prot · GB0961 · 1987-12-31 00:00:00 — Alternativet fill den inre kompassen är däremot fler yttre regleroch förordningar.En begriplig och gemensam etik är frihetens fundament. Låt oss enas om att svensk skola skulle behöva förmedlamycket mer av den etik som är förankrad i de kristet humanistiskavärderingarna. Varför är det då så kontroversiellt? Varför upplevs det så lättsom bakåtsträvande? Kanske därför att kristendomen genom historienkomprometterats i olika sammanhang. Kvar står ändå att denna etik och dessaklara levnadsregler är grunden för vår kultur, för solidaritet och humanitet.Det är dags att återigen i en bred samverkan över partiskrankorna aktivt ochmålmedvetet försöka bygga upp en gemensam etisk grund, så att den inrekompassen hos oss medborgare mer och mer skall kunna ersätta tråkiga förbud,snåriga regleringar och byråkrafi. 77 (): Jag skall ta upp några synpunkter som visocialdemokrater har beträffande mitt hemlän . Länet är rikt påresurser. Vi har fina anläggningar för utförsåkning - "närmastealper". Vi har traditionella folkrika folkfester, som gör länet till ettintressant turistmål, och ett i övrigt aktivt kulturliv med teater ochorkestrar parat med stolta idrottstraditioner som bandy och ishockey. Högskolan i vårt län är en av de mindre högskolorna ilandet, men den är en av de viktigaste faktorerna för att långsiktigt utvecklalänet i positiv riktning. Skogen har varit livsnerven för länet.Produktiv skogsmark täcker av länets yta. Det är därför naturligt attskogsindustrin dominerar. Man möter olika former av ett aktivt skogsbruk. Inomjärn- och stålindustrin liksom för pappers- och massaindustrin harrationaliseringar inneburit en förbättrad och mer konkurrenskraftig produktion- men med färre anställda. Våra förhoppningar är nu att en socialdemokratiskmiljöpolitik även kommer att ge fler arbetstillfällen i skogen. Det är nyaarbetstillfällen som vi så väl behöver. , herr talman, leder vi ligan i fråga omarbetslösheten. Vi har den största ökningen av den relativa arbetslöshetengenom att vi har den mest ogynnsamma kombinafionen av ökad arbetslöshet ochminskad befolkning. har vi fått uppleva enbefolkningsminskning på 7 000 personer. Det, herr talman, är den kraftigasteminskningen i hela landet. Den höga ungdomsarbetslösheten är särskilt utmärkande förGävleborgs län, och mycket negativt följer i ungdomsarbetslöshetens spår. Bl.a. flyttar våra unga. Först flyttar flickorna, ofta till meddess bostadsproblem för att arbeta i omsorgs- och vårdyrken. I förlängningenskapar det problem för vårt län med att rekrytera personal fill de yrken därkvinnorna dominerar, alltså vårdyrken. Flickorna är också överrepresenterade på ungdomsplatseroch i ungdomslag. Det är bra att de nås av olika åtgärder, men det äralarmerande om det beror på att flickorna i gymnasieskolan inte kan erbjudasutbildningsvägar som passar dem. Situationen kan också vara ett tecken på attytterligare ansträngningar måste göras för att stimulera till icketraditionella yrkesval. Den genomsnittliga utbildningsnivån i vårt län liggerklart under genomsnittet. När det gäller högskolan i /pågår enuppbyggnad av nya utbildningar inom teknik och ekonomi, och det är angelägetatt högskolan får resurser för en fortsatt utveckling i den riktningen. Vi anser att starka skäl föreligger för att den ökning avantalet nybörjarplatser till grundskollärarutbildningen som föreslås ibudgetpropositionen förläggs till /. Låt mig ocksåunderstryka att en utökning av intagningen till förskollärarutbildningen ärbefogad med hänsyn till länets behov. För övrigt vill vi socialdemokrater att delar av KTH:slantmätarutbildning skall förläggas till högskolan i /. Vi villha en påbyggnadsutbildning till ekonomilinjen i bostads- ochfastighetsförvaltning och att den inrättas som fördjupningsdel. Vi vill ocksåha en högre utbildning för idrottsledare. Detta anser vi är små krav, somemellertid är mycket viktiga för oss. Så till ett annat ämne. Hemslöjden har stor betydelse somkompletterande sysselsättning för många i vårt län, särskilt för dem som bor iglesbygden. Därför ser vi med tillfredsställelse att industriministern villmedverka till att i det hänseendet "utveckla glesbygden", och att desamlade insatserna dubblerats. Industriministern har sagt vid några fillfällen: "Kommed bra projekt så får vi se vad vi kan göra för er." Förutom vad jag sagtom utbildningen för länet kommer här några förslag väl värda att ta fasta på.Industriministern är inte här i kammaren , men jag hoppas att dessa förslagnär honom . Projektbidraget bör åter införas, så att kommunerna skallfå råd att projektera och lägga upp en reserv av objekt som snabbt kanpåbörjas. När man nu skall utreda postens och televerketsregionalpolitiska ansvar, bör man se på de stora enheter som finns iStockholmsregionen. Man bör kunna utlokalisera delar av dessa. Vi frånGävleborgs län står med öppna famnen. En förutsättning för en positiv utveckling av länetsnäringsliv är en god kommunikationsstandard. måste gesförutsättningar att spela en vikfig roll som ett konkurrenskraftigt,miljövänligt och energisnålt transportmedel. pågår en omfattande upprustning av stambanani länet. investeras över 90 milj. kr. i mötesspår, kraftförsörjningoch spårförbättringar. Det är viktigt att dessa satsningar fortsätter. Deförbättrar förutsättningarna för en både bättre coh snabbare person- ochgodstrafik. Turtätheten måste också förbättras. En regionalpolitisk satsning är snabbtågen mellanSundsvall och . har omfattande investeringar gjorts ilänets vägnät, men måste de fortsatta investeringarna inriktas på vägarna 83och 84 samt vägen mellan och . Vi anser det befogat med en ny prövning avförutsättningarna för brytning av förekommande vanadinfyndighet i Hälsingland.Sådan brytning bör kunna komma till stånd. Vi har många kustkommuner i länet, och när nukustbevakningen skall skiljas från anser vi det vara lämpligt attlokalisera till . Med hänsyn till de stora sysselsättningsproblem somGävleborgs län har vill vi också att länsanslaget 1988/89 räknas upp. Vi menaratt medlen bör få disponeras i så fria former som möjligt. bör fåavgöra hur stor andel av anslaget som skall användas till regionaltutvecklingsarbete. måste vända en negativutveckling, men vi klarar det inte själva. måste regeringen träda in. 78 (): I anslutning till budgetpropositionen presenteradefinansdepartementet en skrift med titeln . Med stort intresse slog jag upp för att läsa om satsningeni mitt hemlän. Satsningen var inte imponerande. Den var tämligen skral ochredovisade strängt taget bara pågående projekt. Vi kanske skulle anses varanöjda med att pågående arbeten inte avbryts. Budgetpropositionen innehöll således inga satsningar påGävleborg. Propositionen om Särskilda regionalpolitiska insatser i delar avBergslagen och norra inland innehöll inte heller någonting som kundeglädja dem som bor i och . Inte ens norra länsdelen, somtillhör både stödområdena B och C, var ihågkommen. Möjligen kan vi hoppas attBergslagsdelegationen kan anvisa litet pengar för insatser i ochHofors. gick förbi, och tullverketsdatacentral förläggs längre norrut. tillhör de län i landet som haft denstörsta befolkningsminskningen . minskadebefolkningen i länet med drygt 6 000 personer. Under de första tre kvartalen1987 har befolkningen i länet ytterligare minskat med 600 personer. Det ärungdomarna i åldrarna som är den största utflyttargruppen. Arbetslösheten har sjunkit något under 1987.Anmärkningsvärt är dock att länet inte haft en lika stor förbättring som övrigalän har haft. har fortfarande den näst högsta arbetslösheten iriket, . Endast kan uppvisa en högre siffra. Årsskiftet 1987-1988 var 6 172 personer arbetslösa och 8287 personer föremål för arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Sysselsättningsproblemen hänger samman med utvecklingeninom basnäringarna järn, stål, papper och massa. Dessa industrier harfortfarande stor betydelse för gävleborgarnas arbetsmöjligheter. En stor del avindustrisysselsättningen återfinns inom företag med stora exportandelar. Dettainnebär att påverkas starkt av förändringar i vår omvärld. Med tanke på att våra basindustrier är starkt beroende avutvecklingen på elenergikostnadssidan får vi verkligen hoppas att denenergiproposition som väntas i vår inte innehåller förslag som leder till ökatkostnadsläge. Elprishöjningar för våra känsliga industrier skulle kunna utlösaen våg av personalreduceringar. 1 syfte att förstärka konkurrenskraft ochbromsa den negativa befolknings- och sysselsättningsutvecklingen har initiativtagits inom länet Väl utarbetade förslag föreligger beträffandekommunikationer, utbildning, teknikspridning och arbetsmarknad. Konkreta framställningar har inlämnats, eller skall inomkort inlämnas, till berört departement, bl. a. för det s. k. somsyftar till att underlätta för mindre företag att utnyttja datatekniken.Teknikcentrum i är ett annat initiativ som länet begärt medel till.Ett bioenergiin-stitut har förstuderats. Förslag har lagts fram till miljö- ochenergidepartementet. Under allmänna mofionstiden har och jaglämnat en motion angående utredning av en fiskeberedningsindustri i Söderhamnför att fillvarata fångsterna på ostkusten. Motionen har blivit mycket välmottagen i länet. Det är vår förhoppning att kan medverka till attdenna utredning kommer till stånd. 1986/87 uppgick anslag förregionalpolitiskt stöd till 33,5 milj. kr. Stödet har möjliggjort ca 350 nyaarbetstillfällen till en kostnad av ca . per arbetstillfälle.För 1987/88 höjs länsanslaget till 50 milj. kr., vilket bör ge ensysselsättningsökning innevarande år med närmare 500 arbetsfillfällen. Medhänsyn till de stora sysselsättningsproblemen i länet bör länsanslaget för1988/89 uppgå till minst 55 milj. kr. Det är av vikt att får disponera dessapengar under friare former än som tillåts. bör själv fåbestämma hur stor andel av länsanslaget som skall användas tillregionalpolitiskt arbete, den s. k. projektpotten. Det ger länsstyrelsenmöjlighet att stimulera projekt och försöksverksamhet som kan påverka länetsutveckling på kort och på lång sikt. Reguljärt flyg drivs till frånGävle/och från /. Flygplatserna i ochGävle/är kommunala och drivs utan statligt bidrag. Utvecklingen förde båda flygplatserna har varit positiv. Man har kommit till ett läge därframtidsinvesteringar måste göras. För torde en helt ny flygplats bli nödvändigatt uppföra. /har behov av en ny passagerarhamn. Båda dessaflygplatser bör få ta del av det statliga bidrag som kommer att ges tillkommunala flygplatser i skogslänen. I ett längre perspektiv är flygplatser iBollnäs och angelägna. Inom utbildningsområdet har vi från länet ställt krav påsatsningar på högskolans tekniska och ekonomiska utbildningar. I viss måntillgodoser budgetpropositionen de framförda kraven. Högskolan iGävle/får avslutningsår på civilingenjörsutbildningen och ,och får mellaningenjörsutbildning. Det finns däremot inget förslag om fullständigekonomiutbildning. Den påbörjade försöksverksamheten med högskoleutbildning isödra , med planerad utvidgning fill norra , får ingetstatligt stöd. För att dessa utbildningar skall kunna permanentas krävs ettsådant. Det är allvarligt att lärarutbildningen vid högskolan iGävle/läggs ner. Med de siffror som pä senare tid kommit fram om behovetförefaller beslutet vara olyckligt. Förskollärarutbildningen måste därförfinnas kvar i framfiden. 13 protokoll 1987/88:61 1987/88:613 februari 1988 Det är givetvis bekymmersamt för ett län att under en långföljd av år få vidkännas förändringar i negativ riktning. Utvecklingen påverkarmöjligheten att behålla service av skilda slag. Statens uppgift är i första hand att skapa goda allmännabetingelser för näringslivet. Men utöver detta måste staten också ta ansvaretnär allvarliga problem uppstår. För att främja utvecklingen i vore detönskvärt att berörda departement tillsammans med länets myndigheter formuleradeett sysselsättningsprogram byggt på det material som föreligger. Insatsernaför måste omgående få en omfattning som det akuta läget kräver.För första gången måste sättas överst på prioriteringslistanöver regionalpolitiska insatser. 79ANITA (): Jag vill säga något om det län som vi just nubefinner oss i. är inte bara och Helgeandsholmen.Här finns allt från glesbygd till stora tätorter. Vi får inte glömma bort attSveriges rikaste region kanske också är den mest ojämlika. Det är storaskillnader som gör att arbetsplatserna finns i och norrut, medan del av bostäderna finns i de södra länsdelarna. En stor del avbefolkningen i dessa områden tvingas pendla till sina arbetsplatser.Arbetstiden kan förlängas eller mer. Vi socialdemokrater vill att hela skall leva ochutvecklas. Det är därför som vi också från vårt län ställer upp på en aktivregionalpolitik. Vi vill vara med om att bygga upp alternativ till storstädernaoch universitetsstäderna. Men en i balans är bra också förhela landet. Om vi ökar olika regioners attraktionskraft genom att förbättraderas möjligheter att utveckla ett eget näringsliv, kan vi bromsakoncentrationen till storstäderna. Vår väg innebär också hänsyn till och ett ansvar för demänniskor som lever och bor i vårt län. Det gäller många människor som flyttathit. Det gäller våra barn som fötts och växer upp här. Det gäller våraflyktingar och invandrare. Om de skall känna solidaritet med övriga landetkräver de solidaritet fillbaka. Obalansproblemen i är en angelägenhetför hela landet. När olika statliga åtgärder utformas måste hänsyn tas till deproblem som finns i . Statliga åtgärder måste motverka, ejförstärka, obalansen. Med stöd av regeringens särskilda åtgärderhar bostadsbyggandet i kunnat öka . Det är nödvändigt ochbra. Denna ökning måste fortsätta för att man därigenomskall kunna minska bristen på bostäder. har dock farhågorframkommit för att igångsättningen av byggen inte skulle kunna hålla den taktsom redovisats i planeringen. Skälet, herr talman, till min oro ärkostnadsbilden för byggandet, dess konsekvenser för hyresnivåerna och förmänniskornas betalningsförmåga., har den 11 december 1987uttalat oro för produktionskostnadsutvecklingen och därmed också för hyres- ochinsatsni- Överkostnader på är inte ovanliga. Ett färskt anbudsexempel från somomfattar flerfamiljshus med traditionell standard, normal lägenhetsfördelningoch låg markkostnad ger en produktionskostnad på /m".Hyreskostnaden för detta objekt blir /m. För en vanlig trerumslägenhetblir det . av en bruttolön på 10 000 kr.per månad. Det torde sålunda stå klart att hyreskostnaden i framförallt nybyggda flerfamiljshus är en utomordentligt allvarlig familjeekonomiskfråga. Men det är också en rättvisefråga när det gäller möjligheten att efterfrågalägenheter, särskilt för ungdom. Det finns stor risk att bostadsbyggandetkommer att bromsas upp med undantag för lägenheter som ligger i attraktiva,centrala lägen. Under sådana förhållanden kommer bostadssituationen inte attkunna förbättras i vår region. Det är därför angeläget att regeringen föreslåråtgärder som dämpar kostnadsutvecklingen, utan att kvaliteten påbostadsbyggandet eftersatts. Låt mig säga något om utbildningsfrågorna.Det är ett oeftergivligt krav i ett demokratiskt samhälle att alla, oavsettekonomisk, social eller geografisk bakgrund, skall ha möjlighet att studera. Den sociala snedrekryteringen på detta område är uppenbar.Ingen förbättring har skett . ungdomar från "högre" socialgrupper vid högskolor ochuniversitet står i omvänd proportion till deras andel av befolkningen.Vetenskapliga undersökningar visar att rädslan för skuldsättning gör att mångaungdomar från arbetarhem avstår från högskolestudier. Det är också viktigt att undanröja de ekonomiska hindersom finns kvar då det gäller gymnasiala studier. Av stor betydelse är också attden ekonomiska situationen för vuxenstuderande förbättras. Detta är frågor somjag ofta möter i min region. Låt oss slå fast att våra barn i också harrätt till en gymnasieplats. Våra barn har rätt till en god bostad utan'att betalaflera . Våra gamlahar rätt fill en god och trygg åldringsvård. Vårabostadsmiljöer måste förbättras i många kommuner. Vi harockså rätt till bra samlingslokaler. Vårt län blir inte bättre om köerna fill nästan alltingfördubblas, när trafiken tilltar och avgaserna med deri eller om vi tvingas attbygga bostäder på våra grönområden. Någon förståelse från näringslivets toppar går inte attfinna. De vill i stället att tillväxten tar ännu större fart, attmarknadskrafterna skall få spela fritt. Men om man bor förmånligt på nära ochkan fly ut fill skärgården och semestrar har man naturligtvis intenågot ont av trängsel, köer, bostadsbrist och överbelamrade pendeltåg. De somvill att växer ohämmat är spekulanterna. Det är därför i högsta grad ett idelogiskt vägval vi gör.Vi vill inte bejaka att en ohämmad kapitalism exploaterar . och besuttna kan alltid köpa sig fria. Vi skall,herr talman, skapa den arbetsro som krävs för att vi skall kunna ta itu medproblemen och avskaffa de skönhetsfläckar och brister som finns i vårtvardagliga liv. En viktig uppgift är att se till att vårregion får en allsidig näringslivsbas. Vi har förlorat en massa industriarbetskraft,som vi borde fä ha kvar, men vi delar gärna med oss av den privatatjänstesektorn. Sammanfattningsvis vill vi att satsningen för attåstadkomma regional utjämning och regional rättvisa stärks och att regeringenäven uppmärksammar de regioriala obalanserna i . 80ELVER (): Vi står inför en situation då deregionala problemen tycks vara på väg att öka och förvärras. Tydliga tendensertill överhettning finns i våra storstadsområden, som utflyttningenfrån allt fler delar av värt land ökar. Regionalpolitiken skall öka den enskildes möjligheter attfritt välja arbete och bostad och ge en mer likvärdig ekonomisk, social ochkulturell standard i landets olika delar. Dessutorn skall en god miljö främjas.Den sedan snart 30 är bedrivna regionalpolitiken med särskilda statligastödmedel har inte nått de mål som har beslutat och eftersträvat.Omfattningen av det statliga stödet och antalet stödformer har vuxit, och i det förvisso en omfattande .medelsarsenal till regionalpolitikensförfogande. Målen är bra och vackert formulerade, men det brister närdet gäller de verktyg som regionalpolitiken förfogar över. Det finns forskare som förutspår en accelererande regionalobalans, och tecknen i den riktningen är alltför tydliga. Dagensregionalpolitik handlar inte endast om problemen längs den traditionellanord-syd-axeln, om "Norrlandsproblem". Det handlar om hur vi skallundgå en alltför kraftig koncentration till ett mycket litet antalbefolkningstäta regioner. Den förändrade situation som regionalpolitiken i daghar att möta ställer nya krav om ekvationen skall lösas. Det gällerinfrastrukturen i vid bemärkelse, där utbildning och kommunikation spelar denstörsta rollen. Regionalpolitik måste mera påverkas i en riktning som innebäratt vi stödjer nyskapande och kreativitet på lokal och regional nivå. Detgäller att främja miljöer för nyföretagande och egna initiativ även utanförstorstäderna. Därför har, herr talman, i sina senastemotioner till starkt betonat en förändring av regionalpolitiken. Omdet handlade om lokalisering måste 80- och 90-taletsregionalpolitik handla om mobilisering. Det handlar om att tillåta ökadflexibilitet: att bygga politiken på öppenheten för variation och skildalösningar i olika delar av landet. Staten och dess organ kan underlätta enframväxt som skapar gynnsamma förutsättningar för en regional och lokaltillväxt. Vi behöver kreativa miljöer i hela landet om denna balansskall-uppnås. Jag tror också att denna nya inriktning avregionalpolitiken i högre grad än tidigare måste riktas mot mindre företag. Vivet av erfarenhet att det är i de mindre företagen - vare sig de ärnyetablerade eller "avknoppade" från större företag - som en stor delav de för regionalpolitiken viktiga initiativen kommer att tas. Det är enstyrka även för ett litet land som att upprätthålla mångfald ochflexibilitet. Alltför kraftig koncentration riskerar att ledatill sårbarhet. Med ökade möjligheter att mobilisera lokala resurser och tatill vara lokala initiativ nås en "riskspridning", som är till gagnför hela landet. Vid fjolårets riksdag begärde.folkpartiet en nyparlamentariskt sammansatt utredning. följde enhälligt folkpartietsyrkande, och regeringen har presenterat direkfiv till en sådan kommitté. Viär nöjda med direktivens grundsyn, eftersom de sammanfaller med de intentionervi hade i motionen. ta ställning till bl. a. orsaker bakomkoncentrationstendenser, förändringar av medelsarsenaler och hursektorssamordning bäst kan ske. Det är även viktigt att kommittén försöker göraen översyn av s. k. paket som alltemellanåt riktas mot avgränsade regioner. Detär viktigt att också sådana insatser utvärderas. Närheten till högre utbildning blir en allt viktigareetableringsfaktor. Nyskapande inom olika områden förutsätter en ökad tillgångpå särskild kompetens. Man blir alltmer beroende av nära tillgång tillvälutbildad arbetskraft. Detta skapar tryck på de orter där högre utbildning,främst med naturvetenskaplig/ekonomisk inriktning, finns. Högskolepolitikenstår därmed inför nya uppgifter. När de små och medelstora högskolorna byggdeshandlade det mest om att öka människors tillgång till högre utbildning på närahåll. I motion om högskolor och forskning föreslårvi kvalitetsförstärkningar också inom de små och medelstora högskolorna ute iregionerna. Fortbildningen av lärare vid de nya mellaningenjörsutbildningarna,som startas på tjugotalet orter i landet, är därför angelägen. Vi ser positivt pä en samverkan som har vuxit fram mellanhögskolornas avnämare i form av bl. a. uppdragsverksamhet. Även framöver måsteen viktig del av dessa högskolors verksamhet ha denna inriktning. Menutvecklingen rymmer också faror. Högskolan kan bli för beroende av regionensnäringsliv och myndigheter. När en region drabbas av ekonomiska och andraproblem kan det medföra att även högskolan försvagas. De regionala högskolornakan också komma att reflektera de lokala problemen snarare än att verka somkrafter för förnyelse. Därför måste sådana högskolor ha en egen kraft, som kanmedverka till att stimulera nyskapande och förändringar i den egna regionen. Vid sidan av högskoleutbildningen spelar kommunikationenen avgörande roll för en regions utveckling. Ett större mått aventreprenadförfarande inom t. ex. järnvägstrafiken skulle kunna bidra till enökad konkurrens och effektivitet. För länstrafikbolagens del skulle det kunnainnebära att deras uppgifter mer blir att handha upphandling avtransporttjänster än att fungera som producent. När det gäller telekommunikationer kan vi konstatera atten kraftig utbyggnad har skett av datanät. I nära nog hela värtland kommer det att finnas tillgång till ett datanät medhastigheter på upp till 64 kilobits . Detta är en hög hastighet, somför kan tillgodose efterfrågan. Ur regionalpolitisk synvinkel är detposifivt att utbyggnad av detta datanät sker på ett sådant sätt att den ökandekapaciteten även kommer inland till del. Flygtrafikensutformning är vidare av stor vikt för regionalpolitiken. Inrikesflygethar expanderat mycket kraftigt . Allt fler väljer flyget framförandra kommunikationsmedel, och det är inte överraskande. När behovet avpersonkontakter ökar i ett land med stora avstånd är en sådan utvecklingförståelig och naturlig. På samma sätt som staten framöver kommer att ha ansvar fört. ex. järnvägens infrastruktur, harvi ett ansvar för vägnätet. Detärviktigt att detta nät är i det skicket att regionala idéer och projekt intestoppas på grund av brister på just vägarna. Därför måste större satsningar påturism och liknande projekt samordnas med kommunikationernas utveckling. Sannoliktbehöver vi öka användningen av kombinationen väg- och järnvägstransporter.Allt detta kostar mycket pengar - i det korta perspektivet alltför mycketpengar och förmodligen mer än vad vi anser oss ha råd med. Därför måste nyafinansieringsmodeller kunna prövas och olika finansieringskällor få sin chansatt på ett önskvärt sätt lösa olika kommunikationsproblem.