prot · GB0929 · 1987-12-31 00:00:00 — Därför tvingas BITS, för att ändå använda pengarna,att fatta beslut som är mycket dåligt underbyggda. BITS kan uppenbarligen intefinna fillräckligt bra projekt. Detta understryker kritik mot atten så stor del av biståndet går via BITS. Sarnmantaget vill jag uttrycka enstark oro för utvecklingen av den socialdemokratiska biståndspolitiken.Historien om undergräver trovärdigheten för hela den svenskabiståndspolitiken. Jag hoppas därför att den översyn som biståndsministernförutser verkligen kommer att leda till allvarliga förändringar. Jag vill först klargöra att jag i svaret harredogjort för den formella beslutsgången vad gäller fattat beslut om en enstakakredit till . Beslutsgången är sådan att det är somfattar ett sådant beslut. Det är först om ett land förutses komma i fråga förmer fortlöpande kreditgivning som beslut fattas av regeringen. Vi har alltsåhanterat detta helt i enlighet med de av fastlagda riktlinjerna fördenna verksamhet. När jag tillägger att om frågan aktualiseras om ett reguljärtbistånd så måste det prövas i ett vidare sammanhang, så innebär det inte attjag säger att jag aktualiserar denna fråga. Det är en saklig upplysning om hurbeslutsgången är. Man måste skilja på vilka sakliga upplysningar man får ombeslutsgången och vad som sedan är på gång. Jag kan lugna ochandra i detta sammanhang genom att säga att något reguljärt biståndssamarbetemed inte är planerat. Det här är fråga om ett enstaka projekt, ochdet enstaka projektet skall bedömas utifrån sina egna meriter av styrelsen förBITS på def sätt som har skett. I denna debatt tar sig talarna upp till debatthöjder somförvånar mig. När man beviljar ett enstaka projekt genom BITS är det inte frågaom att ge bistånd till någon regim som det har sagts utan det är just dettaprojekt som det handlar om. Denna kredit utgör en mindre del i ett störreprojekt som gäller utbyggnad av det indonesiska kraftsystemet. Det syftar tillatt förbättra elförsörjningen på norra som är en eftersatt region sombehöver både industrier och el. Projektet kommer att ge över 100 000konsumenter tillgång till elektricitet. Det är klart att man genom en sådaninsats är med om att skapa tillväxt i denna region men också möjliggör enekonomisk och social utveckling för de människor som kommer att få del avdetta. Det har sagts mycket om att det är japanska industrier det är fråga om.Det må vara så i detta aluminiumverk, men det projekt som vi deltar i här, etttransmissionssystem, är en del i det som Asiatiska stöderoch som även NORAD och Nordiskainvesteringsbanken har planer att gå in i. Vi är således i ganska gottsällskap. MariaLeissner frågade om kreditbedömningen. Den görs i . Det är en kreditbedömning som vi alltid följer inom debiståndsorgan som sedan har att följa upp det. Jagkan hålla med talarna om att det inte är enkelt att hantera frågor som rörländer som , till vilka vi är starkt kritiska då det gäller mänskligarättigheter. Vi är även kritiska till annektering av . När det gällerde mänskliga rättigheterna är förhållandena långt ifrån tillfredsställande iIndonesien. Tyvärr gäller det även i många andra länder, inte minst i dennaregion. har aldrig accepterat annektering av har vi framhållit , i,FN och i andra sammanhang. De härvälkända ståndpunkterna, både vad gäller mänskliga rättigheter och vad gällerÖstra , kommer vi att aktivt föra fram i fortsättningen. Detär inte fråga om att vi skulle ändra någon del i biståndspoHtiken. Allabeskyllningar om någon sorts krämaranda i biståndspolitiken vill jag med krafttillbakavisa. Jag vill erinra om att riktlinjerna för hur BITS skall arbeta ochhur u-krediter skall ges har antagits av i stor enighet. De partiersom och tillhör har ställt sig bakom dessariktlinjer. Vihar även i övrigt arbetat i en anda av överensstämmelse mellan partierna. Attvi inte har önskat tillsätta en biståndspolitisk utredning är ett merapraktiskt angreppssätt. Vi har arbetat på andra vis. Vi har utrett delområdenett i taget, och då'har det varit mindre lämpligt med en parlamentariskutredning. Men om man skulle besluta om större saker, och det kan bliresultatet av den interna översyn som vi nu håller på med i departementet,håller jag inte för otroligt att det behöver tillsättas en parlamentariskbiståndspolitisk utredning. Men jag tycker inte att det finns tillräckligtmycket som talar för det . Den översyn av mottagarländerna som vi nu skallgöra är alltså ett svar på vad SIDA:s parlamentariska styrelse bad oss attgöra. 22 (vpk): Det måste ju vara BITS som fattar besluten. måste tahänsyn fill de uttalanden som har gjort beträffande ochbistånd och rätta sig efter dem. Det är väl inget organ som finns någonstansvid sidan om eller som sitter i något bankpalats oåtkomligt för folket och de politisktvalda. Jaghar redovisat vad och utrikesutskottet har sagt om . Jaghar ställt en fråga till , svara på den: Vilket av de fyra -alltså de fyra första målen, vi behöver inte ta upp det femte -biståndspolitiskamålen anser vara fillämpligt för ? Det skulle varaintressant att få veta det. säger att biståndet inte går till någon regim. Det gör def visst idet här fallet- det kommer vi inte ifrån. säger vidare att100 000 konsumenter nu kommer att få elförsörjning. Jo då, jag känner igen dethär resonemanget. Hur var det med Kotmale och alla de Om biståndskrediter m. m. tusentalsmänniskor som skulle få el i den region där bl. a. Kotmale kraftverk byggdes påSri Länka? Det blev inte så mycket av det hela! Den elen fördes som bekant tillhuvudstaden och andra regioner. Jag skall citera vad skriver i Dagens Nyheterden ; "---- är knutet till ett japansktfinansierat aluminium smältverk som har blivit kritiserat för att vara baserat nästan helt och hållet på japanska intressen. av anläggningen ägs av tolv japanska företag. Japanerna har förlagt detta smältverk fill , för att kunna utnyttja den billigare arbetskraften, för att få tillgång till Indonesiensbauxit, för att slippa svåra föroreningar och för att spara på egnaenergitillgångar." skall ASEA få del av detta genom en order. Då harkrämarintressena, , tagit över solidaritetsintressena.Dessutom är det en oerhörd korruption i . Presidentfrun kallas för Mme . kallas hon för Mme Fifty-fifty. 23 (): Biståndsministern undvek att svara på minfråga om hur utvecklingspolitik överenstämmer med de svenska kravenpå demokrati för bistånd. Jag skulle vilja citera ur BITS anslagsframställning, därman beskriver vilka länder vi skall sammarbeta med så här: "U-krediter kankomma ifråga för med vilka tekniskt samarbete bedrivs, SIDA:sprogramländer, samt andra låg- och mellaninkomstländer vilkas utvecklingspolitikbedöms ligga i linje med de svenska biståndspolitiska målen, underförutsättning att länderna ifråga befinnes ha en tillfredsställandekreditvärdighet." Jag kan inte begripa att skulle kunna fillhöranågon av dessa kategorier. Jag kan inte heller begripa att 20 miljoner somgåvodel skulle vara en så oansenlig summa att biståndsministern skulle varaointresserad av att diskutera denna fråga på regeringsnivå. Det handlar alltsåom en summa som är mycket större än de belopp som ges till de ländersom har ett reguljärt tekniskt sammarbete med BITS. Dessutom vill jag be biståndsministern att erkänna att dethär inte primärt handlar om landsbygdsutveckling i . Detta projekthar andra syften. Det blir inte vackrare därför aft man låtsas som om det ärnågonting som det inte är. Jag står fast vid min slutsats attdetta är ett mycket dåligt projekt, något som ytterligare understrykerfolkparfiets synpunkt att BITS har fått så mycket pengar att man inte kan göraav med dem på goda projekt. Det som här skett är ett mycket tråkigt bevis pådetta. 24GUNNEL JONÄNG (c): Jag vill återkomma till vad statsrådet sägeri sitt svar om att ifall frågan om reguljärt bistånd till Indonesienaktualiseras, så måste den prövas i ett vidare sammanhang. Statsrådet säger attdet är en saklig upplysning som här ges. Detta måste ändå innebära attregeringen öppnar dörrarna för en möjlighet att ge bistånd till . Jagförstår inte hur man över huvud taget kan framställa saken på detta sätt, hurman över huvud taget kan tänka sig attgöra en prövning av biståndet till ett land, som vi känner så väl till för dessgrymheter. Vi har här fått en redovisning om landets otaliga brott motmänskliga rätfigheter. Dåsäger statsrådet att regeringen inte avser att aktualisera sombilateralt mottagariand. Men kan BITS aktualisera som kredit- ochgåvomottagare, kan den saken naturligtvis också aktualiseras på annat håll. Jagskulle faktiskt önska att statsrådet klarare uttalar att regeringen är bereddatt följa vad sagt i denna fråga, nämligen att det inte skall utgånågot som helst bistånd till . Jagkan inte förstå varför vi över huvud taget skall ha med detta land, när detfinns så mycken värre fattigdom i världen. Världen är full av fattiga ochförtryckta, och det finns så många som behöver vårt stöd och vår hjälp. Statsrådetsäger vidare att är i gott sällskap när vi går in i ett sådant härprojekt tillsammans med andra länder. Det hjälper inte att vara i gottsällskap. Det är faktiskt inte särskilt intressant vem vi har med oss somsällskap. Det enda som är avgörande i denna fråga är att de projekt som Sverigestöder måste utgå från biståndspolitiska målsättning. Det gör inte ettbistånd till . Ombiståndskrediter m. m. Flera av talarna frågar vilka mål som har varit tillämpliga vid dettabeslut. BITShar sett på projektets utvecklingsmöjligheter med tanke på de människor somprojektet skall främja. Det är alltså främst fråga om landsbygdsbefolkningen inorra . Det projekt jag här talar om är elförsörjningsprojektet - intealuminiumverket, för det har ingen del i. Detta elförsörjningsprojektger el till människorna. Det ger dem möjlighet till ekonomisk tillväxt och äventill ekonomisk och social utveckling. Det är dessa mål som särskilt börframhållas i detta sammanhang. Däremothar det i detta sammanhang inte gjorts någon bedömning av speciella mål iIndonesiens utvecklingspolitik. Det är, vilket jag återigen vill betona, frågaom stödjande av ett enstaka projekt. Det är inte regimen i som harstötts genom det här beslutet. Beträffandeutvecklingen av demokrati och mänskliga rättigheter i har jag redangivit uttryck för min åsikt, nämligen att det på den punkten finns väldigtmycket att kritisera och att vi skall fortsätta att föra fram denna kritik. MariaLeissner har rätt i att det med tanke på utvecklingen av ekonomin i världenjust nu är många som har svårt att uppta lån. Kretsen av länder sombedöms kreditvärdiga blir alltså mindre. Detta är någonting som är mycketbekymmersamt för . Alla dessa länder kan ju inte leva på enbartgåvobistånd. De måste också kunna uppta lån till förmånliga villkor för attgöra investeringar som skall vara lönsamma. Det är därför som vi harsystemet med u-krediter. Det är ett i allmänhet bra system. Men just i en sådanhär skuldsituation har det blivit svårare att använda systemet - det ger jagMaria rätt i. Det beslut som BITS nu harfattat är inte ett beslut som binder regeringen ellernågra andra biståndsorgan när det gäller förhånandet till Indonesien.Självfallet skall de beslut som har fattat följas av såväl regeringensom understäUda myndigheter. Vad BITS här har gjort är att ha prövat och beslutat omett enstaka projekt. Det har BITS rätt att göra, och har inteemotsagt sig detta. BITS har även rätt att fortsätta att agera på detta sätt.Om däremot frågan om ett mer reguljärt biståndssamarbete skulle uppstå, måstedetta - vilket jag har gjort alldeles klart - självfallet prövas av regeringen.Jag vill ytterHgare lugna genom att säga att jag inte har någraplaner på att inleda reguljärt biståndssamarbete med . 26GUNNEL JONÄNG (c): Jag noterar den här senaste deklarationenfrån statsrådets sida, men jag skulle ändå vilja fråga: Ser statsrådet derisker som öppnats genom den kredit som nu får och som jag påtaladei mitt inledningsanförande? Det finns en fara här när det gäller utvecklingenav vår biståndspolitik, nämligen att vårt bistånd blir alltmer kommersialiseratoch att vi får ett bistånd som inte främst hjälper de fattigaste utan styrs avnationella egenintressen och framför allt av kommersiella.hänsynstaganden. Jagser i detta en utveckling som skulle vara förödande för svensk solidaritet ochför svensk biståndspolitik. Sedan vill jag säga att det värsta med denna kredit tillIndonesien kanske är att den kan leda till en urholkning av biståndsviljan,eftersom människor i vårt land väl känner till situationen i , kännertill grymheterna och brotten mot de mänskliga rättigheterna. Vad tänker ochkänner människor, när de ser och hör att så här mycket pengar går just tilldetta land? Här finns det en. uppenbar risk för att svenska folketsbiståndsvilja urholkas. Jag är mycket rädd för att den här kreditgivningen kanleda till det. Jag hoppas att det inte blir så, men det finns som sagt en risk. Vidare viH jag notera det positiva uttalande somstatsrådet gjorde i fråga om en biståndspolitisk utredning. Jag tror att vi icenterpartiet har haft rätt i den här frågan. Det har behövts ensamlad syn på och en samlad utredning av biståndspolitiken. Vi har inte fåttgehör för det kravet, utan man har i stället hållit på att utreda bit för bit.På det viset tappar man helheten. Jag tror att vårt krav verkligen ärberättigat också . Vi måste arbeta vidare med det, föra fram det återigennästa år och se om vi då kan få en bred uppslutning kring en biståndspolitiskutredning. 27 (vpk): När det gäller det beslut som och regeringen gett sanktioner tiH innan det fattats i BITSstyrelse frågar man sig: Om ärendet avser en stor del biståndspengar till ettsådant land som , skall det väl avgöras av regeringen innan BITS fårfatta beslut. Jag anser att 20 milj. kr. är en oerhört stor summa, en oerhörtstor gåvodel som BITS inte ensamt kan fatta beslut om med tanke på riksdagensuttalande att vi inte skall ge något bistånd till . Om reglerna inteär klara på den punkten, må man ju ändra dem så att de blir det. Visstfinns det ett samband mellan elförsörjningsprojektet, där pengarna från skall gå in,och det smältverk som skall byggas. Ett smältverk, drar oerhört mycket energi,och det finns då ett samband mellan smältverket och de svenska pengarna; detgår inte att komma ifrån. Det finns visst, , ett sambandmellan å ena sidan hur har agerat i Indonesienfrågan både i FN ochannorstädes och å andra sidan de ökade handelsförbindelserna med Indonesien.1982 avstod den socialdemokrafiska regeringen från att rösta för Östfimors rätttill självbestämmande i FN. Det var visserligen de borgerliga regeringarna sombörjade med att avstå från att rösta, men sedan fortsatte densocialdemokratiska regeringen på samma linje. Från detta datum skjuter densvenska exporten till kraffigt i höjden och har fortsattatt göra det. Mittunder massakrerna på beslutade att sälja vapen tni knektarna iIndonesien för 200 milj. kr. Detta skedde när hade satt i gång en avde största massakrerna mot befolkningen på . Vidaresäger : Förvisso finns det mycket att kritisera i Indonesien.Det är mycket snällt mot fascisterna i att uttrycka sig så lamt.Precisera detta närmare, ! Vad är det som man bör krifisera?Finns det över huvud taget något positivt med den indonesiska regimen? 1987/88:2923 november 1987 28 (); Vi har för det första klarlagt att det aktuella projektet knappast ärtill för landsbygdsbefolkningen. Det är åtminstone bara fill en mindre dél somde fattiga ute på landsbygden på Sumatra kommer att få dra nytta av det.Elförsörjningen är direkt kopplad till aluminiumprojektet. Det handlar alltsåom att på grund av behov av aluminium bygga ut en av Indonesiensbetydelsefullaste floder för kraftförsörjningsändamål. Spilleffekterna häravskall komma landsbygdsbefolkningen till godo. Låt oss tala klarspråk! Dethandlar inte främst om att främja landsbygdsbefolkningen. Jagtycker för det andra att diskussionen om huruvida det gäller en liten eller summa är rätt intressant att dröja vid. Hur är det egentligen med reglernaför SIDA? Var går gränsen för storleken på de projekt som SIDA inte behöveranmäla till regeringen? Såvitt jag vet handlar det om en så låg summa som 5milj. kr., och med hänsyn till BITS förhållanden är i så fall 20 milj. kr. enmycket hög summa. Varför är det så stor olikhet mellan de här fallen? Fördet tredje är det remarkabelt att biståndsministern säger att man inte hartagit hänsyn till något speciellt mål i vår biståndspolitik när man bedömt'utvecklingspolitik och som ursäkt för detta hänvisar till att dethandlar om ett enstaka projekt. Här har biståndsministern inte stöd vare sig isin egen proposition, i BITS instruktioner eller i något som helst uttalandesom gjorts om BITS möjligheter att agera. Dethandlar här om ett försök att dölja det faktum att egentligen överhuvud taget inte kan få förekomma som mottagarland för det svenska biståndet.Är det för mycket begärt att biståndet via BITS skall följa' vårabiståndspolitiska målsättningar? Vi måste i framtidentillämpa de biståndspolitiska målen oerhört mycket striktare än . Det är inteenbart det bilaterala biståndet via SIDA som skall tillämpas med avseende på debiståndspolitiska målen utan även de två tredjedelar av det svenska biståndetsom inte administreras direkt bilateralt av SIDA. BITShar genom den aktuella affären satt sig över de svenska biståndspolitiska målsom angivits i uttalande om bistånd till och en rad andraföreskrifter- inte minst genom att underlåta att fråga regeringen trots att detrörde sig om en så stor summa. Biståndsministernhar ingen anledning att försvara detta utan borde i stället vara starktbekymrad. Om biståndsministern uttryckte en litet högre grad av oro skulle detskapa en större respekt för den svenska biståndspolitiken. Eftersom direkt ställde en fråga till mig vill jag svarapå den. Detär sant att de summor som SIDA har att besluta om är ganska små. När ettprojektbelopp i gåvobiståndet stiger till över 3 milj. kr. måste SIDA vända sigtill regeringen. BITS har däremot möjlighet att på egen hand fatta beslut omenstaka projekt, eftersom det i de fallen rör sig om krediter. Man kandiskutera om det borde finnas en beloppsgräns även här. Det är frågor av detslaget som vi kan komma tillbaka till när vi ser över instruktionen för BITSoch, som nämnts här, för dess styrelse. Sedanär det självklart att de biståndspolitiska målen skall följas i afltbiståndssamarbete som vi deltar i. Det må gälla u-krediter, bistånd genom SIDAeller vårt omfattande multilaterala biståndssamarbete. Det skall också varaalldeles klart att kommersiella intressen aldrig skall få styra det svenskabiståndet. Det svenska biståndet skall vara till för att stödja de fattigafolken och deras utvecklingssträvanden. Om vi i det arbetet också använder ossav svenska företag, är det bra. Men det får aldrig vara så, att de svenskaföretagens intressen styr vår verksamhet. Överläggningenvar härmed avslutad. 7§ Föredrogs och hänvisades 1987/88:Sk4-Skl6till skatteutskottet 8 § Föredrogs menbordlades äter betänkanden /88:9, 12 och 13Skatteutskottets betänkanden /88:4 och 5 betänkande1987/88:6 betänkanden /88:4-8 betänkanden1987/88:5, 7 och 8 betänkande 1987/88:1Socialförsäkringsutskottets betänkanden /88:2-5 Socialutskottetsbetänkanden /88:3 och 5-8 betänkanden /88:2-5 Trafikutskottetsbetänkanden /88:2 och 3 betänkande 1987/88:10 Näringsutskottetsbetänkanden /88:1-3 betänkanden /88:1 och 2 9 § Meddelande ominterpellationer Meddelades att följandeinterpellafioner framställts 1987/88:123av () till civilministern om postens transport- ochplaneringssystem: Postens transport och planeringssystem (PTP) ger påett ingående sätt kunskaper om det svenska vägsystemet som är av utomordentligtstort intresse för en främmande makt som pä olika sätt vill höja graden avoperativ planering inför ett eventuellt angrepp mot . Detfinns ingen anledning att acceptera att posten aktivt sammanställer ochförsäljer denna informafion. Civilministernhar tidigare, när frågan har aktualiserats, utlovat en översyn av ärendet. Motdenna bakgrund vill jag därför fråga civilministern följande: Avser civilministern att ta initiativ till en nybedömning av om PTP är fill men för rikets säkerhet? Avser civilministern att vidta någon annan åtgärdför att begränsa postens möjligheter att marknadsföra den här aktuellainformationen? 1987/88:124av () fill arbetsmarknadsministern om översynen avarbetsförmedlingslagen: Arbetsförmedlingslagen trädde i kraft för mer än 50år sedan. Lagen kom sålunda till när förhållandena på den svenskaarbetsmarknaden var väsentligt annorlunda. AMS-kommitténförordade i sitt betänkande arbetsmarknadsverkets ansvarsområde (SOU 1985:7)att arbetsförmedlingslagen borde ses över för ökad klarhet och bättreredaktionell utformning, men utan omprövning av den allmänna inriktningen. Ensådan mer teknisk översyn har också pågått inom regeringenskansli. Isamband med behandling av proposition 1985/86:138 omarbetsmarknadsverkets ansvarsområde m.m. ställde sig bakom dennainriktning pä översynsarbetet. Medhänsyn till dels de förändrade förutsättningarna på arbetsmarknaden, dels denrådande oklarheten om lagens tillämpning har förespråkats en merförutsättningslös översyn av lagen. I har förslag härom avvisats avmajoriteten. När frågan senast togs upp i uttaladearbetsmarknadsutskottet i sitt betänkande AU 1986/87:11 s. 31 bl. a. att detfaktum att gått sedan arbetsförmedlingslagen kom till innebär attden i vissa avseenden kan vara svår att tolka och tillämpa. Med hänsyn härtillsamt till de snabba förändringarna på arbetsmarknaden med nya verksamheter somkan förete vissa likheter med arbetsförmedlingsverksamhet framstår den pågåendeöversynen av arbetsförmedlingslagen i somangelägen, fortsatte utskottet. Utskottet utgick därför från att arbetet skullebedrivas skyndsamt och målmedvetet. Riksdagenställde sig bakom detta uttalande. En ytterligare omständighet i ärendet är att AMS styrelseför sedan beslutade om att till regeringen överlämna en inom AMSsamrådsgrupp för privat arbetsförmedling framtagen rapport till regeringen föratt beaktas vid den pågående översynen av arbetsförmedlingslagen. a.framhålls i rapporten att lagen bör ses över så att det klart framgår vad somär olaglig arbetsförmedling och vad som är laglig näringsverksamhet. En frågaman anser bör beaktas är också sanktionssystemet. Det handlar sålunda om en merövergripande översyn än vad regeringen från början tänkt sig. a. ett stort antal seriösa skrivbyråer hartillämpningen av lagen skapat stor osäkerhet och oro. Det är sålunda angelägetatt den pågående översynen av lagen bedrivs på ett mer förutsättningslöst sätti avsikt att komma till rätta med de rådande problemen. Mot den angivna bakgrunden vill jag ställa följande frågortill arbetsmarknadsministern: Vilken inriktning har det pågående översynsarbetet iregeringens kansli? Är regeringenberedd att vidta åtgärder i anledning av ? När beräknasöversynen vara slutförd? 1987/88:125av () till socialministern om de privatpraktiserandesjukgymnasternas situation: Det har av pressen framgått att deprivatpraktiserande legitimerade sjukgymnasterna får höja patientavgiften med 5kr. Detta ingår som en del av"Dagmar-överenskommelsen" mellan staten och sjukvårdshuvudmännen. Denna överenskommelse löser inga problem för en yrkeskår,som borde ha en uppräkning av ersättningen från den allmänna försäkringen medminst för att få debet och kredit att gå ihop. De privatpraktiserande sjukgymnasterna utför ett mycketbetydelsefullt arbete inom hälso- och sjukvården. Det är endast avde legitimerade sjukgymnasterna som är privatpraktiserande, men dessa utför ca50 % av alla behandlingar i öppen vård, vilket visar att det rör sig om eneffektivt arbetande yrkeskår. De privatpraktiserande sjukgymnasternas ekonomiskasituation har successivt försämrats . Ökadekostnader och en för låg ersättning från den allmänna försäkringen gör, att deoftast arbetar för én lön, som vida understiger de offentliganställdas löner. En storsjukgymnastpraktik mitt i tvingades lägga ned i