prot · GB09114 · 1987-12-31 00:00:00 — Lösryckt ur sitt sammanhang kan för den oinvigdebit-för-bit-strategin verka ganska oskyldig. I själva verket är det en djuptodemokratisk process som rullar vidare. De olika departementen har dammat avgamla moderatförslag i en nyliberal yra som livligt applåderas av kapitalet. Låt mig ta ett sådant exempel, som kommer upptill behandling här i kammaren: ScanLink-konsortiet är en nordisk avläggaretill industrimagnaternas rundabordsklubb i . ochNicolin är de mest framträdande i det nordiska herrsällskapet. I regeringenstrafikpolitiska proposition sker en långtgående harmonisering medrundabordsindu-strialisterna. Infrastrukturen kommer att genomgå en enorm omvandling. Såarbetar kapitalet nu i allians med den på en totalsamordning av landsvägstrafiken i hela . Transporterna och bilismenkommer att satelUtstyras och göras datorberoende. Bilindustrins samarbete medelektronikindustrin är redan långtgående. Svenska skattebetalare tvingas, utanatt de informerats om saken, att betala till ett projekt med exakt detta syfte.Med tanke pä att ett lands kommunikationsnät ingår i planerna förtotalförsvaret är det särskilt anmärkningsvärt att låter de störstaexportbolagen styra inriktningen mot en allt större ofrihet och privatisering.Lika allvarlig är risken att den nya superteknologin i makroformat öppnar vägenför en och den västeuropeiska integrationen Prot.1987/88:114 ' och den västeuropeiska integrationen privatiseradkontrollapparat som kan komma att behärska 350 miljoner människor.Ser då ingen i den socialdemokratiska regeringen eller riksdagsgruppen dettasom en fara för demokratin? Bit för bit, säger ordförande , kommer att genomföras i . På frågan omregeringens nej till ScanLink bara gäller tidsplanen för genomförandet svaradekommunikationsministern, enligt bandinspelningen, kort och gott:"Japp." En bekräftelse på denna hårresande öppenhjärtighet är detatt nu med regeringens godkännade vill ändra lagstiftningen påbeställning av konsortiet. De nordiska rundabordsindustrialisterna har erbjuditregeringarna sina tjänster i form av investeringsvilligt kapital tillmotorvägar och till . Men har lagstiftningen i Sverigeförhindrat privata finansiärer att gä in med pengar i . Det är inteheller tillåtet att avgiftsbelägga en vägsträcka i . Men om inte opinionen snabbt blir tillräckligt starkkommer att ändra lagen sä, att den anpassas både till EG och tillGyllenhammar & Co:s planer. Regeringen har alltså, som tidningenStatsanställd informerat ganska ingående om, dammat av gamlaidéer. Det är ingen tillfällighet - den f. d. moderatledaren har i likhet medsin efterträdare skrivit internationella högerprogram där man pläderar försåväl EG och Nato som en gemensam säkerhetspolitik. Högerharmoniseringen skallsmygas pä det svenska folket. Lagstiftningen skall ändras, men SvenHulterström, den f. d. styrelseledamoten i , anser inte att han ensbehöver bry sig om en lagrådsremiss i frågan. Detta är en politisk skandal sommassmedia hitfills saknat intresse för. Frågan om en höjning av bensinskatten med blev massmedial och opinionsmässig framgång - förmotorbranschen, men självfallet också därför att frågan angick många människorhär i landet. Vad säger bilisterna nu om att är på väg att införarikemansautostrador med hjälp av Volvokapital och fattigmansvägar, som kanskeinte kommer att fä ett öre av den framtida kakan? Utvecklingen i är ettskrämmande exempel på hur det kan gå när vägsystemet delas upp i avgiftsbelagdavägar och statliga vägar, som aldrig underhälls. har de fattigaste iSverige ingen bil alls. kommer de ekonomiskt svagare bilägarna kanskeatt vara hänvisade till ett bilisternas eget lilla motoriserade klassamhälle. Det är slående hur väl och "profetior"harmoniserar med regeringens strävanden. SAF-ekonomen uttrycktearbetsgivarnas syn pä EG så här: "Skall delta i EG-processen måste även vårtskattetryck bättre anpassas till omvärldens för att undvika allvariiga handelssnedvridningar. Detta är inte möjligt om vi inte skär ned de offentliga utgifterna. Ett tryck kommer att uppstå att privatisera delar av den offentliga tjänstesektorn . För alla som värnar om ett fritt näringsliv innebär ettnärmande till EG en positiv utveckling. Man får motiv och tryck utifrån attavreglera samt harmonisera lagar och förordningar som tenderar att försvåramarknadsekonomins funktionssätt." Så långt SAF-ekonomen . Kanske trodde inte ens attdet skulle gä i en så rasande takt att sätta tryck pä riksdag och regering. Deborgerliga och regeringen är ju helt överens om de viktigaste tagen för atthjälpa de transnatiönella bolagen på traven. Men borgerlighetens falska EG-internationalism innebäralldeles säkert att klyftorna mellan människor och regioner kommer att ökaytterligare. Under internationalismens täckmantel kommer kapitalägarna bara attvilja "leva i " så länge utsugningen av människor ochnaturtillgångar kan öka profiten. I förlängningen kommer vårt rykte somalliansfri och relativt välmående nation att skamfilas i samma takt som Sverigesäljs ut. Solidariteten mellan människor kommer att sättas på allt härdareprov. Det behövs en folkrörelse för demokrati och oberoende ochmot den utveckling som är på gång. Ett samarbete mellan de progressiva inommiljörörelsen och arbetarrörelsen har aldrig varit så angeläget som . Rundabordsherrarnasoch EG-entusiasternas ödesdigra politik mäste möta motstånd och kamp för enverklig internationalism, för en ekologiskt hållbar utveckling, såsomBrundtlandkommissionen har tecknat den, och för en ny ekonomisk världsordning,där de militära och handelspolitiska blocken helt saknar funktion. och den västeuropeiska integrationen 72GUSTAV (): har i sitt yttrandefill utrikesutskottet behandlat frågor om arbetsmarknadspolitiken i anslutningtill propositionen om och den västeuropeiska integrationen. konstaterar att dearbetsmarknadspolitiska frågorna spelar en viktig roll i dennaintegrationsprocess. Det avgörande för människors möjligheter att fritt rörasig över nationsgränserna är att de kan söka och finna arbete i det nya landet. De nordiska länderna har lång erfarenhet av sådan frirörlighet av arbetskraften. tillkom den fria nordiskaarbetsmarknaden. Överenskommelsen har sedan reviderats . Dengemensamma nordiska marknaden ingår som en viktig del i det nordiskasamarbetet. Till överenskommelsen har sedan fogats särskilda regler för hurarbetsförmedlingarna skall samarbeta för att kunna bistå både arbetssökandeoch arbetsgivare. Utöver dessa bestämmelser har träffats avtal om samarbeteinom den yrkesinriktade rehabiliteringen och arbetsmarknadsutbildningen. Viaden allmänna nordiska konventionen om social trygghet regleras också frågor omersättning vid arbetslöshet. Den nordiska arbetsmarknaden - som innebär att allanordiska medborgare fritt kan ta arbete och bosätta sig i annat nordiskt landutan arbetstillstånd - har byggts upp i flera steg: dels genom överenskommelserländerna emellan, dels genom avtal och dels genom sociala konventioner. konstaterar att just möjligheternaför människorna att fritt flytta och ta arbete i annat land haft avgörandebetydelse för det goda samarbetet i . En viktig aspekt vid enöverenskommelse med EG är därför, enligt utskottet, att den inte får innebärainskränkningar i den fria nordiska arbetsmarknaden. Prot.1987/88:114 , och den västeuropeiska integrationen I anges densysselsättningsmässiga målsättningen. Där sägs att varje medlemsstat skall föraen ekonomisk politik som säkerställer en hög sysselsättning. vill framhålla - på samma sätt somregeringen gjort i sin proposition - att den svenska målsättningen försysselsättningspolitiken är högre. Målet för vårt land är arbete åt alla, ochdet utgör grundstenen i den ekonomiska politiken. Omfattningenav de arbetsmarknadspolitiska insatserna i är betydligt större än inågot annat västeuropeiskt land. har visserligen inga föreskriftersom lägger hinder i vägen för sädana åtgärder eller för särskilt riktadeinsatser. Men arbetslösheten i visar klart pä skillnaden iambifionsnivå när det gäller sysselsättningspolitiken. I uppgårarbetslösheten till i genomsnitt , vilket motsvarar 16 miljonerarbetssökande utan arbete, mot arbetslösa. Dessutom har Sverigeen betydligt högre sysselsättningsgrad, dvs. fler människor av befolkningen iarbetsför ålder finns på arbetsmarknaden än i något av EG:s länder. Det berorfrämst på den höga sysselsättningsgraden bland svenska kvinnor på arbetsmarknaden. står ocksä inför problemet med ett beräknatöverskott av arbetskraft pä 20 miljoner människor . med detta överskott uppstår ett ökat antal vakanserpå områden där det krävs utbildning. Prognoserna för del tyder i vissaavseenden på en utveckling i motsatt riktning, vilket skulle kunna underlättaintegrationen med den europeiska arbetsmarknaden. vill dock i detta sammanhangbetona de ambitioner vårt land har när det gäller den invandradearbetskraften. Dessa människor skall inte behandlas på annat sätt än deninhemska arbetskraften. Risker finns annars att vi får s. k. A- och B-lag påarbetsmarknaden, vilket i sin tur skulle skapa stora sociala spänningar. I regeringens proposition erinras om att föricke-nordiska medborgare har en reglerad invandring av arbetskraft. Ettantagande av för arbetskraftens fria rörlighet skulle medföra attvi inte längre kunde reglera invandringen. En fri invandring skulle innebära svårigheter attfullfölja målen för arbetsmarknadspolitiken och den ekonomiska politiken. Desom främst skulle drabbas av detta är de svagare grupperna pä arbetsmarknaden.Det gäller äldre kvinnor, handikappade flyktingar och tidigare invandradepersoner. Vidare skulle inte heller ambitionen att den invandrande arbetskraftenskall tillförsäkras samma anställningsförhållanden och levnadsstandard somövrig arbetskraft kunna upprätthållas. Jämställdhetenmellan kvinnor och män är ett annat område av stort intresse för framhåller i sitt yttrande att dessa frågor inte fårminska i betydelse vid ett närmande till . I vårt land har underlång tid insatser gjorts - inte minst pä arbetsmarknadsområdet - för attjämställa kvinnor och män. Det gäller insatser för lika lön för likvärdigtarbete, yrkesutbildning, lika arbetsvillkor, undanröjande av hinder som drabbarkvinnor i sin yrkesutövning etc. Pä de flesta av dessa områden torde hanätt längre än man gjort inom . Andra frågor som bör bli föremålför analyser i det pågående integrationsarbetet är arbetsrättsliga frågor ochfrågor som berör regionalpolitiken. Arbetsrättsliga frågor, exempelvismedbestämmandefrågor, har varit föremål för mycket liten diskussion inom EG.Ett närmande till EG får inte leda till att arbetstagarnas möjligheter attpåverka sina arbetsvillkor minskar. Det är av stor betydelse för utvecklingeninom arbetslivet att de anställdas organisationer ges tillfälle att medverka idenna process. framhåller avslutningsvisbetydelsen av att intensifiera kontakterna med . Det gäller departement,myndigheter, parterna pä arbetsmarknaden m.fl. . Det finns, som jag tidigare belyst, en rad frågor somberör arbetsmarknaden och som mäste bli föremål för en djupare och meromfattande analys i det fortsatta europeiska integrationsarbetet. a. arbetsrätten, jämställdhetsfrågorna, socialförsäkringarna, som anknytertill arbetsmarknaden, och arbetsmarknadspolitiken för att nämna några av deviktigaste frågorna. En del av dessa frågor är rent tekniska attlösa, medan andra har att göra med grundläggande värderingar på det sociala ocharbetsmarknadspolitiska fältet. bör - som jag ser det - med sinbakgrund kunna verka för att den sociala dimensionen ges ökad tyngd i detvästeuropeiska samarbetet. och den västeuropeiska integrationen 73ALF (): I den svenska debatten har vi mycket lätt föratt diskutera de materiella och ekonomiska frågorna. Det är ocksä oftast de somdominerar debatten kring EG, den europeiska gemenskapen. Men jag vill gärna härerinra om att EG-tanken egentligen är av en helt annan dimension. efterlämnade ett i ruiner. Vardet något som kunde förena européerna mitt i förliist av familjer och vänner,mitt i deras fattigdom, svält, epidemier och bitterhet, så var det en önskan:aldrig mera krig mellan de europeiska länderna. Två världskrig inom loppet av30 år med sitt stormcentrum i hade blivit för mycket. Därför drogs åter Paneuropatanken fram ur glömskansmörker. Den fick t. o. m. större chanser att lyckas än någonsin förr, eftersomden tyska nationalismen nu hade brutits. Det stod dock klart att Paneuropatanken inte lät siggenomföras i sin ursprungliga form. Ursprungligen hade t. ex. de italienskakristdemokraterna önskat ett verkligt Paneuropa, dvs. ett som omfattadeså många stater som möjligt och i alla fall de som byggde pä kristna ochdemokratiska värderingar. Men delades i väst och öst. genomEuropa reste sig järnridån, genom vilken skar bort dekommunistiskt kontrollerade områdena från . Till följd av detta ställde de kristdemokratiska partiernai , och in sig pä att bygga upp väst omjärnridån. Faddrarna för denna uppbyggnad var i stor utsträckning justkristdemokraterna. De viktiga namnen , Adenauer och de Gasperi erinrarom detta. "Världsfredenkan inte bevaras utan skapande ansträngningar". och den västeuropeiska integrationen dessa ordinledde utrikesminister sin berömda deklaration frän den 9 maj1950, som betecknas som EG:s födelsedag. På den franska regeringens vägnarinbjöd han alla europeiska länder, som så ville, att göra produktion ochkonsumtion av kol och stål till en gemensam angelägenhet. Denna"Schumanplan", som hade inspirerats av , ledde fram tillupprättandet av den europeiska 1951. ,, , , och (de sex), gick med igemenskapen. Meningen med var, att eftersomrustningsindustrin heh och hållet var beroende av kol- och stålproduktionen,skulle gemenskapen kring denna produktion, enligt , göra varje krigmellan och otänkbart och materiellt sett omöjligt. Utöver att trygga freden, menade , skulle en sådangemenskap höja levnadsstandard och därmed frigöra medel för enutveckling av den afrikanska kontinenten. i historien uppgav de sex staternadärmed frivilligt en del av sin suveränitet, visserligen på avgränsade områden. Suveräniteten skulle överlämnas till en "hög myndighet", vars medlemmar hade valts avstaterna, men som arbetade oavhängigt av dem och som uteslutande fattade beslut utifrån helhetens krav. Det är enligt kds uppfattning av stor viktatt ha förhistorien och målsättningen för EG :s bildande klar för sig, närinriktningen pä framtida relationer till gemenskaperna skalldebatteras och fastställas. De europeiska integrationssträvandena bygger egentligen päsamma utgångspunkter och har samma motiv som de nordiska ländernas strävanefter gemenskap, integration och samordning inom ramen för samarbetet . är en del av ; här finns våra historiska ochkulturella rötter. Vårt samarbete i , med EG och EFTA, har varit till stortgagn för vår ekonomi och levnadsstandard, som det bidragit till attutveckla handeln och levnadsstandarden i som helhet. Detta bredasamarbete befordrar avspänning och fredlig samlevnad mellan deeuropeiska länderna. Samarbetet är nu så intensivt och givande att nya krigmellan de forna fienderna framstår som otänkbara. engagemang i det breda och självfallet mycketväsenfiiga västeuropeiska samarbetet har alltid varit naturligt. Den endarestriktionen är vår neutralitetspolitik, som i sig är ett väsentligt bidragtill fred och stabilitet i norra . neutralitetspolitik är inteförhandlingsbar. är neutralt i säkerhetspolitiskt hänseende -alliansfritt i fred med sikt på neutralitet i krig. Detta innebär inte att vivill isolera oss. Vi är inte heller ideologiskt neutrala. Detta breda västeuropeiska engagemang harvisserligen drivits fram av våra ekonomiska intressen, men det speglar också enkänsla av samhörighet som har flera andra dimensioner än de rent ekonomiska.Där finns en värdegemenskap som omfattar begrepp som demokrati, försvar förmänskliga rättigheter och det gemensamma kristna kulturarvet. Detta uttrycksäven av växande turistströmmar, intensifierat studentutbyte, ökad migration ochett större kulturellt och vetenskapligt utbyte. Arbetet för en ökad integration gårnu vidare. EG har lagt fast ett mycket ambitiöst program för att utveckla sittinterna samarbete. Fysiska, tekniska och fiskala hinder skall avlägsnas heltoch hållet. Målet är att skapa en fri rörlighet för varor och tjänster,människor och kapital. Detta kombineras med en ökad öppenhet emotEFTA-länderna. Liksom de kristdemokrater som en gång bidrogtill grundandet av de europeiska gemenskaperna, menar vi i kds att deicke-ekonomiska aspekterna mäste betonas starkt. Dessa aspekter skymtar förbi ipropositionen, men de måste enligt vår mening få en mer central plats i desvenska ambitionerna. har all anledning att sträva efter en fördjupadsocial och kulturell integration med . har detta i långt störreutsträckning skett med . Därifrån kommer de flesta kulturella impulserna,framför allt via TV och film. Till går det mesta studentutbytet etc. Det äri vi har vär geografiska hemvist. Här har vi våra historiska ochkulturella rötter. Därför ser vi det som glädjande att utskottet i mångaavseenden lyckats med en samskrivning i synen på den europeiska integrationen. Dennidbild av EG som sprids i en del medier har uppenbart inte utskottets stöd.Jag citerar med tillfredsställelse följande formulering i utskottetsbetänkande: "Utskottet gör bedömningen att inte ens med ett mycketnära samarbete med EG kommer att behöva uppge centrala svenska värderingareller den vidare europeiska och internationella inriktningen av vår utrikespolitik. "Så långt utskottet. Vi kristdemokrater stöder tanken på att skapa fastastrukturer för utbytet mellan svenska parlamentariker och EG-parlamentet. Dettaskulle öka kunskapen om i EG, som svenska parlamentarikerskulle fä ökade möjligheter att följa utvecklingen och debatten inom EG.Riksdagen bör uppdra ät regeringen att ta upp förhandlingar med EG om att ett systemmed observatörer från de svenska riksdagspartierna vid Europaparlamentetsarbete inrättas. Regeringen mäste också ta upp förhandlingar somsyftar till att svenska studenter skall få delta i det omfattandestudentutbytet inom EG. Forskningssamarbetet är viktigt. Flera av de största hotenmot mänskligheten måste mötas med ökad forskning. Det gäller inte minst kampenmot aids och cancer. Svensk industri är dessutom i ökad utsträckning beroendeav kunskap och teknik för sin förnyelse och konkurrensförmåga. Detta gälleringalunda bara de högteknologiska företagen. Vår industris framtida konkurrenskraftligger i stor utsträckning pä områden med kvalificerat ingenjörskunnande, somär beroende av ständigt teknologiskt framåtskridande och forskning. Vårindustri kommer att möta en hårdnande konkurrens på Europamarknaden. Ökadeforskningsinsatser blir en helt nödvändig komponent i försvaret av vårmarknadsposition. Inom EG satsas nu betydande resurser pä forskning ochutveckling inom ett antal högintressanta teknikområden. Resultatet av dennaforskning kommer att påverka industrins utveckling inte bara inom EG:s gränserutan i hela . Det är utomordentligt viktigt att svenska forskare ochsvensk industri får delta i EG:s forsknings- och utvecklingsprogram. Detta skerredan i viss utsträckning, och EG öppnar nu sina industristrategiska program och den västeuropeiska integrationen och den västeuropeiska integrationen fördeltagande på projektnivå för svenska företag och institutioner. Skillnaden äratt ett svenskt deltagande får finansieras helt av de deltagande företagen ochinstitutionerna, om inte svenska statliga resurser ställs till förfogande.EG-företagen får normalt av kostnaderna täckta ochforskningsinstitutionerna . De i propositionen aviserade bidragen behöverförstärkas för att ge svenska företag och institutioner en jämbördig ställning.Inom EG satsas ca över budgeten pä det nyaramprogrammet för forskning och utveckling . Kristdemokratiska samhällspartiet delar regeringensuppfattning att det inte är aktuellt för att ansöka om medlemskap. Vihar inte i fört en bred, saklig och folklig debatt i frågan.EG-relationerna har mest utvecklats i regeringens egna deklarationerinför de årliga utrikes- och handelspolitiska debatterna och iutrikesdepartementets ärliga utgåva av Utrikesfrägor utan att väcka nämnvärddebatt, förrän . Om integrationsprocessen gått sålångt som regeringen räknar med i propositionen, har ökad erfarenhetoch kunskap om samarbetets för- och nackdelar, när den inre marknaden skallvara genomförd. Då kan dessa erfarenheter ligga till grund för en saklig debattom framtida relationer. Då bör den gällande anslutningsformenutvärderas, även utifrån neutralitetsaspekten och utvecklingen av det utrikespolitiskasamarbetet inom EG. Men bör inte utesluta möjhgheten att efter en sådan debattlösa frågan om anslutning med en folkomröstning i mitten av1990-talet. I propositionen framhålls att de skäl som i början av1970-talet talade för en tullunion mellan och EG fortfarande gäller.Detta kan tolkas sä, att regeringen förespråkar en tullunion. I propositionenförklaras endast att det nej fick till sin begäran om tullunion1971-1972 fortfarande gäller. Regeringen framhåller alltså att de skäl som talade för entullunion fortfarande gäller och fått ökad tyngd, som man är bereddatt pröva också andra institutionella lösningar än medlemskap om detta visarsig möjligt. Det går emellertid inte, såvitt jag kan se, att spåra några sådanainitiativ i propositionen. Vi kristdemokrater anser att regeringen bör prövafrågan om tullunion mellan EG- och EFTA-länder. Förutsättningen är att densvenska neutraliteten, t. ex. i en eventuell framtida handelskonflikt mellan EGoch någon av supermakterna, inte äventyras. Med detta vill jag yrka bifall till motion U524. 74GÖRAN ():, I anslutning till propositionen om Sverigeoch de europeiska gemenskaperna är vi några socialdemokrater som i en mofionbehandlar befarade integrationseffekter på tobaks- och alkoholpolitik.Vi gör det i första hand utifrån ett folkhälsoperspektiv. Den svenska har av erfarenhet funnit att starkaskäl talar för en - i internationell jämförelse - långtgående reglering avalkoholhanteringen. Även inställningen till tobaksbruket är klart restriktiv.Tveklöst kan också konstateras att politiken har nått framgångar när det gälleratt dämpa både alkoholkonsumtionen och tobaksbruket. Därför känns det mycket angeläget att redan nu ta uppdessa frågor inför de kommande förhandlingarna med gemenskaperna så att delandvinningar som gjorts inte helt eller delvis spolieras. Uppenbart är också att regeringen ser vissa problem påjust området alkohol, eftersom den i propositionen under avsnittet skattefrågorskriver: "Det skulle exempelvis innebära behov av sänkningar avmervärdeskatten och flera punktskatter. En sådan anpassning till EG skullesjälvfallet fä omfattande ekonomiska återverkningar och kunna strida t. ex. motsvensk alkoholpolitik. Utan en sådan anpassning torde det dock inte varamöjligt att helt avskaffa gränshindren mot EG vad gäller varor, tjänsteretc." Den sistnämnda formuleringen kan inge farhågor förframtiden. Det är ju också värt att uppmärksamma att alkoholpolitiken nämns somett exempel; farhågorna gäller säkert på en rad andra områden, särskilt inomdet sociala fältet. Bland bilagorna till utrikesutskottets betänkande finnsyttranden över propositionen från skatte-, lag- och socialutskotten där minmotion U2 behandlas. konstaterar två saker. Först sägs attinkomstbortfallet för statskassan på grund av anpassning till EG "skulleenligt en försiktig bedömning betyda ett bortfall av skatteinkomster för statenpå flera ". I sammanhanget kan tilläggas att enbart skatterna på tobakoch alkohol betyder ett tillskott till statskassan på ca 14,3 miljarder.Jag bortser dä från samhällets kostnader för de skador som tobaks- ochalkoholbruket medför. konstaterar också att för punktskatter somtas ut av andra skäl än rent statsfinansiella skulle en anpassning tilEG-standard innebära problem. Alkoholskatten är just en sådan skatt, och dessuppgift är att bidra fill en dämpning av konsumtionen.