prot · GB09127 · 1987-12-31 00:00:00 — Deras möjUgheter är begränsade. Som f. d. kvinnoförbundsordförande beklagar jag verkligen - här instämmer säkert kvinnorna på minlänsbänk - att det är så svårt att ändra våra könsrollsmönster. ex. är den kommun som har den lägsta arbetslösheten i länet -kommunen ärborgerligt styrd. Men noteras där den högsta arbetslösheten blandkvinnor. Detta tycker jag är ett intressant faktum. Det visar hur mycket vi haratt uträtta inom kvinnoförbunden. Nyajobb behövs inom äldreomsorgen. Det behövs också utbildning för dem som jobbarinom denna. har ett färdigt projekt för utbildning åt 2 500vårdbiträden framöver. Men för detta ändamål behövs detpengar - pengar som alltså kan ge en bra äldreomsorg och arbete på heltid. Förnågra år sedan motionerade jag och om ett X-paket. X stårju för . Regeringen har gått ut med flera paket avseende norraSveriges inland. Bergslagen osv., men varje gång har man i stort sett lyckatsmed konststycket att kringgå . Detär inte bara som kräver ett X-paket, utan det gör också andrapartier och många grupper i länet. Enigheten är stor i vårt län när det gällerbehovet av en regionalpolitisk satsning. Vi tror att en sådan skall komma - ochen sådan måste ju komma. Låt mig avsluta detta anförande med ett citat från det allra förstaanförandet som jag höll i riksdag, mitt s. k. jungfrutal. Det var isamband med remissdebatten , där jag var anmäld som sistatalare. samlades inte efter ett val. 1968var def val och samlades alltså . Jag citerar således frånmitt allra första anförande i : "Detsamlade välståndet i vårt land har alla grupper av människor medverkat till,vare sig de bor i storstaden eller på landsbygden. På samma sätt måste alla fådel av standardstegringen i vårt land, både de som bor i storstaden och de sombor på landsbygden. Solidariteten kan inte nog betonas." Jag tycker att dessa ord är giltiga också . Solidariteten kannämligen aldrig nog betonas. Det gäller då soUdariteten med de många människorute i världen som behöver vårt stöd och Också solidariteten med människor härhemma i vårt eget land. 56WIVI-ANNE (): Arbete åt alla som vill och kanförvärvsarbeta är och skall vara det övergripande målet för densocialdemokratiska politiken. Därför är det en av regeringens främsta uppgifteratt se till att rätten till arbete, rätten till utbildning eller andra aktivtarbetsförberedande åtgärder alltid går före ett passivt kontantstöd. De senaste årens förda politik har varit gynnsam för vårtland som helhet och för de flesta regioner. Den tredje vägens politik har visatsig ge resultat. Även för invånarna i finns def mycketposifivt att peka på. Länet har dock en särställning, som ger anledning fillfortsatta bekymmer om inte kraffiga åtgärder sätts in. Vi har haft en befolkningsminskning på ca 7 000 personer, vilket är den kraffigaste befolkningsminskningen ihela landet . har haft den störstaökningen av antalet arbetslösa sedan 1980.1 år har arbetslösheten minskat äveni vårt län, men den är fortfarande högre än i de flesta län. Att arbetslösheten har minskat något beror naturligtvis påaft många har fått jobb, men till stor del beror det på att många arbetslösaunga kvinnor och flickor har flyttat från länet. De arbeten som erbjuds i länetär fill största delen sådana som traditionellt sett betraktas som typisktmanliga arbeten. När det blir ett stort kvinnounderskott i kommunerna söker deunga männen arbete på annan ort, oftast i , och flyttar ävende. Inom järn- och stålindustrin och inom trä- ochmassaindustrin krävs det speciellt utbildad arbetskraft, helst med mångårigvana. Risken är nu att, som ungdomsarbetslösheten är hög,industrierna i länet får svårt aft rekrytera arbetskraft med utbildning ocherfarenhet. Vi socialdemokrater i är optimistiska ochanser atl vårt län har betydande utvecklingsmöjligheter, orn de närmaste årenfår präglas av insatser som gör att de negativa tendenserna bryts och nyamöjligheter och initiativ tas till vara. För att detta skall lyckas krävs regionalpolitiska ochandra insatser från staten. Def är uppenbart att står i fur försådana insatser som har gjorts på andra håll i landet. Decentraliseringav statlig verksamhet är därför ett vitalf krav som vi ställer tillstatsmakterna. ligger sämst till i landet när det gällereftergymnasial utbildning och är bland de sämsta i fråga om gymnasialutbildning. För att utbildningsnivån skall kunna höjas och fillgängligheten ökabehövs - en ökning avgrundläggande ekonomiutbildning från 30 fill 60 platser, - fullständigekonoiniutbildning från , - stöd tilldistansutbildning, - akfivt stöd fören förstärkt samhällsbyggar utbildning i /genom bl.a.lantmätarutbildning, mätfeknisk utbildning och kartografiul-bildning, - ett kommunforskningsinstilutkopplat till högskolan i /. Gemensamt för länets kommuner är att kommunikafionerna har en väsentligbetydelse - vägar, järnvägar, flyg och tele. På vägsidan finns både små ochstora objekt som är av stor vikt. Länet behöver ett beslut om snabbtåg Stockholm-Sundsvallsamt förbättrad persontrafik på stambanan. Stöd behövs för utbyggnad avHudiksvalls flygplats, ny passagerarhall för /ochinvesteringar i . En ansökan finns hos regeringen omstatligt stöd fill X-nät. - ett kommunforsknings institut kopplat fillhögskolan /. Gemensamt för länets kommuner är att kommuniktaionerna haren väsentlig betydelse - vägar, järnvägar, flyg och tele. På vägsidan finnsbåde små och stora objekt som är av stor vikt. Länet behöver ett beslut om snabbtågStockholm-Sundsvall samt förbättrad persontrafik på stambanan. Stöd behövs förutbyggnad av Hudviksvalls flygplats, ny pasagerarhall för /Sandvikensflygplats och investeringar i . En ansökan finns hosregeringen om statiigt stöd fill X-nät. Def finns också en ansökan hos miljö- ochenergidepartementet om stöd för Svenskt biobränsleinstituf. Det behövs stöd företablering av idrotts- och rehabiliteringscenter. Det är naturligtatt koppla en omlokalisering av arbetsplatser inom försäkringsbranschen tillSandviken/. I byggs nu upp kompetens på träfeknikområdet, ochmöjUgheterna att stärka denna bör beaktas. Det här är några av de realistiska och genomförbaraförslag till åtgärder som ansvariga socialdemokrater i länets fio kommuner hararbetat fram för att säkra en positiv utveckling i . är dock arbetsmarknadspolitiken ochstödområdesindelningen nödvändiga instrument:'Till stödområde B hör i dagenbart . I stödområde C återfinns delar av ,, och kommuner. För flera' av länets kommuner, bl.a. och , skulle en inplacering i stödområdet innebära vidgadeutvecklingsmöjligheter. Inplaceringen i övrigt bör också ses över, t. ex. eninplacering av och i stödområde B. Arbetsmarknadspolitiken borde vara mer flexibel.Gävleborgs län bör göras till ett försökslän med friare möjligheter attdisponera anslagen för framför allt sysselsättningsskapande åtgärder ocharbetsmarknadsutbildning. Medel bör få-överföras till utbildning resp.beredskapsarbete med utgångspunkt i de regionala och lokala behoven. Vidare bören viss andel få utnyttjas för utvecklingsinsatser som har regionalpolitiskbetydelse. En kraftig ökning av resurserna fillarbetsmarknadsutbildning är närmast avgörande för en utveckling av länetsindustrisektor. Anslagsnivån för beredskapsarbeten kommande budgetår bör återställastill innevarande budgetårs nivå. Med detta, herr talman, har jag redogjort för en förväntadutveckling i . , som är i kammaren, talade omOvanåkers kommun, som är borgerligt styrd. Jag vill då säga aft socialdemokratisktstyrda Nordansfigs kommun har den lägsta arbetslösheten i länet, och dessutomefterfrågas där kvinnlig arbetskraft. 1 detta anförande instämde , Holmsfen ochIng-Marie (alla s). 1987/88:127 Anf. 57 (vpk): 26maj 1988 Herrtalman! gjorde i inledningen av sitt anförande en beskrivning av Gävleborgsom var mycket fin. Den bild som hon målade upp stämmer med verkligheten -länet är ett mycket vackert län, ur alla synpunkter. NärGunnel nu sade att hon var uppe i talarstolen och skalllämna , är det på sin plats att framhåUa atf hon under alla år iriksdagen har utfört ett väldigt fint arbete för länet. Hon har varit mycketaktiv. Det är synd att hon lämnar - hon har mycket mer att ge här. Jagtror ändå att hon kommer att fortsätta att verka för länet på samma sätt somhon har gjort här. Hon förtjänar alltså ett stort tack. Jag vet inte vad detberor på, men typiskt nog är det två aktiva kvinnor från som nuskall lämna . Jag tror dock inte att var uppe iden här talarstolen . kommer det en dechargede-batt ochdär brukar vara aktiv, så jag väntar litet med aft säganågra slutord till henne. Jaghar avgett en mofion, A479, som tar upp länets problem - trots det vackra länetfinns det otvivelaktigt också baksidor. Baksidan är fortfarande den högaarbetslöshet som vi har. Som och tidigaresade har visserligen arbetslösheten sjunkit i , men är denmycket hög. Således måste många olika åtgärder till för aft man skall få tillstånd en positiv utveckling. Det bedrövliga och det mest negativa är att ettstort antal ungdomar lämnar . Det måste man sätta stoppför, eftersom länet går miste om 1 000 ä 2 000 produktiva ungamänniskor. Om detta får fortsätta riskeras fakfiskt länets framtid. Man kanredan nu se hur medelåldern ökar kraftigt. Länsstyrelsenhar utarbetat ett s. k. Gävleborgspaket. I styrelse sittersamtliga de fem politiska partier som är representerade här. Vi har gemensamtställt oss bakom detta Gävleborgspaket, och vi har i olika delar varit med omatt utarbeta detta. Jag behöver inte gå in i detalj på vad paketet innehåller,eftersom för arbetsmarknadsutskottet och regeringen utförligt harpresenterat Gävleborgspaketet. Det innehåller bl. a. förslag till olikasatsningar, inte minst när det gäller utbildning. Man bör komma ihåg attGävleborgs län faktiskt har den lägsta utbildningsnivån i hela riket, vilketockså har redovisats av . I synnerhet är det då viktigt attordentliga satsningar på olika nivåer görs inom utbildningsområdet, särskiltnär det gäller den nya teknikutbildningen. Man kan fråga sig: Varför harGävleborgs län den lägsta utbildningsnivån av samtliga län? Det berornaturligtvis på att det fanns tillgång till arbete vidde stora, tunga basindustrierna. Frångeneration till generation gick man in för att arbeta i verkstadsindustrin,skogs- och träindustrin. Då ställdes det inte så stora krav på utbildning. Detär först som situationen har förändrats. ställs det kravpå utbildning, men här släpar man efter på grund av de historiska traditionernasom har funnits i . Länsstyrelsenhar även föreslagit andra åtgärder som gäller bl. a. de alternativaenergislagen. Det är för mig obegripligt att inte regeringen kan få 96 ändan ur vagnen och fatta ett beslut om gasimportenfrån via ,vilken skulle "landa" i . Både den finska och den sovjetiskasidan är intresserade av denna gasexport. Jag försfår inte varför inte regeringentar itu med frågan och förverkligar förslaget. Eftersom kärnkraften skallavvecklas måste man få fram alternativa energislag. Gasimporlen är således urmånga synpunkter ett bra alternativ. Dels skapar den naturligtivs många nyajobb, dels möjliggör den också en kraftigt ökad handel mellan ochlänets stora viktiga företag. Ett sådant projekt skulle medföra många positivaeffekter för länet. Vidare är regeringens passivitet för mig obegriplig när delgäller del omtalade trä-kemiska forskningscentrals lokalisering lill Söderhamn.Söderhamn är en kommun som har varit - och fortfarande är- väldigt hårt drabbadav en hög arbetslöshet. Man skulle alltså bygga upp ett trä-kemisktforskningscentra och koncentrera forskningsresurser dit för att därigenom fåfram olika kemiska produkter som i stor utsträckning importeras. Dessaprodukter kan man få fram ur del avfall som kommer från de storapappérsmasseindustrierna, som ligger i och i iövrigt. Man skulle också kunna framställa proteiner som är så vikliga, inteminst för tredje världens folk. Om ett sådant projekt genomfördes, skulle delinnebära en utveckling både för och för hela . Delskulle få kringeffekler och vara lönsamt för samhället . Jag förstårheller inte varför det är en sådan tröghet beträffande denna fråga. Del finns många befintliga vattenkraftverk i Gävleborgslän. Men många av dessa vallenkraftverk har mycket låg kapacitet på grund avall turbiner o. d. är nedslitna. Där kan man naturligtvis göra investeringaroch på så sätt få ul betydligt mer energi. Visserligen innebär detinvesteringskostnader, men dessa är nödvändiga att bära. Under nuvarandesituation är del ett slöseri all driva verken med 30 procents effektivitet närman genom att göra investeringar kan få ut väsentligt mer energi. Man kan alltså vidta många åtgärder. De viktigaste är desom kan förverkligas genom Gävleborgspaketet. Industriministern och regeringen fick en uppmaning förraåret att komma med förslag till ordentliga satsningar i Bergslagen, Norrlandoch i sydöstra . Industriministern har ännu inle följt uppmaningen. Hanhar kommit med en del paket riktade lill och Västerbergslagen. Deffinns inte något helhetsgrepp över det hela: I stället för att gnola över atthan fick en knäpp pä näsan är del aft industriministern nuverkställer del beslut som fattade och som innebar genomgripandesatsningar på Bergslagsregionen och . Jag har här nämnt en del vikliga detaljer iGävleborgspaketet. Det finns emellertid en annan avgörande fråga: Skall manfortsätta att tvinga människor atl flytta från exempelvis till delöverhettade för alt de skall kunna få jobb? Eller skallförhållandet vara del omvända, dvs. att företagen tvingas flytta just fill deregioner där det finns stor arbetslöshet? För visades i ellprogram om hur regionalpolitiken skall se ut här . Vad visade man då?Jo, det var några ulvecklingscenlra i landet där förelagen skulle växa upp ochetablera sig. Resten av landet var de områden som skulle förse dessa centra med 7 protokoll 1987/88:127 arbetskraft.Vad är def för typ av industrier som har växt upp ochkommer att växa upp framöver? Jo, det är den nya teknikindustrin. Och vad ärdet som säger atf den skall ligga i , och iNorrköpingsregionen? Dit skall man alltså flytta människor. En vikfig åtgärd är atf införa etableringskontroll ochinvesleringsstyrning. Det instrumentet måste regering och riksdag skaffa sigoch använda sig av om man menar allvar med att människor, oavsett var de bor ilandet, skall ha lika rättighet och lika möjlighet till arbete, utbildning,bostad osv. För att åstadkomma detta måste vi använda oss avetableringskontroll och investeringsstyrning. Det är ett avgörande och viktigtinstrument. Men där säger de borgerliga partierna nej och värjer sig med näbbaroch klor. Längre än så sträcker sig inte deras solidaritet med ,Bergslagen och andra utsatta regioner. har yrkat bifall till reservation 52 medde ändringar som har gjorts, men jag kan yrka bifall fill den . 58 () replik: Både och sägerhär att regeringen inte gör någonting och all den inle har gjort någonting åtX-paketet. Jag vill berätta att 18 representanter för partidistrikti går sammanträffade med parfledningen, däribland en del statsråd. Vi lade framen mängd förslag, som jag räknade upp , som är väl utarbetade av länetskommunalpoliliskt aktiva socialdemokrater, och vi fick ett mycket posifivtbemötande. Vi fick veta att är ett prioriterat län. måste jag säga att det faktiskt har gjortsmycket. , då den socialdemokratiska regeringen tillträdde, har t. ex.i regionalpolitiskt företagsstöd utgått 249 milj. kr., dvs. en kvarts miljard,till . Sysselsättningsstöd har lämnats till121 företag, som ökat sin sysselsättning med 349 årsarbetskrafter. Detbeviljade stödet uppgår till 20,9 milj. kr. Länsanslaget uppgick /83 till 16,4 milj.kr. Under /88 var det 50 milj. kr., vilket betyder en tredubblingav länsansla-get. Det har naturligtvis hänt mycket vad gäller teknik- ochulvecklingscenlra, men om vi tar enbart vägarna har drygt 400 milj. kr. utbetalats till i vägpengar. När def sedan gäller det omtalade X-paketet,Gävleborgspaketet, som uppvaktade regeringen om , fannsuppbyggnad av tekniska och ekonomiska utbildningar vid högskolan iGävle/med. Inom ramen för pågående Bergslagsprogram har högskolan iGävle/ anvisats drygt 11 milj. kr. för utrustning och drift av tvånya tekniska linjer- material- och produktionsteknisk linje ochdataingenjörslin-je. För övrigt behandlas kraven i X-paketet just nu iutbildningsdepartementet. När det gäller teknik- och utbildningscentra togs beslutredan den 29 april 1987 om teknikcenter. Teknikcentrum i Söderhamnhandläggs hos , och norra utvecklingscenfer iHudiksvall handläggs ocksä hos . Jag skulle kunna räkna upp en helrad ytteriigare, men herr talmannen säger nu ifrån alt min taletid är slut. 59 (vpk) replik: Jag har väl inte sagt - i så fall har jaguttryckt mig fel, och det får vi kontrollera i protokollet - all regeringeninte har gjort någonting. Oavsett vilken regering vi haft har den naturligtvisgjort någonting. Den har gett pengar till osv., men frågan är juom det är tillräckligt. Det är ju inte tillräckligt, . Vihar ju båda konstaterat att arbetslösheten är förfärande hög ilänet. Det måste alltså lill ordentliga satsningar. Om jag inte har helt fel ligger den kostnad man räknatfram i Gävleborgspaketet på mellan 800 och 900 milj. kr. Del är de omedelbarainsatser som krävs pä utbildningsområdet, trafikområdet, teknikområdet osv. Det är en sak att regeringen ställer sig positiv - def görden i inånga olika sammanhang - men det återstår att se vad detta positivagensvar som ni fick i går betyder i praktiken. Ställer man upp bakomGävleborgspaketet är det niycket bra. Jag blev både glad och litet förvånad när Wivi-AnneCederqvist talade så positivt om de 50 milj. kr. på länsanslaget som gavs /88. Det var inte tack vare er, utan del var de fre borgerligapartierna och vpk som drev igenom detta - under högljutt skrikande från ersida. Detta hände kring , och ni gick ut med cirkulärskrivelseroch anklagade oss och de borgerliga partierna för att ha saboteratmöjligheterna för länet aft utvecklas. Det är bra att ni tycker att detbeslutet var bra, men det hade varit bättre om ni också hade ställt upp på defoch hjälpt oss att knäppa industriministern på näsan, vilket var nödvändigt ättgöra då. Del beslutet har betytt en del nya jobb till länet. 60WIVI-ANNE () replik: Om infe mitt minne sviker mig så minskade vpkoch de borgerliga tillsammans det regionalpolitiska stödet med 100 milj. kr.,och det har naturligtvis drabbat . Vad sedan gäller handfasta beslut från regeringen fick vii går höra all är ett prioriterat län. skall komma allra först sedan är klart.Vi skall alltså konima före , det fick vi bekräftelse på. För övrigtskulle jag kunna fortsätta att räkna upp vilka medelstilldelningar som är pågång. Det mesta av X-paketet är faktiskt genomfört. Stora delar av det ärgenomförda och andra är under arbete. klagar här med yviga gester medan visocialdemokrater i har arbetat för att få fram realistiska ochgenomförbara förslag, och dessa förslag har fill stora delar nu godkänts. 61 (vpk) replik: tror jag socialdemokraterna blåser upp sigså att de håller på att spricka. Det var infe så länge sedan det fördes endebatt i det socialdemokratiska partidistriktet i - den pågår välfortfarande -där kommunalråd från bl. ä. och anklagade desocialdemokratiska riksdagsledamöterna från för atf ha varit alltförpassiva när det gällt att driva länsfrågorna och åstadkomma någonfing. debatten kan ni väl inteha glömt bort så snabbt! Detär inte korrekt av att säga att vi berövade länet pengargenom att vi höjde länsanslaget med 200 milj. kr. Vad vi gjorde var att underen treårsperiod anslå 600 milj. kr. - 200 miljoner - medan förslag var 300 milj. kr. Hur få det till att vår höjning av länsanslaget skulle ha berövat länet pengarjämfört med läget om man antagit förslag om 100 milj. kr. omåret förstår jag inte. Den ekvationen kan infe jag få att gå ihop. Gävleborgspaketetär mycket reahstiskt, , på varenda punkt. Det är det vadjag förstår också enligt er uppfattning och enligt , ochfolkpartiets - samtliga är vi representerade i och har därenhälligt ställt oss bakom det. Varenda punkt är realistisk. Det krävs statligamedel för att förverkliga det fullt ut. Det är det vi väntar på. Tredjevice talmannen anmälde att anhållit att tiU protokollet fåantecknat att hon inte ägde rätt till ytterligare replik. 62 (): EgentUgen skulle jag inte lägga mig i den debatt som pågick för enstund sedan, men jag vill ändå säga att jag tycker att varorättvis mot sina kamrater från . I mitt anförande har jagtänkt ta upp några andra saker. Dettaregionalpolitiska betänkande präglas av att vi har en krissituation i helalandet - det präglades också den senaste debattomgången av: Tätorterna runtvåra universitet och högskolor har växtvärk, och glesbygden har det motsatta;den har "krympvärk". Det är anledningen tiU att jag skall uppehållamig vid denna problematik, främst då glesbygdens. Eftersomjag kommer från i norra är det naturligt att jag börjar med attbelysa hur viktigt det är med en regionalpoUtik som stimulerar till aktivitetbland människorna som valt att bo och verka i glesbygd. Jag vill ge någraexempel på bra satsningar genom att nämna några som gjordes i samband med avvecklade blygruvan i , norr om . Egentligenbörjade det hela med det s. k. , som också finns refererat iRapport från för regionalpolitik. Projektetutformades som en dialog mellan i om nya former för utveckling av områden av utprägladglesbygdskaraktär. Industridepartementetoch glesbygdsdelegationen anslog , och 100 000 kom frånlänsstyrelsen. Sammanlagt anslogs alltså . För dessa slantaranställdes en projektsekreterare, som aktivt arbetade bland befolkningen, föratt puffa på och öka aktiviteten. Måletför projektet var att utveckla näringslivet och servicen. Man slog fast att det gällde att utveckla idéer, främstlokala sådana. Man samordnade myndigheternas roller. Resultatetefter arbete var 30 ansökningar angående stöd till företag iglesbygd. Denstatliga insats som krävdes för dessa satsningar var med tanke på effekternarelativt begränsad: 1,3 miljoner i avskrivningslån och 1,2 miljoner ikreditgarantier till 20 olika företag. Sysselsättningseffekten blev 25arbetstillfällen, däribland 9 företag. finns 7 av de nya företagen kvarsamt de gamla, som har förstärkts som företag i området. Förutomatt direkta arbetstillfällen kom till som en följd av den statliga insatsenökade samhällsaktiviteten med. att nyskapa service i form av lokalisering avett konvalescenthem, skapande av en ungdomsgård, byggande av hyreshus, kontor,polishus, brandstation, reningsverk, m.m., vilket sammantaget gav brasysselsättningseffekter i en utpräglad glesbygd som inte är huvudcentrum ikommunen. DåVassbogruvan lades ned arbetade man i princip på liknande sätt och lyckadesmycket bra med att klara sysselsättningen. har därmed fått egen livskraftoch genererar nu själv arbetstillfällen. Denna ort ligger utanför detegentUga kommuncentrat och präglas av viss växtvärk. Naturligtvis behövs det en påputtning då och då, och framför allt enintresserad kommun som vill utveckla och förändra sig. Erfarenheterna fråndetta projekt säger mig - och jag hoppas också er, ärade ledamöter -att detspeciella glesbygdsstödet är viktigt även i fortsättningen. Jagär glad att arbetsmarknadsutskottet i sina skrivningar poängterar detta och serglesbygdsstödet som en viktig "motor" i aktiveringen ute i glesbygdslänenäven . Jag vill också understryka vikten av att glesbygdsstödet kanvara flexibelt och inte binds upp av för snäva tillämpningsföreskrifter. Jagvill vidare peka på det s. k. IKS-stödet, som är ett viktigt komplement iskapandet av livskraftiga miljöer, som i sin tur genererar bådearbetstillfällen och framtidstro. Totaltsett är regeringens idéer om hur man skall åstadkomma utveckling avglesbygderna rätt bra, men vi måste vara observanta på att inte ge för snävaramar för hur glesbygdsstöden skall användas. Vi måste förändra reglerna i taktmed att behoven förändras. Jag är övertygad om att de förslag som föreligger omlänsorganens och kommunernas framtida roller kommer att både förenkla ochstimulera.