prot · GB09123 · 1987-12-31 00:00:00 — Det höjdes ju röster.för detta på densocialdemokratiska kongressen, t. o. m. från statsministern. Men det blev i Anslagtill fristående skolor på gymnasial nivå, rn. Anslagtill fristående skolor på gymnasial nivå, m. m. stället en utredning omskolböcker. Hur länge skall vi vänta på socialdemokratiska förslag tillinsatser, så att barnen i svenska skolor kan garanteras tillgång till egnaläroböcker? Är det ett utslag av enhetlighet, när det satsas . tillläromedel per elev i lågstadiet i och mer än . Enligtvår mening är det ingen orimlig tanke att utnyttja de medel som frigörs vidminskade elevkullar för att göra vissa kapitalinvesteringar i skolan. " Kanske vi också med denna debatt kan verka för att skolan ses som eninvestering för samhället och att 500 milj. kr. extra fill gagn förbarnens arbetsmiljö i skolan är minst lika bra som fem nya miljardärer . Vemvet - kanske man av konimunisfiskt gnatande också i densocialdemokratiska budget- och finanspolitiken snart sätter skolans utgifter påkapital- och investeringskonto. Klart är dock att för oss i vpk är barn ochungdomar tillgångar både nu och . Jag yrkar bifall till vpk:s reservafioner i det betänkande vi nubehandlar och, som sagt, i ö"* fall reservation 1 avslås yrkar jagbifallfill reservation 3. Anf.112 () replik: Jag var inte närvarande när betänkandet 17 justerades i utskottet, ochjag blev något förvånad när jag såg den kommunistiskareservafionen nr 1. Vpk hänvisar där inte till en ideologisk grund för attavstyrka fortsatt statsbidrag fill de två Göteborgsgymnasierna, utan fill attdet bör vara regeringen som prövar dessa frågor. Nuförstår jag hur det hänger ihop, och jag måste säga att det var bra att BjörnSamuelson kunde göra den logiska kullerbyttan att tycka att regeringen skullepröva statsbidrag till Göteborgsskolorna men att skulle pröva bidragfill . Men i och med att han säger att reservation 1 kanavslås, innebär det att har fattat ett beslut om en ny princip.Faktum är ju, som jag sade tidigare, att det är som tar ställningfrån fall till fall när det gäller gymnasierna. Jag är glad att följer oss borgerliga. Eftersomjag förstår att andre vice talmannen nu inte kan gå upp och tacka å Falkenbergsvägnar gör jag det. 113 (): Jäg är på ett sätt glad att jag inte hade skrivit något anförande,därför att det ger mig tillfälle att reda ut vissa av de begrepp som har kommitfram under denna debatt. På samma sätt som både folkparfiet och moderaternasjunger lovsånger över att beslutar om att ge bidrag tillfristående skolor och vi har kunnat nå en bred politisk enighet, vill jag ifråga om den första delen av betänkandet, nämligen om bidrag till åtgärder inomkommunernas uppföljningsansvar för ungdom , notera att partierna är eniga på denna punkt. Dettahar varit ett av de ämnen som med jämna mellanrum har diskuterats i kammaren,där det gång på gång har sagts att det inte behövs så mycket statsbidrag till dennaverksamhet utan att den kommer att klara sig på annat sätt. Därför är detglädjande att samtliga borgerliga partier nu sluter upp bakom detta förslag, såatt kommunerna får möjligheter att vidta åtgärder för de ungdomar som inte villeller inte kan klara av att gå i gyninasieskolan eller kan beredas jobb direkt.Jag hälsar med synneriigen stor tillfredsställelse att det råder en totalenighet inom utskottet. Det är glädjande - kanske som en Uten balans till deandra lovsångerna som sjöngs här. Låtmig därefter gå över till frågan om statsbidrag till fristående skolor pågymnasial nivå. Som underlag för ställningstagandet ligger den utvärdering somlänsskolnämnden i har låtit göra och som har utförts av två forskare.Ärendet har sedan passerat den ordinarie vägen genom skolstyrelsen,kommunstyrelsen och intagningsnämnden i , söm fillstyrker att i förstahand högre samskola skall få fortsatt statsbidrag. Vid bedömningenvar man däremot mera tveksam när det gäller gymnasium. Detär också viktigt att framhålla att antagningen till dessa skolor sker genomintagningsnämnden. har beslutat, ,att höja sina bidrag till skolorna så att elevavgifternakan avvecklas. Detta innebär att en elev automatiskt kan bli antagen efterintagningsbeskedet utan att behöva tänka på att han skall betala någonelevavgift. Närvi i diskuterade fristående skolor på gymnasial nivå-första gången,1984, fanns i bottende regler som skulle gälla för regeringen för att beslutaom vilka som skulle få statsbidrag. Jag vill, herr talman, klara ut dessaförhållanden mellan , och mig. Detär inte som skall besluta om statsbidrag till gymnasiala skolor. Detär inte heller som skall besluta om statsbidrag till enskilda skolorpå grundskolenivå. har beslutat att ge regeringen bemyndigande attgöra detta. Varför,frågar man sig, fattar då beslut om Göteborgsskolorna? Jo, därför attriksdagen 1984 beslutade att statsbidraget skulle upphöra . fr. o. m. dettabudgetårs utgång. I det läget, mina meddebattörer, kan regeringen inte fattanågot beslut. Har fattat ett beslut som man sedan vill ändra måstedet vara som gör det. Därför måste man veta vad harbeslutat. Riksdagenhar alltså i alla andra sammanhang fattat beslut om de regler som skäll gälla,och därefter är det regeringen som bestämmer vilka skolor som enligt dessaregler är kvalificerade att uppbära statsbidrag. Det är skillnaden mellanbeslutet som fattas om Göteborgsskolorna och beslutet om konstskolan iFalkenberg. Detär ingen större svårighet för mig att stå i talarstolen och framställa ettyrkande om . Det är en mycket bra skola, som driver enmycket bra verksamhet, har bra lokaler osv. Det är alltså regeringens sak attta ställning till om denna skola skall få statsbidrag fr. o. m. nästkommandebudgetår eller året därpå. Detär inte en teknikalitet när jag säger att inte skall ta ställning idénnä fråga därför att det är regeringen som beslutar, utan det är det verkligasakförhållandet, där själv har bestämt vilka regler som skall gälla Anslagtill fristående skolor på gymnasial nivå, m. m. Anslagtill fristående skolor på gymnasial nivå, m.m. för fristående skolor på,, inte bara grundskolenivå.utan också gymnasial nivå. Dettaär alltså inte ett ärende för utan ett ärende för regeringen. Jagtror att det finns anledning för er att gå fillbaka och fitta på det beslut somvi har fattat om de regler som gäller. Då skall ni notera, , attdet icke är som skall fatta beslut i dessa frågor, utan att det är regeringensom skall göra det. Skälet till att vi nu tar upp bidraget till Göteborgssamskola och är att har fastställt en tidpunktför detta och därför måste fatta ett nytt beslut. Meddetta har jag, herr talman, klarat ut reglerna något, och jag hoppas att minameddebattörer och nu vet vad de har att rätta sig efter i frågaom de regler som gäller och vem som skall fatta beslut. Låtmig också ta upp några frågor fill. Jag hade tänkt vara relativt kortfattad underden tid som jag hade anmält, men jag tvingades klara ut dessa saker. Jag skallta upp de reservationer som rör bidrag till inköp av läromedel och program förskollokaler. Låtmig först angående skollokaler säga till att socialdemokraternainte alls säger att det är arbetsmarknaden som kommer att styra. Vi vet bådatvå vad ROT-programmet i princip innebar. Det var reparafion, om- ochfillbyggnad, där bidraget var baserat på att det fanns ett överskott påbyggarbetskraft. Då skulle statliga resurser ges för att verksamhet skullekunna sättas i gång och för att de bostäder som var i behov av det skullerestaureras. Om vi skulle införa ett motsvarande ROT-program för skolornaskulle det innebära, , att skolorna i som kanske harstörst behov av det inte hade någon möjlighet att få statsbidrag, därför atthär skriker man efter byggarbetskraft, här har man ingen sådan arbetskraftöver. Är inte detta, , att försöka gömma sig bakom någon form avbeteckningar? Om man skall kunna ge stöd fill upprustning av skollokaler måsteman säga rent ut att detta är ett statsbidrag och inget ROT-program. Såvill jag återvända till principerna om inköp av läromedel och upprustning avskollokaler. Vi litar på att kommunerna kommer att göra en mycket bra insats.Vi har en ansvarsfördelning mellan stat och kommun som föreskriver vad statenskall svara för genom statsbidrag och vilka uppgifter kommunerna har. Det ärkommunernas sak att stå för skolmåltider, läromedel och lokaler. Vi måstemedverka fiU att kommunerna utökar bidraget till gåvoläromedel, att kommunernasatsar mera på lokaler, men detta behöver inte absolut ske genom statsbidrag.Vi kan som politiker, och , i våra resp. kommunerarbeta för att kommunerna fattar vettiga beslut. Det är detta jag anser att manskall göra. Vi skall klara ut gränsdragningen mellan stat och kommun ochdärefter skall vi kunna arbeta, inte bara genom att tala från denna talarstolutan också på hemmaplan, och påverka kommunerna att göra någonting bra. Jag ber att få avstyrkaförslagen i dessa två reservationer. Låtmig sedan säga något om frågan om anslagsbelopp. Det är en gammal historia attmoderaterna yrkar avslag på det stimulansbidrag som vi vill ge till kommunernanär det gäller utrustningen inom den gymnasiala skolan. Därför behöver jag intespilla många ord på det - är också Jag tror attdetta stimulansbidrag behövs för att kommunerna skall kunna medverka i ättanordna den utbildning som såväl den enskilde individen som samhället behöver. Detta gällde några av de reservationer som behandlats i betänkandet.Jag ber att få yrka bifall till utskottets hemställan och avslag på samfiigareservationer. Så hoppas jag att efter den här redovisningen avhur ärendena skall beslutas tar sitt yrkande under oinprövning. Anf.114 () replik: Först några klargöranden, . i Göteborghar år ansvarat för intagningen av gymnasister fill de båda gymnasiersom vi nu diskuterar. Detta är inget nytt. Det nya som har inträffat pågrundval av en folkpartistisk motion i kommunfullmäktige - somsocialdemokraterna inte var särskilt positiva till - är att det kommunalabidraget till alla fristående skolor i successivt skall höjas så attterminsavgifterna de facto kan tas bort. Vemsom skall besluta vad är det tydligen diverse tolkningsfrågor kring. Jag harfrågat åtskilliga och fått till svar av de allra flesta - dock intesocialdemokrater - att när det gäller fristående gymnasier finns ingabestämmelser och där måste själv ta ansvar. Det intressanta är att ivår kommittémotion 319 om dessa skolor finns ett yrkande som vi ännu inte hartagit ställning till fastän jag fakfiskt i utskottet har krävt att så skulleske. När lade fram ett förslag, som godtogs av majoriteten, omatt de fristående grundskolorna inte skulle behöva komplettera det allmännaskolväsendet skulle detta inte heller behöva gälla för gymnasiet. Jag var intenärvarande vid justeringen i utskottet och jag kan inte svara på varför dettayrkande nr 4 faktiskt ännu inte är behandlat. Det får tydligen anstå tillhöstens . Med ett sådant yrkande är det regeringen som skall taställning i fråga efter fråga när det gäller gymnasierna. Anf.115 (vpk) replik: Först helt kort om privatskolorna i . säger attdet är sak att nu igen besluta om statsbidragens upphörande. Varförbeslutar vi då inte om statsbidragens upphörande när det gäller andrastatsbidragsgrundade projekt? Och varför bemöter inte ni i majoritetstextenvpk:s reservation, där vi säger att det är regeringens sak att avgöra omstatsbidrag skall utbetalas i fortsättningen? Det brister här eller ocksåtycker man inte att det är mödan värt att bemöta en reservafion från vpk. Dethär resonemanget stämmer inte riktigt, . Såöver till något ännu viktigare. Det handlar om skollokaler, läromedel ochutrustning i skolan. säger att ROT-programmet berodde på att vihade ett överskott på byggarbetskraft. Vi har fortfarande arbetslöshet blandbyggnadsarbetare, och har vi ett överskott på dåliga skollokaler! Dåmåste man väl strypa inom någon del av byggsektorn och säga att det ärangeläget att satsa kraft på att skapa bättre arbetsmiljö i skolan. Vi litar på kommunerna,säger . Men får jag rekommendera Anslagtill fristående skolor på gymnasial nivå, m. m. Anslagtill fristående skolor på gymnasial nivå, m. m. att titta i det underlag som departementet lade fram tillstyrberedningens utredningsarbete. Jag tog exempel ur detta departementsunderlagi mitt inledningsanförande här. Såsäger att vi lokalt skall ta vårt ansvar. Jag sitter ikommunfullmäkfige i , och där fanns ett visst antal kronor som man kundelägga på läromedel, men där gjorde socialdemokraterna en kupp och sade att manfick lägga dessa pengar på ett eventuellt fjärde år i tekniskt gymnasium,som regeringen lade fram förslagom mellaningenjörs-utbildning påhögskolan. Detvore intressant om kunde utveckla innebörden i ert tal påpartikongressen om bra skolor för de svenska eleverna. När får vi ett förslag iriksdagen som förbättrar läroboksstandarden, arbetsmiljön och utrustningen iskolan? 116 () replik: har talat om för oss hur allt skall vara och vad somgäller, och så säger han nu kraftfullt att här finns det principer, statensvarar för lärarkostnaderna och kommunerna för det övriga. Men det är intesant, . Ni har infört ett särskilt stimulansbidrag för utvecklingsarbeteunder den samlade skoldagen. Det har införts ett särskilt stimulansbidrag förkultur i skolan, varför några principiella gränser för om man kan göra det enaeller det andra faktiskt inte finns. Det vi frågar är: Vilka förslag har ni attkomma med i stället, när ni nu avvisar det förslag vi lägger fram? Närdet gäller skolbyggnader kan jag instämma i det sade. Menjag vill också påpeka att missade poängen i min fråga. Jag drogparalleller med det resonemang .som förde om att det måstevara elevernas behov som är avgörande. Men det ni skriver i er mofivering föravstyrkande av vår motion är att man inte kan genomföra vårt förslag därför attbyggmarknaden skulle bli överhettad. Då får ni väl hitta på något sätt attstävja den utvecklingen, så att byggmarknaden inte blir överhettad, om nuelevernas behov skall komma i första hand. Vi vet att det finns ett antalskollokaler som är så undermåliga att de av arbetsmiljöskäl borde stängas. Voredet en annan typ av arbetsplats, tillverkningsindustri eller kontor, som skullefinnas ide lokalerna, skulle det inte vara möjligt att bedriva verksamhet därmed hänvisning till arbetsmiljölagen. Detär mot den bakgrunden man måste försöka åstadkomma några förändringar. Vi harlagt fram ett antal konstruktiva förslag. Ni avvisar dem, men ni kommer intemed något annat i stället. säger att det är upp fill var och enav oss att försöka verka för att kommunerna tar sitt ansvar. Men vi vet att nihar plockat av kommunerna ungefär 2,5 miljarder på skolområdet. Det har viockså påpekat i den tidigare ekonomiska debatten. Vi vet att kommunerna harväldigt olika, förutsättningar att ta sitt ansvar. Jagskall ge ett motbud. I samband med styrberedningen har jagavgivit en reservation där jag säger att vi nu skall återställa relationernamellan stat och kommun, så att staten betalar av kostnaderna ochkommunerna , som det var tidigare. Det ökar på ett dramatiskt sättkommunernas möjligheter att både betala läromedel och reparera skolloka- ler.Om är beredd att vara med och verka för att vi här i riksdagenfattar ett sådant beslut, tror jag att förutsättningarna ökar för att vi skallkunna få en bra skola, precis som ni uttalade på er partikongress. Anf.117 () replik: säger beträffande utrustningsanslaget till gymnasieskolanatt han känner igen vårt yrkande som en gammal bekant. har alltidkrävt att man skall avslå detta anslagsyrkande, säger han. Jag vill bara erinraLars om att vi har sett exempel på att ett långsiktigt,tålmodigt och konsekvent arbete i med motioner och liknande till slutändå tycks kunna ge resultat, även om motionerna till en början avslås. Av denanlednigen kommer vi alldeles säkert att fortsätta driva denna linje. De' motiveringar ger uttryck för här andas en viss inkonsekvens.Han har i många andra sammanhang, då det har diskuterats anslag till läroböckerm: m., klargjort att det är en angelägenhet. Ge mig då, ,ett enda riktigt skäl till att just denna del med utrustningsanslag inomgymnasieskolan skall vara någonting som staten måste ha ett ansvar för. Anslagtill fristående skolor på gymnasial nivå, m. m. 118 ()replik: Jag måste komma tillbaka till frågan om vem som egentligen skallbesluta vad. När fastställde vilka regler som skulle gälla för attgodkänna en fristående skola - det gäller både grundskola och gymnasium -ochvem som skulle besluta i sådana fall, bemyndigade man regeringen att besluta omvilka skolor som skulle få statsbidrag under förutsättning att de uppfylldevissa kriterier. Ett av dessa kriterier var att skolan skulle ha någon särskildpedagogik och att den därigenom skulle erbjuda något speciellt. När vi 1984 togställning till frågan om de två fristående gymnasieskolorna i beslutaderiksdagen att statsbidrag inte längre skulle utgå. När en gång harfattat ett sådant beslut, och , kan inte regeringenändra detta beslut. Det är som måste göra det. Detta gäller såvälFalkenbergs konstskola som andra . konstskolor eller andra skolor på gymansialnivå. Det är icke som skall besluta i dessa fall. Det är regeringen.Det är därför jag säger: Låt oss icke ta över detaljer i frågor som vi en gånghar gett regeringen bemyndigande att besluta i. Var hamnar vi någonstans om vigör det? Jaghade trott att vi klarat ut detta, så att ni visste att skälet till att vimåste fatta beslut om Göteborgsskolorna är att sagt ifrån att dessaskolor inte skall få statsbidrag längre. När det gäller konstskolafår regeringen pröva ansökan och ta ställning till den. Men det skulle varamycket olyckligt om man från sida tog över frågor som regeringen harfått bemyndigande av att besluta om. Låtmig också peka på frågan om läromedel och skollokaler. När man lyssnar tillBjörn och får man ibland ett intryck av att det finnsobegränsade resurser. Om , folkparfiet och finge bestämma,skulle man plocka av kommunerna 4-8 miljarder, enligt deras ekonomisk-politiskaförslag. Tack vare att vi kom tillbaka 1982 Anslagtill fristående skolor på gymnasial nivå, m.m. lyckadesvi restaurera ekonomin, så att vi kan driva-en vettig verksamhet. Om ni fårbestämma hur man skall använda pengarna, kommer vi, snart i samma läge som före1982. Anf.119 (vpk) replik: Jag vill först säga några ord om gymnasieskolorna i . Det varpå vpk:s förslag som socialdemokraterna och vpk fick fram ett beslut iriksdagen om att möjliggöra en kommunalisering av dessa skolor. Det innebar enviss förlängning av tidsutdräkten för när statsbidrag skulle utgå. I beslutetingick att statsbidraget skulle avvecklas fr. o. m. 1988/89. Inte menar välLars att skulle behöva besluta en gång till och bekräfta attvi står fast vid att statsbidraget skall avvecklas? Det är en underUgbeslutsgång i som beskriver. Jag tror inte att den äralldeles nödvändig. Närdet gäller handlar det om ett tillkännagivande fillregeringen. Det rör sig alltså inte om något direkt beslut om statsbidrag. Såfill det viktigaste i denna debatt: arbetsmiljö, utrustning och läroböcker iskolan. gav här exempel på kulturanslag och andraspecialdestinerade anslag som man kan säga används inom sådana områden därkommunerna - med ert sätt att se detta - skulle kunna vara ansvariga, inomfritidssektorn m. m. Vi har t.o.m. ett specialdestinerat statsbidrag som barasocialdemokraterna och vpk är överens om, nämligen det statsbidrag som vibetalar till en del fackliga organisationer, därför att vi vill att de skallpresentera sin verksamhet i skolan. Jag tycker inte att det är fel. Det tyckerinte vi från vpk:s sida. Vad är det för fel i att man från statsmakternas sidasäger att man vill ge ett stimulansbidrag till kommunerna, så att de kan byggabättre skollokaler, få en bättre arbetsmiljö och bättre läromedelsstandard iskolan. Så kunde vi ju göra med vatten- och avloppsreningsverk. Varför kan viinte göra det när det gäller skolor? Anf.120 () replik: vill jag säga någonting om det här med beslutsgångenoch fråga : Om det nu var så att 1982 beslutade att detvar regeringen som skulle fatta beslut om vilka skolor som skulle hastatsbidrag, varför skulle då tvingas lägga fram en egenproposition? Varför kunde hon inte lägga fram förslaget i regeringen och låtaregeringen alldeles själv fatta ett beslut om att dra in statsbidragen tillnågra fristående skolor? Sedanen upplysning till . Jag har fört den här debatten med andra,inte minst med utbildningsministern. Det är inte så att beslutade attkommunalisera skolorna, utan den beslutade att dra in statsbidragen. Tillsist några ord om det evinnerliga tjatet om hur den nuvarande regeringen harupprättat den ekonomi som det ansågs att de borgeriiga regeringarna förstörde.När det gäller indragningarna från kommunerna har faktiskt den nuvaranderegeringen gått absolut på de idéer som vi föreslog 1982/83. och mångamed henne har tidigare påpekat att inte är det den socialdemokratiskaregeringens förtjänst att oljepriset har gått ner och att högkonjunkturen harkommit . Anf.121 () replik: undviker att svara på mina frågor och kommer i ställetmed litet lösryckta påståenden. Detjag frågade honom om var om han inte håller med , som har sagtatt det måste vara elevernas behov som är avgörande, i det här fallet elevernasbehov av goda och ändamålsenliga skollokaler. Det kan inte varabyggarbetsmarknadens konjunkturer som skall bestämma huruvida man skallrepararera skolor eller inte, men det är precis det ni skriver som motiveringför avslag på vårt förslag. Detgår inte att genomföra, säger ni, eftersom det är högkonjunktur påbyggarbetsmarknaden. Då är min fråga: Är det inte elevernas behov och frågan omlokalerna behöver rustas som skall vara avgörande? Ochså min andra fråga till : Är det inte rimligt att återställakostnadsrelationerna mellan stat och kommun, så att man åter igen tar 50 %vardera? Det borde väl vara fullt rimligt att göra det. Ekonomin är ju så godnumera, säger . Omman vidtar den åtgärden, är jag helt övertygad om att då kan man kräva ettstörre ansvar av kommunerna, både när det gäller läromedel och i fråga omskollokalerna. Men om man fortsätter på den väg som socialdemokraterna harslagit in på och alltjämt trampar vidare på, att försämra relationen så attstaten som går tar mindre och mindre andel och kommunerna får bäraen större och större andel, då fortsätter ojämlikheter-na kommunerna emellanatt växa så att de blir ännu mycket större än vad de är . Anslagtill fristående skolor på gymnasial nivå, m.m. 122 ()replik: Det senaste inlägget från skulle jag gärna vilja användai annat sammanhang, när vi diskuterar den ekonomiska poUtiken totalt i landet.Verkligheten är ju den att om ni skulle bilda regering och leva upp tillde förslag ni har lagt fram, skulle ni dra av kommunerna mellan fyra och åttamiljarder. Det tror jag inte att kan förneka. Men vi har jumärkt att inte har någon ekonomisk balanslängre. Vihar sagt att vi har lyckats återställa statens finanser, . Ingenkan väl förneka att vi har gjort det. Under de borgerliga regeringarnas tidgick budgetunderskottet upp till nära 90 miljarder. har vireducerat det till någonstans omkring 10 miljarder. Detberodde inte bara på oljepriset, , att det blev så kraftigabudgetunderskott under de borgerliga regeringsåren, utan det var mycket annatsom inverkade. Ni klarade inte att föra den ekonomiska politiken. Jag begärinte att skall försvara den, för tillhörde interiksdagen , och jag vet heller inte vilket inflytande hon hade överden politik som stod för. Men,återigen - jag måste klara ut det här: tillstyrkte nu attGöteborgs Högre Samskola och gymnasium skulle få Prot.1987/88:123 . Anslag till fristående skolor på gymnasial nivå, m. rn. statsbidrag.Varför måste vi besluta om detta ? Jo, om vi vill ändra beslutet från1984, kan det inte göras av regeringen, utan det måste göras av . Om vi inte velat ändra det beslutet, hade statsbidragetförsvunnit fr. o. m. /89. Men om vi vill införa del igen, niåsteriksdagen besluta, eftersom har sagt ifrån hur det skall vara. Om man vill ge statsbidrag, skallinte detta beslutas i utan av regeringen.