prot · GB0943 · 1987-12-31 00:00:00 — Därfinns olika linjer - kontorslinjen, svets- och plåtlinjen, verkstadsmekaniskalinjen, el-resp. telelinjen samt datatekniklinjen. Enligt min uppfattning föreligger-det väldigt goda motivför att inte lägga ned verksamheten. Det finns t. ex. många invandrare-iBotkyrka kommun som behöver den här utbildningen. Vidare har det i olikasammanhang framhållits att invandrare och lågutbildade utgör de två grupper somhar det svårast på arbetsmarknaden. är dessutom lättillgängligt.Många av dem som utbildas där bor i . Därför blir det problem för dem som har att lämna barn pådagis, om resvägen blir lång. En rad argument kan alltså anföras mot enflyttning av verksamheten. Jag vill fråga om arbetsmarknadsministern inte inser vilkastora problem och svåra konsekvenser som kan bli följden av en snabbnedläggning av Tumbacentret. Och borde inte arbetsmarknadsministern i så fallta något initiativ? 163Arbetsmarknadsminister : Herr talman! Som framgår av mitt svar ärdenna fråga under beredning. Jag förutsätter att alla olika aspekter vid enförändring sammanvägs innan tar ställning. Jag förutsätternaturligtvis också att representanterna i styrelsen och de som bereder frågantar hänsyn till det som här har redovisat och beaktar det när manfattar beslut. Som framgår av mitt svar har styrelsen sitt nästa sammanträdeden . Om användningen av kreditkort m. m.iinom statligamyndigheter 164 (vpk): Med utgångspunkt i vadarbetsmarknadsministern nu sade vågar jag ha förhoppningen att man skall tahänsyn till de faktiska omständigheter, problein och svårigheter som utantvivel skulle komma att uppstå och som drabbar så många människor inom dennamycket viktiga verksamhet. Jag vågar hoppas och tro på att man den 22 decemberskall komma fram till ett beslut som innebär att i får finnaskvar. Jag kan tillägga att man när det gäller anläggningen i iår har gjort en vinst på ca 1,8 milj, kr. Överläggningen var härmed avslutad. 36 § Svar på fråga 1987/88:180 om användningen avkreditkort m. m. inom statliga myndigheter har frågat civilministernvilka åtgärder han är beredd att vidta för att regler skall upprättas föranvändning av betalkort, kreditkort och liknande vid statliga myndigheter.Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som skall svara påfrågan. Det är riktigt att kontokort i form av betalkort i vissutsträckning används i statlig verksamhet. Beslut om detta har i sådana fallfattats av vederbörande myndighet. Några särskilda generella bestämmelser omanvändningen av sådana kort finns inte, utan de allmänna föreskrifter somgäller en myndighets möjlighet att ta upp lån eller i övrigt ikläda statenekonomiska förpliktelser samt för statlig redovisning och upphandling blirtillämpliga även i dessa fall. Jag anser inte att det finns skälatt föreslå regeringen att i särskild ordning reglera användningen av betalkortinom statsförvaltningen. Det bör även i fortsättningen ankomma på myndigheternaatt inom ramen för generella bestämmelser beakta de affärsmässiga och praktiskaomständigheter som kan påverka valet av betalningssätt. Jag utgår ifrån attrevisorerna i sin granskning uppmärksammar de fall där tveksam eller direktfelaktig hantering förekommer. 166STIG (): Jag vill till att börja med tackafinansministern för svaret. Dessutom vill jag understryka att min fråga inte ärföranledd av att jag tror att det i allmänhet förekommer någon sorts fusk elleroegentligheter vid Om villkoren på datatjänstemarknaden Det är ganska självklart att de allra flesta kortinnehavarehanterar korten förnuftigt. Min fråga har tillkommit med anledning av att man bör haregler att luta sig mot när missbruk sker. Det är ju först när sådant händersom man behöver ha regelboken att ta fram. Vi har sett ett exempel påatt det hade behövts regler just för hur kreditkort skall hanteras. Av finansministerns svar framgår att han anser att detta isista hand är en fråga för revisorerna. Det är naturligtvis riktigt. Men jagvill åter understryka att missbruk kan förekomma om man inte har regler. 1 dethär fallet vore det rimligt med åtminstone någon form av cirkulär ute istatsförvaltningen. Då skulle vi också kunna slippa ett pinsamt upprepande avdet vi har sett . Än engång: Tack för svaret! Överläggningenvar härmed avslutad. 37 § Svar på fråga 1987/88:219 om villkoren pådatatjänstemarknaden har, mot bakgrund av demervärdeskatteregler som gäller när säljer datatjänster, frågatmig om jag är beredd att förändra villkoren på datatjänstemarknaden så att deleverantörer som finns kan konkurrera på lika villkor. Regeringen har med stöd av mervärdeskattelagen sedan långtid tillbaka i enstaka fall medgett vissa undantag från mervärdeskatteplikt förtjänster avseende automatisk databehandling. Ett av det tiotal beslut av dettaslag som meddelats avser , som befriadesfrån skyldighet att ta ut mervärdeskatt vid försäljning av datatjänster åtkommunerna. Det undantag från mervärdeskatteplikt som medgetts förKommun-Data AB avser enbart datatjänster som tillhandahålls kommuner ochlandstingskommuner, medan full mervärdeskatt skall tas ut i andra fall.Undantaget har tillkommit för att inte ett av flera skäl önskvärt samarbetemellan kommunerna på detta område skall försvåras av mervärdeskattereglerna.Särskilt har detta betydelse för mindre kommuner, som inte kan bygga upp enegen dataverksamhet. Undantaget medför å andra sidan den nackdelen att andra dataserviceföretag,som vill sälja datatjänster åt kommunerna, till följd av mervärdeskatten fårett sämre konkurrensläge än vad har. Enligt min mening kan detinte komma i fråga att utjämna sådana skillnader i konkurrensvillkoren genomatt utvidga skattefriheten till att omfatta också dessa företag. I stället börinriktningen vara att så långt det är möjligt ta bort de undantag frånskatteplikt som medgetts. Utredningen (Fi 1987:06) om indirektaskatter har särskilt fått i uppdrag att lösa denna fråga. Jag är därför inte nuberedd att omgående förändra villkoren för kommunernas inköp av datatjänster. 168MARGITTA (): Jag kan förstå att man 1972 befriade Kommun-Datafrån mervärdeskatt på de datatjänster som levereras till kommuner ochlandsting. Vid det tillfället kunde man knappast förutse den utveckling somskulle komma. Kommun-Data var då i princip den enda leverantören till kommunerna.Men att man nu vidmakthåller och 1986 t. o. m. utökade denna befrielse kan jaginte förstå. finns det ju andra leverantörer på marknaden som utvecklardatortjänster som är bra för kommunerna. Om kommunerna köper från någon annanleverantör blir det alltså dyrare, eftersom de inte kan lyfta avmomsen. Jag menar att Kommun-Datas momsbefrielse snedvrider en sund och normalkonkurrens på marknaden. Något annat kan inte heller finansministern tycka,såvitt jag förstår av svaret. Jag är helt övertygad om att Kommun-Data kommeratt klara sig bra även utan denna extra förmån. Kommun-Datas egen informationschef har sagt i tidningenDagens Industri att detta är ett bra exempel på att lagstiftningen inte harhängt med datautvecklingen. Enligt uppfattning mår konsumenternagott av att företag på marknaden behandlas lika oberoende av ägarform. Noghåller med om att konsumenterna på lång sikt tjänar på attföretagen på marknaden behandlas lika. Om formerna för betalningar till statliga myndigheter Överläggningenvar härmed avslutad. 38 § Svar på fråga 1987/88:235 om formerna för betalningartill statliga myndigheter har frågat mig om jag är bereddatt vidta sådana åtgärder att fri konkurrens kommer att råda mellan olikabetalningsformer till statliga myndigheter. Jag håller med om att konkurrens börutnyttjas för att öka effektiviteten. Enligt min bedömning föreliggeremellertid inom det här aktuella området inte marknadsmässiga förutsättningarför en sådan. Frågan om den framtida hanteringen av de statliga in- ochutbetalningarna måste vidare ses i ett statsfinansiellt och verksamhetsmässigtsammanhang. Det gäller bl. a. att bedöma i vilken utsträckning ändrade statligabetalningsrutiner skulle påverka postverkets samlade postservice ochbetalningsförmedling. ser över det statligabetalningssystemet. Inom ramen för översynen studeras bl. a. möjligheterna atti ökad utsträckning erbjuda frihet i val av betalningsform till statligamyndigheter. Jag utgår från att resultatet av översynen kommer att belysa dessafrågor. I avvaktan på det vill jag bara tillägga att jag delar de bedömningarsom kommer till uttryck i det finansutskottets betänkande sombehandlade en motion undertecknad av bl. Om beskattningen av renskötseln 170HUGO HEGELAND (m): Jag tackar finansministern för svaret, somvar ovanligt fullständigt för att komma från det hållet; det är man intebortskämd med. Det kan naturligtvis inte vara fråga om fullkomligkonkurrens på alla områden när det gäller statliga betalningar, men nog kan välfinansministern likväl tänka sig en sådan utsträckning av konkurrensen att mantill alla statliga myndigheter också skall kunna få utnyttja bankgiro - inteenbart postgiro? Att godta endast den betalningsformen kan ju bara ha ett endasyfte: att gynna postgirot och inte tillgodose fri konkurrens. Det är mycket egendomligt att det inte går att betala inavgifter till exempelvis länsbostadsnämnden - detta gäller i varje falllänsbostadsnämuT den i - via bankgiro utan endast via postgiro. Manmåste då först gå till banken och ta ut sina pengar och sedan gå till postenoch betala in pengarna via postgiro, om man inte har eget postgirokonto. Det var glädjande att finansministern har tagit del avfinansutskottets betänkande . Där sades en del kloka saker.Utskottet kände till att det pågåren utredning och uttalade bl. a. följande:"Utskottet har erfarit att ett sådant beredningsarbete pågår i regeringskanslietoch att regeringen därefter har för avsikt att återkomma till , senastunder nästa ", dvs. Då blir min fråga: Kan viräkna med att regeringen kommer att lägga fram ett förslag om litetfriare betalningsrutiner när det gäller den statliga verksamheten? Det är min bestämda förhoppning att så skallkunna ske. 172 (): Jag uppfattade inte vad finansministern sade,och han farväl inte ordet en gång till för att upprepa det. Det hörs inte såbra när man talar från bänken, men jag utgår ifrån att finansministerns inlägginnehöll den upplysningen att det kommer en proposition om detta . Överläggningen var härmed avslutad. 39§ Svar på fråga 1987/88:242 om beskattningen av renskötseln Även om förhållandena inom rennäringen i vissaavseenden är särpräglade beskattas renskötsel i princip som annannäringsverksamhet. Skattefrågorna för rennäringen behandlades i riksdagenförra hösten i samband med Tjernobylpropositionen (prop. 1986/87:18). Dåavslogs tre motioner med krav på att ett särskilt renkonto skulle införas.Näringsutskottet förutsatte i sitt betänkande (NU 1986/87:12) attrenskötselföretagen skulle informeras om möjligheterna till resultatutjämning.Så har också skett genom försorg. Beskattningen av aktiebolag och egenföretagare är förnärvarande föremål för en omfattande översyn. Resultatet kan bli storaförändringar i det Om beskattningen av renskötseln Starka skäl talar för att inte införa särregler för en Prot. 1987/88:43 viss grupp av företagare innan grunderna för helaföretagsbeskattningen lagts fast. Jag är alltså förnärvarande inte beredd att ta initiativ till att ändra principerna för beskattningenav renskötsel. 174 (): Jag ber att få tacka finansministern för svaret på min fråga. Samerna är ju en urbefolkning i vårt land, och de har påfolkrättsliga grunder särskilda rättigheter att få skydd för sin kultur ochäven för rennäringen, eftersom den anses vara en förutsättning för den samiskakulturen. Det är därför viktigt ätt rennäringens beskattning är utformad så,att den inte motverkar ett bedrivande av rennäringen. Från samiskt håll har man krävt enreformering av rennäringens beskattning, eftersom man anser att nuvaranderegler inte är anpassade till rennäringen. Till skillnad från finansministernanser samerna att det bör vara speciella regler. är vi flera sommofionerat om införande av ett renkonto för utjämning av inkomsterna mellanolika år, men majoriteten har avvisat detta krav, bl. a. med motivering attfrågan bör prövas i ett större sammanhang. Det är av denna anledning som jag funnit det lämpligt attförsöka få besked från finansministern om regeringen avser att ta initiativtill en reformering av rennäringens beskattning. Tyvärr framgår det inte avsvaret att man avser att ta något initiativ, åtminstone inte inom de närmasteåren. Vid samernas landsmöte gjordes ett uttalande ombehovet av en reformerad beskattning, bl. a. för underlättande avgenerationsskiften inom renskötseln och för att renskötseln skall få reellamöjligheter att utvecklas som en samisk näring. Bland de konkreta krav som framfördes kan nämnas införandeav en möjlighet till brutet räkenskapsår per , införande avrenkonto-vilket vi också har motionerat om i -, vissa justeringar i'beskattningen av lagerförändringar samt jämställande av samebyn med ekonomiskförening i skatterättsligt avseende. Bland flera övriga krav kan också nämnasönskemål om att inkomster från rennäringen liksom i skall göras till etteget inkomstslag. Med anledning av hänvisningen isvaret till företagsskattekommittén vill jag säga att rennäringen är en mycketperifer fråga i det sammanhanget. Jag undrar därför om finansministern avseratt på något sätt ge tilläggsdirektiv till kommittén för att denna särskiltskall kunna ta upp rennäringens problem, om någon särskild arbetsgrupp skalltillsättas e. d. Risken är att det dröjer länge om man först skall vänta på attföretagsskattekommitténs förslag skall' framläggas, att detta sedan skall gå utpå remiss och att det därefter skall bearbetas. Herr talmanl-Nej, jag avser inte att ge någratilläggsdirekfiv till företagsskattekommittén. Den befinner sig i ett relativtsent skede av sitt arbete och väntas lägga fram ett förslag . Däremothar jag blivit uppvaktad av representanter för samernas riksorganisation, somlade fram ett stort antal Omåtgärder mot viss typ av skatteplanering förslag till förändringari beskattningen av renskötseln. Man tog upp både stora och små frågor, vissa avprincipiell karaktär, andra av mera prakfiskt-tekniskt slag. Vi håller nu påatt gå igenom dessa frågor för att se om det i något avseende kan vara möjligtatt tillmötesgå önskemålen utan att det görs några sådana förändringar ilagstiftningen att renskötseln skulle beskattas på ett i princip annat sätt änandra näringar. Anf.176 (): Jag vill tacka finansministern för det senaste inlägget. Det ärvärdefullt att rennäringens skatteproblem uppmärksammas och att man försökerlösa åtminstone en del av frågorna utan att avvakta den utredning som vi hartalat om och dess resultat, eventuellt i form av nya grunder förföretagsbeskattningen. Jag tror att detta är väsentligt. inträffade har rennäringens problem blivit mera kända för helasvenska folket. Vi har en skyldighet mot samerna att försöka anpassaskattesystemet så att det så långt möjligt är positivt för deras bedrivande avrennäringen nu och i framfiden. Överläggningenvar härmed avslutad. 40 § Svar på fråga1987/88:244 om åtgärder mot viss typ av skatteplanering Margö har frågar mig om regeringen avser att vidta åtgärderför att förhindra skatteplanering i form av bildandet av kommanditbolag förfilmproduktion. Iriksdagen behandlas en proposition som riktar sig mot vissa formerav skatteplanering (prop. 1987/88:62). Det avancerade skatte-planerandet tarsig emellertid så många uttryck att jag inte utesluter att det kan kommaytterligare regeringsförslag i samma ämne. Jag kan, av skäl som jag hoppas attMargö accepterar, inte här gå in på innebörden av sådana eventuellaförslag. Anf.178 MARGÖ (vpk): Tack försvaret på min fråga. Skatteplaneringgenom andelsköp i kommanditbolag för filmproduktion tillhör inte de allmännakryphålen i skattelagarna. Det är en exklusiv verksamhet förbehållenvälbeställda grupper med tillgång till experthjälp som vet hur det skall gåtill att undandra samhället skattepengar. Den som köper andelar ikommanditbolagen köper egentligen ett garanterat underskottsavdrag förkvittning mot andra inkomster. Säljaren gör en vinst genom att han garanterasatt få köpa tillbaka andelen för ett avsevärt mindre belopp än det som den harsålts för. Både köpare och säljare tjänar på affären, samhället förlorarskattepengar, och i slutändan förlorar alla hederliga skattebetalare.Finansministern vill inte, av skäl som han inte kan redovisa, ge ett klartsvar. Hans förhoppning är att jag skall acceptera detta. Jag kräver ingen redovisning av detaljer- hur det skall gåfill att stoppa den här typen av skatteflykt. Jag vill bara ha ettprinciputtalande från finansministern. Om finansministern inte kan uttala sigför hela regeringen, så är jag nöjd om finansministern anger sin egen syn påsaken. Jag skulle också vara nöjd om vi kunde ändra litet isvaret. Finansministern säger att han inte utesluter att det kan kommaytterligare regeringsförslag i det här ämnet. Jag vore nöjd om finansministernsade att han förutsätter att det kommer ytterligare regeringsförslag. Om uttaget av preliminär B-skatt för jordbrukare Överläggningen var härmed avslutad. 41 § Svar på fråga 1987/88:266 om uttaget av preliminärB-skatt för jordbrukare har frågat om jag avser attföreslå en återgång till uttag av preliminär B-skatt för jordbrukare. Huvudregeln är att den preliminära B-skatten skall betalasmed av den senast debiterade slutliga skatten. Den skattskyldige har dockmöjlighet att efter ansökan få B-skatten jämkad av den lokalaskattemyndigheten, om detta skulle medföra en bättre överensstämmelse mellanpreliminär och slutlig skatt. Metoden med en uppräkning av den preliminära B-skattentill har tillämpats , dvs. Metodeninfördes för att söka minska det underuttag av preliminär skatt somregelmässigt visat sig föreligga. Den har dock inte gett någotpåtagligt utslag. Underuttaget har generellt sett fortsatt att vara stort förbåde juridiska och fysiska personer. Några särskilda uppgifter för jordbrukarefinns inte tillgängliga. har av regeringen fått i uppdrag attutreda vissa frågor som gäller den preliminära B-skatten, bl. a. tillämpningenav den nu aktuella 120-procentsregeln, kommer attlämna ett förslag i ämnet. hemställde i en skrivelse, somkom in till , att någon uppräkning inteskall ske av den preliminära B-skatt som för skall påförasskattskyldiga som redovisar inkomst av jordbruksfastighet. Regeringen beslötvid gårdagens regeringssammanträde att avslå den framställningen. Det är alltså inte aktuellt mednågon ändring av det slag syftar på för . 180KNUT (): Jag vill tacka finansministern för svaret,även om det var negativt. Jag hade naturligtvis inte väntat mig något annat.Avslagna motioner i detta ärende vittnar om socialdemokraternas ovilja när detgäller att ge egenföretagarna rimliga villkor. Att jag ändå ställde frågan berodde på ett litet hopp -att finansministern trots allt skulle ta hänsyn till den väsentligt ändradesituation som inträtt Om taxeringsrevision av databaserat räkenskapsmaterial sedanlagen om ett höjt uttag av preliminär B-skatt drevs igenom 1982. Den då cirkatioprocentiga inflationen har i stort sett halverats, vilket ju knappastmotiverar ett höjt uttag av preliminär skatt. De under de mellanliggande årenhöjda egenavgifterna har varit ytterligare sten på börda för landetsjordbrukare. Det allt överskuggande skälet till min fråga är dock denmycket besvärliga ekonomiska situation som jordbruket nu råkat i. Det är ocksåskälet till att jag ansett att bland alla B-skattande egenföretagare justjordbrukarna är den yrkesgrupp som har det svårt och först och främst är ibehov av hjälp. Jag är medveten om möjligheten att preliminärdeklarera ochdärmed kunna få lägre preliminär B-skatt. Detta är dock både krångligt ochtidsödande för såväl den enskilde som myndigheten. Jordbruksminister gick böndernatill mötes genom att acceptera en liten men dock höjning av spannmålspriserna.Kjell-Olof borde, med sin erkända politiska näsa, ha följt jordbruksministernsexempel och gjort en begränsad eftergift åt en hårt pressad grupp. Observera att jag talade om näsa, inte politiska tryne. Överläggningen var härmed avslutad. 42§ Svar på interpellation 1987/88:82 om taxeringsrevision av databaseraträkenskapsmaterial har frågat mig när regeringenkan väntas tillsätta utredningen om taxeringsrevision av databaseraträkenskapsmaterial. Regeringen har överlämnat en proposition tillriksdagen med förslag om ändringar i reglerna om taxeringsrevision. I denpropositionen behandlas utförligt frågan om revision av ADB-räkenskaper.Propositionen har föregåtts av flera utredningar och det är därför knappastmotiverat att nu tillsätta någon ny utredning just i den här frågan. Jag vill emellertid nämna att propositionen innehållervissa synpunkter på behovet av en utredning på närliggande områden, bl, a. ifråga om de brottsutredande myndigheternas verksamhet. Det som avses är dåfrämst i vilken utsträckning olika myndigheter skall få använda tvångsmedel föratt få tillgång till ADB-material. I propositionen understryks vikten av attden frågan blir föremål för en genomlysning. Frågan om de närmare formerna fören sådan utredning bör lämpligen tas upp efter det att riksdagsbehandlingen avden nämnda propositionen är avslutad. Jag vill tillägga att lagrådet vid sin granskning av delagförslag som lagts fram har sagt att det bör ligga i denbokföringsskyldiges eget intresse att ordna sin ADB-bokföring på ett sådantsätt att det blir lättare att skilja ut sådant som bör tas undan frånskattemyndigheternas granskning. De problem som pekar på tordeockså i stor utsträckning kunna lösas genom en sådan medverkan frånnäringslivets sida. Det är alltså inte bara fråga om att reglerakontrollorganens verksamhet. varahögst rimligt att företagen själva tänker på att inrätta sin ADB-hantering påett sådant sätt att man inte försvårar den insyn som bokföringsskyldigheten igrund och botten syftar till. 182 (): Jag ber att få tacka finansministern för svaret. Propositionen som statsrådet pekar på behandlar flerafrågor som berör taxeringsrevision, men den svåra frågan gäller just revisionavoADB-räkenskaper. Enligt min uppfattning är denna fråga inte alls välutredd,som statsrådet tycks mena. I utredningen om säkerhetsåtgärder m. m. i skatteprocessen,USS-utred-ningen, berördes denna fråga. kom fram till attskattemyndigheterna skall vara hänvisade till att få utskrifter som dengranskade själv framställer. Motiveringen till detta är, att omskattemyndigheterna själva ges rätt att ta fram datorlagrade uppgifter, skulledet innebära en alltför stor risk för att den handläggande tjänstemannen fickdel av uppgifter om ömtåliga personliga eller ekonomiska förhållanden, som intehar med revisionen att göra. 1984 gjorde en egen utredning. Deönskemål om ändringar i lagstiftningen som de då kom fram till översändes tillfinansdepartementet med begäran om att deras förslag skulle bli föremål förlagsfiftning. förslag gick ut på att bokföringsskyldigaskulle ställa sin ADB-utrustning till granskarens förfogande. Vidare föreslogsatt företagens personregister skulle inrättas och föras på ett sådant sätt attmyndigheternas kontroll underlättades. Med dessa två oförenliga förslag som bakgrund, har regeringeni en lagrådsremiss föreslagit att skattemyndigheterna skall hatillgång till information som kan uppfattas endast med tekniska hjälpmedel samtatt skattemyndigheterna skall få befogenheter att själva använda de tekniskahjälpmedlen. avslog lagrådet förslaget, under hänvisningtill att skattemyndigheterna inte borde få befogenheter att själva använda dengranskades terminaler och övriga tekniska hjälpmedel; Lagrådet sade vidare:Intill dess ett säkrare underlag föreligger för lagstiftningsåtgärder, börenligt lagrådets mening skattemyndigheterna liksom i första hand sökasamförstånd med dem som granskas. Lagrådet säger också: Hithörande frågor böröver huvud taget bli föremål för en förnyad översyn.