prot · GB0976 · 1987-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1987/88:76 Förhandlingarna leddes av tredje vice talmannen. 1 § Svar på fråga 1987/88:364 om inlämnandet avsjälvdeklarationer 1 TREDJE VICE TALMANNEN: I frånvaromedger jag att tar emot svaret. ' har frågat vilka åtgärderjag avser vidta för att bereda skattebetalarna möjlighet att avlämna sinasjälvdeklarationer på postkontoren i därför avsedda deklarationsboxar. I lagstiftningen om deklarationsförfarandet finns enuttrycklig bestämmelse om att man får anordna särskilda uppsamlingsställeneller mottagningssätt för självdeklarationer. Förutsättningen för att ettsådant mera praktiskt förfarande får tillämpas är att länsskattemyndigheten hargodkänt det. I praktiken utnyttjas möjligheten att ha särskildainsamlingsställen i stor utsträckning, även om detta kan variera från kommuntillkommun också inom samma län. Som insamlingsställen används på en del ortert. ex. kommunalkontor, bibliotek, försäkringskassor, banker eller postkontor-ibland också livsmedelsbutiker. Mot den här bakgrunden kan jag inte se att det är påkallatatt jag vidtar någon åtgärd i den riktning som efterlyser. 3 (): Då är förhindrad attmotta finansministerns svar vill jag på hennes vägnar tacka för det. Jag harunder dagen läst de lagar som gäller deklarationsförfarandet och kommit framtill att kommunerna i detta fall faktiskt har stor frihet att själva ordnadenna uppsamling som de vill. Bakgrunden till fråga var å andrasidan att många gamlai har haft det svårt att ta sig tillförsäkringskassan, som i det här fallet har varit uppsamlingsställe. De harerinrat sig den tid då det var självklart att det på alla postkontor fanns enbrun låda, om jag minns rätt, där man kunde avlämna sina deklarationer. ärsituationen annoriunda, och jag har av finansministerns svar förstått att detär kommunen som avgör hur den vill ordna denna uppsamling. Den skallnaturligtvis också ha tillstånd av lånsskattemyndigheten. Om förfarandet vid beviljande av svenskt medborgarskap Jag vill säga ytterligare en sak. De som är svårthandikappade, och för vilka alla avstånd innebär svårigheter, har rätt tillfärdtjänst. En del människor anser dock att de handikappade inte skall behövautnyttja sina färdtjänstbiljetter i det här fallet, vilket jag kan hålla medom. Jag finner emellertid inte att några andra åtgärder kan vidtas,och jagtackar än en gång finansministern för svaret. Överläggningenvar härmed avslutad. 2 §Svar på fråga 1987/88:362 om förfarandet vid beviljande av svensktmedborgarskap har frågat mig om jag ärberedd att överväga åtgärder för att meddelandet om att man erhållit svensktmedborgarskap skall ske på ett värdigare sätt än . gällde i som villkor för erhållandeav svenskt medborgarskap att en tro- och huldhetsed skulle avges införrepresentant för myndighet. Detta villkor tog man bort i 1924 årsmedborgarskapslag. Antalet ansökningar om svenskt medborgarskap har ökatunder senare år. beviljades drygt 11 000 vuxna utländska medborgaresvenskt medborgarskap. hade antalet stigit till drygt 13 000. Med hänsyn till det stora antal personer som förvärvarsvenskt medborgarskap är det således enligt min mening inte möjligtatt från statens sida anordna någon särskild ceremoni vid överlämnandet avbeviset om svenskt medborgarskap. 5 (): Jag ber att få tacka för svaret, även om detvar rätt negativt. Men frågan gällde inte någon ceremoni utan på vilket sättman över huvud taget meddelar personen att denne blivit svensk medborgare. Bakgrunden till min fråga är den besvikelse jag mött hosmånga utländska medborgare den dag de fått sitt svenska medborgarskap. Var detinget mer? Ställs det inga krav på mig, och vilka rättigheter har jag? Tyckerinte det är viktigt med en ny medborgare? Så har jag upplevt att mångahar känt det. fick jag i min hand det papper som den som blivitsvensk medborgare får. Jag tycker det var ganska torftigt. Kanske vi interiktigt har satt oss in i den stora förändring det faktiskt kan innebära för enmänniska att ändra sitt medborgarskap. Det handlar om identitet ochtillhörighet. Att överge sitt gamla medborgarskap för att bli svensk medborgarekan vara ganska svårt för många. Desto viktigare är det att vi tar emot våranya medborgare på ett bra och värdigt sätt. Det handlar inte i första hand omnågon ceremoni, men man skall kunna känna att man nu blivit svensk medborgare.Sverige väntar sig nog något av en, och man har samma rättigheter som andramedborgare. Jag tror att det är viktigt för framtiden att just kombinationen avrättigheter och skyldigheter redan från början blir en naturligdel av medborgarskapet. Då är det väsentligt att man också från början får redapå och känner till det. Själva meddelandet, beviset, borde kunna göras bättre,och handlingen kan kanske undertecknas av en representant förregeringskansliet. Jag menar att det är angeläget att se över dessa rutinerliksom det material som lämnas till den nya medborgaren. De positivaförväntningar man har inför det nya medborgarskapet skall inte vändas till enbesvikelse. Därför är det viktigt att se över dessa, kanske bagatellartade,saker. Jag hoppas ändå att åtgärder vidtas. Om permissioner och försöksutskrivningar av psykisktstörda lagöverträdare vidgar sin fråga något isitt inlägg utöver vad som framgick av den fråga som hon ställt. Jag inser välatt det behövs information i samband med övergång till ett nytt medborgarskap.Det är naturligtvis angeläget att sådan information ges. Det skall ändå noterasatt ett nytt medborgarskap ju erhålls genom egen ansökan. Det är närmast i detsammanhanget som vederbörande bör få all den information som erfordras innanman söker det nya medborgarskapet. När det gäller de formulär som överlämnas kan detnaturligtvis finnas skäl att undersöka om det är möjligt att uforma dem på ettmera värdigt sätt. Det är väl rimligt. Men för dagen kan jag inte lämna någotlöfte om att en förändring skall ske. Överläggningen var härmed avslutad. 3§ Svar på fråga 1987/88:367 om permissioner och försöksutskrivningar avpsykiskt störda lagöverträdare har frågatjustitieministern om hon är beredd att införa provisoriska regler förpermission och försöksutskrivning beträffande psykiskt störda lagöverträdare.Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som skall svara påfrågan. En lagöverträdare kan som en brottspåföljd överlämnas tillvård enligt lagen (1966:293) om beredande av sluten psykiatrisk vård i vissafall. Reglerna i den lagen innebär att en fråga om permission, om utskrivningpå försök liksom om definitiv utskrivning för en sådan patient avgörs aktuella sjukhuset i stället för av överläkaren,som i andra fall. Nämnden består av en ordförande, som är eller har varitordinarie domare, och ytterligare fyra ledamöter, varav en läkare bör varapsykiater. Det förslag till ny lagstiftning om psykiatrisk tvångsvårdoch behandlingen av psykiskt störda lagöverträdare som regeringen planerar attlägga fram är avsett att innebära bl. a. att lagöverträdare äveni fortsättningen skall kunna ges psykiatrisk tvångsvård som en brottspåföljd.Förslaget i denna del är emellertid tänkt att innehålla inslag som syftar fillatt förbättra förutsättningarna för att beakta samhällsskyddet vid prövningenav när 2 protokoll 1987/88:75 ~ 78 Om permissioner och försöksutskrivningar av psykisktstörda lagöverträdare personersom har gjort sig skyldiga-1, ex. till grova våldsbrott skall få vistas utanförsjukhuset och när vården skall upphöra. Tyvärr går det aldrig att helt säkert bedöma risken föratt en psykiskt störd person som tidigare gjort sig skyldig till ett grovtvåldsdåd på nytt gör sig skyldig till ensådan handling..Det nuvarande systemethar tillämpats . Att nu införa provisoriska regler i avvaktan på denförestående reformen anser jag inte vara motiverat. 8 (): Jag får tacka socialministern för svaret. Jagär dock något förvånad över att det är socialministern som svarar. harjag haft två frågor i samma ämne, och då har det varit justitieministern somsvarat. Men man anser kanske inom att det är socialministernsom är huvudskyldig i det här ärendet, och jag delar den uppfattningen. Regeringen är alltså numera beredd att stärka allmänhetensskydd mot brott av psykiskt störda lagöverträdare. Det är en tacknämligsinnesförändring, om än något senkommen. Regeringens och närmast socialministerns handläggning harvarit osedvanligt långdragen. Den aktuella utredningen överlämnades . 'utlovade att vi skulle få ett förslag 1987. att vi skulle få ett förslag . nu ett förslag . Resultatet blir - efter sedvanlig riksdagsbehandling underhösten 1988, såvitt jag förstår - att lagen knappast kan träda i kraft tidigareän . Det hela leder alltså till en lång väntan på nya reglerbeträffande dessa psykiskt störda lagöverträdare! Detta är förenat med storarisker, och jag varnade för de riskerna redan förra gången när jag stod i denhär talarstolen och talade om saken, . Tyvärr har mina farhågori något fall besannats. Jag menar därför att det är rimligt med provisoriskaregler i fråga om främst utskrivning från mentalsjukhus. Det är också enkeltatt snabbt skärpa reglerna - inte generellt men individuellt - genom att krävaatt utskrivningsfrågan prövas inför domstol med beaktande av samhällsskyddet. Socialministerns svar ärbeklagligt. Det underskattar risken för återfall. Det överdriver problemen medde provisoriska reglerna. I Berglingfallet förelåg inga olösliga problem närdet gällde att införa provisoriska regler. I de fall som jag nu talar om är detännu viktigare med sådana regler ur allmänhetens synpunkt. Om justitieministern har sagt "våren1988" och jag säger "", tycker jag inte att detföreligger någon skillnad. Det är riktigt att betänkandet från socialberedningen kom1984. Det var en utredning som blev svårt hanterad av remissinstanserna. Dethar krävts mycket stort arbete av oss inom departementet för att omarbeta detförslag som utredningen avlämnade. Jag underskattar inte problemen utan är helt medveten omdem. Men vilken ordning vi än har för den här prövningen går det aldrig att fånågra fullständiga garantier föratt det inte kan inträffa sådana oberäkneliga händelser som jag förstår attBengt syftar på. Närvi har en lagrådsremiss på gång som skall läggas fram tycker jaginte att det finns anledning att försöka formulera några provisoriska regler.Jag har inte heller hört att har några förslag på hursådana regler skulle utformas. 10 (): Jag är medveten om att utredningen innehöll en mängd olikafrågor och att vissa av dem är utomordentligt besvärliga att hantera. Jagkräver inte att socialministern skall lösa alla problemen i den utredningen häroch . Vadjag tar upp är en delfråga, och det är en kärnfråga. Den är också lättlöst. Omjag inte är felunderrättad vet man redan - i varje fall inomjustitiedepartementet, där sitter ganska nära socialministerni det här ärendet - ungefär hur man vill ha det. Redan detta skulle kunnainnebära att man kunde hitta en bra modell. Jagvill tillägga att jag är medveten om att man inte helt säkert kan förutse allafall. Jag är emellertid övertygad om att det går att minimera antalet fall. Detkanske inte handlar om en särskilt stor procentuell andel återfall, men varjefall är en personlig tragedi för alla inblandade. Socialministernsäger att det är omotiverat att införa provisoriska regler därför att reglernapå det här området har fillämpats . Men just därför att reglerna hartillämpats är, det motiverat att ändra dem . Det är inte motiverat att införa provisoriska regler därför att detidigare reglerna har fungerat , utan därför att det föreligger enlagrådsremiss som kommer att överlämnas , eller . Eftersomdet alltså finns förslag till nya regler, som kommer att föreläggas ,tycker jag inte det är motiverat med provisoriska regler. 12 (): Jag vet att det föreligger en lagrådsremiss och att förslaget senarekommer till . Vad som är intressant i detta ärende är vid vilkentidpunkt de nya reglerna kommer att träda i kraft. Jag har här gjort enberäkning och påstått att detta inte kan ske förrän i bästa möjliga fall den 1juli 1989. Jag har inte hört några synpunkter från socialministern på dennatidsberäkning. Och detta, socialministern, är en lång väntan på något som manegentligen inte skulle behöva vänta på. Jagvill än en gång, på samma sätt som jag gjorde , varna för vadsom kan hända . Det kan vara onödigt att någonting sker. Överläggningenvar härmed avslutad. Ompermissioner och försöksutskrivningar av psykiskt störda lagöverträdare Om en travbana i Om utvärdering av lagen om anordnande av visst automatspel 4 § Svar på fråga 1987/88:363 om en travbana iJönköpingsregionen har frågat mig om jag avseratt aktualisera frågan om en travbana inom . Frågan om att anlägga en ny travbana är en sak somtravsporten och Aktiebolaget och Galopp har att ta ställning till. Detfinns därför inte anledning för mig att aktualisera frågan. 14 (); Jag vill tackaför att statsrådet har svarat på min fråga. Inte minst i idrottssammanhang är det ju viktigt med rentspel. De travintresserade i med omnejd har knappast behandlats just,när ATG sagt nej till travbanan. Vi tycker att det är osportsligt att en regionmed ett sä stort befolkningsunderlag och med ett så stort travintresse ses överaxeln av de höga herrarna i . Jag tycker att det därför är rimligt attregeringen aktualiserar frågan. ATG och STC måste känna ett ansvar med tanke päde sportintresserade. Jag anser att regeringen bör kunna aktualisera fråganockså av det skälet att det i faktiskt finns ledamöter som ärutsedda av regeringen. Enligt min mening bör regeringen även därför agera fören travbana i . Det viktigaste av alla skäl är kravet på rättvisa, atttravsport skall kunna utövas också i landets befolkningstätaste områden. Inom enradie av 5 mil bor det här 225 000 människor, och inom 760 000människor. Jag talar för ganska mänga av dessa människor när jag kräver entravbana till . Trots att statsrådet nu har sagt att det inte ligger inomhans ansvarsområde att aktualisera frågan, konstaterar jag att loppet inte ärkört. Överläggningen var härmed avslutad. 5 §Svar på fråga 1987/88:369 om utvärdering av lagen om anordnande av visstautomatspel har frågat mig om jag inom ensnar framtid kommer att aktualisera frågan om eventuella ändringar i lagen omanordnande av visst automatspel. Som redovisar i sin fråga genomfördejustitiedepartementet en enkät om den s.k. flipperlagen. Mångaav dem som besvarat enkäten har pekat på förhållanden som man uppfattar sombrister i den nuvarande lagstiftningen och föreslagit olika ändringar. Inom arbetar vi nu med endepartementspromemoria med förslag till ändringar i lagen. Jag räknar med attdenna promemoria, tillsammans med en sammanställning av enkätsvaren, skallkunna sändas pä remiss . Anf.16 (): | Jag tackar statsrådet för svaret. Det är ett kort svar,men det är inte längden som räknas, utan det är naturligtyis innehållet som ärdet viktiga. Jag har fått ett bra svar på min fråga, tycker jag. Orsaken till att jag ställde frågan var att det visat sigatt det funnits vissa problem som lagen varit i kraft. Jag ärdärför tacksam att lagen nu kan bli föremål för ändringar. Innehållet i jändringarna har vi inte möjlighet att nu diskutera, utan det får vi tillfälleatt göra . Jag vill sluta med att säga att jag förutsätter att dékommuner som deltagit i den enkät som både och jag haråberopat också får möjlighet att yttra sig över departementspromemorian. Om anslag tiU Nationella folkrörelsekommittén Överläggningen var härmed avslutad. 6§ Svar på fråga 1987/88:345 om anslag till Nationella folkrörelsekommittén har frågat-mig om jag ärberedd att tillskjuta erforderliga medel så att kan fortsätta sitt arbete för att "Hela Sverigeskall leva". Svaret påfrågan är att så har redan skett. Industridepartementet beslutade atttilldela Nationella folkrörelsekommittén ytterligare 1 milj. kr. för insatser ilandsbygdskampanjen. Även glesbygdsdelegafionen tilldelades samtidigtytterligare 1 milj. kr. för sitt kampanjarbete. 18 (): . Jag ber att få tacka för svaret. Landsbygdskampanjen har marknadsförts sorii den störstakampanjen någonsin, men ingen statlig kampanj har fått så litet pengar. ex. jämföra med att staten anslog 30 milj. kr. Svaret på min fråga blev nu att "så har redanskett". Jag förstår att det var för att svaret skulle kunna bli detta somjag har fått vänta en extra vecka på det. Men med 1 milj. kr. klarar sigfolkrörelsekampanjen, de anställda och Sverigeskall leva", heter "Hela det, men av vad? G sätt att arbeta 98 organisationer är mycket sura på ( med landsbygdskampanjen. TCO-Tidningen har fångat detta på ett utomor dentligt sätt. Vi har landsbygdskampanjen som vill uträtta saker och ting, och 98 organisationer skjuter på, men herrar och , ordförande för den nationella kampanjen, är de som sätter käppar i hjulet. I TCO-Tidningen kan man läsa om att staten har slagit undan benen för kampanjen osv. Det är mycket hårda ord. Jag vill fråga statsrådet om man kan vänta sig att fådenna extra miljon . Varför går man till väga på det här sättet ochavsätter någon liten summa ? Är det inte bättre att ordentligtresonera om vad som står Omanslag till Nationella folkrörelsekommittén till förfogande, så attkampanjen kan planera sitt arbete? Detsamma gäller glesbygdsdelegationen, somhar begärt 10 milj. kr. får den 1 miljon. Får jag först säga fill att han mycket väl vet varförsvaret på hans fråga inte lämnades . Han informerades avriksdagen om' att jag då inte kunde lämna några svar på grund av enutlandsresa. Det är därför anmärkningsvärt att han här gör sig lusfig genom attsäga att svaret har fördröjts av olika skäl. Han vet alltså mycket välanledningen till att svaret inte lämnades , nämligen enutlandsresa. Detär trist att diskutera regionalpolitik med , därför att vad somän görs av regeringen så är det fel, för litet och . harnästan blivit hela store kverulant. Folkrörelsekommitténansökte om 3 milj. kr. och har fått över 2 milj. kr., och det är inte någondålig utdelning. Hade jag gett 3,5 eller 10 milj. kr. hade ändå upp här i talarstolen och sagt att det inte varit tillräckligt. Vidareföreligger det faktiskt inte någon överenskommelse mellan staten ochfolkrörelsekommittén om att staten skall finansiera folkrörelsekommitténsutgifter för kampanjarbetet. Tvärtom' markerade folkrörelserna från början attdetta var deras eget åtagande. Samtal med ledande personer inomfolkrörelsekommittén har också bekräftat detta. De räknade med att själva kunnaklara ekonomin. Likväl har regeringen gått in med över 2 milj. kr. ifolkrörelsekampanjen därför att regeringen har ansett att folkrörelsekommitténutför ett betydelsefullt arbete. markerade ju dock självsitt stora intresse av att bygga upp en egen kampanj och en egen organisationinom kampanjen. Anf.20 (): Jag förstår så väl att känner sig irriterad över attjag kritiserar de enorma bristerna i den förda regionalpolitiken. Jagkan emellertid citera TCO-Tidningen, som säger att det är märkligt att regeringen först går ut och talar om hur vällovlig folkrörelsekampanjen är och sedan konkurrerar ut den. Tidningen säger att staten har konkurrerat ut kampanjen genom att gå ut och ragga privata sponsorer. Det hade ju folkrörelsekampanjen tänkt göra, men staten låter sitt eget organ ragga sponsorerna. Det är märkligt! . Regeringenhar, folkrörelsekampanjen pågår, fattat ett femtiotal beslut somär klart negativa för landsbygdsutvecklingen. Jagskall återkomma med en interpellation senare, så att vi kan fä en längre debattom detta. Det är nämligen otillständigt att tala på ett sätt och göratvärtemot. Överläggningenvar härmed avslutad. 7 § Svar på fråga1987/88:371 om prospektering av guldfyndigheter i , m.m. I . har frågat mig om vilka åtgärder jag ämnar vidta medanledning av exempelvis guldfyndigheterna i .. Nämndenför statens gruvegendom (NSG) är huvudman för den statligt anslagsfinansierade prospekteringen. NSG;s prospektering syftar till att utöka den statliga gruvegendomen och att få brytvärda fyndigheter av metaller och i produktion. Genom NSG verkar staten även för att stimulera och effektivisera övrig prospektering i landet. NSG har regeringens uppdrag att svara för administrationen av det särskilda prospekteringsstödet - Programmet för utökad prospektering m. m. - som infördes . NSG har bl. a. till uppgift att lämna förslag till hur prospekteringsstödet bör fördelas på olika projekt. Beslut om medelsfördelningen fattas av rege ringen. Nämndenstotala prospekteringsvolym uppgick till ca 54 milj. kr. En mindre delav detta belopp avsåg insatser i för prospektering efter framförallt guld och industrimineral. NSGhar övertagit prospekteringsmaterial rörande Bergslagen. Jag harerfarit att nämnden utifrån detta underlag planerar ytterligare insatser i bl.a. . Avunder stödprogrammets fem första etapper totalt beviljat stöd om ca 198 milj. kr. har ca 2,5 milj. kr. gått till ett antal industrimineralprojekt i . Ett av dessa projekt är den för sedan startade kyanitbrytningen i Hålsjöberg. NSGhar till regeringen överlämnat förslag fill medelsfördelning istödprogrammets sjätte etapp. Bland de projekt som överlämnats finns en ansökanfrån Nyängsgruvan som avser guldprospektering i . NSG har fördetta projekt gjort bedömningen att stöd inte bör ges. NSG:s förslag tillmedelsfördelning bereds i industridepartementet. Anf.22 (vpk); Jag tackarindustriministern för svaret. Dethar gjorts intressanta fyndigheter i . Många människor engagerar sig imineraljakten. Det kan ju inte ha varit meningen att mineraljakten skulle varaett sätt att få en billig kartering av t. ex. Bergslagen eller . Detär oroande att det svar industriministern ger visar en så negativ inställningnär det gäller de malm- och mineralfyndigheter som har gjorts i . Detär oroande mot den bakgrunden att jag har inhämtat uppgifter om att det nufinns utländska intressen för den fortsatta prospekteringen när det gäller t.ex. de guldfyndigheter som finns i länet. Och det är inga dåliga halter man har kommit fram till på åtminstonetre ställen. Det handlar om guldhalter på iriemellan 30 och , vilket är attjämföra med , där det anses lönsamt att bryta malm med en 7-procentigguldhalt. Omprospektering av guldfyndigheter i , m.m. Om åtgärder för att skydda den politiska demokratin Det är klart att detta kanske inte ger så många nyaarbetstillfällen, men det skulle åtminstone, omman vill vara blygsam, kunnatrygga de arbetstillfällen som finns inom branschen i länet. Jag vill överlämna en bit guldmalm till industriministernoch be honom att 'åka hem till industridepartementet och göra en analys av denoch sedan ompröva de förslag som NSG har lämnat regeringen. Sedan kanske vi fåren rejäl insats för också på det här området. 23 Industriminister : Herr talman!Jag tackar för guldet. Det skall överlämnas till NSG. Får jag som ettförtydligande ändå säga att NSG har gjort en prövning av det projekt som BjörnSamuelson frågar om, och NSG har kommit fram till att stöd inte bör ges.Regeringen hardock ännu inte fattat något beslut. Inget ställningstagande harännu skett till prospekteringsprojektets sjätte etapp, där det här projektetingår. 24 (vpk): Jag förstod att jag var ute i elfte timmen,men jag hann ändock. Det som oroar mig mest är hur det kan komma sig attutländska företag visar ett så stort intresse. Det handlar här om engelska ochamerikanska företag. Hur kan de göra sådana bedömningar medan NSG inteförefaller intresserat av de fyndigheter som har gjorts? Ett annat problem är ju att det görs undersökningar -människor springer ut och letar och annat - meri att det sedan intefinns någon möjlighet att gå vidare, utan det överlåts åt multinationelltkapital att driva till sig vinsterna av de malm- och mineralfyndigheter somfinns i bl. a. mitt hemlän . Det är oroande. Överläggningen var härmed avslutad. 8§ Svar på fråga 1987/88:352 om åtgärder för att skydda den politiska demokratin har frågat statsministern om hanmed anledning av en dom i arbetsdomstolen (AD 1988 nr 23) är beredd att vidtaåtgärder för att skydda den politiska demokratins gränser.