prot · GB09134 · 1987-12-31 00:00:00 — Utskottet talar om detta utan aff direktföreslå aft det skall rikfas ett tillkännagivande fill regeringen. Det finns förslag om skärpta mål och skärpta normer vidutsläpp och om förstärkningar av tillsynen. Allt detta är förslag som viställer upp på, förslag som yi från folkparfiet tidigare redovisat i våramotioner. har sagt att miljöpropositionen är ett golv. Det kanjag hålla med om. Men def finns också hål i defta golv, något som jag skallåterkomma till . Folkpartietvill dock på flera områden gå längre än regeringen. redovisat våra synpunker i inle mindre än 62reservationer, varav ungefär 25 avgivits fillsammans med andra partier. Tilldetta kommer ytterligare ett yrkande som senare kommer attställa. Det gäller ett ärende där en reservafion var inlämnad men till följd avutskottets stora arbetsbelastning inte kom med i betänkandet. Jag yrkar bifall till alla reservationer där vi somrepresenterar folkparfiet finns med: Jag hänvisar också fill fem särskildayttranden i belänkandet och skall nu försöka belysa skillnaderna mellanfolkpartiels syn på miljöpolitiken och socialdemokraternas, så som denpresenteras i miljöproposifionen. principiella uppfattning är atf ett miljömålskall läggas in i alla verksamheter: jordbruksverksamhet, industriell verksamhetoch offenfiig verksam.het. Förorenaren skall stå för miljökostnaderna. Deftahindrar inte atf staten har det övergripande ansvaret för miljöpolitiken.Staten måste ställa resurser till förfogande för forskning, bevarande av naturoch mycket annat. Vi tror på marknadsekonomin och på utveckling och tillväxt. Iflera år har vi fillsammans med de övriga borgerliga partierna drivit frågornaom ekonomiska styrmedel. och socialdemokraterna har tidigarehånat oss och osakligt förf fram aff vi skulle vilja att företagen skall kunnaköpa sig fria från miljöansvar. Den reella avsikten har varit den raktmotsatta, nämligen atf förorenaren skall betala. har socialdemokraterna bytt fot. Socialdemokraternaskongress har uttalat sig för miljöavgifter. De demagogiska uttalandena harupphört att ljuda här i kammaren - och ut över landet. Det är bra aff denömvändningen kom - bättre sent än aldrig! Många betydelsefulla år har dock gåttfill spillo. Folkparfiet har år redovisat den splittrade bildsom råder inom miljöområdet. Den svenska miljölagstiftningen består av en mängdolika lagar och bestämmelser. En grupp av lagar är de som frärrist rör markanvändningen.Dit hör plan-och bygglagen, naturvårdslagen och naturresurslagen. En andra grupp är de lagar som rör vatten och luftvård -t. ex. miljöskyddslagen, strålskyddslagen, lagen om kemiska produkter, kärntekniklagenoch hälsoskyddslagen. En tredje grupp är de lagar som berör exploatering, bl. a.vattenlagen öch skogsvårdslagen. En fjärdegrupp är arbetsmiljölagsfiftningen. Samma splittring råder på organisationssidan. Vi ifolkpartiet hävdar att miljöfrågorna är så angelägna att de borde handhas avett statsråd soiti infe också har ett sidoansvar för verksamheter som i blandstår i strid riied rriiljöinlressena. Spliltringeri är alltså stor. Det finnsett femlonläl verk som har miljöansvar. Statsrådet har genomförtpartiella utredningar när def gäller den s.k. Heurgrénska utredningen som baradelvis har följts upp i proposifionen. Hon talar allmänt om en översyn avnaturvårdslagen och om en samordning mellan verkscheferna. Men det erfordras engenomgripande och allomfattande översyn av både lagstiftning och organisation.Miljörättsjurislen har, som jag ser saken, på ett utmärktsätt sammanfattat bristerna och redovisat vägar lill lösningar som är värda allpröva. Tiirframgångarnai ulskoitsarbetel hör beslutet-om obligatoriska miljö- Prot.1987/88:134 . konsekvensanalyser.Def är också vikfigt aff framhålla att vi i folkparfiet i reservafioner harfört fram förslag om en skärpning av miljöskyddslagen. Miljöföroreningar känner inga gränser. har ettstort ansvar när def gäller atf agera aktivt på det internafionella området.Miljöproblemen kring är akuta, och vi måste arbeta för ett samlatagerande Nordsjösta-terna emellan. har länge sagt att börarbeta för en . Utskottet ställer sig bakom vårt förslag, mensocialdemokraterna motsätter sig defta. Jag hoppas verkligen atf miljöministern får nyinspiration, så atl hon kan agera för ett fullföljande av det beslut somriksdagen troligen kommer aft fatta . Det som har häntvästkusten bör väl utgöra en anledning för regeringenatt vidta nya åtgärder. En liknande betydelsefull frågeställning gäller arbetetför en internationell luff vårdsfond. En sådan har uttalat sig förfidigare och återupprepas detta fillkännagivande. har mycket aff ge i ett sådant arbete. Förutomansvaret för att skyddet för oss själva blir bättre har också ettansvar för att svensk teknik sprids till andra länder och aff dessa ländersfimuleras när def gäller aft förbättra sin miljö. En internationellluftvårdsfond innebär ju inte aff de andra länderna slipper undan sitt ansvarför miljöfrågorna. I stället skulle den kunna innebära en sfimulans, ettfeknikutbyte och en aktivering beträffande miljöarbetet. Def är defta somenligt folkpartiefs uppfattning är huvudsyftet med en internafionellluffvårdsfond. Jag har sagt aff proposifionen, även om den har stora brister,innehåller ett antal bra förslag. På två områden är bristerna i def närmastetotala. Det gäller avfallshanteringen och naturvården, som kan betecknas somfvä gapande svarta hål. Där finns alltså inte det golv som om. Den mängd avfall som årligenuppkommer kan uppskattas fill tiotals miljpner ton. Avfallsproblemen kan sägasvara av tre skilda slag: Det försvå problemet är slöseriet med resurser t. ex. närdet gäller råvaror. En vettig nafurresurspolitik är därför att så långt sommöjligt begränsa avfallet. Def andra problemet är slöseriet med mark fördeponering. Nya områden rnåste ställas lill förfogande för avfallet. Dessutomkan det bli läckage av giftiga ämnen, som inte bryts ned i naturen. Det tredjeproblemet är föroreningen av miljön, framför allt i samband med förbränning avavfall. Till detta kommer det miljöfarliga avfallet. Över huvud taget råder def i vårt land stor osäkerhet omavfallshanteringen, om riskerna med denna och om avfallshanteringens påverkanpå miljön. Läckaget fill luft och grundvatten kan bli ett hot motmänniskans hälsa. Det finns redan exempel på att så är fallet, inte minst närdet gäller det miljöfarliga avfallet. har år behandlat mofioner på avfallsområdet.Regeringens och ufskotfsmajoritefens budskap har varit - def senaste exempletär en skrivelse fill : Regeringen skall redovisa förslag. Men imiljöproposifionen hänvisas återigen till uppdrag till naturvårdsverket.Folkparfiet har en konkret syn på avfallsfrågorna. Sverigesaknar en lagstiftning som innehåller generella krav på återvinning.En sådan lagstiftning skulle kunna påverka dels en utveckling mot slutna sysfemoch samverkan mellan tillverkningsindustrier, dels en sådan sammansättning avprodukter som underlättar återvinningen. All återvinning skall underlättas. Föratt inte ytterligare dela upp den redan splittrade miljölagstiftningen är detlämpligast aft komplettera miljöskyddslagen och lagen om kemiska produkter. Så långtgående åtgärder vill infe gå med på. Vii har tillsammans med reserverat oss fill förmån för enåfervinningslag. Jag skall nu gå över till aft diskutera naturvården ochskyddet av natur, flora och fauna. Först och främst vill jag nämna de hot motnaturen, både till havs och på land, som försurningen och utsläppen avgödningsämnen och tungmetaller innebär. Vi i här när def gällerdetta betänkande reserverat oss bi. a. till förmån för totalförbud motmiljögiffef PCB, beslut atf göraKattegatt fill miljöskyddsområde, avgifter påkväveoxider och klorutsläpp samt intensivaresamarbete med och . Till defta kommer eri bortglömdreservation om ett samarbete med de nordiska länderna, inkl. . En hotad natur behöver, förutom del skydd som enförbättrad miljö ger, också få ett skydd mot överexploatering och utarmning. För oss i är vården av den svenska naturen enhjärteangelägen-het. År har vi - ofta ensamma, men ibland med stöd avandra - drivit kravet på skydd för älvar, fjällskogar, urskogar, våtmarker,hedar, märgel-gravar, flora och fauna. Vi har funriif aff alla talar väl omnaturvården. Det gör också i miljöproposifionen. Hon är nästanlyrisk i sina beskrivningar. Men på något sätt uppfattar jag om naturvården som ett vackert stackmoln en solig sommardag. Ettstackmoln är ju vackert att se på, men det har ingen substans och ger ingetvatten till växflighefen på jorden. Som jag har uppfattat del hela är naturvården ingetprioriterat område för socialdemokraterna - def rör sig bara om vackra ord. Varfinns förslagen om atf fullfölja fjällufredningen och inrätta nationalparker,som har diskuterats ? Var finns planerna redovisade för ettberättigat skydd av urskogar, fjällskogar och våtmarker? Var finns de slutfördainventeringarna av de områden som behöver skyddas i form av reservat? I mitt hemlän finns det t. ex. ett område som heterKindlahöjden. Representanter för samtliga partier i länet har mofionerat omskydd för detta område. Men hur ser socialdemokraterna på möjligheterna aft medde resurser som står fill förfogande klara def området plus många andraangelägna skyddsbehov? Var finns resurserna för de behoven? För oss i är naturvården ingen lyx som manbara talar väl om, utan den är en lika viktig hörnslen i miljöarbetet som andrainsatser. Därför anvisar vi fördubblade anslag för naturvården.Socialdemokraterna skjuter naturvårdens behov framför sig. Således blir detmånga konflikter. Men flertalet människor vill ju atf vi skall ta ett reelltansvar för naturen. Prot.1987/88:134 6juni 1988 Miljöpolitiken inför 1990-talet . Vi i har i vara miljömotioner fill åretsriksmöte - liksom vi fidigare har gjort - försökt att redovisa en heltäckandemiljösyn. Därmed rnenar jag inte att vi har redovisat lösningen på allamiljöproblem! lyliljöfrågorna kräver, som jag har sagt, ödmjukhet från alla.Nya frågor dyker ständigt upp. Senast gällde det . Miljöarbetetmåste alltså ständigt anpassas till nya situafioner. Vi uttalar tillfredsställelse över att några av våraförslag blir fillgodosedda i miljöpropositionen. 'Vi är glada över aftoppositionspartierna så har kunnat föra miljöarbetet ytterligareett steg framåt, i enlighet med de förslag som vi och andra har fört fram. Vivill göra mer på miljöområdet: Detta har vi redovisat i våra 62 reservafioner,som jag återigen yrkar bifall till. Jag vill slufligen peka på storamiljöengagemang. Det finns ju många motioner och många förslag. visaraff det är den som driver miljöfrågorna framåt. Men ibland är miljöministernoch regeringen motsträviga. bör vara tacksam för ätt hon har en riksdagsom efter bästa förmåga söker fa ansvar för de frågor som hori har atfhandlägga i regeringen. Eftersom det är nationaldagen skalljag avsluta mitt anförande rned aft läsa upp några strofer av en dikt som ärskriven av lyrikern : Def dumåste vara iädd om Klartinsjövafferi, gröna blad på träden', blå luftatt andas blybefriaf, mat utantillsats, hus som får stå kvar. Def gälleraft slå vakt om Upptäckaden stämpeldyna som heter dess alltgulare förnedring under våra Ett långsamt uppvaknande efter oss ettenstaka samtal med vinden om som växertill sång, till segersång Grönt gräs i blå vind klaraforsar, rena sjöar. Och barnmed leksugna ögon som ännuvänfar och hoppas och tror. 5JAN JENNEHAG (vpk): Prot. Jag vill börja med atf yrka bifall till de reservationer fill 6junil988 betänkandetsom vpk har varit med om atf avge. ,..,- , r- Miljöfrågorär politiskt högintressanta. Parfierna tävlar om aft ligga långt man , t framme.Det är miljörörelsens tålmodiga arbete och verklighetens fakta -fakta som är såtydliga alt ingen vågar bortse från dem - som har drivit på detta intresse.Ozonskiktets uttunning, växthuseffekten genom koldioxidhalternas ökning, detsom händer pä , del som har hänt och somsuccessivt uppdagas i vid Nobels industrier i Svartviksområdet- allt detta är förutsättningen för det politiska intresset. Regeringens mycket tacksamma roll är, som riktigt påpekade, atl man barett drömläge-ett drömläge för hårdare lag.Det finns en riksdagsmajoritet som inte på någon punkt har tyckt aft regeringengår för hårf eller för snabbt fram. Det finns också en majoritet hosallmänheten. Vad är det då som bromsar? Miljöpolitik är en fråga om makt. Def är maktpositioner isamhället som avgör hur snabbt och hur långt man kan gå. Def här vefregeringen, och det vet naturligtvis vi som sitter i . Den makten kanutövas med demokratisk kontroll i folkvalda insfitutioner eller i slutnastyrelserum och med penningen som grund för makten. Det är def som def yttersthandlar om. Vem fördelar jordens resurser? Är def vi som sitter här iriksdagen som fördelar resurserna i ? Nej, det är def förvisso inte. Del är först när den ekonomiska utvecklingen inriktas påmänskliga behov - människors hälsa, sociala, kulturella och andra värden - somden nuvararide destruktiva utvecklingen kan brytas. Ett modeord i debatten är ekologi. Ekologi betyderegenfligen läran om levande varelsers förhållande till miljön, men det harockså kommit atf faen betydelse av goda förhållanden för levande varelser imiljön. Def är ungefär samma glidning i ordet ekonomi, som betyder läran omhushållning men som har kommit atf betyda hushållningen i sig. Vilka har då makten? Hur utnyttjas makten? Den delen avanalysen handlar miljöpolitiken sällan om. Hur kan makten hotas? Ja,naturligtvis i första hand genom konkreta krav och konkreta åtgärder som makfenkan reagera på. Vi är alla beredda aff med ord ansluta oss fill def som allasäger sig kämpa för, nämligen den goda miljön. När def kommer fill konkretadetaljer och kanske, som def kan tyckas, mycket betydelselösa detaljer utmanarvi infe makfen. Vilken betydelse har det för människans välfärd altanvända blekt hushållspapper och blekt toalettpapper? Vilka välfärdsintressenhotas om mari i lag skulle ge sig på att reglera denna synnerligenbetydelselösa detalj? Del är naturligtvis ingen som hotas av ett sådant ingrepp- ingen utom den som finner att man kan tjäna mer på atf hantera frågan på ettmiljömässigt dåligt sätt. Trots del som sade om industrins oegennyttigainställning i sådana här frågor, är del ändå resultaten som vi måste titta på -de resultat sominnebär atf det icke finns någon punkt där industrin har kommit med inifiativutan aft samhället och opinionen har drivit på. Det finns fall där def harskett förbättringar, men då har vinsfen även där varit drivkraften. Törs vi inte utmana makten, ens genom aff lagstifta om aftinte använda klorblekta varor, vars enda funkfion är att slänga, ja, då skallvi inte inbilla oss. att vi har mycken kraft till övers för att gå på deverkligt viktiga maktfrågorna. Vi skulle kunna gå vidare i konkreta detaljer. Vi skullekunna säga alt de 30 största kommunerna skulle få som uppgift aff se fill atfderas slam var giftfritt. Villkoret för det skulle vara atf de industrier somär anslutna till kommunala reningsverk naturligtvis skulle ha det förstaansvaret. Finns def någon som helst vettig förklaring fill aft viinte vågar ta sådana konkreta steg? Finns det över huvud taget någon vettiganledning till atl vi inte skulle börja analysera frågan om varför vissaprodukter används - jag återkommer till def - produkter vars enda funktion äraff slängas? Förpackningsindustrin är en av de mest vinstgivandeindustrierna i landet. Man har långt ifrån mutat in hela sin marknad - deffinns mängder av intressanta detaljer aft exploatera, områden att öka sinavinster på. Jag frågade en gång en bekant fill mig som jobbar just medförpackning och reklam vad det kommer sig att tandkräm är förpackad i kartongnär kaviar infe är det. Def är ju samma produkter i den meningen aff det är enmetalltub, och man skulle tycka att det vore samma behov av att skydda dem -ja, kanske rent av större behov att skydda kaviar, eftersom den skall ätas. Det är förpackningstekniska, distribufionstekniska ochvinsttekniska argument som gör atf slutet på den delen av marknaden ännu infesyns. Var viss om aff det kommer kartonger till kaviarfuberna också!Förpackningsindustrin, som sysslar med produkter vars enda funkfion är attslängas, har förvisso inte uttömt sina idéer. Kemikalieanvändningen i allmänhetmåste naturligtvis också ifrågasättas. Vi måste pröva behoven av kemiska ämnenoch produkter. Det måste ske förändringar i den nuvarande makt- ochindustristrukturen. Men redan nu kan produkfregistret användas som ettinstrument om det byggs uf och om def öppnas för demokrafisk insyn. Det endaargumentet för aff hålla def stängt för insyn är marknadsskäl,produkfhenilighefer och omsorgen om vinslen i stället för om människors hälsa. Vi måste pröva alla gamla och de nya kemiska ämnen ochprodukter som införs. Vi måste fråga oss: Behövs defta? Lika mycket måste vi idet framfida samhället ifrågasätta den fullkomligt gigantiska fördelningen avresurser till onyttiga ändamål. Vilka intressen svarar för den barocka satsningsom exempelvis bilindustrin gör, då den introducerar nya produkter vars egenskaperinte skiljer sig från dem som redan finns. En sådan här prövning skulle fåpositiva effekter på miljö- och hälsoproblemen inom snart sagt alla områden.Förslag till sådana former för en demokratisk styrning av produktionen sommåste syfta fill sparsamhef, hushållning och återanvändning, rnåste vinaturligtvis ta itu med atf utarbeta. Frågan äir vad regeringen kan göra i def stycket, när vinu lever i en marknadsekonomi. Ja, myndigheter och statliga verk kannaturligtvis få direktiv atf i verksamheten sätta människors hälsa och miljösamt samhälls-ekonomisks. överväganden i första rummet. borde tillsättas, med uppgift att analysera frågor somgäller en annan hushållning och en ekologiskt inriktad produktion, övergånglill miljövänligare material, förändrade konsumtionsmönster samt hur de skallförenas med en solidarisk och rättvis fördelningspolitik. Def är det vi börsyssla med. Mycket av def som vi har betraktat som styrmedel begränsas av attvi skall stanna inom en marknadsekonomi och vid de åtgärder som"marknadsekonomin" tål, innan den övergår fill aff vara en planeradekonomi. I varje annat sammanhang anser vi aff överväganden,planering och analys är förutsättningen för aff vi skall kunna ta itu medkomplicerade samband och vikfiga frågor. När det gäller fördelningen av våragemensamma resurser skulle def däremot ske enligt marknadsprinciper. Def finnsinget företag, ingen institufion eller verksamhet som infe noga planerar ochanalyserar sin verksamhet innan åtgärder vidtas. Men i fråga om vad som skallproduceras i vårt land, hur det skall ske och för vilka är det marknaden somskall styra. Varje politiskt och ekonomiskt system ger svar pä frågan vad somproduceras, hur det skall ske och för vilka. Svaren blir olika beroende på huromsorgsfullt de frågorna har förberetts. Miljöavgifter har kommit aff framställas som ett mycketbetydelsefullt sätt atf styra användningen av insatsmedlen i produktionen. Jagtror aff det är en felsyn. Men jag är fullt medveten om att vi själva, inomvpk, i enskilda fall har stött förslag om miljöavgifter. Men jag vägrar aff sedet som ett generellt och kraftfullt medel atf styra produkfionen med. Def ärgenom en demokratisk kontroll av produktionen, genom de maktstrukturer som styrprodukfionen , som vi kan få en annan fingens ordning. Def finns andra, något underliga, exempel på tron på, låtoss kalla det välvilja och marknadens förmåga aff kunna läka sin egna skador.Det gäller förslaget från regeringen om aff man skall kunna använda sponsring isådana här sammanhang. Enligt regeringen skall sponsring absolut inte kunnaanvändas om den förbinds med villkor som begränsar ansvariga myndighetershandlingsfrihet och om den skulle kunna medföra något beroendeförhållande avnågot slag. I vilket annat sammanhang medför infe ekonomiskt stöd ettberoendeförhållande? Är del någon som inbillar sig alt de kommersiellakrafternas makt i fråga om kulturpolitiken eller reklam i TV inte fårkonsekvenser som medför beroendeförhållanden? I vilket annat syfte än att köpasig goodwill eller att direkt köpa sig en marknad för sina produkter skulle densom sponsrar frågor av vikt för miljön göra del? Varje sådant steg, som innebäraff vi överlåter ansvaret än mer på de krafter som har svarat för de problemsom vi står inför, medför naturligtvis aft vi verkligen hamnar i bakvänt land.Def finns i def här fallet ingen annan möjlig väg än att låta statsmakten,och regeringen, ange spelreglerna och fördela resurserna genom dedemokratiska organ som vi alla har varit med om att bygga upp. Def är därfördelningen skall ske, inte på andra ställen. 6MARGARETA (): Def finns en ny insikt och medvetenhet hos enmajoritet av medborgarna i . Def är insikten om aff def går affförändra den pågående miljöförstörelsen. Def är insikten om att vi, på ett heltannat sätt än fidigare, har en beredskap att aktivt ta del i kampen för alträdda vår miljö. Detta är ovärderligt i då många ganska svåra beslutmåste fattas och genomföras, beslut som inte alltid, i ett kortsiktigtperspektiv, ter sijg attraktiva, men som på är helt ofrånkomliga.Med kunskap och insikt kan iiven fill synes impopulära beslut vinna respekt ochanslutning. Regeringers proposifion om miljöpolitiken inför 90-falef ärefterlängtad. har någon regering över huvud taget ägnatmiljöfrågorna en sådan uppmärksamhet som . har en såsamlad redovisning, med åtföljande förslag, legat på bord. Proposifionen är offensiv. I vissa stycken kommer Sverigeaff inta den absoluta tätposten i . Jag tycker att det finns anledningatt påminna om detta faktum. De borgerliga partierna må gnälla, och tala omsenfärdighet och ofullsfändighet. Men icke under era dagar, månaderoch år i kanslihuset förmådde ni presentera något liknande. Ni tog dåligt varapå den grund som dåvarande jordbruksminister hade lagt imiljöfrågan 1976. Ni avslog nästan alla socialdemokratiska inifiafiv iriksdagen. Er regering förmådde aldrig jämka samman de stundsfals heltoförenliga viljorna, för atf visa handlingskraft i den redan dä så viktigamiljöfrågan. Regerandet var för er viktigare än det goda resultatet. Därutöver har ni, , infe presteratnågon gemensam miljödeklaration eller miljömofion i riksdagen.- I de flestafall har ni heller infe kunnat ena er i viktiga principfrågor rörande miljön,precis som i polifiken i övrigt. Era särdrag - som uttrycktedel - satte käppar i hjulen för detta. Av dessa skäl framstår er krifik av regeringensproposition som en smula övérmaga. Def är först när ni har ett förslag frånsocialdemokraterna som ni delvis samlar er och i vissa avseenden också lyckassnärja in vpk i borgerlighetens garn, allt för aff framstå som duktigare och änmer benägna än socialdemokraterna att fatta långtgående beslut. Men, mina herrar, vi har backspegeln putsad. Och, JanJennehag, historien förskräcker! Det är inte utan en viss känsla av stolthetsom vi socialdemokrater nu ställer oss bakom regeringens proposition. Def betyder aff vi bryter med ett tänkande som alltförlång tid rått i samhällsdebatten. Det betyder också att vi på ett nytt ochkraftfullt sätt är beredda aff korrigera de krafter som styr miljöförsförelsen.Precis som i krig uppstår nämligen miljöproblem när marknadskrafterna sätterpris på mark, vatten och luff, antingen som råvaror eller som avfallsbehållare.Konkurrensen om dessa ting, som resulterar i utnyttjande och exploatering, ärmiljöns största fiende. Eller med andra ord: En oreglerad marknadsekonomi ärförödande :För jordens framfid. Propositionens förslag har två tidsdimensioner. Den ena ärräddningsplaner för det akuta skedet, den andra är omställningsplaner för detlångsikfiga, det förebyggande. Till de akuta problemfrågorna hör bl. a. försurningen,föroreningen av haven och nedbrytningen av ozonskiktet. Dessa frågor kommerGrethe och aff mera i detalj redogöra för . Till omställningsplanerna hör områdena energi, trafik ochjordbruk. I fråga om samfliga dessa har särskilda proposifioner avlämnats.Kännefeck-