prot · GB0946 · 1987-12-31 00:00:00 — Frågan om antalet arbetstagarrepresentanter i styrelser fårinte göras fill en fråga om numerär. En utökning av antalet ledamöter skulle imånga fall innebära ett tyngre styrelsearbete för samtliga ledamöter. Det ärinte en styrelses storlek som avgör kompetensen, utan kompetensen avgörs avledamöternas kvalifikationer, effektivitet och förmåga att motsvara alldelesspeciella krav som ställs på eri styrelses ledamöter. Mycketär också att betänka då det gäller hur olika företag väljer storlek på sinastyrelser med hänsyn just fill resp. styrelses sätt att arbeta. Många företagarbetar inom skilda områden eller branscher med stor geografisk spridning ochkan även i andra avseenden ha varierande arbetsförhållanden och erfarenhet.Detta kan även gälla kommunala och statliga bolag.. Det torde därför inte varamöjligt att ge alla dessa intressen representation i företagets styrelse.Problem som kan uppstå i dessa sammanhang kan lösas endast genom samverkanmellan de anställda och deras egna organisafioner. Skadeståndi den arbetsrättsliga lagstiftningen bör inte införas innan en genomlysning ochen analys har genomförts, vilket vi har föreslagit även i annat sammanhang. Attnu fatta beslut vore felaktigt med tanke på att vi vet för litet. När detgäller denna fråga är det angeläget att man inför rätt fill avdrag vidbeskattning om ändringar skall ske. Propositionensförslag om ändringar i styrelseledamöters inflytande på verksamhetensinriktning och målsättning innebär ett kringgående av de regler som i daggäller på det arbetsrätfsliga området. I 2 § i MBL och i den bakomliggandeutredningen till denna proposition framgår det att arbetstagarnas intresse förinflytande i dessa hänseenden måste få stå fillbaka. Det som avses ärverksamhet av konstnärlig eller annan ideell natur, kooperativt, fackligt,politiskt eller annat opinionsbildande ändamål, exempelvis tidningsutgivning,religiös eller vetenskaplig verksamhet. I sådana företag eller organisationerskall arbetstagarnas representanter enligt MBL i styrelser inte få delta i varesig beredning eller beslut där verksamhetens inriktning eller målsättningbehandlas. Ioch med regeringens förslag till ändring på denna punkt i den här proposifionenöverger regeringen värnet för integriteten inom opiniorisbild-ningen oavsett omden är politisk, religiös, vetenskaplig, facklig, kooperafiv eller av annan ideellkaraktär. Detta, herr talman, är mycket allvarligt. Lagsfiftningen inom MBL ochförslag fill den lag om styrelsérepresentafion för privatanställda som vi nubehandlar kommer om förslaget går igenom inte att harmoniera. Vilken lag skalländras? Blir det MBL? Vart bär det hän med ett beslut som detta?Opinionsbildningens integritet måste bibehållas. Jag ifrågasättersocialdemokraternas insikt i denna fråga. Eller är det med öppna ögon söm nifattar ett beslut som kommer att få konsekvenser som vi inte helt kanöverblicka? Vad säger de socialdemokrafiska förespråkarna i utskottet? Storaoch omistliga värden kan faktiskt sättas på spel. Fråganorri styrelseledamöters betalningsansvar kan inte få behandlas på det sätt somnu sker. Det är uppseendeväckande att ett lagförslag om en generell ändring avstyrelseledamöters betalningsansvar som regleras i aktiebolagslagen presenterassom en mindre del i en proposition om styrelserepresentation för deprivatanställda. En sådan fråga berör samtliga styrelseledamöter och får storakonsekvenser för aktieägarnas, inkl. de anställdas, förtroende för sittföretags styrelse. Att vara ledamot i ett företags styrelse skall innebära ettavsevärt ansvar och krav på en stor och helgjuten insats i styrelsens arbete.Det nu föreliggande förslaget urholkar detta ansvar. Inte minst de senasteårens händelser inom ett antal börsföretag visar nödvändigheten av att dettaansvar fortsättningsvis ligger kvar. Innan någon ändring kan bli aktuell måsteenligt vår mening frågan närmare utredas. kan inte fatta beslut medanledning av ett förslag utan underlag -som det nu föreliggande förslagetfaktiskt är. Socialdemokraternas agerande är högst anmärkningsvärt. Jag yrkar också bifall till den moderata reservafionen 11 i utskottetsbetänkande. Prot.1987/88:46 16december 1987 Styrelserepresentationför de privatanställda, m. m. Underdetta anförande övertog tredje vice talmannen ledningen av kammarensförhandlingar. 143 CHARLOTTEBRANTING (fp): Som första politiska parti tog ställning för representationför de anställda i företagens styrelser. Vår utgångspunkt var och är att besluti första hand bör fattas under medverkan av dem som berörs av besluten. Deanställda har ju därför just i sin egenskap av anställda'rätt tillmedbestämmande och insyn i företaget. Representation i styrelsen är ocksåbetydelsefull, då styrelsen i stor utsträckning fastställer gränserna för arbetstagarnasinflytande även på de lägre nivåerna. Lagarnaom dé anställdas styrelserepresentation har funnits . Vi kankonstatera att de i stort sett har fungerat tillfredsställande. De anställdahar fått insyn i företagefs skötsel, som styrelsen har filiförts nykunskap. Styrelserepresentätionen har lett fill ett ökat samarbete och ökatförtroende. Det är bra både för företagens utveckling och för de anställda. Syftetmed löntagarinflytande är att arbetstagarna fåren reell möjlighet att påverkade beslut som skall fattas. Det är därför väsentligt aft reglerna omstyrelserepresentation leder fill en process, där medverkan från de anställdassida blir en naturlig del även i ett tidigt skede. Det är bra att utskottet nuföreslår att de båda berörda lagarna, LSA och LSABF, nu förs samriian till en Styrelserepresentationför de privatanställda, m. m. Lagstiftningen vaddet gäller styrelserepresentafionen blir på detta sätt mer överskådlig. Det finns vissa delar i det nya lagförslaget som vi från folkpartietinte kan acceptera. Det framförs i reservationer, varav flertalet är gemensammamed och som jag nu skall beröra. Tillgrund för den aktuella lagstiftningen ligger tanken attarbetstagarre-presentation skall vara fill gagn för alla anställda i företaget.Det är därför väsentligt att arbetstagarrepresentanten verkligen ärrepresentativ för de anställda som han eller hon skall företräda. Mot denbakgrunden är det förvånande att regeringen vill slopa den nuvaranderepresentativitetsregeln. Det nya förslaget kan medföra attarbetstagarrepresentanterna endast företräder en minoritet inom sittorganisationsområde på företaget. föreslår därför att dagenssystem bibehålls, dvs. att en facklig organisafion skal! företräda mer änhälften av de anställda på arbetsplatsen för att styrelserepresentation skallfå inrättas. Utskottetsmajoritet hävdar att den nya regeln bara skulle gälla i väldigt få företag. Detkan ju knappast vara ett gångbart skäl till att en ny regel skall införas. Jag yrkar bifall tillreservation 3. Föratt en arbefstagarrepresentant skall kunna vara representativ är det väsentligtatt hon eller han har en stark förankring hos de anställda i företaget. Dettamenar vi kan en person få bara om hon eller han själv är anställd i företaget.Personen skall spegla de anställdas åsikter och uppfattningar - det kan aldrigen aldrig så duglig och duktig ombudsman göra. avvisar därförutskottets förslag om att arbetstagarrepresentanten inte ovillkorligen skallvara anställd inom företaget. Jag yrkar bifall tillreservation 6. Vifrån delar naturligtvis utskottets uppfattning att det ärväsentligt att kvinnorepresentationen ökar i företagens styrelser. Här harockså de fackliga organisationerna ett stort ansvar, som de tyvärr inte harlevt upp till. Genomden nu föreslagna lagen kan många mindre organisationer komma att stå utanstyrelserepresentation. Enligt uppfattning är detta olyckligt, dåäven dessa organisationer i många fall företräder ett betydande antalarbetstagare inom företaget. Även dessa organisationer skall ges möjlighet fillpåverkan. Därför föreslår vi att platser i styrelsen skall förbehållas justdessa. Detta skulle föranleda en förändring av 8 §. Vi menar alltså att detskall ges möjlighet för mer än en organisation som företräder minst entjugondel av de kollekfivavtalsbundna att fritt utse en suppleant. Varför villsocialdemokraterna utestänga de små organisafionerna? Jag yrkar bifall tillreservation 7. Såkommer jag till den fråga i det här betänkandet som väckt de starkastekänslorna, nämligen den att en arbefstagarrepresentant får rätt till att deltai behandlingen av ärenden som enligt MBL är undantagna information ochförhandling. Mot detta har , och samt vissasocialdemokrater invänt. Vi menar att det är nödvändigt attarbetstagar-intresset för infiytande i vissa fall får stå fillbaka för denintegritet och obundenhet som faktiskt måste prägla arbetsgivares verksamhetsom har religiöst, vetenskapligt,konstnärligt eller opinionsbildande ändamål. Om utskottets förslag går igenom,får t. ex. facket på ett tidningsföretag rätten att påverka valet av enchefredaktör och tidningens investeringar, något som enligt MBL uttryckligenbetraktas som olämpligt. Dennu föreslagna ordningen kan alltså ses som ett kringgående av de regler somgäller i övrigt på det arbetsrättsliga området på ett sätt som vi definitivtinte anser vara önskvärt. ansluter sig därför till den uppfattningsom förs fram i utredningen, att de synpunkter som ligger bakom bestämmelsen i2 § MBL även bör gälla här. Arbetstagarrepresentanter i styrelser för företagsom avses i 2 § MBL bör alltså inte ha rätt att delta i behandling och beslut ifrågor som rör verksamhetens mål och inriktning. Vad är egentligen anledningentill - det kanske kan svara på -att socialdemokraterna har gåttfrån denna princip i MBL och regeringens promemoria? Jag yrkar bifall tillreservation 9. Kritikmot de föreslagna sanktionsreglerna har framförts bl. a. från juridiskainstitutionen vid . anser att en så vittgåendeskadeståndsskyldighet som föreslås i många fall kan föra för långt. Ävenganska små misstag skulle kunna leda till ansenliga skadestånd, vilket i sintur skulle medföra stora problem för framför allt små företag. Endast i de fallföretag förvägrar de anställda styrelserepresentation bör skadeståndsskyldighetuppstå. I fall som dessa är det å andra sidan självklart att skadeståndverkligen skall utgå. Jag yrkar bifall tillreservation 10. Tillslut några ord om det särskilda yttrandet angående betalningsansvaret. Vi frånfolkpartiets sida menar att det hade funnits starka skäl att inväntabetalningsansvarskommitténs betänkande och remissyttranden över detta. Viförutsätter att det ändå kommer att finnas möjlighet att pröva betalningsansvareti dess hela vidd när resultatet av kommitténs arbete föreligger. Därför har vinöjt oss med ett särskilt yttrande. Jag yrkar aUtså bifaU fill reservationerna 3,6,7,9 och 10 och i övrigttill utskottets hemställan. 1987/88:4616 december 1987 Styrelserepresentationför de privatanställda, m.m. 144 (): Inledningsvis ber jag att få yrka bifall till reservafionerna 3,4, 6,7, 8 och 9. Jagvill något beröra reservation 4, som gäller de fackliga organisationernasinflytande i koncerner och speciellt de stora företagens internationalisering.Från sida anser vi att det är en styrka att de fackligaorganisationerna har ett stort inflytande just vid internationalisering. Vianser därför, kort sagt, att regeringen, de fackliga organisafionerna och SAFhar all anledning att fundera vidare över hur man skall garantera ett brainflytande i sådana situafioner. Jagvill också beröra reservafion 6 och understryka det självklara i att det börvara anställda och inte ombudsmän som skall företräda företaget i företagetsstyrelse, precis som sade. Styrelserepresentation för de privatanställda. 145LARS-OVE (vpk): För 15.år sedan beslutade attinföra styrelserepresentation för ariställda i aktiebolag och ekonomiskaföreningar. Det är sant, som sade, aft det var folkpartietsom var först på den politiska arenan med att väcka det här förslaget. Detfanns ett stort motstånd från fackföreningsrörelsen och socialdemokratin. Menav någon anledning släppte mari det'motståndet och accepteradestyrelserepresentation. Redan från början var vpk emot själva innehållet istyrelserepresentafions-lagen. De anställdas representanter skulle knytas uppfill företagsledningens intressen och skulle bli bundna och inlemmade i detsystem som kapitalet har. Man skulle framställa någon form av låg som hadegrundläggande intressegemenskap. ' vet vi av utvecklingen att styrelseledamöterna har haftmycket svårt att inlemma sig och vara precis som kapitalet hela fiden. Man kanväl också säga att styrelserepresentationslagen var den första på 70-talef aven rad klassamarbetslagar. Den var alltså före MBL. De erfarenheter som man har vunnit av den här lagen underårens lopp visar att de arbetande inte har fått någon ökad makt över sittarbete och sin position. De har snarare förlorat sin fackliga position. Man kani många fall påstå att representanterna har blivit en gisslan i styrelsen. Denbedömningen gäller förhållanden över . Inte heller spelar lagen någon stor offensiv roll.Generellt sett anser man väl inom fackföreningsrörelsen att det inte är någonhög position att sitta i företagets styrelse. Snarare är det så attstyrelserepresentanten blir ganska isolerad, och det var tydligen också syftetmed lagen - att de anställdas representant på något sätt skulle isoleras. Detta visar också lagens slagsida. Förslaget väcktes avfolkpartiet och de borgerliga. är ni med en mun mycket eniga om att lagenhar varit bra. Det borde egentligen stämma socialdemokraterna fill eftertanke. De nu föreslagna förändringarna i lagen är inte särskiltupphetsande. Det gäller sammanslagning av lagar, representafionsräften, att manfår vara med längre i beredningsorgan, att de arbetande får komma in på etttidigare stadium, bestämmelser om skadestånd - det är den typen av förändringarsom föreslås. Det är inga avgörande förändringar när det gäller grundtanken.Och det handlar inte om några förändringar i maktförhållandena till dearbetandes förmån. Det var ganska klart att.man i lagtexten och iförarbeteiia till lagen upphävde den facklige representantens partsställning. Han skulle inte vara någon part utan vara eri del av företagets styrelse, som de andra. Han skulle alltså inte föra någon partstalan utan ha företagets övergripande intressen för sina ögon. Han skulle absolut inte ensidigt företräda sin grupps intressen. Med den utgångspunkten har styrelserepresentationslagennaturligtvis blivit vad den.blivit för de arbetande. Den har blivit ett led iklassamarbetspo-litiken, där medbestämmandefilosofin är förlängningen somknyter upp de anställda och de fackliga organisafionerna till företaget. Om man sedan ansluter sig till hela filosofin och tror attföretagets totala intesse också är arbetarnas intresse, då hamnar man i enposition där fackföreningsrörelsenavväpnas inte minst ideologiskt. Och när nyliberalismen infe nöjer sig medenbart klassamarbetet, som man gjorde , utan slår fill och villflytta fram sina positioner, då visar det sig att den samladefackföreningsrörelsen är ganska avväpnad. Den förlorar sina . positioner ochvet inte var den skall stå. Man upptäcker också att det finns motsättningarmellan detta arbetssätt och det grundläggande intresse som en fackföreningskall ha. Detta är en erfarenhet som finns ute i baseri. Därför är det intenågot särskilt stort uppdrag att vara styrelserepresentant. Redanfrån början var det ganska klart att SAF;s målsättning var det övergripande;ökad produktivitet. SAF uttalade ganska klart att det var den övergripandemålsättningen för all verksamhet. Då är det klart att det måste vara så, om manskall inlemmas på lika villkor. Närnu representanterna i styrelsen klagar över att det är färdiga beslut, attbesluten har fattats innan de kommer på styrelsemötet, och anser att de bordefå vara med tidigare, år det ändå en illusion att tro att man genom sin verbalaförmåga skall kunna övertyga ett kapifalintresse att ändra ståndpunkt, om manfår vara med tidigare i diskussionen. Huvudfråganför de arbetande är inte hur fidigt en representant får komma in i bilden utanhur stor makt och hur stora rättigheter en fackförening har. Sedanfill diskussionen som gäller 2 § i MBL. Man skall vara med på ett tidigarestadium i beredningsorganen. I de organisafioner som är undantagna skall manockså få vara med fidigare i beredningen. Jagvill klart slå fast att det inte gäller beslut. Vi har yrkat avslag på deförändringar som föreslås i propositionen och vill ha ett helt annat förslag.När vi skall ta ställning fill reservafion 9, kan vi inte se att det ärspeciellt häpnadsväckande om de fackliga representanterna får vara med ochframföra sina synpunkter även i de här organisationerna. Det är ju klartutsagt, både i förarbetena och i propositionen, att det infe handlar om attdelta i besluten, och det tycker jag att man skall slå fast. Indignationen frånvisst håll tycker jag därför kan tonas ned något. Man kan väl ändå inte tro på-jag tänkte på de borgerligas representanter och - att dearbetandes verbala förmåga är så stark att man kan förändra beslut, t. ex. nären tidning skall utse chefredaktör. Det skulle vara skräp till ideell organisationsom ändrade sig i det hänseendet. Men skulle man ändra sig, så kanske man hadefel från början. Det kanske inte är så dumt att de anställda åtminstone kan fåge uttryck för sina synpunkter. Vii vpk har yrkat avslag på propositionen, och vi begär ett nytt förslag. I enstyrelse skall facklig företrädare kunna vara partsrepresentant. Det skall inteföreligga sekretess, utan man skall kunna rådgöra med sin fackförening ocharbetarna på ett mycket naturligt sätt. Den avgörande förutsättningen för verkningsfullt skall kunna ingå i en bolagsstyrelse är att man på någotsätt har lagstadgade demokratiska räffigheter bakom sig och även vetorätt ivissa frågor. Närdet gäller frågan om koncerner, som har dykt upp också i detta betänkande, villjag yrka bifall till den centermotion där man klarsynt nog har sett den storafara söm ligger i de fransnafionella bolagen och den omfattandeinternationalisering som just nu pågår i våra stora företag, där fackföreningsrörelsenofta blir överkörd och har svårt att hävda sina intressen. Styrelserepresentationför de privatanställda, m. m. Styrelserepresentationför de privatanställda, m. m. bifall till den härcentermotionen - yrkandet återfinns i reservation 5. Meddetta, herr talman, yrkar jag bifall till vpk-reservationerna i dettabetänkande. Anf.146 (): Styrelserepresentafionen för de privatanställda regleras dels ilagen (1976:351) om styrelserepresentation för de anställda i akfiebolag ochekonomiska föreningar, dels i lagen (1976:355) om styrelserepresentation förde anställda i bankinstitut och försäkringsbolag. I propositionen 1987/88:10har regeringen föreslagit att bestämmelserna i dessa båda lagar sammanförs i enny lag. Vidare föreslås vissa förändringar i den nu gällande ordningen förstyrelserepresentationen, bl. a. att representationsrätten utvidgas att gällaäven i företag, exempelvis kommissionärsföretag som inte har egna anställda mensom stadigvarande sysselsätter minst 25 arbetstagare. Lagstiftningenom de anställdas representation i styrelsen bygger på tanken att de anställda ikraft av sitt arbete bör ha rätt både till insyn i och inflytande på bolagetsverksamhet. Lagstiftningen om styrelsérepresentafion för de anställda är därmeden viktig del av de regler som skall garantera de anställdas inflytande iarbetslivet. Av propositionen framgår aft de gällande reglerna i alltväsentligt har fungerat tillfredsställande. Från fackligt håll har detemellertid framförts att det likväl finns brister i den gällandelagstiftningen. Den kritiken har gällt bl. a. frågor som rörarbetstagarrepre-sentanternas ställning i styrelsen och formerna förstyrelsearbetet. Även det alltför begränsade tillämpningsområdet harifrågasatts, liksom att det saknas sanktionsregler i de nu gällande lagarna. Innan jag övergår till att med några ord kommentera reservationerna somfogats fill arbetsmarknadsutskottets betänkande 1987/ 88:10 vill jag förordningens skull yrka avslag på samtliga elva reservationer och bifall tillutskottets hemställan. Ireservationerna 1 och 2 yrkas avslag på propositionen i dess helhet. I denmoderata reservationen hävdas att lagstiftningen på detta område fungerar väloch att det mot denna bakgrund är onödigt att vidta några förändringar i dengällande lagstiftningen. En rad skäl mot ökat inflytande anförs, såsom att enökning av antalet arbetstagarrepresentanter fill tre ledamöter och tre suppleanterskulle kunna leda till att göra styrelsearbetet tyngre för samtliga ledamöter.Det är självfallet så, att det inte är en styrelses storlek som avgör desskompetens. Men utskottets majoritet utgår ifrån att den ökning av antaletarbetstagarrepresentanter som detta innebär sker med väl kvalificerademänniskor, som besitter både effektivitet och förmåga att motsvara de speciellakrav som ställs på ett företags styrelse. Vänsterpartietkommunisterna i sin tur har en helt annan utgångspunkt för sin reservation. Dehävdar att de nu gällande lagarna är tandlösa instrument, att regeringensproposition inte innehåller de förutsättningar för styrelserepresentation föranställda som vpk har anfört och att propositionen då bör avslås. Utskottetsmajoritet har dock efter noggrann prövning inte funnit aft det finns någrabärande skäl för dessa avslagsyrkanden, och därmed yrkar vi avslag på bådareservationerna. Folkparfietoch har reserverat sig mot slopandet av representativitetsregeln ochanför som skäl att om endast en ringa del av de anställda är Organiserade, såkan styrelserepresentanterna sakna förankring hos de anställda vid företaget.Vi har i en mycket hög organisationsgrad, och de fackligaorganisationerna och deras medlemmar kommer säkert även i fortsättningen attgöra sitt bästa, så att den av reservanterna befarade situationen inte skallbehöva uppstå utan att de anställda har rejäla möjligheter att väljarepresentanter som har förankring hos dem. Avslag på reservation 3. Ireservationerna 4 och 5 befarar och vpk att internationaliseringen ochbildandet av koncerner kan innebära risk för att de anställdas möjhgheter tillinsyn och inflytande skall försämras. De arbetande och deras fackligaorganisationer kommer enligt reservariternas uppfattning allt längre från deverkliga beslutsfattarna. Utskottet kan av propositionens motivskrivningarkonstatera att regeringen är medveten om dessa frågor och kommer att noga följautvecklingen på området. Det kan, om det visar sig nödvändigt, resultera i enundersökning om hur man på bästa sätt skall komma fill rätta med förhållandena.Avslag på reservafionerna 4 och 5. Ireservation 6 avvisar och regeringens förslag om attarbetstagarrepresentanten inte ovillkorligen måste vara anställd inom företaget.Utskottet anser - liksom regeringen - att det givetvis är av stort värde bådeför företaget och för de anställda om arbetstagarrepresentanterna har sinaanställningar hos företaget. Inom de fackliga organisationerna har man sammauppfattning, och man anser att man inte annat än i undantagsfall bör utse någonsom inte är anställd i företaget till arbefstagarrepresentant. Aktiebolagslagenhar inte något motsvarande krav. I vissa fall förekommer det ~ bl.a. på vissa byggföretag - att man ansett sig nödsakad att tillfälligt väljanågon som inte är anställd hos företaget. Det kan alltså någon enstaka gånguppstå en situafion där man blir nödsakad att fillfälligt anlita en annanperson, t. ex. en lokal ombudsman, för uppgiften. Detta är en möjlighet,som lagförslaget ger uttryck åt att man i första hand bör anlita deanställda i företaget som arbetstagarrepresentanter. Utskottet tillstyrker denföreslagna lagregeln och avstyrker reservation 6. Denomständigheten att arbetstagarna i vissa större företag skall få utse trestyrelseledamöter i stället för två ger anledning till vissa justeringar avbestämmelserna om hur dessa skall utses, om organisationerna inte enas omannat.