om den kom upp. uttryckte då sin uppfattnirtg. Han tyckte def var oklokt avregeringert atf lägga fram propositiorten. Det kanske är därför LennartPettersson inte undertecknat detta betänkande. Omavsikten är aft främja små och medelstora företag har regeringen valt felinstrument. Det är inte fler fonder som behövs, tvärtom. NäringsUvefs behov avriskvilligt kapital kan fillgodoses på annat sätt. Det har företrädare förnäringslivet klargjort. Alltså är inte förslaget om ert femte AP-fortd ettbeställrtingsverk från småföretagare eller mänrtiskor med mindre och medelsforverksamhet. Någon annan måste stå som beställare. Jag frågar: Vem ärbeställaren? Socialdemokraternainförde löntagarfonderna trots en stark och massiv opinion mot dem. Det bidrogi hög grad till att resa murar mellan olika grupper i vårt land. I en litennafion som borde vi i sfället ägna oss åt aff riva murar och arbeta fördet som förenar. Socialdemokraterna valde med löntagarfonderna den motsattavägen. Medlörttagarfortderrta tog socialdemokraterrta ett stort steg irt ifortdsam-hället. Def var irtte populärt. Reaktionerna blev alltså kraffiga.Inte ens hos många av de egna arthängarna var förslaget om lörtfagarfortderpopulärt. Av taktiska skäl har socialdemokraterna därför vid flera fillfällenbedyrat atf några nya steg på fondsamhällets väg inte skall tas. vef vivad dessa löften är värda - ingenfing! Jagvill fråga socialdemokraterna: Vad blir nästa steg på fondsamhällefs väg, om nifår behålla regeringsmakten? Utvecklingenmot ett förstärkt insfitufionellt ägartde, på bekostnad av ett individuelltägande, utgör ett allvarligt hot mot den decentraliserade samhällsekonomi sömvi i vill främja. a. mot denna bakgrund som vi vill främja ert utvecklirtg av detpersonliga sparandet, t. ex. genom personliga invesferingskorttort. Det ärockså utifrån denna grundsyn som vi arbetar för en avveckUrtg av löntagarfonderna.Genom att stimulera småspararnas akfieägande skapas en motpol fill privatamaktkoncentrafioner och offentliga insfitutioner. Vivill ersätta anonymifefert och passivifefert i ägartdet och sparartdet medakfivitet och delaktighet för de enskilda människorna. Prot,1987/88:138 småföretagen i förhållande fill stora företag och artonymairtsfifutiouella ägare-t, ex. AP-fonderna ellerlöntagarfonderna. På def sättet främjar man bäst en rättvis fördelning avresurserna. Dessutom ger defta eu långsiktig Allmannapensions- ekonomisk stabilitet. Det är så vi vill möta 90-talef. Vi villalltså iute möta def f"""'" med uya fonder. Jag yrkar bifall till reservafion 1, som ärfogad till befänkartdet. I detta artförartde irtstämde SiggeGodirt (fp), (), (), Gullau Lirtdblad (m),(), (), (), StenSvensson (m), (), (), (),(), (), (fp), BengtHarding (), (), (), (m), (), (), (), (), () och (fp). AnL 39 (vpk): Jag skall börja med att lugna fru talmannenmed atf säga att vi i vpk infe färtker upprepa deu eftermiddagsgymrtasfik somde fre borgerliga partierna här har presterat. För övrigt rtoterar jag aftskarorna har blivit glesare för varje uppresnirtg. Def är tydligen irtfe såhelt med uthållighetert på dert borgerliga sidart. Mert def bådar ju gott införden kommande valkam-partjert. Vi i vpk är rtaturligtvis infe motståndare fillirträftandet av en femte AP-fond. Men vi ser nog annorlunda på eu sådan än vadregeringen och, självfallet, även de borgerliga parfierna gör. Det är eu någotkortstlad bild av verklighefert som de borgerliga målar upp apropå deu storasocialistskräck som mart framkallar. Det är ju på iuf et sätt så, atf fondsystemethar motsvarat deu sortens bild. Egentligen har man ju byggt upp detta samtidigtsom det stora kapitalefs totala makt ute i samhället har förstärkts. Deskräckvisioner som en.del borgerliga talare har presterat motsvaras heller intepå något sätt av den ertorma glädjedans som förekommerpå aktie-och optiortsmarkrtadert. Där är mart tydligert irtte särskilt rädd föratt det här skall påverka profitförhållartderta. Det är irtte heller så - om man ser saken från enideologisk och maktpolitisk ståndpunkt - att deu här typen avinstifufionalisering av kapital i sig är ett steg mot socialism. har eugång sagt, och det är ert sartrtirtg som fortfarande gäller, att mau infe färsocialism bara därför aff mart gör stafert fill universell kapitalist. ,Åvenerinringar om stora strejker i statliga företag - t.ex. den stora gruvstrejkeneller andra konflikter- säger oss att auktoritära ledarprin-ciper inom statligverksamhet kan vara minst lika nedtryckande och besvärande för de artställdasom motsvarartde prirtciper i de stora privatföre-tagert. Def är artnat som defkommer an på när det gäller frågan om huruvida eu progressiv och socialistiskkaraktär kännetecknar staflig verksamhet eller infe. Vi i vpk skulle snarare vilja betona aft arbetarrörelsenpå detta område 72 behöver en strategi för hurfondsystemen verkligen skall användas - en strategi som ocksåinnefattar synen på hur man skall bygga vidare på de statliga företagen och,naturligtvis, de statiiga verken/ Vi menar nämligert när det gäller de tankarsom har varit dominerartde inom den socialdemokratiska regeringert uudersenare år aft man har böjt sig alltför mycket för ganska kortsikfiga och, låtmig säga, borgerligt kommersiella värderingar. Def har medfört en fenderts fillfragmerttiserirtg i syrtsäffet i fråga om de olika statliga verksamheferrta ochävert fondsystemen. I sfället skulle det ha fuurtifs ert strategi som bygger påert helhetssyrt och på önskart om vad man viU uträtta i syfte aft utvecklasamhällets system för sådant här ägande. Somvi ser saken finns def fyra viktiga skäl till aff en strategi av här rtämntslag bör utformas. Ettskäl är frågan om demokrafin i def ekonomiska livet: Man bör anvärtda destatliga företagen och fondsystemen för atf verkligen åstadkomma ert fördjupaddemokrati. Def räcker infe aff bara handplocka styrelser och fillsätfaparlamentariker. I och för sig är def bra, men def medför ertdast en mycketliten förändring för det stora flertalet mänrtiskor. I sfället borde deallmärtägda sektorerrta artvärtdas som mer offertsiva spjutspetsar när detgäller aff arbeta fram mer demokratiska beslutsformer och ledningsfilosofier.Dessutom haudlar det om aff skapa en artrtart syrt på själva produktionen ochpå det långsiktiga ändamålet med denrta. Ettartdra skäl är att dert statliga sektorn - speciellt de statliga företagen ochfondsystemen i egenskap av tillhandahållare av investerirtgskapital - har storbetydelse för dert fekrtologiska förrtyelsen och för aft dertrta kart försiggåi former som inte stämmer överens med det stora multinationella kapitaletssträvartdert. I stället skall härtsyn fas fill def stora flertalet löntagaresintressen av atf teknologin medför en förärtdrirtg, ert förbättrad ställrtirtg,för de artställda i hela produktionsprocessen. Etttredje skäl är atf man på ett akfivt och medvetet sätt bör artvärtda sig avfortdsysfemen och de statliga företagen i regionalpolitiken - infe minst motbakgruud av aff def, för aft regionalpolitiken skall bli lyckosam i de enskildalänen, ofta krävs stora och långsikfiga block av investeringar. Detta kaualltså de olika statliga verksamheterna medverka fill på ett aunat sätt än denmer fragmentiserade lokaliserirtgspolitik som mart rtu uppmuutrar méd olikaformer av stöd. Slufligertfill det fjärde skälet. I def stora EG-perspektivet har vi artledrting atterinra oss - och det ser vi speglingar av också i den svertska polifikert - attdef ute i försiggår eu omfaftartde offensiv, i syfte att riva nedolika statliga, offenfiiga, verksamheter. Män villprivafisera dessa och brirtgadem urider privatkapitalets korttroll. Förnågra år sedan - det gäller ätminstorte två av de borgeriiga partierrta -vardef irtte fråga om rtågon sådart här offensiv. Men tar mart samfällt tilloffertsivert. Det bör vi se upp med. Det här är, som sagt, en spegling av vadsom sker ute på konfinenten. Vidare är def atf befara att man frånEG-byråkrafins sida kommer att ha synpunkter på olika statliga verksamheter och,självfallet, också på skattesystemen. Om böjer sig för de härsyrtpurtkterna, kan följden bli aft underlaget för dessa offenfiiga verksamheterallvarligt skadas. Därför räcker det inte med ett passivt motstånd mot denborgerliga offensiven. I stället gäller det att forma en strategi som verkligen 1987/88:138 10junil988 Prot.1987/88:138 I0junil988; innebär att de olikaverksamheterna - fondsystemen öch de statiiga företagen - blir ett redskap tillförmån för demokrafin, den natiortella självsfärtdighetert och ert demokratiskomvälvning av hela samhället, i folkflertalets irttresse. Jagtillåter mig att överskrida den fastställda taletiden . Dethär är det sista ärendet för mig i näringsutskottet. Jag vill därför tackasamtliga kolleger i utskottet, närvarande och icke närvarande, förmånga-stimulerande diskussioner. Jag tror mig kunna säga att näringsufskottetär Utet speciellt. Def är speciellt bl. a. därför att det är ett utskott därarbets- och umgängesformerna är mycket informella och kollegiala. Def är ocksåett utskott där ledamöterna på ett intressant sätt har varvat fördjupningen i praktiskaoch konkreta detaljer med intressanta och viktiga ideologiska diskussioner.Sist men inte minst är det ett utskott som, tycker jag, på ett välgörande sättmånga gånger har visat sin självständighet gentemot regeringen. Man har kunnatändra i regeringsförslag utan att känna en överdriven lojalitet. Genom dennasjälvständighet har också ställning som den första statsmaktenmarkerats på ett bra sätt. Jagvill också varmt tacka samtliga personer som arbetar på utskottskan-, sliet.Jag ber att vidarebefordra detta mitt tack. Jag tror mig kunrtasäga att vi har fått en utomordentlig service och kunnat njuta mycket gott avutskotfskansliets enorma kapacitet. Vi har varit ett utskott som i detavseendet rent av varit ganska bortskämt. Jag tillhör ett oppositionsparti, ochsom representartt för ett sådant har man ofta anledning att reservera sig. Jagyill påstå att när kansUpersonalen utformat vpk:s reservationer har jag gång pågång måst notera att de gjort detta med väl så stor kunskap som och kanske medstörre pregnans än vi vpk-represenfanfer själva har kunnat göra. Något bättrebetyg till utskottskansliet kan jag inte ge- AnL40 (): Jag vill börja med att tacka för hans vänliga omdömen omkollegerna i utskottet och vill gärna återgälda desamma. Vi har funnit aff vi,precis som refererade, har haft ett mycket gott samarbete iutskottet då det gällt att få fram de olika ärenderta. Dettaärende präglas inte av någon större sammanhållning inom utskottet. Det hartydligt visats här. Men näringsutskottet har i ett betänkande gett sin samladesyn på frågan om inrättandet av en femte AP-fond samt på de fyra AP-fondernaoch löntagarfonderna. Inrättandetav den anmäldes i regeringens proposition 1987/88:11. [näringsutskottets betänkande nr 10, som diskuterades ,sade majoriteten att frågan om en femte AP-fond inte är ny, I sitthuvudbetänkande, SOU 1978:11 Kapitalmarknaden i svensk ekonomi, framhöllkapitalmarknadsutredaren att det borde övervägas att låta AP-fondernasaktieförvärv ske genom inrättandet av en femte fondstyrelse, utrustad med egenadministration. kom regeringen med sin proposition, som gällerinrättandet av en femte fond. Aft denna fråga var så totalt främmande för deborgerUga ledamöterna förvånar mig. Sakförhållandet är följande: Enfemte AP-fond föreslås inrättas med samma inriktning pch uppgifter som denfjärde fondstyrelsen har. Den femte fondstyrelsen skall alltså i huvudsak placera medel iakfier. Den skall ha egen adminisfrafion, men i övrigt vara underkastad sammaregelsystem som gäller för den fjärde fondstyrelsen. Fjärde och femtefondstyrelserna föreslås tilldelas högst vardera av det sammanlagdaanskaffningsvärdet på de medel som första, andra och tredje fondstyrelsernaförvaltar. Den femte fondstyrelsert föreslås börja sin verksamhet den 1 juU1988, Närborgarna skall beskriva värdet av våra gemensamma fonder, väljer de att göradet i propagandamaterial från 4 oktober-kommittén och samt genom tidningsannonser. Moderaferna väljer atf idebattartiklar, nu senast i från , argumentera motvårt pensionssparande. har å det grövsta missuppfattat den frågasom vi behandlar . I artikeln sägs aft regeringen har smugit med frågan,att regeringen hemlighöll utredningen på om den femteAP-fonden , att den skickades på reriiiss , att def varvintersportlov och att propositionen sedan lades fram . Men,fru talman, det är tydligt att och saknar isitt polifiska liv, eftersom just inrättandet av en femte AP-fond hardiskuterats så . Föraft trygga kommande pensionsutbefalningar krävs aft de medel som fortderas inomramen för AP-fonderna har så god avkastning som möjligt. Avgörande förATP-systemets utveckling är också en fortsatt långsikfig tillväxt i den svenskaekonomin. En sådan tillväxt förutsätter bl. a. att riskvilligt kapital kanställas fill def svenska näringslivets förfogande.' Avgifterna tillförsäkringen för tilläggspensiorten har täckt en allt mindredel av pensionsutbetalningarna. Närregeririgen och majoriteten i näringsutskottet av marknadsskäl väljer attinrätta en femte fond, därför att den fjärde fondstyrelsen har ett aktieinnehavsom motsvarar av marknadsvärdet på de akfier som är inregistreradevid , protesterar de borgerliga parfierna. När någon annanän en AP-fond skaffar sig ett inflytande i def svenska näringslivet hörs aldrigropet på att de av marknadsskäl inte får bli större. Tvärtom är då avmarknadsskäl allt tillåtet. Jag har aldrig hört någon från deu borgerligakanten klaga på att de 15 största företagen i gemensamt hade avbörsens marknadsvärde , Till näringsutskottets betänkande finns tre reservationer fogade. Jagyrkar avslag på dessa och bifall till utskottets hemställan. Prot.1987/88:138 10junil988 AnL 41 ()replik: Jag ställde i mitt anförande en fråga fill . Denkvarstår fortfarande obesvärad. Jag upprepar frågan: Hur kan ni 106socialdemokratiska ledamöter - är en av dessa - vara med omatt ge löftet att löntagarfonderna är "steget" och sedan bryta deftalöfte genom att införa en femte AP-fond? Jag ber atf i nästainlägg besvara den frågan. Sedansäger att promemorian i kanslihuset visst var känd. Det varden inte. Den var inte offentliggjord. De tilltänkta remissinstanserna, och devar bara några få - det vara bara som fick yttra sig,övriga företagarorganisationer ställdes åt sidan, som 1987/88:138 10juni 1988 bekant - kände infe fillirtrtchållef förrärt de fick remissen, Remissfidert var så kort som BirgittaJohartssort alldels rtyss bekräftade. Nog har jag aU artledrtirtg att vidhållakritiken mot aff def smögs omkring med detta förslag och väntades så länge medproposifionen aff den skulle hamna i slutet av kön av ärenden tillnäringsufskottet. Resultatet ser vi . Vi behandlar propositionert dåfidert är som mest artsfrärtgd, i slutet av en mycket irttertsiv arbetsvecka,på hela den treåriga martdatperiodert. Det var för övrigt def sistaärertdet som klubbades av den avgående ordföranden i näringsutskoftet, NilsErik Wååg. vill göra gällande aff den femte fortdert irtfe är ert löntagarfond.Men när löntagarfonderna infördes, , förändrades ocksåreglerna och ställrtingert för dert fjärde AP-fortdert. Def är det som är detcentrala i detta sammanhartg. Dert fick då karaktär av ett irtstrumertl somskulle passa iu i fortdsocialismens medelsarsenal. Mau gjorde denrta fond , med samma krav på avkasfrtirtg som dessa, dvs. , och medsamma tillsyrtsmyndigheter, RR'y och RFV. Def firtrts en del små skillnader,men facket skall disportera hälftert av fjärde fortdsfyrel-serts röster, ochstyrelsert skall ha en majoritet av fackliga och polifiska företrädare. Atfden fjärde AP-fortden är en. löntagarfond bekräftades också av LO-ordförandenStig . Def skedde rtär LO höll presskonferens den 1 oktober 1987och presenterade skriften med löntagarfonderrta. Då påpekade atf"4:e är ert lönfagarfortd, fast äldre". AnL 42 () replik: sade att vi hade hämtat argumeut från 4 oktober-kommitténoch . Jag kan försäkra att jag infehar härntat argumenfert i mitt irtlägg därifrån. Jag hade hämtat argumenten motlöntagarfonder och mot en femte AP-fortd frårt certterrörelsen och från vårtpartiprogram.