prot · GB0995 · 1987-12-31 00:00:00 — Regeringen har tillsammans med uppmärksammat detta och har vidtagit ett flertal åtgärder för att få fler att söka sig tillbarnomsorgen och till utbildningen inom denna. a. har utbildningsplatserna ökats: Antalet sökande både till förskollärar- och till barnskötarutbildningen har också ökat , och detta är glädjande. Åtgärder har således redan vidtagits för att förbättra personalsituationen. följer dess utom åriigen upp personalbehovet, och utredningar pågår för att klarlägga orsakerna till avgångarna. Men det gäller också för kommunerna att vidta åtgärder för att behålla den personal som redan finns. ' Ekonomisktstöd tdl barnfamiljer, m. m. Slutligen vill jag framhålla att det än en gång föreliggerreservationer beträffande bidrag till för utvecklingsarbete.Utskottet vidhåller här sin uppfattning att det är regeringen som har att taställning fill vilka projekt som bör ha bidrag inom ramen för statsbidrag tillutvecklings- och förnyelsearbete. Meddet anförda yrkar jag bifall fill reservationerna 2, 10 och 11 samt i övrigttill utskottets hemställan i betänkande 13 och därmed avslag på samfiiga andrareservationer. Underdetta anförande övertog talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. Anf.32 () replik: säger att det Ugger en trygghet i att det är kommunen sombygger barnomsorgen. Tryggheten ligger inte i kommunen, utan i att familjen harmöjligheter och förutsättningar att välja mellan olika alternativ. Vad är dettaför trygghet för den som inte vill ha en barnomsorgsplats, som kanskebor där sådan inte finns eller som barett barn som är infektionskänsligt? Vårkonstruktion stimulerar utbyggnaden av barnomsorgen. Den sfimulerar olikaalternativ, idéer och nya projekt, som kan knoppa av sig och därmed gestimulans till en enorm utbyggnad. Hur skall ni socialdemokrater betala denenorma utbyggnad av den kommunala barnomsorgen som ni siktar till? sade, vidare att-alternativen får statsbidrag på samma villkor. Men omjag läser i Meddelandeblad om vad som skall gälla efter den 1januari 1988, framgår det helt klart att statsbidrag inte utgår tilldeltidsgrupper, öppen förskola eller trefamiljssystem som drivs av annanhuvudman än kommun. I så fall skulle jag vilja att tar avståndfrån det som,står i Meddelandeblad. Jagskulle också gärna vilja ha redovisat ett skäl till att man inte kan få startaeget. Låt oss säga att två erfarna förskollärare eller barnskötare - som kanskehar svarat för en kvalitetsmässigt mycket fin verksamhet i regi - villstarta och driva ett daghem eller en förskola i egen regi, som ett eget litetföretag. Vad är det för fel som då plötsligt uppstår på dem? Kan ett skäl för detta? Varför skall inte kunna få drivaförskolor eller daghem? Varför skall inte statsbidrag utgå likvärdigt? Det ärett fullständigt mysterium att detta inte kan ske. Detbedrivs pedagogisk verksamhet ute i landet, säger . Ja, visst gördet. Det bedrivs en mycket bra pedagogisk verksamhet på många håll. Vad visyftar till är emellertid att få en pedagogisk verksamhet som är utformad avskolöverstyrelsen. Den skall vara skolförberedande. Huvudmannaskapet skallalltså ligga under skolan. Vi vill få en svensk förskola som är basen förskolan. Det skulle vara till gagn för barnen, för deras fortsatta utvecklingoch fortsatta skolgång. 33 ()replik: sade att det borgerliga förslaget om vårdnadsbidraghotar utbyggnaden av barnomsorgen genom att det skapas provisoriska lösningar.Det är alldeles uppenbart att det i hennes värld bara är kommunen som kan svaraför att barnomsorgen byggs ut; Där skiljer vi oss åt högst avsevärt. I enicke-socialdemokratisk värld har vi nämligen även alternativabarnomsorgsformer. Jagvill något upprepa vad jag sade om dessa tre delar. Kommunen får i dagstatsbidrag för barnomsorg. Detta statsbidrag kommer att bli . I gengäld får kommunen . mér från föräldrarna förbarnomsorgsplatsen. Det är alltså fråga om exakt samma summa pengar. Andrakommunala resurser påverkas i någon mån av barnomsorgsförslaget. Men denindragning som ligger däri ger fullt utrymme för den utbyggnad av barnomsorgensom redovisas i bilaga till långtidsutredningen. Det handlarom av den tillväxt på litet i kommunalvolymexpansion som beräknas framöver. Det finns alltså exakt samma utrymme fördenna utbyggnad i det borgerliga förslaget som i det socialdemokratiska. De tvådelarna är helt identiska. I det borgerliga förslaget fillkommer därutöver enkomponent som gör att det blir lättare att nå målet för behovstäckning inombarnomsorgen, nämligen nya dagisformer. De barnomsorgsformerna villsocialdemokraterna uppenbarligen inte ha, och det är ett svårbegripligt faktumför mig. sade att det borgerliga förslaget om vårdnadsbidrag inte varpreciserat. Det kan hon ju möjligen tycka, men vad tycker hon i så fall om detsocialdemokratiska förslaget? Det finns över huvud taget inte i så fall. Prot;1987/88:95 Ekonomisktstöd till barnfamiljer, m. m. 34 ()replik: Man kan undra hur gått till väga när hon skaffat underlagtill profetian om hur det skall gå med en borgerlig familjepolitik. Jag skullekunna påminna om alla de frågor där socialdemokraterna numerahelt anammar de borgerliga förslag som man tidigare motarbetat. Det gäller flerbarnstilläggenoch de föräldrakooperativa daghemmen. Jag har heller inte hört attsocialdemokraterna numera ifrågasätter rätten fill tjänstledighet försmåbarnsföräldrar - för att ta några exempel. Vadjag kan utgå ifrån att inte har tagit del av är de uttalanden avopartiska bedömare, som konstaterat att alla barnfamiljer tjänar på detborgerliga vårdnadsbidraget. Närdet gäller påståendet om att utbyggnaden av barnomsorgen skulle gå i stöpet, omvårdnadsbidraget och övriga borgerliga förslag genomfördes, vill jag påstå attjag har ganska mångårig erfarenhet av hur barnomsorgsutbyggnaden går till ochvilka regler som styr den. Jag vill påstå att det inte finns någonting som såmycket hindrar utbyggnaden av och så mycket styr barnomsorgen som hårdacentrala regler som skall följas. De begränsar då också mångfalden. Tillslut vill jag säga beträffande statsbidrag till barnomsorg i svenska kyrkansregi, att när vi först krävde det sade socialdemokraterna i socialutskottetatt det var en fråga som man borde kunna lösa. Nästa steg var att man Ekonomisktstöd tiU barnfamiljer, m.m... skulle lösa den här frågani ett större sammanhang. är det så att det inte kan ske förrän man skiljerkyrkan från staten. Jag måste säga att det låter helt fantastiskt. Om riksdagoch regering bestämmer sig för att skall ha möjlighet attbedriva förskoleverksamhet, då kan man också lösa det här problemet. Det är alldeles,självklart,. Anf.35 INGA (vpk) replik: När det gäller vpk;s förslag om att statsbidrag bör utgå avdriftkostnaderna sade att vi inte har råd med det. Men vi har jufinansierat de förslag som vi har lagt fram i vår barnomsorgsmotion genom attvi föreslår en höjning av den s. k. barnomsorgsavgiften, som finansierarbarnomsorgen och som tas ut av alla arbetsgivare och egenföretagare. Denuppgår till av löneunderlaget. Om man höjer den till får manråd att göra de nödvändiga förbättringar inom barnomsorgen i fråga om bådekvalitet och kvantitet som vi föreslår i vår motion. Det finns alltså allamöjligheter att finansiera förslag som man tycker är vettiga och bra. Sedansade att det inte behövs några bindande normer utan attkommunerna klarar detta själva. Men vad som har redovisats är attdet av olika skäl har blivit försämringar inom barnomsorgen. Det är nu merregel än undantag att man har överinskrivningar. Detta kunde man också läsa iett nummer av Riksdag & Departement. Man har överinskrivningar på mindreytor för barnen och med niindre personal, eftersom personalen slutar ochvakanser och vikarier numera förekommer i stor utsträckning inom barnomsorgen.Det är klart att det är en försämring - det vittnar både föräldrar och barn om.Det skall också sägas att barnomsorgen på vissa håll är mycket bra, men denhotas, och därför är det viktigt att man ser till kvaliteten. Daghemoch fritidshern är det som vpk vill ha. En och enkommunal fritidshemsutbyggnad är de formerna vi vill satsa på. Hur skall manklara utbyggnaden? Ja, det går inte med vårdnadsbidrag. Om det införs,kommerstora resurser att tas från barnomsorgen, precis så som sade.Även om vi hittar en annan modell, nämligen en utbyggd föräldraförsäkring,frågar man sig hur man skall klara utbyggnaden av barnomsorgen. 90 000 barnkommer att stå i kö för barnomsorg 1991 -det har Lö räknat ut. Man räknar med att34 % får plats på dagis och på fritids. Det innebär alltså ett stort glappmellan behov och vad som finns. Tänker man satsa på öppen förskola ochdeltidsförskola för att täcka behovet av barnomsorg? Är det så regeringentänker göra? Det måste i så fall bli dubbla omsorgsformer, och det måste blimycket dyrare. Voredet inte bättre att satsa just på daghems- och fritidshemsutbyggnad som enheltäckande omsorg? Det är det som föräldrarna efterfrågar i första hand. Sedanfår de ofta ta det som bjuds, men det är en annan sak. Om man ser till behovoch efterfrågan finner man att det är daghem och fritidshem som föräldrarnavill ha. 36ANITA () replik: Först fill : Höjdabarnomsorgsavgifter kan medföra andra effekter som kan få mycket svårakonsekvenser för statsfinanserna. Ja, visst finns det fler barn i daghemmennu. Genom det nya statsbidragssystemet har man ju fått möjlighet attutnyttja,platserna. Man sätter in deltidsbarn och heltidsbarn. När det gällerden platsbrist och de köer som finns förutsätter jag att regeringen följerproblemet noga och lägger fram ett lagförslag, om man ser att det inte går attklara av utbyggnaden till . Visst blir det ett avbräck, och ävenAnne , om statsbidraget minskar till daghemmen. Då drar sig kommunernaför att bygga. Man säger att kvinnorna kan,stanna hemma och vårda sina barn,eftersom de ju får ett vårdnadsbidrag. Men går man ut och frågar vadbarnfamiljerna vill ha, så visar det sig att de vill ha plats för sina barn iett kommunalt daghem. Enligt den barnomsorgsundersökning som SCB gjort vill av de tillfrågade ha plats för sina barn i kommunalt daghem, vill ha familjedaghemoch vill ha en alternativ barnomsorg, kooperativa barnomsorgsformer. Varförvill man ha de kommunala daghemmen eller familjedaghemmen? Jo, därför att detinnebär en trygghet när kommunen har ansvar för barnomsorgen. Kommunerna harfaktiskt ett ansvar även för de alternativa barnomsorgsformerna, eftersom detju är kommunerna som fördelar statsbidraget och gör upp barnomsorgsplanen. Detinnebär att man försöker hålla en viss kvalitet på verksamheten. Jag sade inte att ert förslag, tillvårdnadsbidrag var opreciserat. Det är mycket noga preciserat. Vad jag sade varatt det statsbidragssystem som ni föreslår skall införas i stället för detnuvarande statsbidragssystemet är opreciserat. När det gäller statsbidrag till så berördejag det i mitt huvudanförande. har en egen beskattningsrätt, ochdet är kommunerna som har ansvaret för barnomsorgen; Det skulle vara mycketbesvärligt och inte rätt om staten då skulle gå ut med ett statsbidrag. Däremotfår man statsbidrag om man anordnar barnomsorg i alternativ form. Ekonomiskt stöd tdl barnfamiljer, m. m. 37ANN-CATHRINE () replik: Jag tror inte att riktigt harförstått det här. Pengarna återförs ju, men det är föräldrarna som avgör hur barnomsorgs pengarna skall användas. Det är föräldrarna som avgör vilken barnomsorg de tycker skall få stöd av statsbidraget. kan vi få en utveckling av en mängd olika former av barnomsorg som ofta kostar mycket mindre, kanske inte mer än hälften. Vi kan också få en skjuts åt utbyggnaden av barnomsorgen. Den skjutsen får vi aldrig med det socialdemokratiska systemet. När det gäller vill jag citera hon säger att om regeringen och ville att skulle få statsbidrag för förskoleverksamhet och om regeringen ville stötta den verksamheten då skulle man självfallet besluta om detta i stället för ätt skylla på en mängd andra saker. . - Jag vill också ställa frågan: Vad är skälet till att maninte kan ge lika behandling åt två förskollärare eller en förskollärare och enbarnskötare som. Ekonomisktstöd till barnfamiljer, m. m. Jag vet attjag har ställt den frågan till förut i kammaren ochaldrig fått något svar på vad det blir för fel på dem om de bedriver det hela somenskild verksamhet. Jaghar inte heller fått någon förklaring till det som står i meddelandebladetfrån om hur statsbidraget skall utgå. Där står det entydigt attstatsbidrag inte skall utgå till deltidsgrupper som bedrivs av annan huvudmanän kommun. Om man bildar en förening eller något annat och startardelfidsgrupper får man i alla fall inte statsbidrag. Det hjälper inte vad manän gör! Anf.38 () replik: envisas med att säga att förändringen i och medvårdnadsbidragets införande skulle reducera barnomsorgsutbyggnaden. tyckshon påstå att det bara är statsbidragets storlek som påverkar utbyggnaden. Detär oerhört konstigt! Det måste väl i all sin dar vara den totala mängd pengarsom kommunen får för barnomsorg söm i så fall är avgörande - och den blir juprecis densamma. hänvisar också till en SCB-undersökning som enUgt hehne visar att allaföräldrar vill ha just kommunala daghem. Men då så, det är väl utmärkt! Dåfinns det ju ingen som helst risk - om man nu ser en risk i detta -att äventillåta andra former av daghem om ingen skulle vilja ha dem. Sanningen är välsnarare den att det i frågeformuläret var väldigt otydligt beskrivet vad annatän kommunalt daghem innebar, och därför fanns det små möjligheter att uttryckapreferens för andra barnomsorgsformer. Fårjag slutligen, när ändå har kvar av sin taletid,upprepa en här i kammaren ställd fråga: När tänker socialdemokraternatala om hur deras förslag ser ut och hur det skall finansieras? Inte förrän såhar skett finns det för de närmast berörda, nämligen föräldrar och personal'ochalla skattebetalare, någon som helst möjlighet att jämföra förslagen, analyseradem och se vilket förslag som uppfyller de olika målen bäst. 39 ()replik: sade här att hon inte trodde att förstått förslaget om vårdnadsbidrag. Jag tror i stället att det är såenkelt att och övriga socialdemokrater inte viU förstå det, heltenkelt därför att det naturligtvis är försmädligt att det äroppositionen och inte regeringen som driver familjepolitiken framåt. Jagundrar om innan hon kom in i inte har varitkommunalpolitiker. Det kan inte vara möjligt att hon tror att kommunalpolitikeri dag avstår från att bygga ut barnomsorgen därför att kvinnorna skulle varaförsörjda - eller hur hon uttryckte sig - av vårdnadsbidraget. För övrigt gårdet ju inte heller ihop med resonemanget från socialdemokraterna, där man iannat sammanhang säger att bidraget inte har någon ekonomisk betydelse. Slutligennär det gäller : Det skulle inte vara möjligt att ge kyrkanstatsbidrag, därför att kyrkan själv har möjlighet att utöva beskattningsrätt,påstås det. En sådan beskattningsrätt har ju faktiskt primärkom- Och det besväret, som hänvisar till, får vi väl ta ommänniskor efterfrågar en omsorgsform som det finns anledning att tillgodose. 40 INGA (vpk) replik: Jagskall också pressa på . Jagställer min fråga en gång till: LO har beräknat att det 1991 med nuvarandeutbyggnadstakt kommer att fattas 90 000 förskoleplatser. Löftet att alla förskolebarn skall få barnomsorg efter1991 kommer alltså att bli svårt att uppfylla. Ändå säger attproblemet skall lösas. Då vill jag veta hur det skall gå till, det är ju dit. Hur skall man kunna pressa in 90 000 barn i barnomsorgen ?Med vilka omsorgsformer tänker regeringen infria löftet? 41 () replik: 90 000 barn i kö, säger . Siffran90 000 avser både daghem och fritidshem. Vi tänker ju även utnyttjafamiljedaghemmen och komplettera dem med deltidsförskola och med öppen förskolaför att få god kvalitet. ställde en fråga om uteblivetstatsbidrag till de alternativa deltidsförskolorna. Under den borgerligaregeringens tid, , föreslog ettstatsbidragssystem, men det beslutet rev vi upp när vi kom tillbaka iregeringen. Även i det borgerliga beslutet hade alternativa deltidsförskolorundantagits från möjligheterna att få statsbidrag. Jag tror att det är en svåravvägning mellan de olika barnomsorgsalternativ som föreligger med kortarebarnomsorgstid. Så till frågan om utbyggnaden och vårdnadsbidragetseffekter. Jag kan redan se att vissa kommuner är mycket oroade av det förslagsom har kommit med tanke på vad det innebär i form av minskade statsbidrag. Förföräldrarna kommer det att innebära en avgiftshöjning på . Dennahöjning får de oavsett om de har barnen placerade på heltid eller på deltid.Därför kommer inte föräldrar med barn placerade på deltid att få mer än 3 000kr. över av vårdnadsbidraget när de har betalat barnomsorgsavgiften. Till dettaskall läggas skatteeffekten av att bidraget läggs på toppen av inkomsten.Arbetar man deltid blir skatteeffekten inte så stor, men det blir den däremotom man arbetar heltid. Då kommer man inte att få ens . Jag tror fortfarande att föräldrarna vill ha den trygghetsom det innebär att kommunerna ordnar med kommunala daghem. Detta visar ocksåefterfrågan . När det gäller väljarnas syn på den föreslagna familjepolitikenvisar det sig av IMU:s statistik att av dem som är föredrar47 % vårt förslag. Vi kommer att presentera finansieringen och utbyggnaden förevalet. I åldrarna fördelar sig intresset ungefär lika mellan detborgerliga och det socialdemokratiska förslaget. De äldre, farmor och farfar,väljer det borgerliga förslaget. Ekonomiskt stöd tdl barnfamiljer, m. m. 4 protokoll 1987/88:95 Prot.1987/88:95 . Ekonomiskt stöd tdl barnfamiljer, m. m. Talmannen anmälde att Ann-Cathririe , anhållit att till protokollet få antecknat att de inte ägde rätttill ytterligare repliker. Det har varit en lång och intressant debatt ikammaren om familjepolitiken. Allteftersom tiden har gått har den från denborgerliga sidan utformats till en mer och mer högstämd lovsång till detgemensamma förslaget till vårdnadsbidrag. Det är naturligt att den fråganpräglar den här debatten, men måste jag säga att andra delar avfamiljepolitiken och andra aspekter än dem som har tagits fram också på de häraktuella förslagen borde ha fått större utrymme. Det mest slående är ju attingen egentligen har tagit upp barnen och barnens rätt i det här sammanhanget. En förskola för alla barn, som vi beslöt om i december1985, var i hög grad en rättighetsförklaring för våra barn. Alla barn -jagupprepar det. alla barn -skulle få rätt till en pedagogisk verksamhet inomförskolan. Den kunde utformas på olika sätt, i daghem, deltidsgrupper och öppenförskola. Alternativ till daghemmen kunde också tänkas. Så var intentionenbakom beslutet. Därutöver var avsikten också att alla föräldrar sorn behövertillsyn för sina barn därför att man arbetar eller studerar skulle ha rätt tilldet. Det är det, beslutet vi från regeringens sida nu vill fullfölja. Det är glädjande att konstatera att det nu finnsåtskilliga belägg i forskningsrapporter om att svensk förskola står sig mycketväl och ger våra barn ett oerhört värdefullt tillskott i deras utveckling,liksom att vi har en förskola som är mer integrerad än i något annat land ivärlden. De här egenskaperna hos den framgångsrika svenska förskolan tycker jagockså borde ha lyfts fram. På den borgerliga sidan har man tonat ner de motsättningarsom fortfarande finns kvar dem emellan. Det är ju inte så att de borgerliga nuär eniga om familjepolitiken, som det ibland uppges. Det finns stora skillnader- som jag uppfattar som grundläggande - på flera punkter. står försitt förslag om ett särskilt skatteavdrag. Det motsätter sig de andra.Folkpartiet vill höja barnbidraget, och det vill man finansiera genom att sänkamjölksubventionerna. Det motsätter sig säkert . Var de tre borgerliga partierna egentligen står när detgäller föräldraförsäkringen har jag blivit mer och mer fundersam,på under denhär debattens gång. tycker jag kan sammanfattas på följandesätt: föräldraförsäkringen är bra men orättvis. Och vet man ju inte riktigtvilken slutsats man skall dra om stödet för en fortsatt utbyggnad avföräldraförsäkringen. Jag tycker också att på ett mycketpåtagligt sätt i en passus i sitt inlägg ifrågasatteinkomstkompensationsprincipen. Det är i så fall att börja diskutera hela vårtsocialförsäkringssystem och de ersättningsprinciper vi har där. Det är ju ettverkligt systemskifte som man då för upp pä dagordningen, ! I övrigt är naturligtvis småbarnsföräldrarnas situationoch olika åtgärder för att ge ökat stöd åt dem den verkligt aktuella frågan.Den socialdemokratiska familjepolitiken innebär på den punkten ett oerhörtgenomarbetat och genomtänktsystem med tre komponenter: föräldraförsäkringen, barnomsorgen och denledighetslagstiftning som också andra har varit med och skapat i den härkammaren. Internationellt väcker detta system av åtgärder försmåbarnsföräldrarna stor respekt. Jag kan förmedla intrycket att man nu påväldigt många håll, inte minst ute i i olika former kopierar de svenskalösningarna med just det system av ekonomiskt stöd och barnomsorg ellerförskola som vi har. Man har dock långt kvar innan man kommer upp i sammastandard som vi har. Det här systemets svaga punkt är egentligen att det inteär fullt utbyggt -för det är det ju inte. Kön till barnomsorgen utgör denverkligt stora orättvisan när det gäller svensk barnomsorg.Föräldraförsäkringen måste komma upp i sina 18 månader för att bli detkomplement till barnomsorgen inom familjepolitiken som är avsikten. Också föräldraförsäkringen kan vi behöva diskutera utifrånen sådan aspekt som tog upp beträffande de grupper vilkasersättning inte kan relateras till en inkomst. Får jag påminna om att vi därhär garantibeloppet att arbeta med och att vi också har höjt detta under desenaste åren. Det krävs ytterligare iårsbudget för att förverkliga detta system på så sätt att vi bygger bort köernatill barnomsorgen och bygger ut föräldraförsäkringen . Det kanknappast beskrivas som en dålig familjepolitisk ambition aft fullfölja detsystemet. Detta är naturligtvis också svaret på frågan: Vad harsocialdemokraterna att komma med? Vi är fast beslutna aft fullfölja tillsystemets fulla utbyggnad, men vi är också på det klara med att detta är ettstort samhällsåtagande och att vi måste ta det stegvis. Just nu är kanske det viktigaste konstaterandet att visocialdemokrater står fast vid riksdagsbeslutet ! Vi tänker inte svikade småbarnsföräldrar som har sina barn i barnomsorgskön - de är nu ca 60 000.Inom parentes sagt är det av dem som står i kön som efterfrågar kommunalainsatser, dvs. dagisplatser och familjedaghem, medan efterfrågaralternativen, som ni borgare talar så mycket om. 1 den här kammaren kommer när voteringen äger rum iprincip två förslag att stå emot varandra. Idetenafallet föreslår regeringenatt 655 milj. kr. skall tillföras statsbidraget till barnomsorgen för attstaten skall ta sitt ekonomiska ansvar för den fortsatta utbyggnaden. På denandra sidan står det borgeriiga förelaget, som när det gäller barnomsorgeninnebär ett med minskat statsbidrag när det får årseffekt.Så nog är alternativen i den här frågan tydliga! En sak är vi mycket överens om: mer fid för barnen vill viallesammans åstadkomma för småbarnsföräldrarna. En brännande fråga blir då: Vilka krav skall man ställa påstöd och åtgärder som leder i den riktningen? Jag menar att det är tre sakerman skall ställa upp som krav när det gäller ett ekonomiskt stöd tillsmåbarnsföräldrarna: Ekonomiskt stöd till barnfamUjer, m. m. 1, attdet skall vara ett rejält stöd, som innebär ett rejält tillskott i kassan. Ekonomiskt stöd till barnfamiljer, in. 2. att det medhänsyn till de inkomstskillnader som dess värre är mycket påtagligamellan män och kvinnor skall vara inkomstrelaterat, 3. att det skallvara flexibelt och gå att utnyttja på många olika sätt efter familjernasönskemål. De här tre kriterierna uppfyllerföräldraförsäkringen på ett utmärkt sätt. medger jag att vi bör kunnafinna åtgärder som ytterligare förbättrar den, inte minst då det gäller att ökadess flexibilitet.