prot · GB0991 · 1987-12-31 00:00:00 — Jag önskar därför att statsrådet tar upp det här med de berörda föratt det inträffade inte skall upprepas utan att så här viktiga beslut - ja,över huvud taget beslut som rör information till kommunfolk - kommer med i demeddelandeblad som sänder ut. Man kan inte låta bli att få en viss misstanke attintresset att informera bland folk som arbetar på kanske intehar varit tillräckligt stort. Jag hoppas att så inte är fallet, men jag kaninte riktigt frigöra mig från misstanken att hjärtat inte har varit med när manhar skrivit dessa meddelandeblad. Annars skulle säkert informationen ha kommitut för länge sedan. Överläggningen var härmed avslutad. Om strålningskapaciteten vid Radiumhemmet i 19§ Svar på fråga 1987/88:414 om strålningskapaciteten vid Radiumhemmet iStockholm har frågat statsministern omorsaken till att regeringen inte vidtagit några åtgärder mot statensförseningar av utbyggnaden av strålningskapaciteten vid Radiumhemmet iStockholm. 3 protokoll 1987/88:91 - 93 Om strålningskapaciteten vid Radiumhemmet i ,. Statsministernhar i socialministerns frånvaro överlämnat frågan till mig för besvarande. Radiumhemmet, som finns på sjukhusets område,är en institution som kan komma i fråga för statlig investeringsersättningenligt läkarutbildningsavtalet. k. , fick en ansökan om investeringsersättning och härienlighet med sin instruktion granskat den utbyggnad som länslandsting ville göra på Radiumhemmet. Jag har under den korta tid som ståtttill förfogande inte haft möjlighet att ta del av den skriftväxling som finns iärendet och kan följaktligen inte bedöma på vilket- sätt fullgjortgranskningsarbetet. Med anledning av den kritik som framkommit har jagemellertid av begärt en skyndsam redovisning av . har sammanlagt nio s. k.bunkrar. Fem finns vid Radiumhemmet, två vid och två vidDanderyds sjukhus. Ytterligare två tillkommer vid Radiumhemmet. har i en utredning som varfärdig 1984 beräknat ett behov av strålningskapacitet för 90 000 behandlingarår . beräknas vårdbehovet till ca 116 000 strålbehandlingar per år.Enligt hälso-och sjukvårdslagen ankommer det på att tillgodosedetta behov. Den huvudsakliga orsaken till den situation som råder är bristen på personal. Det bekräftas av det beslut ompersonalförstärkningar som styrelsen för tog den 22mars 1988, ett beslut som kunde ha fattats . Anf.81 (): Jag ber att fåtacka statsrådet för svaret. Det är litet märkligt att statsministern i ett läge somdetta inte ställer upp och svarar på denna fråga, när han har åkt land och rikerunt och talat om den kris som råder vid Radiumhemmet och riktat beskyllningaråt olika håll. Statsministern har i sjukvårdsminister överlämnat frågan till statsrådet . Det naturligastehade varit att statsministern själv hade kommit hit och besvarat den fråga som jaghar ställt. Jag beklagar att han inte har gjort det. Det är även litet märkligt, att när länslandsting vill diskutera med regeringen och vänder sig tillsocialdepartementet, får beskedet att det inte är socialdepartementetsom har ansvaret för . Men när jag ställer frågor till IngvarCarlsson om överlämnas frågorna till förbesvarande. De problem som framkommit är inte på något sätt nya. Detär väl känt att i många sammanhang har bromsat angelägnainvesteringar vid undervisningssjukhusen. Redan i detta ärende tog det från det att närmade sig statsmakterna tilldet att det första beslutet fattades. Då medgav man bara investeringar i två avde begärda fyra bunkrarna vid . Det är alldeles uppenbart att har bromsatutbyggnaden och försvårat omhändertagandet av de patienter som det har varitfråga om'. I gårbehandlades i socialutskottet ett förslag från bl. fleramotionärer som gick ut på att skulle avskaffas. Det har tidigareframförts sådana .synpunkter från , men regeringen har ännuinte reagerat på skrivelse och de socialdemokratiskaledamöterna i socialutskottet sade i går nej till det förslag som bl. a. BrittaBjelle framförde. Jag skulle vilja fråga om han trots alltinte tycker att regeringen borde ha tagit ett större ansvar för denna fråga änvad man faktiskt har gjort. Om strålningskapaciteten vid Radiumhemmet i Först och främst vill jag beträffandestatsministerns frånvaro säga att han faktiskt har förhinder. Statsministerngjorde bedömningen att det beträffande de frågor som hade ställts, var bättreatt en redovisning lämnades i kammaren , bl. a. rörande dennu av ställda frågan. Jag vill också erinra om att det blir sjukvårdspolitisk debatt i kammaren. I den kommer bådestatsministern och sjukvårdsministern att delta. Beträffande uppgifterna om när saker och ting inträffade irelationerna mellan och vill jag sägaföljande. ansökte om fyra bunkrar, dvs. byggnaderna idetta sammanhang. var man överens mellan de båda parterna omatt två bunkrar skulle uppföras. Slutbesked, dvs. klartecken, om detta fick manfrån . togs sedan diskussionen uppom de två utrustningarna för dessa båda bunkrar, och kom beskedetom att nämnden var beredd att säga ja till dessa båda bunkrar. Det är en någotannorlunda skildring än den som gjorde. 83 (): Det är ostridigt att pengar har avsatts ochatt det är hantering av denna fråga som har bromsat investeringarna.Det framgår också av att har varit berett att sätta av de avkostnaden som skall stå för till fyra bunkrar, medan nämnden framtill nu bara har accepterat investeringar i två sådana. pågårförhandlingar om en tredje bunker, vilka också har dragit . Dessutom är detta ingalunda det enda exemplet på attNUU-nämnden har bromsat investeringar. Vi har fåttvittnesmål från flera undervisningsjukhus som pekar i precis samma riktning,inte bara från utan också från länslandsting och från , som ansvarar för sjukvården inom sittområde. Får jag fråga statsrådet : Är det inte rimligtatt man mot bakgrund av alla dessa historier om hur bromsarinvesteringar avskaffar och därmed tillmötesgår ochandras, däribland framför allt , önskemål på denna punkt? Om strålningskapaciteten vid Radiumhemmet i Låt mig erinra om att jag nuhar begärt in en skyndsam redovisning av handläggning av detaktuella ärendet. Jag vill också hänvisa framåt till den utfästelse somregeringen gör i samband med svaret på fråga. Vi framhålleratt vi skall ta upp frågan om nämndens funktion och arbetssätt tilldiskussionunder den tid som är kvar av nämndens nuvarande avtalsperiod. Därefter får vise hur vi skall hantera dessa frågor framöver. Jag vill emellertid säga att det är ställt utom varjetvivel - vilket också understryks av det faktum att både ochJan-Erik i sina tidigare statsrådsutövningar har varit berörda avdenna fråga - att staten behöver ha någon funktion av det slag som NUU-nämndenupprätthåller. Det handlar dels om att från statens sida verkligen göra enprövning av hur utrustningen skall se ut vid våra undervisningssjukhus, medhänsyn till både forskning och läkarutbildning, dels om att göra nationellabedömningar av var resurserna skall finnas och av vilken fördelning på de olikasjukhusen en sådan utrustningspolitik skall leda till. Detta är NUU:s funktion.Det är inte alltid en gloriös och tacksam uppgift att göra dessa avvägningaroch föra förhandlingar med ofta entusiastiska klinikföreståndare och lokalapolitiker. 85 (): Låt migsammanfatta positionerna i denna debatt. För det första tycker jag att det är rimligt attNUU-nämnden avskaffas. Jag instämmer på den punkten i Landstingsförbundetskrav. Det är beklämmande när statsrådet talar om entusiastiskaklinikchefer när det handlar om att anskaffa utrustning för att hjälpacancerpatienter. Jag förstår dock efter detta hans yttrande precis hurNUU-nämnden har tänkt i denna fråga. För det andra bör man se till att , fram tilldess att den försvinner, inte bromsar nödvändiga investeringar i våraundervisningssjukhus. För det tredje: Om man är beredd att ta ett kostnadsansvaroch dessutom-om jag förstår statsrådet rätt - vill behålla detta, bördet tillses att man inte vägrar att ta detta ansvar, något som ett uttalande antydde att han tyckte att staten borde göra. För det fjärde är det allvarligt när statsråd, inkl.statsministern, sprider felaktig information. Både och har i de senaste av gjort sig skyldiga till detta. För det femte är det allvarligt närstatsråd skyller ifrån sig. Ge oss hela ansvaret också för , såskall vi se till att det händer mera. Den salva som just nuavlossade står inte riktigt i överensstämmelse med den politik som hanspartivänner för i . varnade densocialdemokratiska oppositionspolitikern för att vi var på väg in ien kris och att den krisen hade att göra med både personalsituationen ochstrålningskapaciteten. Socialdemokraterna har sedan - det var för resten iseptember - lagt fram ett personalpolitiskt program med en rad åtgärder somsammantaget skulle kosta en och en halv miljard och som skulle ta itumed det som kanske egentligen är den verkligt stora frågan, nämligen skillnadenmellan de stora behov som föreligger och de personalresurser som faktiskt finnsi det här sammanhanget. Det är där vi skulle kunna gå samman, ,och samarbeta om en utvecklingsplan för att förbättra personalsituationen. ' När det gäller har jag sagt att vi skall tittapå dess handläggning, men jag är övertygad om att också frågan om ytterligareutrustning kommer att kunna tas upp till prövning. 87 (): Statsrådet för nu in debatten på andra ämnen,som jag gärna vid tillfälle skall diskutera med honom, t. ex.personalförsörjning och sjukvårdens organisation. Jag tycker inte att det härär rätt tillfälle, för det vi nu diskuterar är statens ansvar i sammanhanget.Jag förstår att hellre vill diskutera andra saker än justdetta, men faktum är att staten i just detta speciella fall har ett störreansvar för att utrustning inte har anskaffats i tillräcklig omfattning än vadlandstinget har. I de synpunkter på organisation och personal som framfört i finns det säkert korn som man kan tatill vara, men framför allt borde diskutera med sina partivänner iÖstergötland och , där han har större möjligheter till inflytande. Viskall nog klara och , om vi bara får ansvar för att göradet i fortsättningen. Om verksamheten vid ingssjukh usensutbyggande Överläggningen var härmed avslutad. 20§ Svar på fråga 1987/88:418 om verksamheten vid nämnden förundervisningssjukhusens utbyggande har i en fråga ombettstatsministern att lämna en redovisning för den s.k. ochverksamhet. Statsministern har i socialministerns frånvaro överlämnat frågantill mig för besvarande. framgår av instruktion förnämnden (SFS 1977:433), undertecknad av dåvarande hälso- och sjukvårdsministernIngegerd . Nämnden har, som sin främsta uppgift, att granska ochgodkänna förslag till byggnadsarbeten och anskaffande av utrustning vidkommunala undervisningssjukhus i de fall där statlig investeringsersättning kanutgå enligt avtal mellan staten och berörda landsting om läkarutbildning ochforskning, det s. k. LUA. a. ta till vara utbildningens ochforskningens intressen med beaktande av sjukvårdens krav, följa planeringen förundervisningssjukhusen och verka för en samordnad och väl avvägd utbyggnad och Om verksamheten vid . läggasynpunkter på dimensionering, placering och utformning. har från tid till annan utsatts för kritik.Det gällde t. ex. när den dåvarande regeringen inför forskningspropositionen1981/82:106 behandlade frågan. Ansvarigt statsråd, ,framförde då -sedan han framhållit högskolans inflytande påinvesteringsfrågorna - följande: "För det andra bör man hålla i minnet att statenbetalar en ganska stor andel av investeringskostnaderna och har ett allmäntansvar för att de dyrbara investeringarna på vårahögspecialiserade undervisningssjukhus görs på ett ändamålsenligt sätt. NUUhar därvid att verka för en väl avvägd utveckling av berörda sjukvårdsenhetermed iakttagande av gällande samhällsekonomiska och sjukvårdspolitiskariktlinjer. Mot denna bakgrund och med utgångspunkt i nuvarande avtalssystemmenar jag, att NUU:s granskningsarbete är av stort värde." I en proposition redovisade regeringen enuppgörelse med avtalsreglering för samarbetet om läkarutbildningen ochforskningen och begärde bemyndigande för att kunna godkänna avtalet. Riksdagenantog detta förslag utan debatt. 1 den pågående sjukvårdsdebatten har återutsatts för kritik, främst från företrädare för berörda landsting och kliniker. Det finns anledning att närmare undersöka det skäliga idenna kritik. Därvid kommer även synpunkter att inhämtas. Den nuvarande överenskommelsen om statlig driftersättningför läkarutbildning och forskning löper ut . 89BLENDA LITTMARCK (m): Jag skall be att få tacka statsrådetLindqvist för svaret. Jag avser då den exakta redovisningen beträffandedirektiv och uppdrag till . Däremot konstaterar jag att statsrådetLindqvist nästan inte säger någonting om hur NUU förvaltar sitt pund . Vifår hoppas att en redogörelse kommer i den redovisning som utlovats. Under åtminstone har kritik framförts motNUU-nämnden, som i universitets- och läkarkretsar kallas nämndenför universitetssjukhusens undergång. Vi moderater har motionerat omavveckling av nämnden och föreslagit en mera praktisk lösning. iVärmdö hade säkert bitter erfarenhet som bakgrund när han just sedanföreslog en snar avveckling av nämnden. som arbetade1981-1982 ifrågasatte också nämndens funktion och ställning. var inne på samma tankegångar 1983. Alla ville egentligenhellre ha ett generellt utformat system med förenklingar som följd. Landstingenär ju nu så stora att de egentligen kanbestämma själva. Det är möjligt att det kan behövas en förenklad gång, därstaten på något sätt är med. I övrigt har ju staten avhänt sig praktiskt tagetalla möjligheter att påverka sjukvården. Det här är en av de möjligheter somfinns kvar för statens del, och därför kan det vara anledning att ha det pådetta sätt. Däremot bör man inte ha nämnden kvar. Jag skullevilja ställa en fråga: Har statsrådet och regeringen vetat hurdet har förhållit sig med väntetider på kanske ? Varför har regeringeninte gjort något tidigare? Om det är riktigt att nämnden skulle haförsenat och försinkat utrustningsutvecklingen inom undervisningssjukhusen , då förstår jag inte varför, den nya instruktionen antogs av denborgerliga regeringen och sedan inte modifierades fram till1982 då borgerliga regeringar satt vid makten. Jag tror att det finns anledningtill en viss sans och måttfullhet kring denna fråga, för det första därför attdet inte är huvudfrågan när det gäller situationen vid Radiumhemmet eller närdet gäller cancervården som helhet inom , för detandra därför att har en mycket svår uppgift. Det är svårt att görade avvägningar som nämnden är tillsatt att göra. Jag vill påminna om att vi har gett uppdrag omframtagande av en redovisning för hur handläggningen av det aktuella ärendethar varit. Vi har också aviserat att vi kommer att göra en översyn av nämndensfunktion. Vi har också erinrat om att den nuvarande ordningen gäller tillutgången av 1989. Prot.1987/88:91 . , Om kraven på modern sjukhusutrustning 91BLENDA LITTMARCK (m): Statsrådet vet själv hur fortarbetet går i en utredning. En utredning lade fram sitt betänkande 1982. Dennautredning tillsattes på grund av de motioner som hade väckts. har deborgerliga inte haft så mycket att säga till om. Jag hoppas därför att någothänder . I så fall kan vi ju komma överens om att vi inte skall behöva väntaså länge, eftersom statsrådet tydligen arbetar fortare än vad man gjort itidigare regeringar. Överläggningen var härmed avslutad. 21 § Svar på fråga 1987/88:419 om kraven på modernsjukhusutrustning har frågat statsministern vilkaåtgärder han ämnar vidta för att ge sådana direktiv attundervisningssjukhusens krav på modern utrustning kan tillgodoses. Statsministern har i socialministerns frånvaro överlämnattill mig att besvara frågan. På Radiumhemmet finns fem anläggningar för,strålbehandling. Apparaturen förnyas successivt, vilket innebär att det påRadiumhemmet finns modern utrustning. tas två helt nya anläggningar ibruk. I densenaste debatten har det förekommit kritik mot . Som jag framhöll i mitt svar till finnsdet anledning att närmare undersöka det skäliga i denna kritik. Därvid kommeräven synpunkter att inhämtas.. Omkraven på modern sjukhusutrustning Dennuvarande överenskommelsen om statlig driftersättning för läkarutbildning ochforskning löper ut . Anf.93 (): Jag ber att få tacka för svaret. Jag skulle vilja stäUa ett parkompletterande frågor. Detär ju så att regeringen har kommit fram fill att hälso- och sjukvårdsfrågornaär så viktiga att statsministern bör vara ordförande i hälso- ochsjukvårdsberedningen. Detär med anledning av detta som jag har ställt frågorna till statsministern, ochjag tycker att det hade varit rimligt att han svarat på dem. vill jag frågabiträdande socialministern; Var statsministern medveten om att man förhalade enrad framställningar om vikfig apparatur inom det medicinska området som ärframåtsyftande när det gäller medicinsk-teknisk utveckling? Omhan var medveten om detta, vad gjorde då statsministern åt detta i sin egenskapav ordförande i som just, såvitt jag förstått,har till uppgift att handlägga framtidsfrågor inom hälso- och sjukvården?Biträdande socialministern säger att apparaturen förnyas successivt vidRadiumhemmet. Min fråga lyder: Är biträdande socialministern beredd att taansvaret för takten i förnyelsen när ansvariga borgeriiga landsfingspolitiker iStockholm anser att takten är för långsam? Manhar begärt mer apparatur i snabbare takt än vad regeringens organ hartillstyrkt. Det är detta som jag tycker är intressant i sammanhanget. Jagtycker det är oanständigt när både statsministern och biträdande socialministernrest runt i landet och klandrat den borgerliga majoriteten i ,som det egna organet, som har en stor del av ansvaret i dessasammanhang, inte har fullföljt sina åligganden på ett riktigt sätt. Jag villgärna ha ett svar på dessa frågor som gäller statsministerns kunskap, ansvaroch handlande i den bristsituation som råder för viktig medicinsk-tekniskutrustning vid undervisningssjukhusen. Jag vill för det första säga att statsministern naturligtvis hadeinskridit och vidtagit åtgärder om det hade varit hans bedömning att en statligmyndighet med så viktiga uppgifter som har förhalat en utveckling. Nuhar vi begärt in en redovisning - jag säger detta för tredje eller fjärdegången - och med den som grund skall vi göra bedömningar av hur handläggningenav det här aktuella ärendet har skett. Jag har också aviserat att vi kommer attta upp frågan om en översyn av nämndens funktionssätt på lång sikt. Längre gårdet inte att komma i den frågan . Vadstatsministern och jag har sagt i den här frågan ute i landet, det är att denkris som förvärras i landsfing när det gäller vården, och dåinte minst cancervården, den bär i kraft av hälso-och sjukvårdslagen det huvudsakliga ansvaret för. Det är en kris som i väldigthög grad har att göra med personalfillgången. Jagvill än en gång erinra om att våra socialdemokratiska kamrater i ihöstas lade fram en plan med förslag till åtskilliga åtgärder till en kostnad av 1,5 miljarderpå - för direkta personalpolitiska insatser. Jag vill också erinra omatt sjukvårdsstyrelsen i nordvästra distriktet månad bestämt sig föratt göra personalinsatser som också glädjande nog har precis det här syftet.Personalfrågorna är viktigast. Omdet visar sig att såsom statens representant skulle ha förhalat enutveckUng, så är det naturligtvis mycket allvarligt. Omkraven pä modern sjukhusutrustning Anf.95 (): Jag tolkar biträdande socialministerns svar så, att statsministern varmedveten om situationen i nämnden och gjorde bedömningen att han inte behövdeingripa. Därmed är statsministern också ansvarig för de förseningarna, enligtmin uppfattning. Nusäger biträdande socialministern: Mina partikamrater i har skrivit enlång promemoria där man föreslår åtgärder för 1,5 miljarder. Det är snartvalår, . Men ha då i åtanke att i hadefyra av dessa apparater i sin budget . Sedan har man successivtkrävt att staten skall finansiera sin del av denna medicinsktekniskaapparatur, men det har inte staten gjort. Staten har accepterat beträffande tvåapparater, och två väntar fortfarande. Det går inte för regeringen att krypa undan ansvaret i dennafråga! Jag vet inte om inte lyssnar på vad jag säger. Påstatsministerns vägnar säger jag att om man hade gjort bedömningen att en statiigmyndighet försenade och förhalade en vikfig sjukvårdspolifisk insats, då skullehan säkert ha inskridit. Hur skulle det kunna tolkas som att statsministernfaktiskt var medveten om detta? Det är rena dumheterna, herr talman! Detpersonalpolitiska program som socialdemokraterna arbetade fram och sompresenterades i har mycket litet med det förhållandet attgöra att det är val . Programmet har tagits fram mot bakgrundav en allvarlig situation i , och det är naturligtvismot den bakgrunden som det skall bedömas. Det finns möjligheter för de borgerliga parfiernaatt ta tag i personalsituationen, och det är bara att hoppas - inte minst förde cancersjukas skull - att detta verkligen sker. 97 (): Jag vet intehur jag skall tolka biträdande socialministern. Ominte statsministern har varit medveten om situafionen, borde han då inte -utifrån det faktum att han själv inom regeringen har tagit ansvaret för hälso-och sjukvårdsberedningen - ha varit medveten om situationen? är det såatt hela havet stormar inom regeringen när det gäller ansvarsfördelningen inomdetta viktiga område. Och eftersom statsministern själv har tagit på sig dennaviktiga uppgift, borde han ha varit medveten om förseningarna. Detgäller inte bara Radiumhemmet. S;t behövde enhjärt-ultraljudsmaskin för undersökningar av barn, men den försenades två Prot.1987/88:91 ' har man själv varit beredd att köpa in viss apparaturoch betala den, men då har deras revisorer sagt nej och talat om att de intefår göra så. Detta visar, herr talman, att regeringen har ett stortansvar i den här frågan. Vi återkommer väl till denna debatt, men jag vill sägaatt jag tycker det är mycket märkligt av regeringsrepresentanter att åka landoch rike runt och sprida desinformation om orsaken till dessa viktiga problem. uppgift är att bedöma behoven avutrustning främst utifrån forsknings- och utbildningssyften. hardet direkta ansvaret för sjukvårdssituationen inom området, i kraft av hälso-och sjukvårdslagen. Det är ett ansvar som aldrig kan komma ifrån.Det är obetaget att, om man så vill, införskaffa utrustning enbartför vård. Det som diskuteras tillsammans med ärsamarbetsområdet, där en utrustning skall tjäna både utbildnings- ochforskningssyften samt användas i klinisk behandling. 99 (): åker biträdande socialministern slalom ordentligt. Ena gången säger han: bedömer om det finnsbehov ur forsknings- och utbildningssynpunkt. Nästa gång säger han attlandstinget självt skall bedöma huruvida det finns behov ur allmänsjukvårdssynpunkt. Det råkar vara så att har gjort bedömningenatt det finns ett behov ur såväl allmän sjukvårdssynpunkt som forsknings- ochutvecklingssynpunkt. Vid ett undervisningssjukhus är det ju mycket svårt attskilja mellan de storheterna. Statens organ har sagt att resurser inte behövs ienlighet med vad har bedömt. Man kan då inte stå i kammaren ochsäga att självt måste ta ansvaret. Hela syftet med det fördeladekostnadsansvaret är ju att man skall komma överens. Det går inte att komma ifrån att regeringens organ harbromsat medicinskteknisk utveckling inom viktiga specialiteter i praktiskttaget hela vårt land. Överläggningen var härmed avslutad. 22 §Svar på fråga 1987/88:420 om sjukvårdsresurserna Margö har frågat socialministernom regeringen anser att den kris inom sjukvården, som uppenbarats, kräverökade resurser. frånvaro besvarar jag frågan. I tidigare frågesvar har jag redogjort förregeringens syn på den aktuella situationen när det gäller kapaciteten förstrålbehandling i . När detgäller frågan om ökade resurser till sjukvården i allmänhet ber jag att fåhänvisa till den sjukvårdspolitiska debatt som skall hållas här i kammaren den8 april. Då deltar både statsminister och socialministerGertrud . 101 MARGÖ (vpk): Jag tackar för svaret på min fråga.