prot · GB0936 · 1987-12-31 00:00:00 — Vi vill förbättra, ge ordet reform dessverkliga innebörd och öka rättssäkerheten och tryggheten för den enskilde. Anf.9 HANS () replik: Den kritiksom jag har framfört mot fillämpningen av häktningsreglerna, dvs. att denibland sker slentrianmässigt och ibland i för stor utsträckning, är sammakritik som framfördes i den socialdemokratiska motionen och av desocialdemokratiska reservanterna 1982, och det har inte skett någon egentligförändring . Det finns anledning att förebygga sådant. Det var ocksådet som dåvarande justitieministern tog fasta på i den av migomtalade debatten och i direktiven till häktningsutredningen-Klart är att detpå denna punkt sker en försämring av häktningsreglerna, inte bara när detgäller recidivfara, utan även när det gäller de två andra särskildahäktningsgrunderna, vilket inte i fillräcklig grad har beaktats. Detmåste också med skärpa framhållas att tillämpningen av häktningsreglernavisserligen kan stoppa pågående brottslighet. är främstprovisoriska åtgärder för att genomföra en rättegång. De har inte somhuvudsyfte att vara ett kriminalpolitiskt sankfionsmedel. Det är denna sammanblandningav begrepp som har lett fel i detta sammanhang. Ifråga om utredningshäktning står det i propositionen på s. 49: "Med enregel som innebär att häktning får ske även vid skälig misstanke om brott kanbehovet av en särskild bestämmelse om utredningsanhållande i och för sigifrågasättas." framhöll att det bör varaantingen utredningsanhållande eller utredningshäktning, men inte båda delarna.Det riktades viss kritik från en del åklagare på den här punkten, vilkengodtogs. Det allvarligaste i situationen var att häktningsutredningens förslagom alternafiv fill häktning över huvud taget inte beaktades. Därmed uppstodalla dessa svårigheter, som är självförvållade. 10 () replik: upprepar sitt påstående att häktningar skerslentrianmässigt, att de nuvarande reglerna tillämpas slentrianmässigt avdomstolarna. Jag vill än en gång med skärpa vända mig mot ett sådantresonemang. Det som kan utläsas av statistiken är motsatsen. År1982 lades åtal ned eller ogillades endast beträffande av samtliga häktade.Av 100 anhållna häktades 26, lagfördes 25 och dömdes 25, varav 21 fillfängelse. Med den statistiken som grund kan man inte påstå att häktningfillämpas slentrianmässigt. Jagvill också något nyansera de siffror som nämnde i fråga omantalet anhållna och häktade. 1982 anhölls 30 360 och häktades 9 914. 1986anhölls 26 172 och häktades 8 286 - dvs. en ganska kraffig minskning. Om manskall utläsa någonting av statistiken är det inte att reglerna tillämpasslentrianmässigt, utan snarare tvärtom, att rättssäkerheten är bra när detgäller de frihetsinskränkande tvångsmedlen, Anhållande och häktning m.m. reservation om utredningshäktning, ivilken han inte accepterar regeringens förslag, innebär de facto mycket sämremöjligheter att bedriva brottsbekämpande arbete. Vid den lägre graden avmisstanke kan man med förslag frihetsberöva en person mot tolv, och det är inte ett förslag som står iöverensstämmelse med de kriminalpolitiska strävandena att minskabrotts-Ugheten. Till vill jag säga att jag inte tror attfrågan är avgörande ur rättssäkerhetssynpunkt. Jag uppfattadeGöran inlägg så att han ansåg att de var skillnadenmellan ett rättssäkert. system och ett inte rättssäkert system. Moderaternasförslag begränsar möjligheterna i förhållande till nuläget, motför närvarande tolv, och det har utskottsmajoriteten inte kunnat acceptera. Med dettayrkar jag än en gång bifall till utskottets hemställan. Talmannen anmälde att Hans GöranFranck och anhållit att till protokollet få antecknat att deinte ägde rätt till ytterligare repliker. 11 (vpk): Jag vill på vpk-gruppens vägnar instämma i desynpunkter som har framförts här i kammaren av . Jag har självinget bättre att tillföra själva sakfrågan, men jag skall tillåta mig någramera allmänna utblickar och reflexioner. Frågan om anhållande och häktning bör också ses i ljusetav den allmänna tendens och det allmänna klimat som håller på att breda ut sigi samhället. Det är ett klimat som är allför gynnsamt gentemot vidgadeingripanden i människors frihet och integritet. Det finns kommuner som helt i strid med socialtjänstensform och anda och helt i strid med normala rättssäkerhetsregler nu börjar jagaHIV-smittade, i den allmänna stämningen av fruktan för aids. Det finns planerpå att kraftigt utvidga indikationerna för administrativa frihetsberövanden, avden typ som förutsätts i lagen om vård av unga och lagen om vård avmissbrukare. Det finns också färdiga planer, som vi kommer att få taställning till här i kammaren, på att kriminalisera missbruksbeteenden somhittills inte har varit kriminaliserade. Vi har , i den alltmer sorgligtryktbara spår, sett hur hela folkgrupper har fått finna sig iatt man kan göra husundersökningar hos dem utan att ha någon laglig grund fördet, och att sådana olagliga husundersökningar inte leder till några som helstrepressalier eller reaktioner från samhällets sida mot dem som vidtar dessaundersökningar. Hela denna stämning av vidgade indikationer förtvångsomhändertaganden och frihetsberövanden samt den allmänna, vidgadetoleransen mot övergrepp gentemot människor som befinner sig i en svag posifionär något som vi borde dra vissa slutsatser av. I samhället sprider sig entendens till vulgär populism, som är mycket farlig för rättssäkerheten,särskilt därför att den riktas mot de grupper som kanske allra mest behöverlagens stöd, nämligen de utslagna och de som befinner sig i samhälletsmarginal. viktigt att varna för dentyp av politisk opportunism som spekulerar i sådana opinioner. Jaghar suttit här i och upplevt olika justitieministrar. För densom är anhängare av en progressiv kriminalpolitik var det en mycketglädjande upplevelse att lyssna till justitieminister . Man hade ocksåstora förhoppningar på den utmärkte justitieministern -han fickverka från sin statsrådsposition . Sedandess har utvecklingen inom jusfitiedepartementet stegvis blivit allt dystrare.Inslaget av oöverlagda populistiska och reaktionära offentliga uttalanden harmarkant stegrats. Det är också något som stämmer fill eftertanke. Det finnskanske anledning för folk i arbetarrörelsen att fråga vilken väg man nuegentligen håller på att skrida in på. Delegeradbeslutanderätt i vbsa domstolsärenden m. m. Överläggningeni detta ärende var härmed avslutad. (Beslut fattades efterdebatten om lagutskottets betänkande 9.) Kammaren övergick till att debatterajustitieutskottets betänkande 9 om delegerad beslutanderätt i vissadomstolsärenden m. m. Delegeradbeslutanderätt i vissa domstolsärenden m. m. 12 BJÖRNKORLOF (m): Försök meddelegering till domstolsbiträden av vissa mål och ärenden av enkel beskaffenhethar pågått . De olika försöksverksamheterna har utvärderatsoch erfarenheterna har genomgående varit goda. Det är naturligtvis bra att vifortsätter på den vägen och ser om det finns möjligheter att delegera ytterligareärenden. I den proposition som vi nu behandlar föreslås att domstolsbiträdenvid tingsrätt, i den utsträckning som regeringen föreskriver, skall fåhandlägga och avgöra ärenden som inte är tvistiga och som avser avträdande avegendom till förvaltning av boutredningsman, förordnande eller entledigande avboutredningsman, förordnande av bodelningsförrättare eller skiftesman vidarvsskifte samt vissa ärenden enligt lagen om dödande av förkommen handling. Istort sett på alla dessa punkter, herr talman, är utskottet enigt. Men detfinns en punkt där vi moderater har reserverat oss. Vi vet aUa att den 1januari 1988 träder , lagen om sambors gemensamma hem, vissaändringar i och lagen om homosexuella sambor i kraft. Det är enmycket genomgripande förändring av äktenskaps- och samlevnadsrätten som dåäger rum. De nya reglerna innebärbl. a. följande: Ilagen om sambors gemensamma hem, den s.k. sambolagen, ges vissa regler omsambors gemensamma bostad och bohag. Lagen gäller om en ogift man och en ogiftkvinna bor tillsammans under äktenskapsliknande förhållanden. Den s. k.sambolagen är också tillämplig om två ogifta personer bor tillsammans i etthomosexuellt förhållande. Enligt sambolagen skall äkten-skapsbalkens regler ombodelningsförrättare gälla även vid upplösning av ett samboförhållande. Omsamboförhållandet upplöses genom den ene sam- Delegeradbeslutanderätt i vbsa domstolsärenden m. m. bons död blir denefterlevande sambon, enligt , delägare i den avlidnes dödsbo och hari denna egenskap rätt att bl. a. begära att dödsboet avträds till förvaltningav boutredningsman. Även regler om sambor är tillämpliga påhomosexuella sambor. Innebördenav det som jag nu har sagt är att det i ärenden om t. ex. förordnande avboutredningsman eller bodelningsförrättare kan bli aktuellt att pröva om tvåpersoner har bott tillsammans under äktenskapsliknande förhållanden i etthomosexuellt eller ett heterosexuellt förhållande. Det säger sig självt attsådana ärenden till sin natur är utorriordentligt komplicerade och dessutommycket känsliga. De är i vart fall väl så komplicerade som de ärenden medinternationell anknytning som enligt propositionens förslag skall undantas fråndelegering. Till det kommer att det inte finns någon som helst erfarenhet avlagstiftningen om samboförhållanden. Stora tillämpningssvårigheter kan vi dockförutse när lagen skall börja tillämpas. Mot den bakgrunden anser vi moderateratt det är olämpligt att i vart fall nu öppna möjligheter för delegering iärenden som rör just samboförhållanden. Vi tycker att frågan om delegering fårtas upp till förnyad prövning när vi har fått erfarenhet av hur den nyaäktenskapslagstiftningen verkligen fungerar och vilken praxis som då utvecklarsig. Mot denna bakgrund yrkar jag bifall till den moderata reservationen ibetänkandet. 13 HELGEKLÖVER (s): I snart tio århar man vid tingsrätterna tillämpat ett system med delegering avhandläggaruppgifter till domstolsbiträden rörande flera slag av mål ochärenden. Den här delegeringen har bedrivits som försöksverksamhet och har sedermerautvärderats. Erfarenheterna har genomgående varit goda. Därför har vissa avdessa ärendegrupper fått en permanent reglering i tingsrättsinstruktionen vadgäller delegering. Det gäller inskrivningsärenden, mål ombetalningsföreläggande och förmynderskapsärenden. proposition som det här betänkandet handlar om föreslås ytterligareförsöksverksamhet med delegering av ett antal ärenden, såsom förordnande avbodelningsförrättare, skiftesman vid arvsskifte m. m. Utskottsmajoriteten anseratt man, eftersom erfarenheterna av tidigare gjorda delegeringar har varitgoda, nu bör kunna gå vidare och ytterligare utvidga delegeringsmöjlig-heternai en ny försöksverksamhet. I betänkandet upprepar utskottet uttalanden somgjorts tidigare, att delegering kan vara en positivrationaliseringsåtgärd och att delegering kan avlasta domarpersonalen mer ellermindre rutinmässiga arbetsuppgifter, som notarier ochbiträdespersonal därigenom får mer ansvarsfyllda uppgifter. Mendet delegeringsbara området måste begränsas till vissa mål och ärenden ochverksamheten utövas under sådana former att någon kvalitetsförsämringbeträffande rättssäkerheten inte inträffar. Delegering skall enligt förslagetendast få ske i enkla ärenden, således inte i ärenden som är av vidlyftig ellersvår beskaffenhet, eller om det anses att särskild kunskap eller erfarenhetbehövs för att handlägga dem. Om detta råder det enighet. reservation från som är fogad till betänkandet föreslås ettundantag från delegeringsmöjlighet beträffande ärenden rörande sambo- förhållanden.I reservationen framhålls, och det har vi hört redogöra för, attdet finns anledning förmoda att den lagstiftning som träder i kraft den 1januari genom den nya äktenskapbalken och lagen om sambors gemensamma hemkommer att bli mycket komplicerad och således inte lämpar sig fördelegering. Jag tycker att den här reservationen är onödig av tvåskäl. För det första har det sagts genereUt att kompUcerade ärenden inte skalldelegeras, och för det andra skall ärenden beträffande sambors förhållandeninte delegeras . Erfarenheter av den nya lagstiftningen skall utvärderasinnan det blir aktuellt med en försöksverksamhet även på detta område. Utskottsmajoriteten anser ändå att det redan nu kan fattasett principbeslut som möjliggör en framtida delegering. Det är helt klart attden verksamhet med delegering som har pågått, och den som föreslås, präglasav mycket stor försiktighet just för att behålla en hög kvalitet pårättssäkerheten. Man kan konstatera att som försöksverksamhetenpågått har inte rättssäkerheten varit i fara. Jag yrkar bifall till utskottets hemställanoch avslag på reservationen. Godkännande av konventionen om upprättande av detmultilaterala investeringsgarantiorganet, m. m. Överläggningen i detta ärende var härmed avslutad. (Beslut fattades efter debatten om lagutskottetsbetänkande 9.) Kammaren övergick fill attdebattera utrikesutskottets betänkande 9 om godkännande av konventionen omupprättande av det multilaterala investeringsgarantiorganet, m', m. Godkännandeav konventionen om upprättande av det multilaterala investeringsgarantiorganet,m. 14HANS i (vpk): I propositionen 1987/88:9 föreslås attriksdagen skall godkänna konvenfionen om svenskt deltagande i MIGA. Dettaanslog man pengar till långt i förväg genom att avsätta ett belopp på60 milj. kr. Det skedde alltså långt innan man förelade riksdagenett förslag till beslut eller ens mer detaljerat angav vad pengarna skulleanvändas till. fanns ett svenskt.system för att försöka stödjainvesteringar i utvecklingsländer. Det visade sig vara ofruktbart eftersomingen sökte medel genom det. Därför avskaffades systemet. När det avskaffadesför krävde vi från vpk att man i stället skulle förändrareglerna på ett sådant sätt att medlen kunde utnyttjas för investeringar iutvecklingsländer, så att de skulle kunna främja de biståndspolifiska målen,främja utvecklingen av en ny ekonomisk världsordning och medverka fill en betydligträttvisare situation mellan industriländer och utvecklingsländer. kommer såvitt jag kan se att i allt följadet vanliga mönstret. Det kommer att vara ett stöd för de kapitalistiskaföretagens investeringar i utvecklingsländer, och så långt kan det tyckas varaett gott system. Men om man blickar tillbaka i historien och ser hur dessa Godkännandeav konventionen om Upprättande av det multilaterala investeringsgarantiorganet,m. investeringsinsatser hargjorts och vilken situation de har lett till, måste man invända mot att Sverigedeltar oreserverat i ett system där vi inte kommer att kunna få något avgörandeinflytande på grund av majoritetsprinciperna i internationeUa organ av det härslaget. Mångautvecklingsländer har hamnat i en oerhört besvärlig situation genom de krav somhar ställts på dem från och Internafionella valutafonden. I mångafall har en så svår situation uppstått att det sociala livet ligger på en nivåsom är så låg att vi aldrig skulle kunna acceptera den. Det har gått så långtatt de stora transnationella bolagen nu börjar inse att utan en riktigförändring i utvecklingsländerna, en lättnad i skuldbördor och annat, hotasderas egen marknad och deras fortsatta exploatering av dessa länder.Kapitalistiska företag behöver ju också en marknad. Den sociala situation somuppstått i dessa länder är i vissa fall sådan att det kan leda till nationaliseringarav egendom, till att man inställer betalningar o. d. Dettaär risker som ett kapitalistiskt företag måste räkna med när man investerar iett land som är på en sådan nivå och har en situation - framkallad många gångerav företagen själva, om vi resonerar enligt världsmåttstock -som är heltorimlig. Då måste man också räkna med följderna av sin egen utsugning. gå med härvidlag och försäkra de transnationella bolagenmot att deras politik skall slå fullt ut och kanske få till följdnationaliseringar. Man vill i första hand försäkra bolagen mot poUtiska risker. Vibrukar hävda - och få mycket skäll för det uttalandet - att är en litenmen hungrig imperialistisk stat. Jag måste säga, att går man med i MIGA på deföreslagna villkoren, då har man bekräftat att man deltar i det imperialistiskasystemet fullt ut med den innebörd vi lägger i ordet imperialism. Enändring av detta mönster är helt nödvändig. Nya lösningar måste till, och detmåste föras en annan politik än den som dikteras av transnationella bolag, omman skall komma till rätta med de problem som finns. I utskottsbetänkandetbeskrivs i vackra ord syftet med det hela, men ingen kan med bibehållensjälvaktning påstå att MIGA skulle hjälpa till att förbättra situationen itredje världen. Tvärtom kommer MIGA att förstärka de transnationella bolagensställning och ge dem ytterligare ett skyddsnät för att de skall kunna verka pådet sätt som de har gjort . Mankan bara erinra sig ITT:s agerande i inför statskuppen där. NärAllenderegeringen hade nationaUserat ITT, medverkade ITT aktivt till enstatskupp och ett blodbad. Det finns andra exempel som är mera näraliggandeoch där man kan diskutera vad som kommer att hända. Det är den svenska bojkottenmot södra , där nu ASEA och har gått samman och detdiskuteras om den svenska lagsfiftningen kan gälla för dotterbolag eller om detkanske är den schweiziska lagstiftningen, vilken inte reser några hinder föratt blir kvar i som skall gälla. Då kommer kanskedet nu föreslagna systemet att medverka fill att säkra ASEA:s och närvaro i södra och utgöra en garanti när det gäller deeventuella polifiska riskerna där. Det är givet att investeringar där innebärpolitiska risker, det måste alla inse. Jag kan inte förstå hur nisocialdemokrater kan medverka till att deltar i ett sådant försäkringssystem,som skall garantera fortsatta vinster och fortsatt avkastning. Det kan ocksåbli fråga om att ersätta förluster som görs därför att företag deltar t. ex. isödra och befrämjar det krig som förs mot frontstaterna - ett krig därman t.o.m. kidnappar svenska medborgare och håller dem i fängsligt förvar undermånader. Det krävs en helt annan inriktning på den svenska bistånds-ochutvecklingspolifiken på detta område. Därför yrkar vi avslag på propositionenoch bifall till vpk:s reservation. Godkännandeav konventionen om upprättande av det multilaterala investeringsgaranti-organet, m. m. Anf.15 AXEL (): Låt mig först få yrka bifall till utskottets hemställan och därmedockså avslag på vpk-reservationen. Imotsats till i och vpk anser utskottsmajoritetenatt det multilaterala investeringsgarantiorganet MIGÄ faller inom ramen för densvenska biståndspolitiken i den meningen att systemet befrämjar sådanakapitalöverföringar till som inte innebär en ökad skuldsättning fördessa länder. Det är viktigt att betona detta i sammanhanget. Vidare tycker viatt det är av stort värde att till MIGA:s uppgifter hör att främja ett ökatinvesteringsflöde mellan . Utskottet har kunnat konstatera att många fåtten mer positiv syn på utländska investeringar. Man har insett de möjlighetertill tekniköverföring och know-how som sådana investeringar medför. Slutligen:Även om det kommer att bli svårt att fastställa MIGA:s roll i en utveckling motökade investeringar i , så finns det starka skäl som talar för attmulfilaterala garantier - även om de starkt ogillas av vpk - när det gällericke-kommersiella risker kan förmå annars tveksamma investerare att etablerasig i . Det handlar om att öka sådan investeringsvillighet som kanbidra till utvecklingen i . Jag ber att få yrka avslag på vpk:sreservation och bifall till utskottets hemställan. 16 HANS iHallstahammar (vpk): Herr talman! Axel säger att detta är ett såfinurUgt system att det genom att främja transnationella bolags investeringar iu-länderna skall kunna medverka till överföringar till utan ökadskuldsättning för dessa länder.Men då måste man fundera litet över hurskuldsättningen har uppstått. Jo, sådana här bolag har under historiens gångutnyttjat och utsugit dessa länder så att länderna inte har fått skördafrukterna av sitt eget arbete. Det är ju orsaken till att man måste låna pengari andra länder. Många av är ju oerhört rika länder, och skulle de -som fallet är då det gäller och den svenska ekonomin - själva ha kunnatskörda frukterna av sitt arbete skulle en sådan här situation inte ha uppstått.Det är ju en del i mönstret, Axel . Dåkan man säga: Måste man ändå inte investera, måste man inte göra något för attöverföra teknik och se till att länder moderniseras? Visst måste man göra det,men det måste ske genom biståndspolitiska åtgärder och med en vilja attförändra det ekonomiska systemet i världen, så att en ny och mera Godkännande av konventionen om upprättande av detmultilaterala investeringsgarantiorganet, m.m. rättvisekonomisk världsordning kan utvecklas. Man måste sträva efter mera rättvisahandelsförhållanden och rättvisa förhållanden över huvud taget mellan i-länderoch . Man skall dock inte göra det genom att försäkra mot politiskarisker. Vilka är de politiska riskerna? Det finns länder, därutsugningsgraden är så hög att man riskerar att bolag kan nationaliseras elleratt det kan bli uppror i landet på grund av att arbetarklassen är så oerhörtförtrampad att den kan leva under de förhållanden som råder. Det ärklart att det är tacksamt att investera i sådana länder där utsugningen är hård,där profitkvoten är hög och där kanske militärmakt och annat håller arbetarklassennere. Skall man då få en försäkring mot sådana investeringar? Skall man inteväga de enorma vinsterna mot riskerna? Skall man inte låta de transnationellabolagen ta dessa risker? Måste regeringen gå in och skydda dem också för detta?Skall man utöver utsugningen också garantera företagens fortsatta verksamhet?Jag förstår inte detta, Axel . 17 AXEL (): Vi socialdemokrater beskylls ofta frånvpk-håll för att vara någon sorts arbetarklassens förrädare när det gäller vårinställning till tredje världens länder och biståndsverksamheten. i uttryckte sig dock inte så drastiskt . I demotiveringar han har framfört för vpk-reservationen framskymtar det att vi frånsvenskt socialdemokratiskt håll skulle delta i något slags gigantiskinternationell konspiration gentemot - en kapitalistisk sådan. Mot detta kan jag bara konstatera att skillnaden mellansocialdemokraterna och vpk är att vi från socialdemokratiskt håll försöker attpåverka den verklighet som vi måste erkänna. Den finns där oavsett om vi tyckerom den-eller inte. I biståndsverksamheten har vi ofta kunnat konstatera detsvala intresse som större delen av den rika världen visar för att ställa uppför UtveckUng. Det gäller då att påverka systemet. Vi sermöjligheter att genom det nya organet MIGA göra ytterligare investeringar i deländer som så väl behöver det. Jag hade tillfälle att besöka . Avsamtal med regeringsföreträdare där framgick det mycket klart att man frånTanzanias sida helst önskade utländska investeringar i landet, för att byggaupp landets ekonomi. Många av - inte minst i - resonerar på det sättet. Jag ber därföråterigen att få yrka bifall fill utskottets hemställan. 18HANS i (vpk): Herr talman! Jag kan mycket väl förståatt vill ha utländska investeringar. Det behövs ny teknik och nyttkapital på många håll för att man skall kunna åstadkomma en förändring. Mendessa åtgärder bör kunna genomföras under sådana villkor att man inte skallbehöva försäkra sig mot politiska risker. Om man då investerar i sådanasammanhang där den sociala situationen är så ohållbar, säger det ju något omjordmånen för utsugning. säger vidare att vpk beskyller socialdemokraterna för att göra bådedet ena och det andra. Jag vill påstå att ni socialdemokrater inte påverkar idetta läge, utan ni följer med. Ni följer InternationeUa valutafonden.Världsbanken och storfinansen och anslår pengar och hakar på det transnationella,multinationella imperalistiska systemet, som detta kommer att bli en del av. Viförsöker påverka genom att säga att man måste göra på ett annat sätt. Man måstearbeta med andra medel från svensk utgångspunkt för att nå de mål som jagfaktiskt tror att socialdemokrater och vi kommunister har gemensamt.