prot · GB09122 · 1987-12-31 00:00:00 — Vi tycker att dettaär så viktigt att vi redan nu vill grundlagsfästa detta genom en bestämmelse iregeringsformen. Det gäller uttrycksformer utanför tryckfrihetsförordningensoch den kommande yttrandefrihetsgrundlagens områden, dvs. demonstrationer ochsammankomster av olika slag. Förslaget har alltså inget att göra med video ochfilmer. Enannan liberal princip är att alla brott mot inskränkningar i yttrandefrihetenskall beivras i efterhand. En person som är ansvarig för produkten och utsedd iförväg skall ställas fill svars. Det' gäller själva tekniken för ingripandet,och det tycks vara detta som debatten nu handlar om. En annan sak är hurbrottskatalogen skall se ut och var nivån för ingripande skall Ugga, vad somskall vara tillåtet eller inte. Detta tycks debatten handla mindre om i dag.Omsamhället skulle ta på sig ansvaret för att våra barn inte skall få seolämpUga filmer måste brottsnivån ligga oerhört lågt, så lågt att ingen i dennakammare skulle acceptera det. Därför kommer vi aldrig ifrån att föräldrarnamåste ha huvudansvaret för vad barnen ser, oavsett vilken teknik för ingripandevi väljer, ett förhands- eller efterhandsingripande. s. k. instruktionen i tryckfrihetsförordningen sägs att eftersomtryckfriheten är en av grundvalerna för ett fritt samhällsskick, skall man varavarsam när man dömer - hellre fria än fälla, se mer till syftet med ettyttrande än fill framställningssättet osv. Detta gäller dock bara inomtryckfrihetsförordningens område. I tycker vi att det skall gällaalla som skall döma - i brottmål, mål om upphovsrätt osv. Det betyder att maniskall ta särskild hänsyn till om det har funnits ett viktigt informationsmotivför att begå en viss gärning. Vi är ensamma om den åsikten och har därförtvingats reservera oss. Detfinns i tryckfrihetsförordningen en lång lista över vad som är brottsligt attröja i fråga om rikets säkerhet. Sådana inskränknirigar i informationsfri- Ytterligare inskränkningar kan inte göras med mindre "rot.IVÖ //öö. iZZ än att grundlagen ändras. I strid med vad yttrandefrihetsutredningen lo maj lyoo föreslog skall enligt utskottets och regeringens förslag andraregler gälla vid Ändringar i tryckfri-omedelbar krigsfara och i krig. Dåskall ytterligare inskränkningar kunna hetsförordningen göras genom vanliglag. Hux flux - över - skall yttrandefriheten kunna inskränkas,ospecifiserat hur. Vi anser att de omfattande inskränkningar som finns ifredstid räcker också vid krigsfara och i krig. Enligt vår uppfattning är detkanske just i sådana lägen som det är bra att ha en grundlag att luta sig mot,en lag som det krävs helt andra åtgärder för att kunna ändra på. Herr talman!Med detta vill jag yrka bifall till reservationerna 1, 3 och 4. Under detta anförande övertog andrevice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar.. 73 HANS NYHAGE (m) replik: Jag vill först säga att frågan ommeddelarskyddet är en mycket svår principfråga. Förslaget väcktes mycket sentunder utredningens arbete och fick därför en ytterst knapphändig behandling. Enrad tunga remissinstanser ställde sig bakom den kritik som framfördes ireservationen i utredningen. Dessa instanser underströk att det inte gick attöverblicka de praktiska och principiella konsekvenserna av utredningensförslag, som innebar en helt ny grundprincip. Därför menar vi att det är fel att binda en utredning pådet sätt som majoriteten gör. 74 () replik: Det låter som litet andra tongånger än ireservationen. Betyder det att egentligen är för ett meddelarskyddinom den enskilda sektorn och att det bara är formen för utredningen som man ärtveksam till? Det skulle vara bra att få ett uttalande från på denpunkten. 75 HANS NYHAGE (m) replik: Jag har tidigare i debatten yrkat bifall tillden reservation där vi tar upp frågan, och jag har ingen anledning att gå ifråndet yrkandet. 76 () replik: Det betyder att HansNyhage står fast vid att all information inom den privata sektorn är enangelägenhet enbart för de privata företagen och organisationerna - trots attvi kan se bekymmer för miljöorganisationer och andra i fråga om attfå tillgång till uppgifter om olika miljöskandaler och trots det vi själva ikonstitutionsutskottet har upplevt i fråga om vapenhandel och annat. Innebärdet verkligen att anser att all information inom den privatasektorn - beträffande både organisationer och företag- skall vara privategendom som ingen annan har att göra med? vice talmannen anmälde attHans Nyhage anhållit att till protokollet få antecknat att han inte ägde rätttill ytterligare replik. Ändringari tryckfrihetsförordningen m. m. 77 (): Alla frågor som har med tryckfrihet och andra frihetsfrågor att göra ärstora och viktiga i ett sarrihällsskick som vårt. Detta utskottsbetänkande iärdärför ett viktigt, om än begränsat dokument i detta stora panorama. Detär många värden som skall beaktas och många viktiga avvägningar som skallgöras. Jagskall i mitt inlägg inte göra någon historik, som har gjorts här, utannärmast ta upp några synpunkter på frågan om förhandsgränskning av videogram.Övriga frågor kommer tredje vice talman att beröra. Detär viktigt att komma till rätta med det ohämmade utbud av nedbrytande vålds-och porrsadism i filmer som finns på marknaden. Dethar bildats något av en folkrörelse som kräver omedelbara åtgärder i form avförhandsgranskning av videogram. i är det få frågor somhar varit så intensiva när det gäller synpunkter ute från fältet som justvideovåldsproblematiken. Från församlingar kommer namnlistor,som upptar oerhört många underskrifter. Det kommer skrivelser från olika Hemoch skola-föreningar samt skrivelser och telefonsamtal från enskilda. Det ärockså många förtvivlade föräldrar som skriver och kräver omedelbara åtgärderfrån . De politiska kvinnoorga-nisafionerna har ju också uppvaktatregeringen och krävt omedelbara åtgärder i detta syfte. Det är alltså viktigtatt någonfing görs i denna fråga, och det . Dessaopinionsyttringar har pågått utan att något egentligtställningstagande har gjorts frän regeringens och sida. Det harhänvisats till utredningar. Även hänvisas till våldsskildringsutredningen.Jag tycker att detta är orätt mot de många som oroar sig över utvecklingen mot ettökat våld i samhället. Konsekvenserna av frånvaron av attitydpåverkandeåtgärder är svåra att överblicka . Fråncentern har vi sett det som ytterst angeläget att sanera videomarknaden närdet gäller undermåliga videofilmer med brutala våldsinslag och sadism. Bakomden partimotion som har avgivit till årets riksdag och som behandlas iföreliggande utskottsutlåtande, finns ett beslut, som har fattats vid centernsriksstämma. Bakomställningstagandena i denna motion ligger också bedömningen att riskerna ärutomordentligt stora för skadliga effekter på framför allt barn och ungdomar avvåldsskildringar i rörliga bilder. Enligt vår uppfattning måste åtgärder därförvidtas. ,som börtillmätas stor kunskap i barn- och ungdomsfrågor; ställer i sittremissyttrande frågan om våldsskildringar i videogram kan bli ännu värre ochhårdare och anför att det nu är dags att få ett stopp på spridningen avvåld-och förråande sadistiska inslag i videogrammen för att förhindra attutvecklingen blir ännu värre. uttalar också att det om dennautveckling får fortsätta kan bli fråga om en marknad som är nästan omöjlig attförändra. Jag tycker att man måste fillmäta barnmiljörådets synpunkter storbetydelse i detta sammanhang. Jag skall inte "målavidare" i den beskrivning som jag här har gjort av den starka opinion som finns för åtgärder mot våldsvideogram.Det är emellerfid inget tvivel om att det av de visningar som har skett - bådeinför utskottets ledamöter och vid en intern visning här i huset så sent som - framgår att det är avskräckande exempel som produceras. Detta är någotsom det borde vara angeläget för att verkligen beakta och göranågonting åt. Innan jag övergår till att något kommentera tekniken ilagstiftningen, vill jag understryka att det självfallet inte är enbartlagsfiftning som är vägen till att förändra attityder och handlingssätt. Härkrävs ett brett register av olika åtgärder. Det är alldeles självklart attföräldrar, förskola och skola har ett övergripande ansvar för att inriktaungdomar mot ett positivt sökande efter kvalitet också när det gäller videogramoch filmer. Ökade satsningar från samhällets sida på kvalitet när det gällervideogram och filmer är också viktiga, liksom ökade insatser för att stödjabarn- och ungdomsorganisationernas allmänna verksamhet. Så till några synpunkter på lagstiftningstekniken och deförslag som vi framför i reservation 9. I partimotion föreslogs en ändring av lagen omförbud mot spridning av filmer och videogram med våldsinslag. Det förutsätts nuatt videovåldslagen skall inarbetas i och överföras till . Dettakräver en grundlagsbehandling, alltså beslut och med riksdagsvalemellan. Det skulle därmed bli fråga om en alltför innan någon lösningkan komma till stånd. Det förslag som läggs fram innebär en friståendelagstiftning, som konsfitutionsutskottets kansli på ett förtjänstfullt sätt ochmed stor kompetens har utarbetat med anledning av förslaget i centernspartimofion. Denna lagstiftning skulle enligt vår uppfattning kunna träda ikraft . Som jag framhöll i min inledning är tryckfrihetsfrågof ochandra frihetsfrågor viktiga och måste noga övervägas i det samhällsskick somvi har. I reservafion 9 framhåller vi just detta. Men vi anser ändå attsituationen när det gäller våldsvideogrammen har blivit så allvarUg att det -trots de principiella betänkligheter ur yttrandefrihetssynpunkt som kan anföras- är nödvändigt att införa bestämmelser om förhandsgranskning av filmer ochvideogram som tillhandahålls allmänheten genom försäljning och uthyrning i denallmänna handeln. Vi anser vidare att det är angeläget aft lagstiftningen omförhandsgranskning underkastas en återkommande utvärdering på samma sätt somsker beträffande lagstiftningen för biograffilmer etc. Det är ett viktigt ställningstagande somriksdagen nu står inför. Det är också en utmaning att tillmötesgå alla dem somvid uppvaktningar och på annat sätt har krävt snabba åtgärder. Det handlar omatt skapa attityder för och en inriktning mot en positivare och värdigareframtid för icke minst barn och ungdom. Detta måste vara en stor uppgift förSveriges riksdag att värna om. I reservation 9 till konstitutionsutskottetsbetänkande anvisas en väg för att markera en sådan framtidsinriktning. Jag yrkar bifall till reservation 9. Ändringar i tryckfrihetsförordningen m. m. Ändringar i tryckfrihetsförordningen m. m. 78 BO (vpk): Tryckfrihetsförordningen är vår äldstagrundlag. har en tryckfrihetslagstiftning med äldre anor än något annatland. Det är något vi har anledning att känna stolthet över. Lagar och bestämmelser om tryck- och yttrandefrihet äringet som skänkts oss av en givmild överhet. Alla dessa rättigheter hartillkommit efter hård kamp. Många är de som fått skaka galler - långt in i våregen tid - därför att de kämpat för yttrandefriheten. Dessa föregångsmän och-kvinnor har kommit dels ur arbetarrörelsen och dess kamp för mänskliga fri-och rättigheter, dels från den liberala vänstern. Kampen för tryck- och yttrandefriheten är inte vunnen engång för alla. Dessa rättigheter måste ständigt försvaras och kampen gå vidareför att ut-vidga dem. En stark och demokratisk opinion är den viktigastegarantin för att så sker. En bra grundlag är ett viktigt instrument i denkampen. Det har varit många, onödigt många, turer kring dentryckfrihetsproposition som regeringen fick ur sig förra våren.Alldeles i onödan krånglade man till det för sig i när det gäller fråganom grundlagsskydd för andra medier än det tryckta ordet. ,, hade föreslagit en lösning med en särskild yttrandefrihetsgrundlag fördessa medier, medan TF skulle kvarstå som det rättesnöre den är . Tryckfrihetsförordningen har traditionellt en mycket starkställning i vårt land. Grundlagsregleringen till skydd för yttrandefriheten iandra medier blir inte lika långtgående. Principen om etableringsfrihet kan t.ex. inte gälla fullt ut på samma sätt som för pressen. Även i en rad andraavseenden finns begränsningar. Om grundlagsskyddet för de nya medierna förssamman med den gamla TF finns onekligen risker för smittoeffekter på den gamlatryckfrihetsförordningen, och det vill vi inte vara med om. Regeringens ursprungligaförslag att tillföra en ny andra del till TF var inte bra.Tryckfrihetsförordningen blir som fransk grönsaksröra, skrev vpk:s representanti yttrandefrihetsutredningen, . gjorde också den härkommentaren som jag instämmer i: "Det hade varit en fördel för radio, TV med mera attkomma in i grundlag, men det är ganska bra nu också så länge TF tjänar somrättesnöre. I valet mellan att skriva sönder TF för att få in dem i grundlag,eller att ha det som , måste man välja det . Ett måttligt värde skulleannars köpas fill ett okänt pris. Så skall man inte göra med konstitutionellatexter om de funnits bra." Det var bra att regeringen backade från sitt förslag. Detär ännu bättre att nu förordar en ny och skyndsamberedning av frågan under parlamentarisk medverkan. Då skall utgångspunktenvara en lösning i enlighet med de principer som yttrandefrihetsutredningenföreslog, slår KU fast. Regeringens proposition innebär på en del punkter enförstärkning av tryckfrihetsförordningen i enlighet med förslag frånyttrandefrihetsutredningen, och det är alldeles utmärkt. Men det är ytterstförvånande att regeringen inte vågat följa utredningens förslag om att utvidgameddelarskyddet utanför myndighetssfären i enlighet med utredningens förslag. Vadhandlar den här saken om? Jo, att maktutövning inte bara sker inommyndighetssfären, Hans Nyhage, utan också i allra högsta grad i de storamonopolföretagen och för all del också i vissa mäkfiga organisationer. Härfattas beslut som i många fall berör medborgarna betydligt mer än vad en ellerannan myndighet håller på med. Därför bör det vara självklart att anställdainom denna sektor skall åtnjuta samma meddelarskydd som gäller på denoffentliga sidan. Men något sådant förslag lägger inte regeringen fram, någotsom mycket glatt de moderata ledamöterna i och gjort ossandra mycket besvikna. Somlök på laxen kommer i stället med en proposifion om skydd förföretagshemligheter, även kallad lex . visade prov på ettoerhört stort mod när han som Boforsanställd gick ut och avslöjade företagetssmugglingsaffärer. Om proposition skulle gå igenom iriksdagen, skuUe det krävas ännu mycket större mod för att komma med sådanaavslöjanden. Det här påminner litet grand om förslag ,då de krävde en lagstiftning mot ekonomiskt förtal. Kritik motmissförhållanden inom näringslivet skulle kriminaliseras. Så här skrev nyligenliberala i en ledare om de här förslagen: "Dessabägge tankefoster från höger och vänster är i rätt nedstigande led besläktademed varandra. I båda fallen tycks den allt överskuggande tanken vara att justnäringslivets intressen måste skyddas fullt ut - om nödvändigt även på totalbekostnad av yttrandefrihetens principer." Jag instämmer även i dettauttalande. Anna-GretaLeijon har i pressen försäkrat oss att detta inte alls är avsikten, och jagtror henne på hennes ord. Men jag fruktar ändå att hennes förslag kommer attanvändas just på det sätt som jag angett. Därför rekommenderar jagjustitieministern att i stället för att genomföra förslaget med moderat stöddra tillbaka propositionen och lyssna på . KU harnämligen i stort sett tillstyrkt vpk:s motion om ett utvidgat meddelarskydd.Utskottet vill ha en skyndsam utredning för att få till stånd en lösning på denhär frågan. Typiskt nog reserverar sig som enda parti motutskottets beslut. Propositionen innebär att ytterligare lagreglering kommer till ståndför att förhindra hets mot folkgrupp. Utskottsmajoriteten ansluter sig tillförsläget. Vi utesluter inte heller att det framöver tyvärr kan bli aktuelltatt återkomma till frågan om förbud mot rasistiska organisationer. När Sverige197ranslöt sig till , förband vi oss faktisktatt genomföra ett sådant förbud. söker vi andra metoder för att lösa den härfrågan, men ett direkt förbud kan inte uteslutas. Det är märkligt att deborgerliga partierna så kategoriskt i en reservation avfärdar den här frågan.Det kontrasterar också på ett besynnerligt sätt mot samma partiers iver attpåtala brister då det gäller sätt att följa ommänskliga rättigheter. Det saknas logik från borgerligt håll i dettasammanhang. Pånågra punkter har vpk avgivit reservationer som har fogats till dettabetänkande. Vi är bekymrade över att mötes- och demonstrationsfriheteninskränks i allt fier privata inomhuscentra och vill därför ha till stånd en Ändringari tryckfrihetsförordningen m. m. Ändringari tryckfrihetsförordningen m. m. lagstiftning mot dettamissförhållande. Vi vill också ha en lagstiftning som kriminaliserarmissaktning på grund av kön, även om det är en komplicerad fråga. Vi vill ha ensärskild informationskampanj för att stärka respekten för yttrandefriheten. Jagyrkar bifall till reservafionerna 5, 12 och 17. Påen punkt har jag funderat mycket över mitt ställningstagande, dä det gick litethastigt fill i utskottet. Det gäller det som var inne på härtidigare beträffande undantagsbestämmelserna för krigsförhållanden i fråga omotillåtet offentliggörande. När jag hörde alldeles idebatten blev jag än mer övertygad om att hon har rätt. Jag vet inte, herrtalman, om det passar sig att ta intryck av och ändra ståndpunkt under enpågående debatt. Jag tror att jag i alla fall kommer att göra det och, i stridmot vad jag har sagt i utskottet, ansluta mig till reservation pådenna punkt. Slufligen vill jag säga några ord om frågan om videovåldet. I engemensam reservafion förordar och vpk förhandsgranskning av videogramsom skall säljas eller uthyras. Principiellt finner jag förhandsgranskningmotbjudande. Men när det gäller videovåldet förekommer sådana excesser somhelt enkelt inte kan accepteras. Här handlar det inte längre om yttrandefrihetutan om kommersiellt våldsfrosseri. En försöksverksamhet medförhandsgranskning av just den här typen av videogram kan därför kanskeförsvaras, precis som filmcensuren. Men min förhoppning är att vi framöverskall få till stånd sådana självsanerande åtgärder att vi slipper ifrån allaformer av förhandsgranskning. Medtanke på den upphettade debatt som har varit om videovåldet vill jag mycketstarkt vända mig emot dem som anklagar alla som är motståndare tillförhandsgranskning för att vara anhängare av videovåldet eller att varalikgilfiga inför detta problem. Jag tror inte att en så primitiv argumenteringär hållbar. Jag måste också säga, , att en del av de namnlistor som harkommit in till stöd för vårt alternativ inte precis har uppmuntrat mig. En delhar väl varit bra, medan andra har fört fram oerhört långtgående krav. Jagtycker att det är viktigt att vi slår fast att det vår reservation handlar omär ett försök, som förhoppningsvis skall kunna vara fillfälUgt, för att kommatill rätta med det extrema och sadistiska videovåldet. 79 (): sade att det kunde ha varit en historisk dag dåvi fattar beslut om detta betänkande. Jag tycker alltid att det är småtthistoriskt att behandla betänkanden som rör grundlagsändringar. Mycket av detsom står i betänkandet är värdefullt och är ett bra resultat av ett ingåendeberedningsarbete. Då jag vill beteckna betänkandet som smått historiskt tänkerjag inte enbart på dess innehåll utan kanske främst på vad det förebådar. Detär utomordentligt glädjande att utskottet nu har kommit överens om arbetet påatt vidga grundlagsskyddet för yttranden till att inte bara omfatta vad somförmedlas via det tryckta ordet, utan även till vad som går ut genom andramedier. Detta är så glädjande , , att vi intebehöver gräla över den snö som föll . Personligenhar jag all anledning att vara glad åt vad som sägs vara alla partiersambifion, nämligen att se till att det omfattande utredningsarbete som nedlagts på det här området leder tillgrundlagsreglering. Låt mig erinra om att jag under , i slutet avdenna tid i massmedieutredningen och senare iyttrandefrihetsutredningen 19771983 och ännu längre, har deltagit i denförberedande verksamheten beträffande dessa lagstiftningskomplex. Därför kanjag väl ändå begära att bli betraktad som vittnesgill då jag säger att myckenmöda har ägnats dessa problem. Jag erinrar mig en del riksdagsledamöter som harvarit med och jobbat i massmedieutredningen: min parti- och journalistkollegaLisa , som var med i båda utredningarna, och i den första utredningen samt Hans Schöier, Berfil Fiskesjö, PerUnckel och i yttrandefrihetsutredningen. Det har varit oerhörtstimulerande att jobba med dessa frågor. Jag kan också nämna kunniga jurister,t. , , Bo Broomé, , ochvarför inte också som sitter här i salen och som jobbar meddessa frågor. Det känns skönt att allt detta knåpgöra successivt harlett till resultat i form av förändringar i tryckfrihetsförordningen, men ocksåjust i form av att vi behandlar ett betänkande som innehåller förslag omatt skapa en separat grundlag för andra medier än det tryckta ordet. Det ärpositivt att detta uttalas enhälligt, alltså från samtliga partiers sida. Närnu samtliga partier ställer sig bakom flertalet av förslagen och vill bygga utskyddet för yttrandefriheten kan man kalla detta, med ord som jag har hämtatfrån yttrandefrihetsutredningen, för det öppna samhällets mest lyckade paradox,nämligen lagsfiftarnas ambition att sätta genomtänkta spärrar för sina egnamöjligheter att ge sig på medborgarnas fri- och rättigheter. Det är också envikfig fråga som utskottet tar ställning till, då vi, utom , begären skyndsam utredning om meddelarskyddet utanför det offentligrättsligaområdet. Motivet för en vidsträckt offentlighet och för enlångtgående rätt att lämna meddelanden för publicering framträdde av naturligaskäl först på det offentliga området, alltså inom stat och kommun. Envidsträckt insyn framstod tidigt som ett medel att främja rättssäkerhet ocheffektivitet. fortsätter vi arbetet redan i detta betänkande med förslag omhandlingsoffentlighet utanför myndighetsområdet, vilket förslag bygger på enönskan från regering och riksdag att skapa ökade möjligheter fill insyn istatliga och kommunala bolag och även i andra juridiska personer med privaträttsUgkaraktär men med offentliga uppgifter. Denna utvidgning görs tämligenförsiktigt och omfattar sådana organ som från allmänhetens synpunkt bedömsfullgöra särskilt vikfiga förvaltningsuppgifter, nämligen sådana som omfattarmyndighetsutövning gentemot enskilda. Då alla partier utom begär en skyndsamutredning om en utbyggnad av meddelarfriheten utanför myndighetsområdet,sammanhänger detta med att vi anser att de motiv som bär upp anordningarna förinsyn i myndigheternas verksamhet har bärkraft även i fråga om andra maktcentrai samhället. I ett öppet samhälle måste medborgarna ha tillgång tillkunskaper om vad som sker i inflytelserika institutioner, och jag vill säga:Där beslutsmakt finns, där skall också insyn finnas. Detta tycker jag att HansNyhage skall tänka på. Prot;1987/88:122 Ändringar i tryckfrihetsförordningen m. m. Ändringar i tryckfrihetsförordningen rn. En viktig principiell fråga gäller ocksåetableringsfriheten. Den är inte så enkel som de andra frågorna, vilket ocksåBo Hammar var inne på. Jag har i yttrandefrihetsutredningen fört ett ingåenderesonemang om etableringsfri-hetens resultat på pressområdet, där man faktisktkan se skillnad mellan formell frihet och reell frihet, där utan tvivelmarknadskrafterna har strypt yttrandefriheten genom att slå ut fidningar.Därför har vi fakfiskt funnit anordningar som innebär frihet genom staten,genom det presstöd som vi har haft och som utan tvivel har betytt vidgadinformationsfrihet i samhället. Då vi flyttar över resonemanget fill etermedieområdet,skall vi inte önska oss en fullständig frihet. På detta område råder nämligenfortfarande tekniska begränsningar. Det finns alltså anledning att ha kvar ettpublic service-företag av den typ som utgör. Då säger några att även yttrandefrihetsutredningen restekrav på etableringsfrihet för trådsändningar.