prot · GB09134 · 1987-12-31 00:00:00 — De här flaskorna betingar en pant om ,och man räknar med att få in hälften av de förpackningar som säljs påGotland. Dessutom ökar återvinningsgraden beträffande aluminiumburkar. Även fördessa är panten per burk. har avförpackningarna återvunnits, och man närmar sig de från början beräknade 90procenten. Det är av avgörande betydelse att återvinningsfeknikenutvecklas. För allt omhändertagande av avfall krävs det en källsortering. Förall återvinning skall kunna ske är det alltså nödvändigt med källsortering. Detär därför något egendomligt att socialdemokraterna i sin reservation säger allförslagen om utvecklingen när del gäller källsortering har formen avdetaljkrav-så står det nämligen i deras reservafion-som infe på ettgenomgripande sätt gör det möjligt all behandla avfallsproblemaliken.Socialdemokraterna hänvisar i stället lill naturvårdsverkels kommanderedovisning. Men en utvecklad källsortering är ju en förutsättning för all manskall kunna la itu med hela avfallsproblemaliken. Jag kan alltså inle insevarför denna reservation har tillkommit. Även när det gäller pant på miljöfarliga batterierhänvisar socialdemokraterna till utredning. Man tycks intepå något som helst sätt vilja la ställning till införandel av ett pantsystem.Men det måste väl ändå vara utomordentligt viktigt alt människor stimuleras atlåterlämna miljöfarliga batterier. För dettakrävs del inle någon utredning från sida. Prot.1987/88:134 6junil988 Prot.1987/88:134 mycket regeringen än tycker sig ha gjort, återstår ändå arbetet pådetta område. och har en reservation om Götaälv-området. Vi anser att defta område måste behandlas som en riksangelägenhet.Älven sträcker sig genom flera län och utgör dricksvatlenläkl för flera hundralusen västsvenskar. Tillsynsansvaret är oklart. Vi anser atl en utredning börtillsättas, som har atl lägga fram förslag lill åtgärder. Trots att vårt yrkande beträffande radonhusen harhänvisats till bostadsutskottet och alltså inte har behandlats avjordbruksutskottet, kan jag inle låta bli atl påpeka attdet behövs en störreeffektivitet, med tanke på kostnaderna för att spåra och åtgärda alla debostäder som har drabbats av radon. Kostnaderna mäste helt falla på staten. Manmåste väl ända jämföra kostnaderna för - del rörde sig då omhundratals miljoner - med de ynka 17 miljoner som åtgärder i radonhus kostar. Vidare skall vi komma ihåg att experter gör bedömningenatl de människor i vårt land som bor i radonhus utsätts för 50-300 gångerstörre risker än andra. I miljösammanhang är det ofta de riktigt stora kraven pååtgärder när det gäller företagens utsläpp, hoten om höga avgifter och förbudensom del talas om. Men jat: tror alt del är viktigt atl de många människorna larell ansvar, om vi på lång sikt skall nå ett bra resultat. Därför måstestimulanserna inriktas på alt uppmuntra till ett sådant ansvarstagande.Människor måste alltså bli medvetna om miljöansvaret. Men människor vill ocksågöra en insats för vår miljö. Med delta yrkar jag bifall lill de moderata reservationerna. AnL 60 () replik: Jag kan instämma i mycket av def som IngridHemmingsson nämnde. Det gäller t. ex. fostran till ansvarstagande. Detta visarvi genom atl förslärka miljöpropositionen i form av ett tillkännagivande justnär det gäller ulbildningsd':len. Miljöfrågorna måste alltså på ett annat sättän tidigare innefattas i den högre utbildningen. Jag blev emellertid något förvånad över alt IngridHemmingsson inledde sitt anförande med atl säga, om jag nu minns rätt, atl mani miljöpolitiken måste utgå från vetenskapen och forskningen och i enförlängning den tekniska utvecklingen. Detär väl en ny syn och en i viss månannan syn än den som har präglat debatten. Såvitt jag förslår har allapartier, inkl. moderata samlingspartiet, varit överens om att man imiljöpolitiken måste utgå från hänsynen till vad naturen,tål. Dessutom måsteman ställa krav på och stimulera den tekniska utvecklingen. Denna måste alltsåmotsvara vad naturen tål. Jag undrar om den uppfattning som ger uttryck för är hennes privata eller om den är representativ förmoderata samlingspartiet som helhet. När detgäller grunden för avfallshanteringen säger Även påden punkten mäste jag säga att jag har Utgångspunkten för avfallshanteringen måste väl ända varaatl man går lill botten med problemen. Det gäller ju all minska den 96 totala månaden avfall. Dessutommåste man sträva efter atl få fram ett miljövänligtmaterial och stimulera till återanvändning. Vidare behövs del ett retursystem.Del som blir kvar skall självfallet källsorteras. Del tar vi socialdemokrater upp i reservation 98, somIngrid inle hade sä stor förståelse för. Vi menar alt de motionersom ligger lill grund för tillkännagivandet från majoritetens sida rördetaljer. Vi vill gärna se förslag, som förhoppningsviskommer att utgöra en helhet, med tankar från produktion lill konsumtion, föralt vi därefter skall kunna ta ställning till detta mycket stora och svåraproblem. När del gäller pant på miljöfarliga batterier slår del ivår reservation alt det i "det av utskottet tidigare omnämndautredningsuppdraget lill ingår som en del attse övermöjligheterna all införa ett pantsyslem för miljöfarliga batterier". Delvar vad beställde. Del ryktas bl.a. från utredningenall nalurvårdsverkétvill förbjuda kvicksilverhaltiga batterier, öchutredningen är nog i faggorna. Prot.1987/88:134 6juni1988 AnL 61 () replik: Del tycks vara myckel känsligt försocialdemokraterna när vi från majoritetens sida vill göra ell tillkännagivandeoch understryka hur viktigt det är med både källsortering och pant påmiljöfarliga batterier. När det gäller pant på miljöfarliga batterier finner manom man tittar i reservationen alt socialdemokraterna mest talar om vad de hargjort men sedan inle ger uttryck för någon viljeyttring. Därför är delsvårförståeligt att dessa reservationer har tillkommit. Det har talals myckelom backspeglar , och just denna reservation innebär att socialdemokraternahela liden har tittat i backspegeln, sä pass atl de har varit tvungna allbromsa. När del gäller källsortering vill jag understryka all denär nödvändig för all olika slag av återvinning skall kunna åstadkommas. påstod alt jagkom med ell slags ny politik, men så var del inle alls. Jag underströk alt detbära är kunskaper, forskning och ny teknik som behövs för atl man skall kunnala reda på vad miljön tål och vad som kan skada den. Det finns mångamiljöproblem som det inle finns någon lösning på, därför all vi vet förlitet. Jag tror atl vi kan vara helt överens om alt detta måste ligga tillgrund för miljöpolifiken. Skall vi kunna åstadkomma lösningar måste vi ocksåveta vad som orsakar problemen. Vi måste också vela vilka metoder som vi måsteanvända för alt komma fram till de lösningar vi åsyftar. AnL 62MARGARETA () replik: Nej, , del är inle alls fråga om någon känslighetfrån vår sida. Anser vi atl det är motiverat med ell tillkännagivande ställervi upp. Det har vi visat i detta belänkande, där vi ställer oss bakom ell antaltillkännagivanden. Men just pä dessa två punkter är del nästan all slå in öppnadörrar, när har uppdraget som skulle ha redovisats senast den1 juni. Jag kan tänka mig all utredningen arom inte på väg så kanske alldelesstrax på väg in lill departementet-Del är inte, , barakunskap som behövs när det gäller miljöfrågor, även om kunskap är myckel viktigför alt man skall kunna falla kloka och rikliga beslut. Vi vet inle helleralltid vilka metoder som skall 7 protokoll 1987/88:134 Prot.1987/88:134 användas för att en målsättning skall nås. Tvärtom handlar detibland om atl sätta uppen målsättning ulan att exakt veta vilken metod som skall användas, föratt t.ex. tvinga industrin att vidta åtgärder. Def är alltså inte bara kunskap utanockså engagemang och känslor hos människor som är mycket viktigt, vilket desenaste årens utveckling har visat, och där infe minst miljörörelsen med sittengagemang har spelat ensfor roll. AnL 63 () replik: Visst ärdet bra med engagemang ochkänslor,,men jagärinfe helt säkei på att def är sådant som skall lösa dessaproblem. Def var därför jag påpekade just detta om kunskap och ny teknik. Underett långt anförande kan man inte täcka in hela området. skall utreda både def ena och detandra, och det är myckel stora områden.- Jag tycker aff def är helt rimligt attriksdagens majoritet påpekar för vad som är vikfigt i dennautredning och vad rnan vill få fram. Def var det som jag infe kunde förståvarför den isocialdemokratiska majoriteten infe kunde ställa sig bakom. vice talmannen anmälde aff att till protokollet få antecknat.alt hon inte ägde rätt fillytterligare replik. AnL 64 ALFSVENSSON (c): Ingen gång i svensk historia har del funnitsen så stark opinion för all värna och värda vår fysiska miljö som . Vad skulle hända- till lands för att man skulle få ensituation som är jämförbar med atf algerna slår uf fisken och annat levande i och ? Marinbiologen funderade något och svarade TV-reportern: Som om fåglarna föll ned från himlen. : , Jag är säker på aft tanken svindlade för många när vi hörde marinbiologens svar. Vi fick associationer till vår. Jag kom också osökt att länka på vad skrev,i tidningen för någon lid sedan: När skogen dör, dör något inom oss. Jag tror, som sagt, att detfinns.jordmån för åtgärder nu - åtgärder som kan rädda både jord, luft.,vattenoch livsmedel. Men då får inte politikerna förlora sig bort i inbördesfäktningar om vem som är mest radikal och kommer på mest spektakulära utspel.Def behövs ju infe-flera miljöparoller. Det fordras åtgärder. Del krävs beslut. Om man släpper en groda i en skål med hett vatten hopparden därur så del bara skviitter om def. Qm manlägger en groda i kallt och höjer lemperal jren undan för undan slarinargrodan kvar, och hon dör av det hela vattnet. Det finns en. stor risk för all vi nu överöses medmiljölarm och rapporter om miljöförstöring så alt vi drabbas av något slagstillvänjning. Vi upphör atf reagera tillräckligt. Vi tar oss infe ur denlångsikfiga förödelse som leder fill döden. Jag läste i någon tidning aff.miljöministern yttrat attdet handlar om att byta livsstil. Jag tror att det är just det som krävs: enlivsstil som innebär atl standardbegreppet utvidgas och baseras på våralivsbetingelser, att den ekonomiska tillväxten underordnas miljöpolitiskahänsyn. Miljöpropositionen var sannerligenefterlängtad. Just att regeringen undvikit att presentera sina egna förslag ochi stället låtit socialdemokraterna i ständigt avfärda allamiljöpolitiska åtgärdsförslag med hänvisning till den kommandemiljöproposifionen menar vi vara det stora miljöpolitiska sveket. Miljöfrågorna är förvisso internafionella och komplexa. Omvi hade kunnat se en miljöfråga direkt kopplad fill en enskilds allergi elleren enskilds cancer hade vi haft en miljöpolitisk i-evolf för länge sedan. Vi har senast fått én lektion om hur enliten giftig alg förorsakat en ekologisk katastrof i . Riktigt vaddef beror på har inte forskarna kunnat fastslå. Vad man däremot vet är affalgen förökar sig därför atf def finns rikligt med näringsämnen i vattnet. Demest betydande källorna för kvävetillförseln till havet är jordbruket, trafikenoch industrin. Både på jordbrukssidan och på frafiksidan har det varitsvårt att få förståelse förlägets allvar. "Vi får väl offra någraträd"-aftityden'har varit alltför vanlig. Regeringen kunde både fidigareoch varit mera aktiv och pådrivande för aff vidta åtgärder som begränsarutsläppen från såväl jordbruket som trafiken'.- Eftersom jordbruket behandlas iett särskilt betänkande tar jag nu bara upp trafiken. krävde vi från kristdemokratiskt hållkatalytisk avgasrening på bilar. Tekniken fanns i och användes. Infe en enda kunde exporteras till utan denna rening. Def var därför egendomligt aff def skulle dröja ända till 1989 innan tekniken blev ett obligatorium här. Den stora försäljningen av bilar med katalytisk avgasrening visar aft det finns en stor vilja bland konsumenterna aff fa hänsyn fill miljön, om de bara får praktisk möjlighet att göra det, ' Vi kristdemokrater föreslog aff de bilar someftermonferade katalytisk avgasrening skulle få skattebefrielse ,vilket i pengar skulle innebära omkring 1 5(X) kr.' Den motionen har hänvisatstill skatteutskottet. Förslaget har vunnit gehör i utskottet genom det stöd på1 . Det är en vikfig markering aff samhället ser till attreningstekniken också installeras i den äldre bilparken. Låt mig konstateraaff det hade både blivit billigare och gett ett bättre miljöresultat omobligatoriet hade införts i stället . Konsumenterna har också på ett glädjande sätt visatintresse för pappers-produkter som inte är klorblekta. harpappersproducenterna hävdat atf def har varit svårt aft få avsättning för sinaprodukter. Det har visat sig att producenterna hade fel. Beträffande freonufsläppen har för övrigt regeringendragit de rätta slutsatserna. Varför inte göra detta också när det gälleravgasreningskraven för den tyngre trafiken. Lastbilar och bussar svarar förungefär av samhällets totala kväveulsläpp. och harbeslutat all införa avgaskrav fr. o. m. I kds-motionen harvi framfört krav om avgasrening för lätta lastbilar och bussar samtfrån modeller för lunga lastbilar och bussar. Jag kommer därför alt påden här punkten stödja reservation nr 46. Prot.1987/88:134 6junil988 Prot.1987/88:134 Vi kristdemokrater har ocksådrivit kravel på ålerföringssystem vid 6 juni1988 bensinstationerna. Regeringen harhittinlills värjt sig för alt lagstifta. 7 ~ ', pågår någon form av dialog medbranschen, sägs det. Jag har i min motion redogjort för atf def bara i statenCalifornien finns 14 000 bensinstationer 1990-lalel j . c- . r u » -n . . = '.c- .-u medaterronngssysiem tor bensinångor, vilket gor att ångorna atertors bensintankeni stället för all pressas ul i luften vid länkning. Miljö- ochhälsoskyddsförvallningen i uppskattade den totala mängdenkolväleutsläpp lill omkring i . Av detta beräknasbensinstationerna svara för . Kostnaderna för atf minimera dessa utsläpptill några procent av nuvarande utsläpp beräknas fill per literbensin. Def finns allfsäingen anledning att dröja med lagstiftningsåtgärder. Beträffande massainduslrins utsläpp avorganiska klorföreningar finns del heller ingen anledning alt dröja medåtgärder. Utsläppen av organiska klorföreningar från massainduslrins fabrikerkan inte tolereras längre. Minskningen måste vara påbörjad . I princip böringa utsläpp av klorföreningar tillåtas efter 1995. Jag yrkar därför bifalllill reservation nr 69. Jag hai- i en motion begärt en särskild skyddslagstiftningför . Utskottei viftar undan denna begäran med hänvisning till atl sjönVättern med öar och strandområde åtnjuter exploateringsskydd. är norraEuropas största friskvattenreservoar. Därför är del befogat att ett förstärktlagligt skydd för införs. har meddelat atl man börbegränsa konsumtionen av fångad i till . Förnågon dag sedan meddelade tidningarna runt all man inte bör ätaVätteifisk mer än en gång per yecka. Är infe detta en tydlig signal om atl alltinte står väl fill i denna stora dricksvaffentäkt? Del är tyvärr inte förstagången myndigheter nonchalerar hotet mot . Jag har i motionen återgivituppgifter som jag hört av förre museiintendenten i . Närbönderna på larmade den vattenvårdande myndigheten, fickde svaret att en så djup sjö som inte kunde förorenas. Även om detinte.las lika lätt pä frågeställningen , tycker jag all åtgärder börvidtas . som dricksvattenläkt är så värdefull för oss alt jag tyckeralt borde klassas som en nationalsjö. Kring slamhanteringen har det uppkommit enomfattande debatt. Växtnäringsinnehållel i avloppsslammel är en resurs som böråterföras till åkermarken. Med nuvarande avfallshantering, där slam frånhushållen blandas med slam från industrin, komnier det på många platser altinnehålla ämnen som gör det direkt olämpligt i livsmedelsproduktionen. Böndernakänner en befogad oro för vad det nuvarande systemet kan innebära löråkermarken och vägrar på många håll ta emot slammet. Jag tyckei' de görklokt i delta. Kds har i en motion begärt ell omfattande forsknings- ochutvecklingsarbete för ekologisk avfallshantering av latrin och annat organiskthushållsavfall. Skall växtnäringsämnena i latrinel utan risk kunna tillförasden odlade jorden, måste,det skiljas från industrins avlopp. Del bör varamöjligt att finna lösningar som ersätter det nuvarande ,wc-syslemet med någonform av mullrumsanläggning eller med mindre vallenförbrukande system. Del ärangeläget atl medel nu ställs till förfogan-100 de för enekologisk, framsynt forskning som strävar efter atl i görligaste mån slutakretsloppet med en resurshushållande miljövänlig teknik. Jag vill ta upp några.frågor ur mina motioner,som i större eller mindre utsträckning berörts i propositionen eller iulskollels belänkande. På tre punkter har vi kristdemokrater ansett aftutomstående bedömare skall kunna påverka miljöutvecklingen. Def gäller rättenför ideella och naturvetenskapligt inriktade organisationer aff överklagabeslut enligt miljöskyddslagen. Utskottet har avvisat tanken, men ireservation nr 121 anses all delta skulle ge medborgarna möjlighet all påverkaviktiga beslut i miljöfrågor. Jag har också tagit upp frågan om miljöansvarigvid förelag som bedriver miljöfarlig verksamhet. Utskottet avstyrker förslaget,men i reservation nr 117 ges stöd för förslaget. Förslaget om en lagändring i bolagslagen, så attföretagens årsbokslut förses med en miljöredovisning, avvisas med hänvisningtill den föreslagna förändringen atl förelag som bedriver miljöfarligverksamhet skall avge en miljörapporl till tillsynsmyndigheten.Förslaget är bra, men jag tror att det skulle vara en styrka om någon .form avmiljöredovisning också återfanns i förelagens bokslut. Boksluten.utgör viktigekonomisk informafion, där miljöaspekterna också hör hemma. Kristdemokraternavill också ha en miljöfond och en obligatorisk miljöskyddsförsäkring för allasom bedriver miljöfarlig verksamhet. Med utskottets och regeringens förslag mister man ettbetydelsefullt moment. Såvitt jag kan förstå innehåller inte den nu föreslagnaförsäkringen någon premieprövning utifrån del enskilda förelagets verksamhet,utan premierna kommer att ha stora likheter med del förslag lill miljöfond somkds har. Premieprövningen kunde annars bli ett bra incitament all gå över lillannan, mindre riskfylld teknik, som skulle ge en fördelaktigare premie. Ensådan försäkringsform i kombination med punktskatter, avgifter och andraekonomiska styrmedel skulle verksamt påskynda omläggningen mol miljövänligaretekriik. Frågan om ekonomiska styrmedel tas upp i reservationerna nr 135, 136,137 och 138, vilka jag följaktligen stöder. Jag vill ta upp två punkter som berörlagstiftningen. Kds har krävt en ändring av lagstiftningen säatl miljölagstiftningen mer skall komma alt likna trafiklagsliflningen.Överträdelse av trafikbesfämmel-ser medför böter eller straffpåföljd näröverträdelse konstaterats. Pä samma sätt bör exempelvis överträdelse avtillåtna utsläpp medföra straffpåföljd även om skada inte kan bevisas. Delskall räcka med alt tillåtna gränser faktiskt överskridits. Till en del utgörföreslagen ändring av 45 § miljöskyddslagen en förbättring, men jag tyckerinle all man nätt ända fram. Med tanke pä att det lar lid inrianskador av miljöfarlig verksamhet blir uppenbara, har vi hävdat alt del behövsförlängd preskriptionslid för miljöbroll. Frågan behandlas i propositionen, därstatsrådet anför alt preskriptionstiden för ett brott som bedöms som grovtmiljöbroll är . Bedöms inte brottet som grovt, gäller såvitt jag kanförstå miljöskyddslagens . Kds har ansett att den preskriptionstiden börvara . 1 motionen har jag anfört alt om en miljöfarlig verksamhetärcancerframkallande kan del la från exponeringstillfällel innancancern uppträder. Prot.1987/88:134 6junil988 Prot.1987/88:134 6juni1988 - under mom. 58 bifall till motion 1987/88:Jo855, ättriksdagen hos regeringen begär en särskild skyddslagstiftning för sjön , under mom. 85. bifall fill mofion 1987/88:Jo733, aftriksdagen hos regeringen begär förslag till sådan ändring i lagstiftningen aftbensinbolag vid nyanläggning eller besiktning av befintlig station åläggs altinstallera ålerföringssystem av bensinångor, under mom, 128 bifall till motion 1987/88:L605, yrkande 1,att hos regeringen begär förslag om obligatorisk miljöförsäkring föralla som bedriver miljöfarlig verksamhet, under mom. 133 bifall till mofion 1987/88:L207, attriksdagen hos regeringen begär förslag om en förändring i bolagslagen så atlförelagens årsbokslut förses med en miljöredovisning, under mom. 156 bifall till mofion 1987/88:Jo858, aftriksdagen hos regeringen begär atf ett omfattande forsknings- ochutvecklingsarbete startas för ekologisk avfallshantering av latrin och annatorganiskt hushållsavfall, under mom. 198 bifall fill motion 1987/88:Jo735, yrkande8, aft hos regeringen begär förslag till skärpning avmiljöskyddslagen och brottslagen 13 kap. 8 a S i enlighet med vad som anförtsi motionen samt under mom. 199 bifall till motion 1987/88:Jo735, yrkande7, atf hos regeringen begär förslag om förlängning avpreskriptionstiden för brott mot miljöskyddslagen från nuvarande lill 20år samt förändring av bevisföringsreglerna vid miljömål i enlighet med vad somanförts i motionen. Jagyrkarocksåbifalllillreservalionerna8, 46, 69, 117, 121,135, 136, 137 och 138. Under detta anförande överlog förste vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar. AnL 65, (): "Ljuset som silar ner genom bokarnasträdkronor. Def är inte bara natur eller miljö. Det är en del av vår skånskasjäl." Dessa stämnings-fyllda formuleringar återfinns i en broschyr sommoderaterna förärat en stor del av hushållen i de södra proyinserna. Det är med stora förväntan man tar del av fortsättningen ibroschyrlexien efter denna anspråksfulla inledning. Och vilka blir dåslutsatserna? Jo, del här kommer frarn till: "Fattigdom ochokunskap har gjort all vi människor burit oss illa åt mot naturen." Det är möjligt atf det var så en gång för länge sedan. Menaff påstå något sådant i en skrift tryckt årl988 visar att inte äri takt med fiden. De moderata företrädarnas lovsång till marknadskrafterna somallena saliggörande föratt lösa svåra miljöproblem ter sig mot denna bakgrundsom något malplacerad. Ty är det fattigdom och okunskap som ligger bakom ettstort industriföretags dumpning av 17 000 tunnor kvicksilver iSundsvallsbukfen? Är def fattigdom och okunskap som är anledningen till att ettannat stort och rikt industriföretag i under, flera är släppt uttungmetaller över stora bostadområden, tungmetaller vilkas förekomst bådeföretagel och länsmyndigheten förnekade tills ell kraftigt opinionstryckoch politiska aktioner fick de ansvariga att tänka om. ' Och handen på hjärtat: Är def fattigdom och okunskap somligger.bakom de enorma kväveutsläppen från jordbruket som kraftigt bidragittill den allt allvarligare föroreningen av havsmiljön i t. ex. ,och ? Det enskilda ägandet framhålls av de borgerliga medmoderaterna i spetsen som den bästa garantin för en god miljö och bra natur. Omdetta har förre folkpartisten intressanta saker aff säga ien artikeli-Arbetet . Så här skriver bl.a.: "är för enskilt ägande - men som bekantvill han infe gärna aff ägarnas fria brukningsrätt begränsas. Men def är justderina begränsning som miljöpolitiken alltmer kommer att handla öm. Det gällerproduktionen likaväl som konsumfionen. Vilka krav skall ställas pä tex Höganässom villkor för fortsatt produktion, dvs ägarnas rätt att disponeraproduktiorisap-parafen? Vilka begränsningar är nödvändiga i bilägarnas rätt attutnyttja sina bilar tex i tätorter?" Ett stort antal miljöincidenter under senare fid visar affvare sig marknadskrafter eller ekonomiska styrmedel kan innebära någraavgörande och slutgiltiga lösningar på svåra miljöproblem. Exemplen från och många andra håll visaralt en vaken miljöopinion och politiska styrmedel ytterst krävs för all hållamiljöförorenarna i strama tyglar.