prot · GB09111 · 1987-12-31 00:00:00 — Närdet gäller påståendet att de borgerhgt styrda kommunerna skulleha skött sin ekonomi sä att de t.o.m. skulle kunna stå ut med den moderatapolitiken vill jag bara framhålla att det första kommunalråd som ringde mig,när frågorna blev aktuella , var kommunstyrelsens ordförande i - om valet går som har tänkt sig - kommer att återfinnas i dennakammare . Då kan vi kanske få ytterligare kunskaper om hur passbesvärligt det kan vara att bedriva kommunalpolitk under borgerliga regeringar. Överläggningenvar härmed avslutad. Mom. 1 (de allmänna riktlinjerna för den kommunalaekonomin) Först biträddes reservation 2 av och med48 röster mot 15 förreservafion 3 av . 227 ledamöter avstod från Härefter biträddes reservation 1 av RuneRydén m. fl. med 68 röster mot 42 för reservation 2 avAnne och . avstod från att rösta. Slutligen bifölls utskottets hemställan med 181 röster mot 65 för reservation 1 av RuneRydén m.fl. 43 ledamöter avstod från att rösta. Mom.2 (avvägning mellan generella och specialdestinerade bidrag) Utskottetshemställan bifölls med 146 röster mot 142 för reservafion 4 av . Mom.3 (skatteutjämningssystemet) Hemställan Förstbiträddes hemställan i reservation 5 av m.fl. med 65 röster mot 34för hemställan i reservation 6 av och . 190 ledamöteravstod frän att rösta. Härefter bifölls utskottets hemställan - somställdes mot hemställan i reservafion 5 av m. fl. Utskottetsmotivering - som ställdes mot den i reservation 7 av och anförda motiveringen - godkändes med acklamation. Mom. 4 (utredningarangående skatteutjämningssystemet) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 8 av m.fl. - bifölls medacklamafion. Mom.5 (skatteutjämningsbidrag för enskilda kommuner) Grundgarantinivän för Norrköpingoch Utskottetshemställan bifölls med 243 röster mot 22 för motionerna Fi312 av ,Fi314 av samt Fi310 av och i motsvarande delar. 23 ledamöter avstod från att rösta. Utskottetshemställan bifölls med 218 röster mot 41 för reservation 10 av ochMargitta i motsvarande del. 24 ledamöter avstod från att rösta. Mom.7 (omfattningen av de extra skatteutjämningsbidragen) Utskottetshemställan - som ställdes mot dels reservafion 15 av m. fl., delsreservafion 16 av och -bifölls med acklamation. Mom.10 (skatteutjämningsavgift) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 20 av m.fl.- bifölls medacklamation. Mom.11 (särskild skatteutjämningsavgift) Utskottetshemställan - som ställdes mot dels reservation 21 av m.fl., delsreservation 22 av och -bifölls med acklamafion. Mom.12 (lag om kommunalt skattestopp) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 23 av m. fl. - bifölls medacklamation. Mom.13 (kompensation för slopad företagsbeskattning) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 24 av m.fl. - bifölls medacklamation. Mom.14 (kompensation för slopad garanfibeskattning) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 25 av m. fl. - biföllsmed acklamation. Mom.16 (kostnadsanalys och konsekvensbeskrivning i propositioner som medförkommunala kostnadsökningar) Utskottets hemställan bifölls med 147 röster mot140 för reservation 26 av m.fl. Övriga moment Utskottets hemställan bifölls. Prot.1987/88:111 7 § Fortsattes överiäggningen om trafikutskottets betänkande1987/88:17. Sjöfart m.m. (forts, från prot. 35 (): Svenska folket är förvisso ett tåligt släkte.Vi svenskar finner oss i det mesta när det gäller påbud, högt skattetryck,regler och förordningar. Många av oss tycker visserligen att storebrorsbeskyddarattityd är besvärande . Vi undrar om vi inte genom en delbeskäftiga regler och pekpinnar fråntas förmågan.att tänka själva. När vi sedanupptäcker att den information vi nödgas lämna myndigheterna utlämnar oss tilldiverse andra intressen blir vi understundom mycket upprörda. Det kommer iblandtill den punkt dä svensken fattar mod ochryter till, eller i alla fall demonstrerar sin ovilja. blev detDackefejd och andra resningar i landet, nu kan vi bevittna en protestaktion somär ganska tystlåten men tydligt visar att nu har beslutsfattarna gått förlångt. Det här påbudet att registrera fritidsbåtar blev droppen.Kanske drabbade påbudet en särskilt frihetsälskande grupp, nämligen sjöfararna.Vi är en hel del riksdagsledamöter som sagt att detta är en ordningsom inte bör införas. Vi i har avvisat förslaget. När regeringenförra våren ville införa registrering, sade vi nej. Och det är, Per Stenmarck,med tanke pä gårdagens debatt, värt att notera. Jag vill citera vad sade i sittanförande i kammardebatten : "Sammanfattningsvis finns detalltså mängder av skäl för att underkänna detta lagförslag. Det har folkpartietgjort i en partimotion, som i utskottet vunnit stöd även frånmoderaterna." - Vi var tillsammans då, och vi är tillsammans , PerStenmarck. utvecklade i kammardebatten den 4 juniförra året våra synpunkter, och jag vill återge en del av hans invändningar -de är fortfarande relevanta: Vår fritid skall kunna disponeras utan inblandning frånstatens sida. Datainspektionen har rätt när den säger att många människorkommer att uppfatta fritidsbåtsregistret som ett stort steg på vägen mot ettövervakningssamhälle. Argumentet om att registret behövs för att nå båtägarnamed information håller inte. Att man behöver registret som underlag förplanering är inte heller något hållbart skäl, det finns möjlighet att påstatistisk väg få fram sådant underlag. Säkerheten till sjöss höjs inte genom en registrering. Detbehövs inte heller ett register för att få underlag för obligatoriskansvarsförsäkring, de flesta aktuella båtarna är redan försäkrade. Och dä, liksom , kändes misstanken tung om att skäletvar ett annat än de redovisade; registret skulle underlätta om eller när införa bätskatt. har det också mycket tydligt visats vad svenskabåtägare tycker om påbudet att - jag höll på att säga - skattskriva sig. Av uppskattningsvis omkring 425 000 registreringspliktigabåtägare är det 54 bara 86 000 som harhörsammat fogdens begäran om inskrivning. Visserligen har ungefär188 000 begärt handlingar men bara 86 000 fullföljt. Sjöfartm: m. Detär mig främmande, fru talman, att uppmana till civil olydnad - det bör 29 april1988 man fördöma - men när så många demonstrerar sin ovilja på detta försvenskar så ovanliga sätt, då måste i alla rimligheters namn beslutsfattarnafundera över om det är något fel på det beslut man har fattat. Men nej då, manframhärdar. Man säger fortfarande att det är av sjösäkerhetsskäl som vi måsteha registrering och sätta bokstäver och siffror på båtarna. Alla båtägareförstår att detta är nonsens, nästan alla båtar har ju namn. Jag har en bekantsom har en båt som heter Mulle. Hur i alla fridens namn skall denna båt kunnabli sjösäkrare, om den i stället heter ABC12? Såvida vi inte tillverkar de nya skyltarnasom gigantiska flytblock, på vilka båten kan flyta efter ett haven förstås! Ja,det var kanske att ta i, men båtens namn är ju också ett igenkänningstecken,och om en båtägare vill ha sin båt i ett register med annan beteckning förförsäkringens skull, låt då försäkringsbolagen ordna med frivilliga register.Det där med frivillighet är viktigt. Det har nämligen med känslan av oviljaöver att hamna i ett register att göra. Ett register kan användas till diverseting. Så har t. ex. alla husägare säkert från någon alert mäklare fåttpersonliga brev om att sälja sitt hus. Något liknande kan nu säkerligen drabbaägare till den båt som finns i registret. Vi i förstår till fullooron. Vi har för övrigt i vår datamotion till årets krävt att denpersonliga integriteten skyddas. Människor måste även i dataåldern ha rätt personlig sektor. Det kan aldrig finnas en rätt för myndigheter attkartlägga och registrera människors göranden och låtanden in i minsta detalj. Jamen, säger vän av ordning, vi måste ha alla registrerade för att kunna gripamarodörerna på våra vatten. De som är lagbrytare, de 337 000 som inte harregistrerat sin båt, skall emellertid nås av lagens långa arm och bota 1 000kr. I det fallet går det tydligen att fåreda på ägarensnamn och adress- utan ett helt nytt register. Förklara det, om någon kan. Nej,sjösäkerheten skall främjas på annat sätt än med meningslösintegritetskränkande registrering. Den skall främjas med information. Vi harredan nått långt genom massiva insatser. Allt fler av oss använder flytväst.Det är bra. Vi har uppmanats att i nödläge använda öskaret i stället för attvingla på relingen. Det är förmodligen också bra. Vi vet att alkohol och båtinte hör ihop. Detär också angeläget att se över en del bestämmelser. Man får t. ex. framförastora fritidsbåtar utan formell kompetens, om de är fillräckligt ranka.Reglerna säger nämligen att om båten är mer än eller 4 meter bredkrävs skepparexamen. Om båten är och 3 1/behövsdäremot ingen behörighet. Huvudsaken, fru talman, är att båten är registrerad.Svenskt båtliv behöver inte fler blanketter, utan vettigare bestämmelser. Vikan hålla flytande utan fler register. Jag yrkar bifall till reservation nr 7 från och moderaternai vad gäller fritidsbåtsregistret. 1987/88:111 Anf. 36 PER STENMARCK (m) replik: Jag kan hålla med om det mesta som nu Siöfartm m nämnde.Jag skall inte upprepa alla de argument jag tog upp för varför vi inte skall hanågot s. k. fritidsbåtsregister. Lätmig bara få understryka att det enda som jag konstateradebeträffande folkparfiet var att det var utomordentligt bra att folkparfietstödde den motion som i utskottet lade fram. I motionen krävs ettborttagande av detta fritidsbåtsregister. Det tycker jag var bra. Detär möjligt att har rätt. Jag har alls ingen anledning attbetvivla att det var precis tvärtom vid den föregående behandlingen. Iblandglömmer man ett motionsyrkande. Ni gjorde det uppenbarligen , och vi gjordedet förmodligen förra gången. Detviktiga är emellertid att vi uppenbarligen är helt överens i sakfrågan. Därmedfinns det kanske, som jag konstaterade när debatten bröts ,förutsättningar för att vi sä småningom skall kunna komma fram till en vettiglösning på detta problem. Närni yrkar bifall till en moderat motion eller när vi yrkar bifall till ettfolkpartiförslag, tycker jag att det är ett utmärkt exempel på fungerandeborgerligt samarbete. 37 () replik: Fru talman!Denna debatt har hamnat under rubriken sjöfart. Betänkandet handlar om hursjöfartsverket skall sköta infrastrukturen för den sjöfart som går till ochfrån . Det finns emellertid också ett litet avsnitt som gällerfritidsbåtar. Efteratt ha lyssnat till måste jag säga att jag har svårt att förståhenne. säger att detta drabbar fritidsbåtsägarna. De vill inte hanågon inblandning. Jag har en diametralt motsatt uppfattning. Den grundar jag,, erfarenhet och medverkan i sjöräddning och annatunder somrarna i mitt ordinarie arbete. KerstinEkman säger att registreringen är integritetskränkande. Jag finner den istället precis tvärtom. Den är till nytta och hjälp för många fritidsbåtsägare.Hur skulle det kunna inkräkta om jag har en registrerad fritidsbåt?Ni har inte reagerat emot att är registrerade. De utnyttjas ju ocksåför fritidsändamål. Den släpkärra eller båtvagn som jag drar båten ner tillsjön med är också registrerad. Det reagerar ni inte emot. Lätta motorcyklar ochtunga motorcyklar är registrerade. Vad är det för skillnad mot en större båt? Omman söker efter en båt som har försvunnit i samband med dåligt väder e. d. -det är inte sällan detta förekommer -, är det en vit båt med ett blått kapellman får söka efter. Hade vi registreringsbokstäver när vi söker efter en båt,dvs. något att gå efter, skulle man kunna underlätta jobbet högst väsentligt. Låtmig helt kort ta ett annat exempel. åkte en fritidsfiskareut från stranden nere i . När han kom ut på sjön hittade han enperson som låg och flöt i vattnet i en flytväst. Han plockade upp personen ochvände mot land - han såg inget annat på platsen. På väg mot land hittadefiskaren en till person som var livlös. Sjöfart m. m. vidare mot land. Då fickhan se en båt, men han lämnade den åt sitt öde, Prot. 1987/88:111 eftersomden låg upp och ner. På väg in mot land hittade fiskaren en tredje 29 april1988 person som låg nerkyld i vattnet. Fiskaren kom iland på stranden med dessalivlösa människor. På stranden fanns det folk. Man tänkte då att det kanske lågfler människor ute pä vattnet och flöt, och man åkte ut och hittade en till. Mantog sedan vara på båten och började ställa sig ett antal frågor. Vilka är dessamänniskor? Vem är det som har försvunnit? Var kommer de ifrån? Ingen visste varbåten hörde hemma. Fanns det fler människor i vattnet? Fanns det fler människorsom man kunde ta upp och möjligen få liv i? Det gick inte att få något svar pådessa frågor. Efteratt ha letat hittade man en bit därifrån på stranden en VolvoDuett med en släpkärra. På släpkärran fanns registreringsbokstäver. På så sättkunde man ringa fill en liten by i och fråga om människorna som hadehittats i vattnet ägde denna bil. stod det klart vilka det var somhade försvunnit. Det visade sig att det fanns ytterligare en människa som varborta och som man inte hade hittat. Tackvare att en båtkärra och en bil som hade använts i samband med båtfärden varregistrerade, kunde man få fram vilka dessa människor var. Detta är bara ettexempel på när man kan få nytta av det som hävdar kränkerintegriteten. Anf.38 () replik: Det är säkert så att man kan ha nytta av registreringen, BirgerRosqvist. Men man skall väga fördelarna och nackdelarna mot varandra. Demänniskor som är vana båtmänniskor känner till vilka risker som föreligger. Jaghar sagt, att om man bedömer att detta är sä viktigt, skall man gemänniskor möjlighet till frivillig registrering. 335000 människor har alltså inte hörsammat anmodan om inställelse förregistrering. Man kan fundera på varför dessa människor inte har gjort det. Demåste ju också ha funderat på nödvändigheten av att kunna bli identifierade,. Alltså måste det vara något i detta centrala register, imyndighetsövervakningen, som dessa människor inte tycker om. Låt dem hamöjligheten att frivilligt registrera sig t. ex. i försäkringsbolag. Då kan vise vad som händer sedan. Detär inte att finna människor som är integritetskränkande, utan det är att mankommer in i ett centralt register. Är det så svårt att förstå att det är dettamänniskor reagerar emot? Detär väl litet skillnad med husvagnarna? Jag trodde att vi hade registrering avhusvagnar för att kunna ta upp skatt på dem och för att kunna kalla in dem päkontroll. Det är ju inte meningen att det skall vara en kontroll av båtarna.Det har väl inte tänkt sig? Registreringen är alltså till föratt man skall veta vad det finns för båtar i landet. Utöver detta sägs det skall kunna finna båtar om de har råkat ut för något. Närdet gäller stölder - det kommer också in i diskussionen - finns det jumöjlighet att ta bort skyltarna, precis som man kan göra i andra fall. Detfinns ju möjlighet att känna igen båtar med hjälp av namn och utseende. Jagtror att och socialdemokraterna skall fundera över denna fullständiga okänslighet just inför att människor reagerar mot 57 Prot.1987/88:111. övervakning och registrering. Vad är detta en reaktion på? Jo,man har fått nog! Att det redan finnsregistrering och att det redan finns register är ingen ursäkt föratt man skall upprätta nya register! Tvärtom skall man se till att ta bort endel av de register vi redan har och som kanske också kännsintegritetskränkande. 39 () replik: förfasar sig över användningenav ett båtregister. Kanske skall det användas för någon form av kontroll. Honsäger: är registrerade. Men det beror på att det skall finnas någonform av kontroll, sä det kan vi acceptera. Vidare säger hon: Det har väl aldrigvarit meningen att ha kontroll över fritidsbåtarna bara därför att deregistreras. Men då måste jag fråga: Hur är det med logiken i detta sammanhang,? Vidare sägs det att båtägarna vet och kan så mycket att de inte behöverregistrera sina båtar. De människor som är ute i sina båtar klarar sig bra utanatt deras båt är registrerad. Men det är inte dessa som det gäller i det här fallet,utan det gäller de anhöriga. När en båtägare har varit borta ,eller kanske tre fyra , och det har varit dåligt väder, börjaranhöriga undra om någon möjligen har sett den eller den båten. Då kanske mandrar i gång en stor apparat för att leta efter den försvunna båten. Men man serhundratals båtar och vet inte vilken båt man skall leta efter. Kanske måste manleta . Det blir, som sagt, kostsamt att dra i gång en stor apparat för attleta efter båten i fråga. har dock båten som man letar efter kanskelegat i en båthamn eller i någon vik, fullt skyddad och helt oskadd. Ingen haralltså vetat att det var just den båten som var efterlyst. Kan inte detta stämma till eftertanke? Kan inte detta fåoss att uppfatta en registrering som någonting som i praktiken är positivt? ' Jag har själv en båt och jag har registrerat den. Jag farinte illa av det. Fiskebåtar har alltid varit registrerade. För segelbåtar hardet länge funnits ett register i form av bokstäver på seglet. Men när ensegelbåt ligger i hamn och seglet tas ned, kan man ju inte se bokstäverna.Dessutom är det bara ett begränsat antal klubbar och organisationer som hartillgång till den här typen av identifikation. Sjösäkerhetsarbetande instanserkan faktiskt behöva en sådan identifikation i väldigt många sammanhang. protesterna är att ni har försökt attskrämma båtägarna genom att tala om för dem att det här är ett sätt att införabeskattning av fritidsbåtar. Jag säger - jag sade nämligen sammasak : Det parti som är i regeringsställning har föreslagit registrering.Det socialdemokratiska partiet är också det enda parti som - såvitt jag vet -har ett kongressbeslut bakom sig i detta sammanhang, och ni vet vad ettkongressbeslut betyder för oss. Beslutet innebär att båtar inte skall beläggasmed skatt och fattades vid vår kongress 1984, så ni behöver inte skrämmamänniskor i detta avseende. Det är alltså helt overkligt att ett båtregisterskulle läggas till grund för beskattning av fritidsbåtar. Nej, fruEkman; stäm ned kritiken och sluta med de våldsamma angrepp som niriktar mot förslaget när ni säger att en registrering av båtar skulle inkräkta på människors integritetoch att människors frihet skulle hotas genom att båtarregistreras med några bokstäver. Det förhåller sig inte pä det Prot.1987/88:111 sättet. Se det hela positivt i stället! Ävenden futtiga kostnaden om . är någonting som man helt och ~~ hålletkan bortse från. Jag upprepar vad jag sade i går: I och med att båtarna registrerasblir det lättare att få tag i stulna båtar. Därigenom kan båtförsäkringspremienför stöldförsäkring sänkas. Kostnaden kanske rent av medverkar till någontingpositivt. De kan således kanske innebära att försäkringspremiensänks med . - vad vet jag? Anf.40 () replik: Tänk att det skall vara så svårt för en socialdemokrat att förstå attmänniskor är rädda för att deras integritet skall kränkas! Det är faktiskt vaddet hela handlar om, ! Det skulle inte ha varit en så massivreaktion - så många som 335 000 av ungefär 450 000 människor har låtit bli attgöra någonting över huvud taget -, om det hade handlat om någonting annat änjust de . som här talar om. Det är frivilligheten som ärviktig. Det gäller också för informationen. Vi har ju på det sättet klarat avmånga andra saker när det gäller sjösäkerheten. Om människor själva får väljaatt knyta registreringen till försäkringsbolagen, när man ju samma effekt,. Skillnaden är bara att man då inte hamnar i ett centraltregister som kan utnyttjas av andra. Jagtror helt säkert att tanken på skatt kan vara en av ingredienserna i dettasammanhang. Det är klart att det låter förfärligt fint att det finns ett kongressbeslutpå den här punkten. Men nästa partikongress kan ju ändra beslutet - eller ärdet omöjligt för socialdemokraterna? Ett kongressbeslut är alltså ingen garantii detta sammanhang. Dessutom finns det ju andra sätt att tänja på detta undertiden. Jaghar också en liten båt, som jag tuffar ut till min badvik i, och jag ser ingenanledning fill att den skall vara registrerad. Talet om att den båt som liggeri en lugn och skyddad vik kan spåras bara därför att den har en skylt ärnonsens, . Det fungerar inte så. Om båten ligger i en lugn ochskyddad vik är det ingen människa som ser den, och dä spelar det ingen roll omden har en skylt eller inte. Frivillighetoch information är mycket bra, . Försök att få människor attförstå att detta är ett bra sätt att hålla reda på och lokalisera båtar! Ommänniskor känner att det är riktigt ser de till att frivilligt göra någonting.Vi skall inte som beslutsfattare tvinga på människor en sådan här ordning.Reaktionen, som inte beror på någon skrämsel utan på en känsla för att detta ärjust kränkande för den enskilda människan, skall vi ta till oss. Man börfundera över om man inte kan ändra det här ställningstagandet. Anf.41 (): När trafikpolitikens mål och inriktning lades fast i denna kammare för cirka en månad sedan sades det bl. a. att transportsystemet skall utformas så att medborgarnas och näringslivets grundläggande transportbe hov tillgodoses, det skall motsvara högt ställda krav på säkerhet i trafiken, utvecklingen skall vara sådan att en god miljö och hushållning med naturresurser främjas, ett effektivt resursutnyttjande i sarhhället som helhet 59 1987/88:111 skall kunna ske och slufligen att transportsystemet skall byggas upp så att det bidrar till regional balans. Sjöfart m. m. Detfinns anledning att mot bakgrund av dessa mål analysera hur de stämmer med denförda politiken vad gäller färjetrafiken till och från . Eller är det såatt dessa fina målsättningar inte skall tillämpas när det gäller ochkommunikationerna till denna del av ? Det fanns nämligen icke ett ord iden trafikpoUtiska propositionen om trafiken till och från , och det ärmycket anmärkningsvärt. Fränden har ett nytt rederi, , erhållitkoncession på Gotlandstrafiken. , den 19december 1986, skrevs ett principavtal rnellan och dettanya rederi. Långt därefter är detta avtal alltfort en hemlighandling. Gotlandskommun har begärt att avtalet skall offentliggöras, och i min motion T611 harjag upprepat detta krav. Utskottets majoritet redovisar att med hänsyn tillenskilda och det allmännas ekonomiska intressen är avtalet sekretessbelagt. Förnågra månader sedan sade transportrådet att det fortfarande inte var heltfärdigt och att det av det skälet inte kunde offentliggöras. Det nya rederietsverkställande direktör har sagt att vissa delar av avtalet kornmer attpubliceras men att det är otänkbart att kan bli offentligt. Detskulle vara direkt skadligt både för rederiet och för regeringen, enligtverkställande direktören. Idagarna presenterar Gotlandshnjen och transportrådet en lastfärja som i sommarskall chartras för att i första hand transportera farligt gods. Helt naturligtreser sig frågetecknen: Hur stämmer en tredje färja egentligen överens med detursprungliga avtalet? Misstanken om att avtalet bara rymde tvä färjor blir alltstarkare. Detär att beklaga att inte blev varse behovet av enspeciell färja för det farliga godset och därmed avhände sig den skräddarsyddakapacitet för ändamålet som lastfärjan utgjorde. Enligt sjösäkerhetsverketvar det en välsignelse när kom i trafik - det var det bästa som hade häntsvensk sjöfart på . Nustår man där med dyrare och sämre lösningar, och frågan är: Ryms detta inomavtalet? Om det blir högre kostnader, kommer det då att drabba resenärerna ochnäringslivet? Eller kommer trafikpolitikens målsättning om regional balans attgälla för de gotländska förhållandena, dvs. tar staten eventuella extrakostnader? Närdet gäller frågan om förläggningen av huvudkontoret för trafiken var det ett tidigt utställt löfte från det nya rederiet att kontoret skulle varakvar i . Detta löfte sveks ganska fort; huvudkontoret placerades i Nynäs hamn, och det medförde att ett stort antal anställda inte längre behövdes i . Omplaceringar och arbetsmarknadspolitiska insatser, bl. a. utbild ning, har förekommit.