prot · GB0946 · 1987-12-31 00:00:00 — till den inflafion som harrått ? Skall man inte alls ta hänsyn fill denna? Beträffandegåvoskatten har man samma invändningar som . Man vill inte ändrareglerna, ©essä . skall först fira 30-årsjubileum. Jag hoppas att detnär vi har passerat den dagen skall finnas möjligheter att åstadkomma enändring, i sade vidare att det bara är en liten grupp som berörs av särfrågorna.Jag reagerar starkt emot att man säger att det bara är en liten grupp somberörs. Min uppfattning när det gäller lagstiftning och sätt attbesluta är att det skall skapas rättvisa lagar och att det skall tas hänsyntill alla. Det är en mycket dålig ursäkt, när man säger att det bara berör enliten grupp. Det finns all anledning att behandla denna lilla grupp på sammasätt som alla andra behandlas. Och i verkligheten rör det ju sig inte om någonliten grupp. Anf.120 (): Att tiden för information är ytterst begränsad har redan påtalats avBrifta Bjelle och , så det behöver jag inte ta upp. Jagtycker att har ett mycket dåligt försvar när det gäller denskärpning av inkomstskatten som kan komma att ske vid arvsfall som inträffarefter nyår, då vissa reserver upplöses och tas upp fill beskattning. Han sägeratt denna fråga är aktuell i och att man hinner rätta tillsaken i god fid. Ja, så går det när man forcerar fram en lagstiftning.Visserligen finns det inget förbud mot retroaktiv lagsfiftning som är fillförmån för den skattskyldige. Men jag tycker aft det är ytterst olyckligt ocholämpligt att man inte har klara regler för vad som gäller ijust dessa fall. Jag förutsätter därför att man verkligen snabbar på ifinansdepartementet och kommer med en proposifion , så undviker den stora olägenhet det medför att inte veta vilka skattelagar somgäller. Ändringari arvs- och gåvoskattelagstiftningen, m. m. 121 (): Det är klart att denna lagstiftning inte är direkt negafiv utan i deflesta fall posifiv och till fördel för den enskilde, . Det är välinte allfid så att människor rusar åstad direkt, och om det skulle varabesvärligt att hinna , finns det ju ett rådrum även efter den 1januari. Alla människor har väl inte uttryckliga behov av att absolut utnyttjatiden före nyår. Dennya lagstiftningen berör ju inte skogskonton. I är manuppmärksammad på problemet. Man har för avsikt att komma igen, och manmotiverar detta med att det ändå inte kommer att bli aktuellt förrän vid 1989års taxering. Här finns ju ändå möjlighet att ha en retroaktiv lagstiftning,eftersom den skulle vara positiv. Ävenom jag medger att det rör sig om en i detta sammanhang och attdet kanske uppstår en del oklarheter, tror jag inte att det finns anledning attför tillfället göra någonting annat än att genomföra såväl den familjerättsligareformen som den därtill hörande följdlagstiftningen. Både när det gällergåvobeskattningen och grundavdragen skall man ha Ändringari arvs- och gåvoskattelagstiftningen, m. m. klart för sig att det viddetta tillfälle inte handlar om något annat än en anpassning till nu gällandeförhållanden. Dessutom kommer bl. a. frågan om gåvobeskattningen väl att tasupp till behandling, när vi får ett regeringsförslag i anslutning till denutredning som har avlämnats i frågan. Anf.122 (): menar att det inte skulle ha någon egentlig betydelseatt förslaget om den nya lagstiftningen kommer så sent, eftersom alla ändå intekommer att rusa till juristerna för att hinna få sina testamenten ändrade. Jagtror att han. Bortsett från detta är det ändå ett anständighetsskälatt inte stiftar lagar som, när de väl träder i kraft, människor inteens hinner få reda på existensen av. Vii tycker att det hade varit anständigt att skjuta dennalagstiftning framåt. Det anser vi inte bara därför att vi vill ha ettannat förslag beträffande grundavdraget än det som finns i propositionen, utandärför att alla då hade hunnit bli förberedda på att det kommer en nylagstiftning. Vihar haft den arvslagstiftning som gäller. Den är känd,och det finns en mängd inbördes testamenten i som har reglerat deförhållanden som lagstiftningen nu kommer att omfatta. Det hade alltså varitrimligt att vänta med den här lagstiftningen - och det förslaget harockså framlagts både i lagutskottet och i skatteutskottet. Sedansäger att lagstiftningen inte är negativ utan enbart positiv.Det beror på vilka fall man tänker på. Det är riktigt att den är positiv imånga sammanhang, men det införs också ett nytt arvsfall, som skjuts in mellanföräldrar och barn. Om människor inte tänker sig för vad gäller skatteuppläggningi samband med arvsfrågor, kan det onekligen uppstå dubbelbeskattning. Såledesär lagstiftningen inte alldeles glasklart positiv. Anf.123 (): måste nog ha studerat frågan om den nyaarvslagstiftningen mycket litet. Det minsta man försöker tränga in i dessafrågor måste man erkänna att den nya lagsfiftningen kan vara positiv för vissamänniskor men mycket negativ för andra. Detta beror kanske framför allt påvilken ålder de befinner sig i, om de har barn, vilken ålder barnen befinnersig i osv. Det är alltså en helt felakfig bild man ger om man säger attlagstiftningen enbart är positiv. Den kan vara positiv, men den kan också imånga fall vara negativ. Dethade därför varit angeläget att det nya förslaget hade lagts fram , såatt det hade varit möjligt för den enskilde att anpassa sig fill den nyasituationen. Sedansäger att skogskonto och investeringsreserv inte hör hemma ieller berörs av den nya lagstiftningen. Det är korrekt att dessa företeelserinte hör hemma där, eftersom de innefattas i inkomstskattelagstiftningen, mende berör lagstiftningen i allra högsta grad, eftersom det är fråga om ensituation som uppträder när en person går bort. Problemet borde därför halösts. De socialdemokratiska ledamöterna i utskottet har faktiskt erkänt det,inte minst genom sin skrivning. Skillnadenmellan oss reservanter och utskottsmajoriteten är att vi tyckte att det var enså ytterst viktig fråga att utskottet borde ha hemställt att skullebesluta att ge regeringen till känna att vi önskade att ett förslag skulleläggas fram möjligt. Jagtycker själv att det hade varit snyggt om regeringsparfiet hade varit berettatt göra denna insats, när man nu är medveten om att ett misstag har begåtts. Sedankan jag hålla med om att det i dagens situation inte ärnågonting annat att göra än att i huvudsak bifalla förslaget. I annat fallskulle situationen bli ännu värre - med den nya och de gamlaarvsreglerna. Ändringari arvs- och gåvoskattelagstiftningen, m. m. Anf.124 (): säger att det finns rådrum att ändra testamente ävenefter . Ja, det finns det. Men för de familjer där någon avliderefter men innan testamentena hinner ändras finns inget rådrum.Lagstiftningen skulle självfallet ha varit klar då vi kommer fram till den 1januari. Vadsedan beträffar skogskonton har redan påpekat att de mycket välkan beröras av den nya lagstiftningen. Detta vet skatteutskottet om, och det ärbeklagligt att vi var tvungna att skärpa skrivningen i reservafionen. Det bordeinte ha behövts - om man hade tagit hänsyn fill de misstag som tidigare hadebegåtts, då man inte tänkte på att dessa fall skulle kunna uppstå iverkligheten. Anf.125 (): Vi håller på och upprepar oss i detta replikskifte. Jag villbara säga till att vi från socialdemokratisk sida inte har varitnonchalanta vad gäller fallet med skogskonto, när vi upptäckte vilka effektersom kan uppstå genom denna lagstiftning. Man är på klartmedveten om detta problem. Frågan har således inte på något sätt nonchalerats,inte heller i debatten. Vi är på det klara med att åtgärder är nödvändiga. Anf.126 (): har egentligen mycket litet berört det faktum attsocialdemokraterna genom att nu skjuta in ett extra arvsfall minskar betydelsenav grundavdraget på . Det betyder att många bon rent faktiskt kommeratt få betala arvsskatt trots att inte skatteförmågan i dessa bon har ökat. föreslogs 1981, och det är ett alldeles för lågtbelopp - om det inte är så att man rent faktiskt vill ta ut mer skatt urdödsbona än . Överläggningen idetta ärende var härmed avslutad. (Beslut fattades efter debatten omsocialförsäkringsutskottets betänkande 11.) Kammarenövergick till att debattera betänkande 15 om ändring ivallagen, m. m. Vallagen,m. Vallagen,m. Anf.127 HANS NYHAGE (m); I har vi den oskattbara förmånen att fritt och öppet få arbetaoch verka för de politiska åsikter och idéer som vi själva anser vara de rätta.Vi har alla rätt att i tal och skrift ge våra åsikter till känna. Och viomfattas alla av rättigheten att i fria val få lägga våra röster på det partisom enligt vår egen åsikt företräder och representerar den politik som ärriktigast för människorna och därmed bäst för samhället som helhet. Vi lever ien demokrati. Dettaär för oss självklarheter - så självklara att alltför många ej tar till vara demöjligheter till påverkan och inflytande som dessa rättigheter ger. Vi behöverförvisso inte gå särskilt långt utanför vårt lands gränser för att finna attmänniskor lever under helt andra villkor, där yttrande- och mötesfrihet ärnärmast okända begrepp och där fria, demokratiska val lyser med sin frånvaro.Vi har all anledning att begrunda vad detta i realiteten innebär. Just förhållandet att rösträtten i politiska val är en personHgrättighet för den enskilde, ställer kravet på statsmakterna att så långtmöjligt är underlätta för den enskilde att kunna utöva denna rättighet, oavsettvar i världen hon/han befinner sig. Det kravet har vi moderater sökt tillgodosei några av de reservationer som vi har fogat till konstitutionsutskottetsbetänkande. Ireservationerna 2 och 3 yrkar vi tillsammans med folkpartiledamöterna dels attbrevröstningen generellt skall tillåtas för svenska medborgare i utlandet, delsatt röstningen hos utlandsmyndighet skall underlättas och möjliggöras i störreomfattning än . Brevröstninghar redan tillämpats i två tidigare val i ochföreslås nu också komma att äga rum där vid val. Skälet härför är attröstning hos svensk utlandsmyndighet inte är tillåten där. Enligt vår meningfinns inga skäl att begränsa denna form av röstning till att gälla enbart dettaland. Det finns naturligtvis hinder för att kunna utöva rösträtten, t. ex.långa avstånd till utlandsmyndigheten, även i andra länder. Dessa hinder kanundanröjas genom brevröstningen. Somskäl för att ej medge generell brevröstning åberopas att andelen ogiltigabrevröster från varit alltför stor. Argumentet är anmärkningsvärt.Dels sjönk andelen ogilfiga brevröster kraftigt mellan 1982 och 1985 års val,dels måste det ju vara angeläget att söka ta fill vara så många gilfiga röstersom möjligt, vilket man inte gör genom att helt inskränka röstningsmöjligheten.Genom ännu mer intensifierad information torde man därtill ytterligare kunnanedbringa felprocenten. Kan mer än två miljoner röstberättigade inom landetpoströsta på ett korrekt sätt, torde också det övervägande antaletutlandssvenskar kunna klara brevröstningen. a. har stora grupper röstberättigade svenskar inte kunnat utövasin rösträtt på grurid av påstådda svårigheter genom att man där inte tillåtertillfälligt anordnade röstmottagningsställen. Vi moderater kan inte accepteradetta. Givetvis måste UD:s ambition här vara att i aktuella områden inrättahonorärkonsulat. Vi uttalar i reservation 3 att vi förutsätter att UD vidtarlämpliga åtgärder i sammanhanget. Ireservafion 4 hävdar tillsammans med folkparti- och Prot.1987/88:46 centerpartiledamöterna att särskilda krav måste ställas på depersoner som skall verkställa budröstning. I särskilt höggrad gäller detta vårdare. Tyvärr har missbruk förekommit. Vi föreslår därföratt 11 kap. 3 § vallagen kompletteras på så sätt att möjligheterna tillmissbruk begränsas. Vid föregående val var det av tvång som valsedlar med kdspartibeteckning lades ut i vallokalerna, trots att partiet hade motsatt sigdetta med anledning av dess valsamverkan med . Detta tvång hadebeslutats av valprövningsnämndens majoritet. Enligtmoderata samlingspartiets mening måste det ankomma på partierna själva att haett avgörande inflytande över detta, vilket vi fillsammans med folkpartiethävdar i reservation nr 1. Slutligenyrkar moderater och folkpartister i reservation nr 5 att omval skall ske om merän hälften av de avgivna rösterna är ogiltiga. Enligt utskottsmajoriteten skalldetta ske om mindre än hälften av det beslutade antalet fullmäktige är utsedd.Detta ställningstagande av majoriteten öppnar oanade möjligheter. Om t. ex. envalsedel upptar tillräckligt många namn som bara får en enda röst kan debesätta närmast samfiiga platser i en fullmäktigeförsamling. Detta skall intekunna ske, och därför har vi yrkat på det sätt som jag har angivit. Meddet anförda, herr talman, yrkar jag bifall till de av mig nämndareservationerna. Anf.128 (): Låt mig börja med att yrka bifall fill reservationerna 1,2,3,4, 5 och6. Ireservation 1, som bygger på en kommittémotion från folkpartisterna ikonstitufionsutskottet, menar vi att det är de olika parfierna som själva skallavgöra om de önskar att valsedlar läggs ut i vallokalerna eller inte. Problemuppstod som bekant under valet , då och kds samverkade. Kdsville inte att valsedlar med enbart kds som partibeteckning skulle finnas ivallokalerna, utan att de sedlar som markerade samarbetet med skulleläggas ut. Detta gick inte eller valprövningsnämnden med på.Det uppstod därför förvirring i vissa vallokaler, och det främjade verkligeninte människors möjligheter att i valet markera sina åsikter. Folkpartiettycker att detta är fel. Vi säger att det parti som vid något av de två senasteriksdagsvalen har fått skall ha valsedlar i vallokalerna men attvalmyndigheterna skall beakta partiorganisationernas önskemål. Reservationerna2 och 3 innebär att vill aktivt medverka till att underlätta förutlandssvenskar att utnyttja sin lagliga rätt att rösta, trots att de förtillfället befinner sig på utländsk mark. Ivissa länder finns det lagstiftning eller regler som innebär att röstning förannat land inte kan accepteras. Så är det t. ex. i . Även andra skälgör att det är viktigt att sådanamöjligheter skapas, t. ex. genom användning avbrevröstning som komplement. Argumenten att de brevröstande är slarviga och attfelprocenten är hög håller inte. Felen har blivit färre, och med bättreinformation kommer felen säkert att minimeras ytterligare. I reservation 4 instämmervi folkpartister i motion om budröst- 125 Vallagen,m. ning och skärpning avgarantierna mot otillbörlig påverkan av t. ex. vårdare. Det är nog så viktigtoch aktuellt i tider då omyndigförklaringsinstitutet skall tas bort. Ireservation 5 tar och moderata samlingspartiet upp valprövningsnämndensyttrande över det aktuella regeringsförslaget. Nämnden fann att regeringensförslag inte hindrar att alla ledamöter i en församling utses på basis av enenda valsedel, under förutsättning att den har upptagit fillräckligt månganamn. Vårt förslag i reservafion 5, som alltså sammanfaller medvalprövningsnämndens förslag, innebär att valet skall göras om i de fall därmer än hälften av de lämnade rösterna är ogiltiga. Reservafion6, som också vpk står bakom, grundas på en folkpartimofion omvalprövningsnämndens sammansättning. Det är olustigt att parfier som klarat4-procentsspärren inte är representerade i nämnden. Det hände 1982,då vi blev utan representant. När sedan frågor som gällde valet kom upp inämnden var alltså inte representerat. Detta kan på principiellagrunder inte vara riktigt. Jagvill starkt markera att det inte är fråga om "surt sa räven" om derönnbär han inte kunde nå, men eftersom folkparfiet nu har erfarenhet avproblemet vill vi försöka göra något åt det för framtiden, oberoende av vilketparti det då drabbar. Politikensvindar blåser som bekant snabbt. Det skulle kunna tänkas att två partier intekom med av egen kraft i valprövningsnämnden, och det vore då anmärkningsvärt omdet uppkom en tvist om t. ex. valfusk. Meddet sagda, herr talman, yrkar jag bifall fill de reservationer som jag harnämnt och i övrigt till utskottets hemställan. 129 Tredje vicetalman (): Det är två grundläggande principer som skall tillgodoses medvallagstiftningen. Den ena principen är att valdeltagandet skall vara såomfattande som möjligt. Det.skall vara lätt för medborgarna aft ta del i valet.De fysiska omständigheter som kan hindra valdeltagande skall elimineras sålångt det går. Denandra grundläggande.principen är att höga krav på rättssäkerhet skall kunnatillgodoses. Vi är dess bättre i vårt land förskonade från stora skandaler medvalfusk och liknande, men vi har också mycket högt ställda anspråk när detgäller att tillgodose rättssäkerheten vid valen. Fleraav de frågor som kan tyckas små, som tas upp i det nu aktuella betänkandet, rörsig i gränslandet mellan tillämpningen av dessa båda principer, omtillgängligheten och rättssäkerheten. Vihar erfarenhet av att det efter olika val har förekommit beskyllningar omvalfusk, om än i begränsad mening. Det har t. o. m. häntatt det har gått till domstolsprövning. I något fall har man fått göra omval.Det är naturligtvis irite bra. I en del andra fall har man i efterhand haft enmycket osäker uppfattning om vad som verkligen har förekommit och har för denskull inte på ett välgrundat sätt kunnat ta rättslig ställning till det som kanha hänt. Fleraav de här fallen, som trots allt har varit aktuella i vårt rättsinniga land,har gälU budröstning. Det är klart att man inte någonsin kan få fram ett Vallagen, m. m. system som är fill hundraprocent säkert. Men man bör sträva därefter. 1987/88:46 det vimenar att man skall göra, i enlighet med reservation nr 4, som handlar 16december 1987 om detta och som jag även vill yrka bifall till. Det är encentermotion som ligger bakom den reservafionen. Detvi vill åstadkomma är en något striktare bedömning än vad som sker av vemsom i valsammanhang skall accepteras som vårdare. Erfarenheten har visat attdetta är viktigt. Men jag tror att det kommer att bli ännu viktigare framöver,av det skälet att vi nu är i färd med att avskaffa omyndigförklaring som hinderför rösträtt. Det innebär otvivelaktigt att en ganska stor kategori människorfår rösträtt och därmed behöver assistans. Det ökar naturligtvis frestelserna attgå krokvägar för dem som skall hjälpa till. Sådana frestelser tycker jag bör bekämpa så gott det går. Jagyrkar alltså bifall till reservation nr 4. Det är den enda reservation som vicenterpartister är med på. Det kan kanske tyckas konstigt när det gäller ettpar av de moment som och folkpartisterna har reserverat sig mot.Även om det inte är jag som har att svara för utskottet skall jag säga någraord om ett par av de reservationerna. Ettsätt att öka tillgängligheten till valet för våra utlandssvenskar är helt klartatt införa rätt till brevröstning. Det tror jag att reservanterna har helt rätti. Problemet är att vi vet att vi får en kassationsprocent som är ganska stor.Deri har visserligen sjunkit. Det vet vi genom erfarenheterna från Tyskland.Men fortfarande ligger den på tok för högt. Vad man riskerar är naturligtvisatt väljare, som annars på ett helt korrekt sätt skulle ha fått sina röstertillgodoräknade på konsulat och ambassader, gör fel och på det viset genombrevröstningen i själva verket förlorar sin röst. Jag skulle vilja säga att denrisken sannerligen blir större om man utsträcker brevröstningen till att gällavärlden runt. , där brevröstning nu förekommer, ligger ganska nära,postgången är enkel osv. Jag vill gärna medge att jag känner en viss tveksamhetpå den här punkten. Jag tror nog att vi en gång kan hittabrevröstningssystem som kan öka säkerheten i röstavgivandet. BengtKindbom och jag har också i ett särskilt yttrande sagt att vi inte tycker attregeringen skulle ge upp försöken att få och att tillåtaröstning på dessa länders fosterjord. Det är en ganska makaber situation att viförvägras att förrätta röstmottagning i två av demokrafier. Sådanröstmottagning tillåts alltså i en lång rad diktaturer och halvdiktaturer, meninte i och . Jag tycker att de argument man från västtysktoch schweiziskt håll har anfört är utomordentligt svaga. Vi menar i vårtsärskilda yttrande att det bör ankomma på regeringen att ta itu medregeringarna i dessa båda länder, så att en omprövning kan komma till stånd.Det tycker jag infe skulle vara omöjligt att klara. reservation talar man om behovet av en ökad aktivitet från UD:s ochskatteverkets sida när det gäller att anordna röstställen och propagera förröstning. Att man bör utöva sådan aktivitet är vi, såvitt jag kan förstå, enseom. Jag har läst vad vi har skrivit - tillhör majoriteten - och vadreservanterna har skrivit, och jag måste säga att skillnaden verkligen ärhårfin. Ytterligare en sak villjag kommentera. Det gäller fillhandahållandet av 127 Vallagen,m. Det kan tyckassom självklart att jag borde ha varit med på reservation 1, eftersom det varjag som bråkade i valprövningsnämnden när den fråga som här tas uppaktualiserades. Jag anser fortfarande att valprövningsnämnden fattade ettfelakfigt beslut den gången. Men det är en sak för sig. En anledning till attBengt Kindbom och jag inte gått med på denna reservation är att vi tycker attden motivtext som har knutits till lagtexten inte håller. Det är oklart för migvad som är innebörden i meningen: "Centrala valmyndigheten skall dock beaktaparfiorganisatio-nens önskemål i detta avseende." Om valmyndigheten enbartskall beakta önskemålet, innebär det att man inte behöver följa vadparfiorganlsationerna har sagt, utan man kan göra en värdering. Då har vi sammaståndpunkt, såvitt jag kan förstå. Isjälva texten står det att partierna skall ha ett avgörande inflytande över omderas valsedlar skall läggas ut eller inte. Vad man borde kunna komma framtill, men det tål att fundera litet på, är naturligtvis att rätta sig efter vadpartierna säger. Men detta blir ett slags ingenmansland. Jag vet inte rikfigthur det skulle tillämpas, om idén skulle sättas på prov. Enannan orsak till att vi inte har gått med på denna reservation, som jag iprincip tycker är riktig, är att det inte, såvitt vi kan bedöma, finns någotakut behov av en sådan här bestämmelse i och med att den tidigare lydelsen i 6kap. 9 § vallagen har ändrats på det sätt som skett. Vi har två partier som haruppnått av rösterna de två senaste valen. De kommer såvitt man kanse att Uppträda i nästa val, men de kommer inte på något vis att drabbas av debesvärligheter som kds råkade ut för i det senaste valet. Därför finns det intenågot akut behov av att ändra bestämmelsen innan man noga har övervägt den, såatt den blir rikfigt . Jag ser till min ledsnad att jag har talat längre än jaganmälde mig för. Jag yrkar avslutningsvis bifall till reservation 4. 130 BO (vpk): I all korthet vill jag yrka bifall fill reservafion 6 ikonstitutionsutskottets betänkande, vilket vi från vpk:s sida i övrigt stöder. Valprövningsnämndenär ett domstolsliknande organ som har att pröva besvär över allmänna val. Ireservationen framhålls att nämnden är en rättsinstans och därför intenödvändigtvis behöver ha en sammansättning som exakt och proportionellt svararmot partiernas styrka i . Det finns starka skäl för att alla iriksdagen företrädda partier är representerade i nämnden. Det handlar omdemokratisk insyn och oberoende prövning. Oavsett vitt skiljakfiga meningarmellan de polifiska partierna i är det viktigt att vi så långt detöver huvud taget är möjligt kan vara överens om demokratins spelregler. Och detärjust dessa som valprövningsnämnden har att hantera. Jagvill gärna ge och ett erkännande för att manaktualiserat denna fråga i en motion. För oss i vpk var det självklart attansluta oss till denna reservation. Jag beklagar emellertid att motionen intehar tillstyrkts av ett enigt utskott. brukar ju ofta haen förmåga att komma till enighet det gäller demokratins spelregler. Jag hadeegenthgen inte tänkt säga något mer, men jag kan inte låta bli efter att hahört bl. Hans Nyhage, som med stor indignation Prot. 1987/88:46 talade om att majoriteten i utskottet är för ett tvång att lägga ut valsedlar.Det är ett gammalt önskemål att även i icke företrädda partier skall få ~ valsedlar upptrycktaoch distribuerade. Denna rätt finns , och det är bra.