prot · GB09104 · 1987-12-31 00:00:00 — Vi från utskottsmajoriteten anser att detta är entypisk förhandlingsfräga, där hyresmarknadens förhandlingsparter bör och kommeratt klara av att reda ut frågorna. Jag yrkar avslag på reservation 25. Såtill frågan om lägesfaktorn. Många företrädare för de olika parfierna -,och - har föreslagit en,annan lagstiftning. Men, äradekammarkolleger, detta är en fråga som vi anser ryms inom denförhandlingsordning som hyresmarknadens parter i samförstånd har upprättat.Redan nu tillämpas den regeln att man i samband med förhandlingarna tar hänsynfill läget, exempelvis till centralt belägna lägenheter. Här behövs ingen annanlagsfiftning. Detta krav uppfylls inom ramen för bruksvärdessystemet, ochdärmed yrkar jag avslag på reservation 26. . I reservation 27.vill på bruksvärdesregeln med en något annorlunda formulering.Utskottsmajoriteten anser att skälighetspa-ragrafen eller kanske rättare sagtpätaglighetsrekvisitets ändring inte synes vara motiverat. Jag yrkar avslag påreservation 27. Vadgäller reservation 28 anser utskottsmajoriteten den nuvarande lagstiftningen vara neutral och avstyrker därmed motionskraven. Jag yrkar avslag på reservation 28. . . Reservationerna29 och 30 gäller besittningsskyddet. Det kan vi rätt snabbt gä förbi. De bådareservanterna har helt skilda ståndpunkter, och det finns ingen anledning attföregripa regeringens proposition i denna del. 15 och 16 i betänkandet framgår att vi tillmötesgått kraven i motion Bo409om prövning av förlängningstvister och föreslår att ger regeringentill känna att regeringen bör ha sin uppmärksamhet riktad på det problem somaktualiseras i motionen och återkomma till i frågan. ToreClaesons reservation 31. om kollektivavtal finner utskottet inte särskilttilltalande och yrkar avslag pä reservationen. Ifråga om ägarlägenheter har ytterligare motiveringar inte tillkommit. Ingaandra än står fast vid förslaget, och jag yrkar avslag påreservation 32. Detsamma gäller reservation 33 vad gäller"hyr-köp"-systemet. En permanentning av den kooperativa hyresrätten,som kräver i reservation 34, vill utskottsmajoriteten inte gå medpå. propåer i reservation 35 går i samma riktning. vill habort försöksverksamheten helt. Jag yrkar avslagpå reservationerna34, 35 och 36. sista reservafionen 37 vill ha ett direkt förbud motandelslägenheter i värt land. Det vill utskottsmajoriteten inte gå med på; Såen kommentar till dem som deltagit tidigare i debatten. Jag lyssnade pä , och . Alla vill ha ett ökat ansvar och ett ökat engagemang. Man fick en känsla av att hyresgästerna sitter bakom lås och bom, mer eller mindre fjättrade. Men det sker en hel del pä detta område. ' vill att det skall byggas mer bostäder, och till det yUl jag säga attdet är en fråga. Det är kommunerna själva som styr bostadsplaneringen.Staten, , drar upp ramarna, och sedan är det kommunerna som skall göraresten. ToreClaeson talade om den spekulativa ombildningen av fastigheter tillbostadsrätter. Ja, framtiden får väl utvisa om det förekommer i någon störreomfattning. Prisökningenpå bostadsrätter är oroande, och den frågan bör kammaren följa meduppmärksamhet . Vi fär återkomma fill den debatten när det ar dags. Jag yrkar bifall till.reservationerna 11 och 20 och i övrigt fillutskottets hemställan. 52 (): Nej, , hyresgästerna sitter väl inte fjättrade bakom låsoch bom, men jag medger att deras engagemang kunde sfimuleras bättre med enannan och generösare syn pä den fastighetsrättsliga lagstiftningen medlikabehandling och demokrati i inflytandefrägor över huvud taget. Jagmåste fråga apropå beskedet att SBC fortfarande skalldiskrimineras, vilket framgick av hans anförande: Vari består skillnaden ibostadssocial syn mellan de olika bostadsrättsorganisationerna? Man måste ändåkunna se att organisationer kommer till, lär sig och utvecklas. Sä har skettäven i detta fall. Sätill frågan om hembud och priskontroll. Regeringen skall alltså, enUgt MagnusPersson, avvakta och se, och om priserna skulle börja stiga igen skall manöverväga åtgärder, förmodligen av typ hembud och priskontroll. Enligt MagnusPersson skulle man nu också kunna tänka sig att ändra skattelagstiftningen. Dåblir min fråga: Är det således en skärpt reavinstbeskattning som är att väntabl. a. för bostadsrättsinnehavare och villaägare? Vadkommer att hända? Risken är ju stor, , att priserna kommer attstiga igen. Det hela är ju ett resultat av den bostadsbrist som vi har -ingenting annat. Debesked som vi har fått innebär lika stor ovisshet om framtiden efter valet somde tidigare beskeden. Men vi från kan ge besked. Prot.1987/88:104 20apriri988 avvisarvarje tanke på hembud och priskontroll, både nu och . Vi vill lösabostadsbristen med helt andra metoder. Sedan till ombildningslagen: Hyresgästerna kan bilda enbostadsrättsförening genom en intresseanmälan till inskrivningsmyndigheten föratt få förköp. Men det gäller tydligen inte alla hyresgäster. Det gäller intedem som bor i landstings- eller kommunägda bostäder eller i allmännyttansbostäder. I den här frågan är socialdemokraterna tydligen mycket kluvna. Å enasidan tycker man det är bra att folk äger bostäder och engagerar sig. Men tilldem som bor i allmännyttan säger man: Den här lagen är inte till för er - detär inte meningeri att ni skall kunna bilda bostadsrättsföreningar och kunnapåverka er bostadssituation och ert ägande. Varför diskriminerar ni denkategorin av hyresgäster som bor i allmännyttans bostäder? Beträffande det faktum att det krävs två tredjedelarsmajoritet för en ombildning till bostadsrätt vill jag säga: Å ena sidan hävdarsocialdemokraterna att det är bra att de boende har ett inflytande. Men det ärtydligen inte bra om det inflytandet blir för stort. Varför gör ni skillnadmellan å ena sidan folks möjligheter att påverka sin boendesituation och åandra sidan våra möjligheter att i ett demokratiskt samhäUe besluta om gemensammaangelägenheter? Jag fick beskedet att det inte kommer att införas tvåtredjedelars majoritet i riksdag, och det är ju ett glädjande besked.Mén varför skall man då ha kvar denna felaktiga syn på demokratin när dethandlar om boinflytande? Jag tycker att den här debatten har visat.enklar skiljelinje beträffande synen pä ägande, likabehandling och demokrati. Minfråga från inledningsanförandet till socialdemokraterna kvarstår: Är det intedags att nu tänka om och se Utet mer generöst på den fastighetsrättsligalagstiftning-eri, för att få en likabehandling och en bättre boeridedemokrati? 53TORE (vpk): Jag skall kommentera två av de frågor somMagnus tog upp i anslutning till att han yrkade avslag påvpk-reservationerna. I fråga om priserna på bostadsrätter sade en viss avmattning i fråga om priserna vid försäljning av bostadsrätterhade kunnat noteras. Tyvärr är det inte så. Olika förfrågningar ochundersökningar visar entydigt att det är precistvärtom - priserna fortsätter att stiga. Jag beklagar än en gäng att detförslag som förbereddes inom i syfte att komma till rättamed detta - i varje fall då dét gäller nya bostadsrätter- inte lades fram ochkunde bli realiserat . : Trots tidigare riksdagsuttalanden om hur angelägetdet är att komma till rätta med en icke önskvärd prisutveckling har regeringenavstått från åtgärder. Jag tror att det i valrörelsen kommer att bli svårt försocialdemokraterna att motivera varför man avstår från det.Bostadsrättshavarna själva ser ju hur illa ställt det är på det här området ochbegriper att det barkar åt skogen om vi inte snabbt tar itu med situationen ochgör någonting. Sedan till frågan om det s. k. påtagligheisrekvisitet.Magnus sade att det inte finns någon anledning till ändring här. Jo,det finns det verkligen. Man har försökt trissa upp hyrorna extra mycket iområden med särskilt stor bostadsbrist. Orsakerna är många, men man skullekunna åstadkomma en dämpningav hyresstegringarna om påtaglighetsrekvisitet slopades. Det gäller alltså det rekvisit som infördes och som säger att hyran inte anses skälig om den är påtagligt högre än hyrorna för lägenheter som med hänsyn till bruksvärdet är likvärdiga. gällde en bestämmelse om att hyran var oskälig om den väsentligt översteg hyrafi för lägenheter som nied härisyn till bruksvärdet var likvärdiga. Men detta "väsentlighetsgap" växtemed åren fill , och som motiv för förändringen fill "påtagligt"anförde departerrientschefen i proposition 1974:150: "Den tolkning avväsentlighets- rekvisitet som börjat utvecklas i praxis kan komma att visa sig olycklig från flera synpunkter. Dels ger den upphov till alltför kraffiga hyreshöjningar i de enskilda fallen, dels kan den leda till att def utbildas nya, alltför höga hyresnivåer som i sin tur kan åberopas till-stöd för ytterligare hyreshöj ningar." Detär precis vad som har hänt och vad som händer på grund avpåtaglighetsrekvisitet. Hyror som är högre accepteras nu allmänt avhyresnämnderna och bostadsdomstolen. Nivåerna ökar alltså. Utvecklingen realtsett - med hänsyn till penningvärdesförsämringen och inflationen -innebär attbegreppet "påtagligt" har större betydelse för dagens hyror änbegreppet "väsentligt" hade hyror. Därför menar vi attpåtaglighetsrekvisitet måste utmönstras ur hyreslagen. Det skulle väsentligtbidra till att sänka hyresnivån. 54 (): Vi behandlar nu en mängd frågor. Jag tror säkert att de somlyssnar pä debatten har stora problem att följa med när vi från det enainlägget till det andra hoppar från ett ärende till ett annat, men det är någotsom vi får leva med. Föratt sammanfatta de ståndpunkter som står emot varandra: Alla de reservationer som de borgerliga partierna har fogat till detta betänkande - jag tror att det är tolv stycken - syftar till att ge de enskilda människornaen bättre ställning på bostadsmarknaden. Vi vill göra det lättare för dem att bilda bostadsrätter om de vill det. Vi vill göra det lättare för dem att själva välja den förhandlingsmodell som de vill ha i förhandlirigarna med hyresvär den. Vi vill ge även dem som bor i allmännyttans fastigheter möjlighet att friköpa lägenheterna och ombilda dem till bostadsrätter. Vi har också en mängd andra förslag. Vivill genomgående ha ökad valfrihet öch större möjligheter för de enskilda. Tillalltdetta säger socialdemokraterna nej. De vill i stället förorda kollektivalösningaroch lagstiftning, som oftast favoriserar det socialdemokratiskapartiet närstående rörelser, t. ex. HSB, och . Detär viktigt att klargöra för människor att det här finns en skiljelinje i svensk politik. Sedan är det upp till människorna själva att avgöra vem de vill stödja i valet .' Prot.1987/88:104 , 55SIW (): Folkrörelsekooperativen är bättre än SBC,sade . Redovisa dä pä vilket sätt de är bättre, eftersom detta ären allvarlig kritik av SBC! Anvisningsrättslagen har satts i sjön, sadeMagnus.Persson. Tala då gärna om hur! Lagen är principiellt tvivelaktig, ochden främjar inte det som sägs vara dess målsättning, dvs. att bostäder skallfördelas på rättvisa grunder. Nej, , det här blir nog densjösatta lag som genast sjönk som en sten till botten. Vi tror att hyresgästerna sitter fjättrade inom lås ochbom, sade vidare. Möjligen sitter de bakom lås och born - de ärinte lästa på det sättet. Tecknen på att ett omfattande bruk av administrativaregleringar har någon gynnsam effekt på t.ex. rättvisan i boendet är synnerligenfå. påstod att det helt och hållet varkommunerna som hade ansvaret för byggandet, och i nästa andetag sade han attdet var regeringen som bestämde ramarna och kommunerna som hade att se till attdet byggdes inom dessa. Just det, ! Den socialdemokratiskaregeringens regleringsiver har åstadkommit en så genomreglerad bostadsmarknadatt det blir allt svårare för kommunerna, byggherrarna och byggentreprenörernaatt genomföra några program. Vilka är då förlorarna? Jo, det är alla de som kunde hafått en lägenhet om det hade förts en folkpartistisk bostadspolitik. 56 (); Jag vill först ta upp inlägg.Det var egentligen som lade fram förslaget ombostadsanvisningslag, och antog en sådan lag som var alltförbyråkratisk. Den socialdemokratiska regeringen har lagt fram ett bättreförslag, och det skall göras en utvärdering. En förtsättning på BirgitFriggebos bostadsanvisningslag kan vara en väg att vandra. Det är faktiskt regering och riksdag som lägger fastramarna och kommunerna som sedan skall se till att kommunmedborgarna får enbostad. Där finns det vissa regler i samhället, vilket vi skall vara glada för.I vissa länder råder det fullt kaos på bostadsmarknaden. frågade mig vad det är för skillnad mellanHSB och å ena sidan och SBC å andra sidan. Jag har tidigare idebatten sagt att HSB och för det första har en bostadssocialprägel, som bygger på idéer inom folkrörelsekooperativet. För det andra är debyggherrar och kan med utgångspunkt i produktutveckling och liknande forma ettbyggande och boende som vi tror på. Det är tvä väsentliga skillnader. Så till frågan om priserna på bostadsrätter. Jag sade imitt första inlägg att vi får avvakta skatteutredningens förslag - självfalletkan ingen stå här och tala om hur det skall se ut. Det är en parlamentariskutredning som har tillsatts och som skall lägga fram ett förslag, och det ärmöjUgt att den kommer med något vad gäller just frågan om beskattning avbostadsrätter. Det framgick av det svar som bostadsministern tidigare lämnade iden här frågan. Jag trorockså att det kommer att finnas både hyresrätter och bostadsrätter Man skall nog inte gå så snabbt fram som de borgerliga härförespråkar; vi vill skynda långsamt. sade att det finns en skiljelinje i svenskpolitik. Enligt honom skulle de enskilda människorna ges ökad frihet. Vi socialdemokrater tror inte att de friamarknadskrafterna kommer att klara boendet och byggandet i detta land, utan detmåste finnas vissa regler sä att staten tillsammans med hyresgäster,hyresgästorganisation och de stora bostadskooperativa företagen kan föra envettig och bra bostadspolitik. Det är vi beredda att gå ut och slåss för ivalrörelsen. tog upp den snabba prisutvecklingen när detgäller bostadsrätter. Jag har inga fakta som bekräftar det han säger. Jag harbara hänvisat till det interpellationssvar som bostadsministern för kort tidsedan lämnade i , därhän säger ätten viss dämpning har skett på dettaområde. Jag har ingen annan kommentar till detta. När det gäller påtaglighetsrekvisitet vill jag påpeka attfrågan har behandlats tidigare i och att det icke finns tillräckligttunga skäl för att ändra de nuvarande reglerna. Jag yrkar än en gång bifall till utskottetshemställan och till reservationerna 11 och 20. 57AGNE (): De två skillnaderna mellanbostadsrättsorganisationerna som angav är riktiga. Men jag kaninte förstå varför SBC skulle ha en annan bostadssocial syn och därmeddiskrimineras i ombild-ningslagsfiftningen. sade att han trodde att det kommer attfinnas bostadsrätter även . Det tror faktiskt jag också - så fillden grad misstror jag inte socialdemokraterna. Vad jag däremot har försökthävda är att det kommer att finnas bostadsrätter för vissamänniskor, nämligen bara för dem som har möjlighet att betala de höga prisernaoch för dem som inte fälls av en trubbig och diskriminerande lagstiftning. Jag ställde inledningsvis en rad frågor, t. ex. varförsocialdemokraterna vill diskriminera SBC, varför de ställer sig avvisande tillatt stimulera ägande och engagemang, varför de inte vill tillämpa vanligademokratiska regler, som gäller för samhället i övrigt, förhyresgästinflytandet enligt ombildningslagen. Jag har inte på någon punkt fåttett entydigt svar, utan bara suddiga och grumliga motiveringar. Jag ville också ha ett besked om hur det kommer att bli iframtiden med förslag om hembud och priskontroll. Jag tycker, precis som RolfDahlberg, att denna debatt har visat en klar skiljelinje mellan desocialistiska partierna, som talar om tvång och ökad lagstiftning, och deicke-socialistiska parfierna, som vill stimulera till ökat ägande, vilket gerökat engagemang och lika behandling. Beskeden om hembud och priskontroll är oerhörtovissa. I detta sammanhang kan man, om priserna börjar stiga, vänta sig förslagom hembud och priskontroll. Vad man också enligt kan vänta sigär en skärpning av skattelagstiftningen och möjligen även en begränsning avrätten att göra avdrag. Efter den här debatten finns det därför anledning att hysastor oro inför framfiden, om socialdemokraterna skulle få fortsätta bestämmaefter valet. 58 (vpk): När det gäller priserna på bostadsrätter ochhur man skall kunna dämpa dem hänvisar till den skatteutredningsom nu har påbörjat sitt arbete och som väl i bästa fall kommer att lägga framsitt förslag om ett eller '. Det skulle innebära att man låterutvecklingen av priserna på bostadsrätter ha sin gång utan att göra något åtdet . Jag tycker att det är orimligt. Vi behöver intediskutera huruvida priserna pä bostadsrätter har fortsatt eller fortsätter attöka i samma takt som . De ökningar som har skett är tillräckligt stora föratt motivera ingrepp i syfte att stoppa den utveckling som pågår men som-intekan få fortsätta, enligt min uppfattning. Inser inte vilket hotdetta innebär mot en social, bostadspolitik? Sedan säger att det inte finns tillräckligttunga fakta och skäl för att göra en förändring av påtaglighetsrekvisitet i syfte att dämpa hyresutvecklingen. Det finns precis lika goda skäl för att slopa påtaglighetsrekvisitet som det fanns för att slopa väsentlighetsrekvisitet när regeringen föreslog det, nämligen de ständigt pågående och opåkallade hyreshöjningarna. Denna slutsats kan man dra av de senaste jämförelser som har gjorts. Jag skulle bli glad om som representant försocialdemokraterna i denna debatt kunde säga att socialdemokraterna i varjefall inte utesluter möjligheten att ta itu med dels frågan om denvåldsamma upptrissningen av priserna på bostadsrätter och göra något ät det,dels frågan om att slopa påtaglighetsrekvisitet i hyreslagen, som i sig innebären ständig uppskruvning av hyrorna utan att detta är motiverat av några andraskäl än dem som framkommer vid en jämförelse. Dessa hyror får inte påtagligtöverstiga hyrorna för jämförbara lägenheter. Jag tycker att det är det minstasom en socialdemokratisk regering och ett socialdemokratiskt parti kan göra,eftersom de ju vill slå vakt om bostadskonsumenterna och bedriva en socialtinriktad bostadspolitik. Det är två ganska små åtgärder i sig som ni borde varaberedda att vidta i syfte att slå vakt om den sociala bostadspolitiken. 59SIW (): När det gäller anvisningsrättslagen vill jagsäga till att faktiskt insåg att man hade fel. Vi ifolkpartiet tog då konsekvenserna av det. Men det är väl för mycket begärt atten socialdemokrat skall kunna erkänna ett fel och dessutom ta konsekvensernaav det. Vi i är emellertid inte-rädda för att erkänna att vi hargjort fel. Det måste fill en större lyhördhet och rörlighet inombostadspolitiken än som varit fallet. Låt mig slutligen konstatera att socialdemokraterna harvisat att de inte har klarat av detta. 60MAGNUS (): Först och främst vill jag till att den utredning som tillsatts för atf göra en översyn av villkoren förombildning ay hyresrätt till bostadsrätt kommer att lägga fram sina resultat isommar. Det vore förmätet av mig att stå här och uttala mig i någon riktning.Men jag tror att de borgerliga partierna är fjättrade i sitt tänkande om att defria marknadskrafterna skall klara av detta. Lät mig dä till sägaatt det finns helt andra stadgar inom HSB och än inom den tredjeorganisationen. Jag vill ge rådet att gå in i en bostadsrättsföreningtillhörande HSB eller , så att han får sé den kopjiUng som finns tillmoderorganisationen. Till vill jag säga att skrivningen ibetänkandet visar att vi känner oro för de snabbt stigande priserna påbostadsrätter, även om vi nu kan notera en viss dämpning. Jag kan också hänvisatill det svar som bostadsministern gav där han säger att frågan måste lösas päsikt. En väg att gå är naturligtvis skattevägen. Till vill jag säga att vi är vana vid attfolkpartiet hoppar från en tuva till en annan. Det har gjort även ifråga om bostadsanvis-ningslagen. Ni stod irite rycken i riksdag närdet gällde att fullfölja förslaget av ombostadsanvisningslagen. har vi emellertid lagt fram ett förslag om en sådanlag, och vi har en inajoritet för detta förslag. Vi hoppas attbostadsanvisningslagen skall bli bra och gynna hyresgästerna i vårt avlångaland. Överläggriingen i detta ärende var härmed avslutad. (Beslut fattades efter debatten om försvarsutskottetsbetänkande 8.) Kammaren övergick till attdebattera betänkande 31 om vissa anslag till Riksdagenoch dess myndigheter m. 61HANS NYHAGE (m): Till betänkande1987/88:31 har jag fogat en reservation rörande grundförhållandena påHelgeandsholmen. Reservationen bygger på vad jag framfört till i enmotion under den allmänna motionstiden. I den angivna motionen, 1987/88:K314, hemställer jag attriksbyggnaderna på blir föremål för en särskild utredning. Denna hemstäl lan har jag gjort mot bakgrund av ett till motionen bifogat material rörande grundförhållandena m. m. vid riksbyggnaderna. Detta material har samman ställts av arkitekten, fil. mag. , vars kunnighet och erfarenheter i hithörande frågor ingen torde kunna ifrågasätta. Innehållet i materialet är enligt min mening av så allvarlig karaktär att det inte enbart kan viftas bort söm ogrundat och betydelselöst, vilket tyvärr gör i sin inlaga i ärendet. ' har sammanställt ett faktamaterial bakom vilket står människor med gedigenutbildning och stora kunskaper. Det finns därför all anledning att fästaavseende vid vad de har att anföra. Samtligariksdagsledamöter har genom motionen haft möjlighet att ta del av det ifrågavarandematerialet. Min avsikt är därför nu inte att ingående redovisa för detta, menjag vill tiU protokollet ha inläst några delar av det. Framlidnaarkitekten uttalade i en uppsats befitiad Ett riksdagshuspå bräcklig grund bl. "att grunden under är ej säker, attsäkerhet fill liv och lem kan ej garanteras och att inget realistiskt förslagföreligger till hur riskerna skall kunna elimineras". Enav byggnadsingenjören och arkitekten gjord sprickinventeringvisar "inalles över 600 sprickor iakttagna varav endast ettringa antal noterats vid den genom försorg utfördasprickinventeringen ". Man noterade sprickor istorleksordningen . , som torde känna riksbyggnaderna bättre än någon annan genommångåriga arbetsinsatser i , för vilket han rönt enhäpnadsväckande behandling , har gjort en observafion gällanderiksbankshusets granitfasad mot . Undersökningen gjordes hösten 1983vid rådande stark ström och högt vattenstånd. Av observationen framgår bl. a.att det var en kraftig rörelse i byggnadens norra parti genom en vidgning avfogar i sockel och sockelbröstning vid tredje fönstret beläget norr omhuvudentrén. En fortsatt uppmätning visar en försatt vidgning avfogar i sockel. har i en debattartikel, "döljer något",i redovisat vissa egna erfarenheter. a. att prover från pälverk var rejält angripna av röta,liksom pålverksprover från fastigheter i . Han refererar vidare tillbyggnadsstyrelsens yttrande , där det uttalas: "De nämndaundersökningarna är nu klara och visar att träpålarna under byggnaden ärangripna av bakterier, som reducerar hållfastheten fill av denursprungliga. Undersökningen har inte omfattat riksbanksbyggnaden men det kanförutsättas att även träpålarna där är angripna av bakterier." Tillvad jag nu refererat kommer vad vi alla själva kan konstatera med egna ögon.Och alldeles ofrånkomligt ärju att vi kan se sprickor och förskjutningar bådeutvändigt och invändigt samt att ilagade fogar har nyspruckit. Jagvill åter hänvisatill artikel. Han skriver att byggnadsstyrelsenhar uttalat att "om byggnaderna skall bevaras i befintUgt skick eller omde skall byggas om, måste en total grundförstärkning utföras inom en relativtsnar framtid." Avnågon anledning glömdes detta uttalande bort, herr talman. Plötsligt vargrunden i gott skick. BörjeBlomé ifrågasätter i sitt material om byggnaderna tål en grundförstärkning ochom det över huvud taget går att rädda dem.