prot · GB0943 · 1987-12-31 00:00:00 — Jag vill göra jordbruksministern uppmärksam på några sakersom gör att så få unga vill satsa på jordbruk : 1, Regeringensalltför kortsiktiga jordbrukspolitik skapar oro och svårigheter när det gälleratt planera. För en positiv utveckling fordras det en framtidstro, men dagenslantbrukare saknar en sådan. 2, Lönsamheten ärdålig. Enligt som presenterades denna veckafortsätter lönsamheten att försämras också , i jämförelse med denbarometer som presenterades . Undersökningen visar att avlantbrukarna gör förluster. Nästan var tionde lantbrukare har storabetalningssvårigheter. 3, Högamarknadspriser på jordbruksföretag gör det svårare för yngre generationer att övertaett jordbruk, särskilt om den unge måste lösa ut ett eller flera syskon. Vilka åtgärder avser regeringen attvidta för att hålla marknadspriserna nere? Jag tycker att jordförvärvslagens utformning borde sesöver. I vissa områden är medelåldern mycket hög, och jag vill fråga vad dettabetyder i förhållande till 90. Remisstiden har ännu inte gått ut för denrapport som lantbruksstyrelsen har avgivit, och regeringen får först se påremissvaren, innan besked kan ges i de konkreta frågorna. Det är litet synd att vill görapartipolitik av detta, när hon hävdar att det skulle vara regeringenskortsiktiga politik som skapar svårigheter för generationsskiften. Därmedhjälper hon verkligen inte saken, och frågan är betydligt större än så. Jag skulle kunna kontra - även om jag ogärna gör det,eftersom detta inte är en fråga som nian behöver bolla med partipolitiskt - medatt det nog var lockelserna till hög skuldsättning som försattemånga jordbrukare i en mycket brydsam och svår ekonomisk situation. Det kan hamedverkat till att försvåra lösningen av denna typ av problem. Jag tyckeralltså att problemet är för allvarligt för att bolla med det på det sätt somGudrun gjorde. Jag vill peka på ett viktigt inslag i regeringens politiksom kan underlätta generationsskiftena, trots att det ärett svårt problem. INorrland är gårdarna oftast väsentligt mindre än i resten av landet, och detleder till svårigheter för många ungajordbrukare att bedöma om de skall ta över föräldrarnas gård. Många gör detinte, och det har lett till nedläggning av jordbruk. Med de Norrlandssatsningarsom regeringen har gjort och som har vunnit gott gensvar vill vi breddamöjligheten att klara en rimlig ekonomisk tyngd i själva jordbruksföretagetgenom kombination med annan verksamhet. Även om jordbruksdelen är för liten föratt den unge jordbrukaren skall kunna säga att han tar över pappas eller mammasgård, underiättas nu hans möjligheter att kombinera detta jordbruksföretag medannan sysselsättning, för att han skall få en god ekonomisk stabilitet i hela företaget.Det är en åtgärd som underlättar generationsskiften. Om integritetsskyddet för låntagare vid biblioteken 48 (): Det finns säkert mycket att tala om inomdetta område. Det här är bara en enkel fråga, som jag har möjlighet att ta uppunder min tid i . Det största problemet är nog ändå detta attmarknadspriserna har blivit så höga, på grund av att många kapitalstarka företagoch enskilda personer, ibland i syfte att skatteplanera, betalar skyhögapriser. Det kan innebära att en granne som tidigare haft jordbruket som arrendeinte kan hänga med. Överläggningen var härmed avslutad. 14 § Svar på fråga 1987/88:274 om integritetsskyddet förlåntagare vid biblioteken har frågat mig vilka åtgärdersom kan vidtas för att skydda integriteten hos den enskilda låntagaren vidbiblioteken. Som angett är det möjligt att få delav bibliotekens låntagarregister. Det finns inte någon särskild sekretess fördessa uppgifter. harbegärt att det skall införas en regel om sekretess för bl. a. uppgifter ilåntagarregistren. Framställningen har sänts ut på remiss, men alla svar harännu inte kommit in. Ärendet skall nu beredas i . 50MARGARETA (): Tack för svaret! Allt fler bibliotek lägger över sina utlåningsrutiner pådata. Låntagarna får bättre service, och personalens arbete underlättas.Datoriseringen gör det möjligt att snabbt och enkelt få fram uppgifter om vilkaböcker eller andra media som lånats hem av olika personer. För att bibliotekenskall kräva in böcker där lånen förfallit finns låntagarnas adresserregistrerade. Biblioteken är en del av den kommunala förvaltningen, ochnämnda register är därför offentlig handling. Tvånget att lämna ut informationfrån dessa till utomstående på begäran upplevs dock som mycket obehagligt avbibliotekspersonalen. Traditionellt iakttar biblioteken största möjligadiskretion när det gäller hantering av boklånen. Biblioteken är de enda Om integritetsskyddet för låntagare vid biblioteken institutionernai samhället där alla utan kostnad har tillgång till den fria debatten. Låntagarnas integritet måste skyddas, annars finns detrisk för former av åsiktsregistrering. Genom att gå igenom en låntagares hemlånkan man kartlägga intresseområden. Flera bibliotek i landet, med ispetsen, har alltså hos anhållit om att sekretesslagenutvidgas till att gälla också den allmänna biblioteksverksamheten. Jag känner-till att remissomgången är genomförd. Enligtuppgift har fillfrågade bibliotek. Bibliotekstjänst, Tal- ochPunktskriftsbiblioteket,' , samtberörda fackförbund bifallit begäran om sekretesskydd. Är inte denna storaopinion tillräcklig för att justitieministern skall allvarligt överväga-attsådant skydd införs för biblioteksverksamheten? Remissvaren visar att det finns en storskillnad mellan uppfattningarna i denna fråga. Jag vill läsa upp vaddatainspektionen säger, för det är trots allt ett mycket tungt remissvar.Datainspektionen avstyrker förslaget. "Rätten att ta del av allmänna handlingar ärgrundlagsfäst. Inskränkning i denna rätt kan ske bl. a. om det generellt settföreligger en påtaglig risk för att offentligheten leder till skada eller menför den enskilde. Det är mot den bakgrunden kravet-på sekretess för boklånskall bedömas. Datainspektionen delar visserligen biblioteksnämndensuppfattning att det inte kan anses föreligga ett allmänt intresse av att ta delav enskilda personers boklån. Enfigt inspektionens uppfattning är emellertiddetta förhållande inte ett tillräckligt.skäl för att införa en begränsning av gällandeoffentlighet inom det allmänna biblioteksväsendet som utan svårigheter verkatutan sekretesskydd . De i hemställan påtalade olägenheternaförefaller endast vara exempel på enstaka och udda situationer då den enskildeskulle kunna lida skada eller men av att uppgifterna om hennes boklån äroffentliga. Det har inte visats föreligga ett mer allmängiltigt hot mot denpersonliga integriteten." Min personliga uppfattning stämmer ganska väl överens medden som datainspektionen har redovisat. Vi skall självfallet överväga dettamycket noga i departementet och ta del av alla remissinstanser innan vi tarställning. Det finns naturligtvis en risk för integritetsintrång när det gällerde register som förs på data, men där borde man kunna komma till rätta medproblemen genom att datainspektionen utfärdar särskilda föreskrifter. 52MARGARETA (): Det är riktigt att det än så länge - jag villbetona det - bara har varit i enstaka fall som någon har försökt få ut sådanahär uppgifter. Men säger i sitt remissvar att allmänhetensförtroende för biblioteken skulle allvarligt kunna skadas av några enstaka fallav offentliggörande. Detta är ganska viktigt - det behöver alltså inte inträffamånga fall för att en person skall känna sig hotad. Det visar sig också att t. ex. invandrare och flyktingarupplever detta som mycket besvärande och känner sig rädda, när de förstår attlånen registreras på data. Det kan absolut inte vara meningen att de skallavskräckas från att låna, när denna fina möjlighet finns. I sekretesslagen behandlas enskilda personers förbindelsermed t. ex. SJ och , som är sekretessbelagda. Det borde vara på sammasätt med enskildas mellanhavanden med biblioteken. Överläggningen var härmed avslutad. 15 § Svar på fråga 1987/88:224 om riksinternatenslärarutbildning har frågat mig om jag intetagit hänsyn till uttalande (UbU 1985/86:13) innebärande rätt förlärare vid riksinternaten till statliga medel för fortbildning eller om medeltill riksinternatens lärarfortbildning kommer att utgå under innevarandebudgetår. Jag vill då först erinra om att utbildningsutskottet isitt betänkande fann det motiverat att regeringen, i anslutning tillberedningen av ärendet angående fortbildningens framtida organisation, närmareskulle överväga möjligheterna att med statliga medel bereda lärare vidriksinternatskolorna möjlighet till fortbildning. Vidare uttalade utskottet attdet ankommer på regeringen att föreslå hur medel för ändamålet skall beräknas. r budgetpropositionen /88 anrriälde jag underanslaget till fristående skolor på gymnasial nivå att effekterna av nugällande bestämmelser för lärarfortbildning inom det allmänna skolväsendet varunder utredning. I avvaktan på resultatet av detta arbete var jag inte bereddatt ta ställning i denna fråga. De sakkunniga som svarat för översynsarbetet har lämnatsina förslag, och jag avser att föreslå regeringen att återkomma till riksdageni frågan budgetproposition. Då är förhindradatt närvara, medgei-jag att får ta emot svaret. 55GÖREL (): Jag tackar utbildningsministern för svaret. gjorde under /86 ett uttalande sommåste tydas på så sätt att ansåg att rätt till statliga medel förfortbildning av lärare vid riksinternaten förelåg. Svaret tyder tyvärr på ättman hänvisade till en utredning. Därmed skulle innebörden vara att någotstatligt stöd för innevarande budgetår inte skulle utgå. Jag vill gärna ha ettförtydligandepå den punkten, för jag tycker att det egentligen är ensjälvklarhet att det skall utgå stöd för fortbildning till riksinternatensgymnasielärare. För det första måste uttalande tydas som i höggrad anvisande för regeringen. För det andra är behovet av fortbildning väl såstort för Omstatsbidragen till resor för gymnasieskolans elever riksinternatens lärare somför andra gymnasielärare. Eleverna utgörs av utlandssvenska barn, med alla desvårigheter som det kan föra med sig, t, ex, splittrade familjer och intesällan språkproblem. En annan grupp elever är barn i splittrade familjer - splittradepå grund av skilsmässa. Även en sådan situation är extra krävande för lärare.Dessa barn lever och bor, ja, tillbringar hela sin tid inom skolan. Det ärockså särskilt påfrestande för läraren, som får fungera i något av enföräldraroll. Jagvill gärna ha ett förtydligande av om det inte finns möjlighet att även underdetta budgetår ge ett stöd för fortbildningen. Det skulle röra sig om ettanslag på . Det är ändå fråga om riksinternat. Bara det utsett skolorna till riksinternat är en markering av statens ansvar. Förövrigt har ministern hänvisat till en utredning angående fristående skolor.Riksinternaten är något alldeles speciellt. Jag delaruppfattningen att riksinternatens lärare skall ha del av fortbildningsanslaget.Men jag kan inte gå längre än att hänvisa till Anf.57 (): Det måste jag tyda som att årets elevkull och även nästa års elevkullargår miste om de bättre kunskaper och insikter som lärarna får genomfortbildningen. Jag vill trots allt vädja till utbildningsministern attöverväga om det inte inom ramen för något av de anslag som redan finns i dentidigare budgeten kan finnas möjlighet att ge de två riksinternaten detta stöd. Överläggningenvar härmed avslutad. 16§ Svar på fråga 1987/88:273 om statsbidragen till resor för gymnasieskolanselever Anf.58 Utbildningsminister : Herr talman! har frågatmig om vilka åtgärder regeringen är beredd att vidta för att åstadkomma ökadrättvisa åt län och övriga glesbygdslän i fråga om statsbidragsgivningentill resor för gymnasieskolans elever. Länstrafikbolagenfår ett statsbidrag mot att de tar ansvar för gymnasieelevernas resor. fördelas statsbidraget till länstrafikbolagen efter kostnaden förmånadskort och antalet resande elever i varje län. grundade sigfördelningen på en schablon, som delvis byggde på SJ:s biljettpriser.Principerna för den fördelningen är inte aktuella. De upplevdes somorättvisa av många länstrafikföretag. De nya fördelningsprinciperna bygger påen överenskommelse mellan centrala . Den senare ärlänstrafikföretagens egen organisation. 59 (): Jag ber att få tacka för svaret, men det varinte särskilt uppmuntrande. Det utbildningsministern svarar är i praktiken atthan och regeringen har avsatt en summa pengar till statsbidrag avseende gymnasieskolanselever. Hur de sedan fördelas över landet, mellan länen och länstrafikbolagen,struntar han och regeringen i. Jag måste säga att jag tycker att det ärlättvindigt och oansvarigt av regeringen att handla så mot de svaga regionernai landet. Det rör sig inte om små förändringar i statsbidragssystemet.Det är förödande förändringar ur de svaga regionernas synpunkt. ländrabbas värst av alla, som i så många andra sammanhang. För oss som bor i detlänet betyder det ett statsbidragsbortfall på 3 milj. kr. Det innebär attKalmar län föriorar en tredjedel av det totala statsbidraget fill gymnasieskolan.Detta sker utan att utbildningsministern och regeringen är beredda att överhuvud taget reagera. Det är inte obekant för mig att detta är enöverenskommelse mellan parter, och staten är den ena parten. Staten borde välom någon ha ansvaret för en rättvis fördelning över landet. Jag måste fråga:Vad har regeringen egentligen emot län? Vilka direktiv har regeringengett centrala när det gäller att förhandla? Har staten gettstudiestödsnämnden direktiv att se till att de starka skor sig på de svagasbekostnad? 60 Utbildningsminister : Herr talman!Det är väl en våldsam överdrift, , att säga att regeringen struntari hur medlen för gymnasieskolans elevresor fördelas. Regeringen försöker intebestämma denna fördelning, utan överlåter åt ,och att medverka iutformningen av besluten. Den inställning man här på den statliga sidan är attdessa organisationer, som är bildade för att tillvarata de olika kommunernaseller länens intressen, bör vara kapabla att också göra en rättvis fördelningav tillgängliga statsmedel. Tron att man på den statliga sidan kan åstadkommaen mera rättvis och mindre kritiserad fördelning har jag svårt att dela. 61 (): Jag kan inte förstå att det på något sättskulle vara en överdrift att säga att regeringen struntar i det här så längeutbildningsministern inte är beredd att svara på min fråga om vilka direktivregeringen har gett till sin representant i dessa förhandlingar. Förändringarna innebär också att regeringen uppmuntrarlänstrafikbolagen att höja priset på månadskorten - då får man ju störrestatsbidrag. Är det verkligen regeringens avsikt att stimulera framprishöjningar och på det sättet driva på inflationsutvecklingen? Jag tycker det borde vara självklart förutbildningsministern i den ansvarsposition han har att ta centralastudiestödsnämnden i örat och tala om att den har handlat fel. Om statsbidragen till resor för gymnasieskolans elever Överläggningen var härmed avslutad. Prot.1987/88:43; Om mögelproblemen vid högskolan i 17 §Svar på frågorna 1987/88:275 och 283 om mögelproblemen vid högskolan i och harfrågat mig om vilka åtgärder jag avser att vidta för att personalen vidhögskolan i skall få en god arbetsmiljö resp. vilka initiativ jagavser att ta för att säkerställa goda arbetsmiljöförhållanden vid högskolan iHalmstad. Jagbesvarar frågorna i ett sammanhang. Högskolan flyttade in i de nuvarande lokalerna underhösten 1982. Då förhyrdes, en del av den s. k. Eketångaskolan, som ägdes avlandstinget, Övriga delar av fastigheten används av förhabiliteringsverksam-het och av . Skolan hade byggts ibörjan av och har använts för särskoleundervisning. Fastighetensåldes fill kommanditbolaget , , med tillträde den 1oktober 1987. uppmärksammade man attnågra personer fick besvär av att vistas i lokalerna. gjorde vissaundersökningar och. vidtog olika åtgärder för att komma till rätta medbristerna i.miljön, men svårigheterna har inte upphört, . började högskolan undersöka möjlighetenatt flytta och förhyra en del av en ny fastighet, , somSPP planerade nära . har föreslagit flyttning av högskolanfill SPP:s fastighet. Hyreskostnaden beräknas vid detta alternativ öka från 2milj, kr, till. 5,5 milj. kr. Den nuvarande fastighetsägaren vill efter reparation ävenfortsättningsvis hyra ut en del av Eketångaskolan till högskolan. Utövererforderlig sanering av hela lokalbeståndet skulle vissa av de nuvarandelokalerna ersättas av nybyggnad. Hyreskostnaden beräknas i sådant falltill ca3,6 milj. kr. , Jag delar frågeställarnas uppfattning att miljöproblemen inuvarande lokaler är mycket allvarliga och att åtgärder ofördröjligen måstevidtas.. Enligt uppgifter som högskolan delgivit mig är nuläget sådant, att vissa anställda över huvud taget inte kan vistas i lokalernautan måste förlägga sitt arbete till hemmet. En del andra anställda kan endastunder en mindre del av dagen vistas på sin arbetsplats, och all personal ochalla elever uppges vara berörda av arbetsmiljöproblemen. Det ankommer på högskolans styrelse att vidta de åtgärdersom är erforderliga för att personalens hälsa inte skalläventyras i väntan på att en långsikfig lösning av lokalfrågan kan uppnås. Från har kraffigt understrukits detregionalpolitiska värdet av att högskolan inryms, i det planerade affärs-,industri- och forskningscentret. Från denna utgångspunkt är en flyttning tillHalmstad angelägen, oavsett hur miljöfrågan kan lösas i nuvarandelokaler. Till svar på och frågorvill jag meddela att en samlad bedömning av vad som i olika sammanhang anförtsi denna lokalfråga ger mig anledning att vid nästkommande regeringssammanträde föreslå att högskolan iHalmstad fr.o.m. inryms i anslutning till . Anf.63 (): Jag tackar utbildningsministern för svaret. För högskolan i ärdet naturligtvis ett glädjande besked, men tyvärr finns det smolk iglädjebägaren. Om regeringen har något slags tio-i-topp-lista på ärenden somman lyckats mindre bra med, måste den här frågan ligga väl till för entopplacering. Innanjag hade läst in handlingarna ordentligt trodde jag att det där skulle finnasnågon förklaring till utbildningsministerns hantering av högskolan i ju fler handlingar jag gått igenom, desto svårare har det varit att förståstatsrådets envisa motstånd. Jag behöver inte redovisa hurdan situationen är påskolan eller att lokalerna ger personal och elever så svåra hälsoproblem atthela verksamheten är hotad. Men utbildningsministern har intelyssnat på vare sig läkare, byggnadstekniker eller ekonomer. Såhär sammanfattar företagsläkaren sin senaste rapport: Mot denna bakgrund terdet sig närmast oförsvarbart att medverka i hälsovårdsverksamhet på högskolan. Byggnadsstyrelsenhar utan några som helst reservationer sagt att skolan måste få nya lokaler.Yrkesinspekfiönen har ställt samma krav. Men utbildningsministern har varithelt oförstående. Hur kan man nonchalera inte bara ansvariga myndigheterutan också högskolestyrelsen, samtliga personalorganisationer, skyddskommittén,företagsläkaren och studentkåren? Niihar utbildningsministern insett att det inte håller längre. Högskolan iHalmstad får sina nya lokaler och kan fortsätta sin spännande och positivautveckling. Det är bra. Det sätt på vilket beslutet kommit till är däremot intebra. Ommögelproblemen vid högskolan i 64 (): Jag ber att få tacka utbildningsministern för svaret på min fråga. Detär glädjande att notera att detta svar är så entydigt positivt. Äntligen kommerman att lösa lokalfrågan för högskolan i på ett, som vi hoppas, föralla parter bra sätt. Det innebär att man kan lösa niiljöproblemen, och man fårdessutom de samordningsvinster som ligger i placeringen i just dessa lokaler. LiksomChrister Eirefelt är jag litet förvånad över att det har varit en så lång ochsmärtsam process att nå fram till denna lösning och detta beslut, som-vi hoppasatt regeringen skall ta. Man tycker att det är rimligt att staten är enansvarskännande arbetsgivare. Vi kritiserar ju ibland arbetsgivare på denprivata sektorn, som inte på ett ansvarsfullt sätt satsar på arbetsmiljön. Omman från politiskt håll ägnar sig åt sådan kritik och kräver att privataarbetsgivare skall ta ansvar, är risken mycket stor att det påpekas att statenminsann inte alltid är ett föredöme. Dethar gått , och många människor har utsatts för betydande lidande som enföljd av den undermåliga arbetsmiljön. Det har krävts mycket Ommögelproblemen vid högskolan i långtgående påtryckningarfrån alla berörda parter innan man äntligen kunde förmå regeringen att göranågonting åt det hela. Jagskulle gärna vilja fråga hur regeringen ser på hanteringen avliknande frågor . Hur skall man få en hantering som gör att så härlångt utdragna processer inte blir nödvändiga för att lösa angelägnaarbetsmiljöproblem? Detta är angeläget för att viktiga verksamheter skallfungera bra. är en mycket viktig institution. Den har intehaft godtagbara arbetsmöjligheter . Anf.65 Utbildningsminister : Herr talman! Det är självklart att manskall respektera vad läkare och yrkesinspektionen säger. Det har varitsjälvklart för regeringen från början att högskolans elever och personal skallvara i lokaler som inte innebär hälsorisker. Ett sådant erbjudande har kommitfrån , som står färdigt - alltså. Ettannat erbjudande har kommit från den nuvarande fastighetsägaren. Jag har ansettatt båda dessa alternativ borde prövas. Det innebär ingen försening, eftersomden fastighet i vilken inflyttning skall ske inte står färdig förrän nästahöst. Den omständigheten att också den nuvarande fastighetsägaren har berettstillfälle att komma in med sina förslag kan inte ha förvärrat desjukdomstillstånd som har uppstått. Under alla förhållanden måste en lösningvara klar . Jag tror att kritik också skulle ha kunnat riktasmot staten, om man nöjt sig med att bara höra det ena av de två olika företagsom vill hyra ut fill högskolan. Detär min förhoppning att de som fortsättningsvis kommer att vara i de nuvarandelokalerna, efter reparation, kommer att få glädje och nytta av de lokaler de dåskall bruka. Anf.66 (): Jag är ganska övertygad om att dennafördröjning, tvärtom mot vad utbildningsministern säger, har vållat bådeonödigt lidande och onödig irritation. Beslutsunderlaget har ju funnits frammefullt ut under åtminstone , och de expertinstanser som har haftanledning att titta på det har ju entydigt uttalat sig för att en flyttningblir nödvändig. Det har inte bara läkare och yrkesinspektionen utifrån sinautgångspunkter gjort, utan det har också den instans som har att beakta debyggnadstekniska och ekonomiska aspekterna gjort. Jag är förvånad över det somutbildningsministern säger om kostnaderna, eftersom likaentydigt har sagt att även med hänsyn tagen enbart till kostnadsaspekten är enflyttning att föredra. Dessutom finns det en rad osäkerhetsfaktorer med attinte flytta. Man vet alltså inte hur stora kostnaderna blir. Anf, 67 (): Det är möjligt att den beslutsprocess som tillämpats inte leder tillnågra förseningar - vi får hoppas det. Men för dem som arbetat i den här miljönoch under dessa förhållanden hade det naturligtvis varit en stor fördel, om manpå ett tidigt stadium hade kunnat få klara besked att problemen skulle lösasoch hur de skulle lösas. Jag tycker också att man på ett betydligttidigare stadium kanske borde ha övervägt provisoriska lösningar under enövergångstid för att klara de akuta arbetsmiljöproblemen. Jag tror att man iHalmstad har fått det intrycket att regeringen tidigare inte tog dessaarbetsmiljöproblem på tillräckligt stort allvar. Men är detta historia- jagvill understryka det - och någonting som man kanske kan lära något av. Detviktiga är att en lösning nu faktiskt kommer till stånd. Det tycker jag ärpositivt. Om ett nytt kursläs-ningsbibliotek vid 68 Utbildningsminister : Herr talman!Jag vill endast erinra om att som utgångspunkt för sinaresonemang har utgått från att de nuvarande lokalerna inte kan användas utanatt total nybyggnad måste ske. Därvid blir kostnaden självfallet densamma varman än bygger i .