prot · GB09126 · 1987-12-31 00:00:00 — I likhet med som tidigare uttalade sig tycker vi attutskottsmajoritetén här fäster för stort avseende vid införandet av enspärrtid. Det kan inte vara en avgörande åtgärd för att rädda de småbiograferna. Dentredje reservationen gäller förslaget om filmkuhurella insatser för barn ochungdom. Vi tycker att regeringens förslag är väl avvägt, och vi har därför infesett någon anledning aft lägga oss i ansvarsfördelningen mellan för barn- och ungdomsfilm. Vi tycker att socialdemokraterna ochcentern här har petat i propositionen på ett sätt som bara kan tolkas somkritik mot både kulturministern och . Vi ställer oss inte bakomdetta agerande utan stöder kulturministerns förslag gentemot attacken frånutskottsmajoriteten. Jag yrkar med detta bifall tiU reservationerna nr 2,4 och 6 och iövrigt bifall till utskottets hemställan i betänkandet. Anslag lill film och kul turtidskrifter, m. m. 1987/88:126 Anf. 137 ,(c): diskuterade vi här i kammaren förhandsgransk- Anslag till film och kulturtidskrifter, m. m. ning av videogram medanledning av betänkande nr 36 och en reservation som vihade där. I detta betänkandet finns ett par reservafioner som just anknytertill de frågorna. Ireservation nr 1 har vi tiUsammans med kommunisterna ställt ossbakom motion 292, som tar upp förhandsgranskningen och avgiften för denna. Medvårt utgångsläge tycker vi att det faller sig naturligt att vi i reservationenstöder detta förslag. debatt vi hade framkom också den oro som finns ute blandföräldrar, lärare och ungdomsledare när det gäller videogrammen och derasinnehåll. Vi vet att våldshandlingar och kvinnoförnedring är ofta förekommande.Vi vet också att väldigt många barn, t. o. m. i ganska låga åldrar, sitter ochtittar på dessa förnedrande och mycket dåliga program. Vihar fått avslag på vår önskan om att man skall ha en förhandsgranskning. Detär dock viktigt att samhället tar sitt ansvar för att skaffa fram alternafiv.Vid flera tiUfäUen har vi föreslagit att man skall initiera en utgivning avvideogram med kvalitetsfilmer för distribution. Vi har pekat på en bra modellsom man kanske skulle kunna följa. Det gäller Litteraturfrämjandets "för aUa" för barn och ungdom. Den modellen borde vara möjlig attgenomföra även när det gäller vidogram. Med detta viU jag yrka bifall tillreservation nr 3. Vihar också tagit upp Litteraturfrämjandets läsfrämjande åtgärder för barn ochungdom. Det är en oerhört vikfig verksamhet. Såväl forskning som utredningarvisar att,barns språkförståelse och språkinlärning beror mycket på derasfillgång fill och intresse för litteratur. Detfinns undersökningar där man har följt 250 barn med siktepå språkinlärning och språkförståelse. När undersökningarna startade var . Det visade sig redan vid de första undersökningarna att de barn som imycket tidig ålder hade kommit i kontakt med litteratur, genom att man hadeläst mycket för dem eller berättat mycket, hade ett försprång när det gällerspråket. Det var mycket intressant och litet skrämmande att se att dessa barnefter fortfarande hade ett försprång. De andra barnen hade inte kommit ifatt dem. Det tycker jag verkligen är ett skäl för att vi skall börja tänka påhur viktigt detta är. Vivet alla att den som har ett språk också har stora möjligheter att delta isamhällslivet och inte minst i den demokratiska processen. Den som inte har ettspråk kommer på efterkälken. De läsbefrämjande åtgärderna, som vi av erfarenhetvet har varit mycket framgångsrika, bör få ett bättre stöd än det som föreslåsi propositionen. Vi yrkar därför att ytterligare . skall avsättastill läsfrämjande åtgärder. Jag yrkar därmed bifall till reservation nr Il- Tre reservationer tar upp kulturtidskrifternas bekymmersamma tillvaro men utgår från litet olika belopp. Reservanterna är på det klara med att när man slog ihop kulturfidskrifter och organisationstidskrifter, var det många som föll emellan. Det visar sig också att även om man har gjort en Uten påplussning så var det långt ifrån tillräckligt. Det är många av dessa 128 tidskrifter som för en mycket bekymmersam ochtynande tillvaro. Tidskrifternaspelar en mycket stor roll för organisationernas verksamhet. Vi tycker därföratt man behöver gå in med ett bättre stöd här. Vi har därför föreslagit attdetta anslag skaU höjas med 5 milj. kr. Vi har också tillsammans med socialdemokraterna i majoritet tagit , som också har berörts här, och gjort en förändring avpropositionens förslag. Mot bakgrund av den erfarenhet vi har av denna nämndsarbete, det stora kontaktnät som nämnden har skapat och de insatser som hargjorts, tycker vi att det faller sig naturligt att man måste ha ett samarbeteoch att denna nämnd skall få spela en viktig roll i detta sammanhang. Därmed yrkar jag bifaU till de reservationer som företrädare förcenterpartiet har undertecknat. Anslagtill film och kulturtidskrifter, m. m. 138 ALEXANDERCHRISOPOULOS (vpk): Def råder en relativt stor enighet om aft ett stort antal kultur-och idétidskrifter spelar en utomordentligt viktig roll för kultur- ochidédebatten. De lever dock under ytterst knappa förhållanden. Det mesta arbetetgörs ideellt. Häromårethöjdes def statliga anslaget till kulturtidskrifterna relativt kraftigt.Samtidigt fattade emellertid, på regeringens förslag, det olyckligabeslutet att upphöra med bidrag till organisationstidskrifter. En radorganisationstidskrifter skulle i stället få medel via anslaget tillkulturtidskrifter, vilket medförde att den ekonomiska situationen för deegentliga kulturtidskrifterna försämrades ytterUgare. Delfinns mot denna bakgrund all anledning atf nu öka bidraget tillkulturtidskrifterna, såsom vpk har föreslagit i reservation nr 8. Det finnsockså all anledning att öka anslaget till Talboks- och punktskriftsbiblioteketmed ytterligare 2 milj. kr., såsom vpk föreslår i reservafion nr 17. Punktskriftär det enda skriftspråk som blinda personer kan såväl läsa som skriva. Personersom är både döva och blinda kan över huvud taget inte läsa på något annat sätt. Utbudetav punktskrift är mycket begränsat. På Talboks- och ,TPB, finns endast ett bestånd av 7 000 boktitlar i punktskrift för utlåning.Endast ett femtontal tidskrifter ges ut i punktskrift i , många av demmed gles utgivningstäthet. Nästan ingen samhällsinformation ges ut ipunktskrift. Organisationer och föreningar har inga möjligheter att informerasina synskadade medlemmar i det medium som de behärskar. Synskadade kan inte fåen önskad text överförd från vanligt tryck till punktskrift utan aft det medförstora kostnader för den enskilde. Problemethar blivit än mer påtagligt , då alla synskadade barnnumera går i grundskola på sin hemort. Problemen med läromedel i punktskrift ärmycket stora. Andra läromedel än själva skolböckerna finns ofta inte aUs.Skolbiblioteken har inte punktskriftsböcker. Vill de blinda eleverna lånaböcker måste de vända sig till TPB. Dessutom är litteraturutbudet i punktskriftbegränsat. Det finns t. ex. ett mycket litet antal barn- och ungdomsböcker ipunktskrift för försäljning. En mängd insatser krävs för aft stärka punktskriftens ställning och ökaanvändningen. För att detta skall bli möjligt är ett stort och 9Riksdagens protokoll 1987/88:126 1987/88:126 brett utbud av informafion på punktskrift nödvändigt. 25 majl988 Vpktillsammans med majoriteten i utskottet anser atf anslaget fill Anslag tillfdrn och kul turtidskrifter, rn. utgivningsstöd inomlitteraturstödet bör ökas med 1 milj. kr. utöver vad regeringen har föreslagit.Utgivningsstödet har under utsatts för en urholkning, som nubörjar leda till att stödet ej kan fungera i enlighet med de intentioner somUgger till grund för det. Kulturrådefsinventering av bokbranschen ger vid handen att de problem som föranledde attlitteraturstödet infördes alltjämt består. Den svenska skönlitteraturen fårallt svårare att hävda sig på marknaden. håller ulgivningsslödet påatt förlora sin karaktär av generellt verkande selekfivt stöd, där endasttrivialUtterafur skulle ställas utanför. Det skönlitterära stödets omfattningbör återställas fill nivån 300 stödda titlar. Meddet, herr talman, yrkar jag bifall till samtliga vpk-reservationer och dereservationer där vpk är med. Anf.139 (): Den viktigaste nyheten i detta betänkande är de 6 milj. kr. som haranslagits för att främja möjUgheterna för barn och ungdom att se värdefullfilm. Det är i detta sammanhang stora pengar, som är utomordentUgt välkomna.Film och biografer har fått små stödinsatser jämfört med andra kulturformer. Detär viktigt att barn och ungdom har möjlighet att se bra film på biograf och atfderas kunskaper om rörliga bilder fördjupas. Barn har ofta svårt att skilja påfantasi och verklighet, och de är mycket lättpåverkade. Genom att utveckla enkvalitetskänsla hos den unga publiken och öka kunskaperna om film och bildermotverkar man också mottagligheten för dåliga produkter, kanske innehållandespekulativt våld. Upplysningär alltid bättre än förbud. Den unga generafionen runt om i landet har ocksårätt fill den gemensamma filmupplevelsen i biosalongen. Videon är bra, meri denersätter inte film och biograf. Defilmkulturella insatserna för barn och ungdom kan bidra fill att rädda de småbiograferna, framför aUt i glesbygderna och ytterkommundelarna. Biografen utgörofta en av hörnpelarna i det lokala kulturlivet. När biografen stängs krypermörkret närmare, och en viktig del av bygdens liv har tystnat. Def är därförvikfigt att verksamheten i detta.projekt i första hand knyts fill biograferna. Detskolbioprojekt som har drivits i samverkan mellan FHR och ochungdomsfilm har visat på ett stort intresse för att använda filmen och denlokala biografen i skolan. I propositionen redovisar kulturministern försökenfrån , där man har inriktat sig på skolan. Detär viktigt att ett nära samarbete skapas med berörda intressenter runt om ilandet, sä att verksamheten får stor spridning. Föreningslivet, biograferna,kultur- och fritidsförvaltningarna, skolan och förskolan bör engageras. Det är också viktigt attSvenska filminstitutets resurser totalt, dvs. nämndernas ochFilminstitutets resurser, utnyttjas i samverkan så effektivt Dessa pengarskall naturligtvis inte användas tiU att bygga upp dubbla administrationerutan komma så stor verksamhet som möjligt fill del. 130 De centrala insatserna förutsätts alltså ske isamverkan mellan Filminslitu- tet och ungdomsfilni: Utskottet anser atl huvuddelen av de 6 milj. kr. De nya insatserna förutsättsbygga på föreningslivets lokala verksamhet, och det är vikfigt att tidigareerfarenheter tas till vara. Sammansättningen i närnnden för barn- ochungdomsfilm speglar de olika intressenter som sysslar med dessa frågor. Detpågår en översyn av nuvarande organisafion och arbetsformer inomnämnderna och . De begränsade resurserna gör det naturligtvisangeläget att an.svar och befogenheter är klara och att insatserna ger så storaeffekter som möjligt.' Detär självklart att och för bästa effekter. Utskottei bedömer att ett sådant samarbeteunderlättas av att resurserna fördelas på de båda parterna. I reservation 2speglas precis samma synsätt, men medlen i sin helhet tillförs där Filminstitutet.Texten och beskrivningen i proposifionen stämmer väl med intentionerna attbåde nämnden och skall vara involverade i detta. Jagyrkar alltså avslag på reservation nr 2 och bifall till utskottets hemställan. Fråganom obligatorisk förhandsgranskning av videogram utöver dem som är avsedda föroffentlig visning utreds : I avvaktan på detta anser utskottetatt det är onödigt aff införa en gransknirigsavgift. Jagyrkar därför avslag på reservation nr 1 och bifall till utskottets hemsfällan. Medanledning av en motion om kortfilm har utskottet sagt att del är vikfigt kan ta egna initiativ till produktioner, men det ärnaturligtvis också en resursfråga. Utskottet betonar betydelsen av atfunderlaget för tillgången till kvalitativt god barnfilm inte är för litet. Centernvill använda en del av de filmkulturella insatserna för atl förmedlakvaliletsvideo lill barn och ungdom. Det är naturligtvis vikfigt atl fillgångenpå kvaUtetsvideo ökar, även om utbudet har förbättrats under senare och video har stött eri försöksverksamhet med utlåningpå några bibliotek med 1 milj. kr. Det är angeläget att denna fråga tas upp ide kommande förhandlingarna om film- och vidéoavtalet. Def är riktigare atttillföra resurser till kvalitelsvideodistribufion och att de 6 milj. kr. som nuanvisas för barnfilm inte splittras. Jagyrkar därför avslag på reservation nr 3 och bifall till utskottets hemställan. Pånästan alla orter i landet tillhandahålls numera videokassetter: påbensinstationer, i butiker och kiosker. Tillgängligheten har ökat snabbt. Denhårdnande konkurrensen mellan videouthyrarna möts med allt färskare filmer.Ofta finns de nyaste filmerna, som går upp i storstäderna, på videoute på småorterna, medan de små biograferna får filmerna . I enmotion föreslås därför att en s. k. spärrfid införs förvideovisning av film avsedd för biografmarknaden i . Iutskottet delar vi, som har framgått av mitt anförande, oron'för de småbiografernas situation. De utgör en viktig del av glesbygdens kulturliv.Utskottet förutsätter atl frågan om spärrlid koriimer att tas upp och prövas ide kommande överläggningarna orn ett nytt avtal. Det är mycket viktigt atf Anslagtill film öch kulturtidskrifter, m. m. 1987/88:126 denmöjligheten prövas. Jag kan inte av reservationen utläsa att vi har olika mening om det angelägna i att försöka åstadkommadetta. Anslag till film och kulturtidskrifter, m. m. Alltmaterial hos Arkivet för Ljud och Bild, , är upphovsrättsligt skyddat. Detär tillgängligt endast för forskning. Om man i övrigt vill ha tillgång tillmaterialet fordras medgivande av upphovsmannen. Det handlar inte bara omkostnader för att ta fram materialet och göra det tillgängligt, som LarsAhlmark trodde. motion och en reservation till betänkandet vill att regeringenskall utreda och lägga förslag om att reglerna för tillgängligheten till skall bli enkla och enhetUga. Men det är viktigt attkomma ihåg att dessa arkiv har ett stort värde, och att de har kunnat etablerasjust därför att de är skyddade. Det är viktigt att äganderätten respekteras.När gör upphovsrätten till en fråga om byråkratiska hinder, tyckerjag att det är förvånande. hävdar ju alltid äganderätt till markoch föremål mycket starkt. Men rätten till intellektets prestationer ser man dånärmast som "onödiga byråkratiska hinder". Jag tycker att denäganderätt som producenter och de som deltar i de inspelade programmen harskall respekteras. Det är faktiskt viktigt att komma ihåg detta. Regeringenbehandlar betänkandet Ljud och bild för eftervärlden. Utskottetanser därför inte att någon särskild utredning i den här frågan behövs. Ifråga om stödet till kulturtidskrifter föreligger flera olika förslag från deohka partierna, och de skiljer sig kraftigt åt. viU höja 2,5 milj.kr., vpk vill höja 4 milj. kr. och vill höja 5 milj. kr., medanmoderaterna går på propositionen, liksom socialdemokraterna. Det är inte,, bara en handfull organisationstidskrifter som har fått stöd.Det är 54 stycken. gör enutvärdering av det nya stödet, och när vi har sett den får vi ett underlag attta ställning till. Jagyrkar avslag på reservationerna 4, 5 och 6 samt bifall till utskottetshemställan. Litteraturstödetsinriktning och utformning har diskuterats mycket . Ministern harsagt att han förutsätter att i en kommande analys tar upp de härfrågorna. I propositionen föreslås anslaget till utgivningsstöd bli 24 773 000kr. Alla oppositionspartier vill höja med 1 milj. kr. Vidden tidigare behandlingen av kulturutskottets betänkande nr 12 fanns ettförslag från samma utskottsmajoritet om att omfördela en miljon avutvecklingspengarna till för att finansiera höjningen av litteraturstödet.Men vid voteringen i kammaren delade , inkl. kulturutskottetsordförande, upp sig i två läger, och därmed avslogs majoritetsförslaget ochanslaget beviljades i enlighet med propositionen och den socialdemokratiskareservationen. När den samladeoppositionen nu återkommer med förslaget om en höjning med 1 milj. kr. avutgivningsstödet, finns det alltså ingen anvisning om hur detta skallfinansieras. Statsbudgeten lär inte falla med detta 132 överdrag, men principen visar att respekten för att varje utgift ocksåbör finansieras inte är störrei dag än under de borgerliga regeringsåren. Vi socialdemokrater reserverar osstill förmån för ett anslag i enlighet med propositionen. Jag yrkar alltsåavslag på hemställan i betänkandet i denna del och bifall till densocialdemokratiska reservationen nr 9. Centernvill höja anslaget till Litteraturfrämjandet. Jag tycker att det ärbeaktansvärt, men vi kan tyvärr inte höja anslaget ytterligare. Litteraturfrämjandethar fått en anslagsökning med . skall 500 000kr. av dessa användas till läsfrämjande projekt i arbetslivet. villta bort tre miljoner från Litteraturfrämjandet. Här visar vi också spännviddenmellan partierna. Moderaternavill utreda frågan om lagring av kvalitetslitteratur och omfördela inomanslaget till litteraturstöd. Men jag tror att det är viktigt att avvaktakulturrådets analys av hela litteraturstödet, innan man tar ställning till varinsatserna bäst behövs. BeträffandeTPB har ett enigt utskott ställt sig bakom ett uttalande till regeringen om atti fall det skulle behövas ytterligare medel för en oförändrad produktion avtal- och punktskriftsböcker får regeringen återkomma med tilläggsanslag. Iövrigt har vi naturligtvis uttryckt hur viktigt det är med tal-och punktskrift,vilket också gjort. har tilluppgift att främja och utveckla punktskriften. Utskottet anser att det ärviktigt att den kan stödjas och byggas ut. Jag vill avsluta med att yrka bifall tiU utskottets hemställan, utom iden del som rör utgivningsstöd, där jag i stället yrkar bifall tillreservationerna 9 och 12. Anslagtill film och kulturtidskrifter, m. m. Anf.140 (): Får jag bara säga till , när hon tar uppkulturtidskrifternas situation, att det faktiskt var 475 som sökte bidrag förraåret, men bara 215 som fick. Jag tycker att det visar att situationen verkligenär prekär. Det är alldeles riktigt som säger att utvärderingskall göras. Men risken är naturligtvis att många, innan är gångenoch utvärderingen klar, säkert har tvingats lägga ned verksamheten. Det varkanske inte riktigt meningen med det här stödet. Jag delar helt och hållet att barn har mycket svårt att skilja på fantasi ochverklighet. Barn är mycket lätta att påverka. Det är alldeles riktigt. Det ärjust därför vi i reservation 3 har tagit upp hur viktigt det är att vi försökerskapa alternativ till de skräpvideogram som finns. säger attom man skall välja mellan videogram och film är det en helt annan känsla medfilm på bio. Självfallet kan det vara det. Men eftersom biograferna alltmerförsvinner vet vi också att det är få som har fillgång fill film på biograf.Därför är alternativet kvalitetsvideo. Det är därför vi har tagit upp detta ireservation 3. 141 (): Först något om upphovsrätten. Självfallet, , skallupphovsrätten skyddas, men det finns faktiskt upphovsrätt även till böcker. Detfinns upphovsrätt till de grammofonskivor och ljudband som finns tillgängligapå våra bibliotek, men allmänheten har fillgång till Anslagtill film och kulturtidskrifter, rn. Man harlöst frågan om upphovsrätten. säger att vi inte klarar atf göra ljud- och bildband allmänttillgängliga och att vi inte kan ge tiUträde till och till Radiosarkiv. Det är ganska skrämmande att kulturutskottets vice ordförande här deninställningen. Jag kan hänvisa fill exempelvis konstitutionsutskottetsbetänkande 21 , där man understryker vikten av att SverigesRadios arkiv verkligen görs tillgängligt. Man har alltså där en helt annaninställning, och det är litet genant för kulturutskottet aft komma lunkandeefter eller t. o. m. streta emot, när konstitufionsutskottet inser att detta ären fråga som måste lösas. sade också atf de nyaste filmerna finns på video ute på landsbygden som de går upp på biograferi de stora städerna, och man fick nästan det intrycket att att det var något fel i detta, något tvivelaktigt. Men från allmänhetenssynpunkt måste det vara trevligt att få se en film medan den är ny ochomskriven. Däremot måste vi se till'att de små biograferna inte försvinner, ochjag tror att en god väg är atf utveckla samverkan mellan biografen och skolan.Om eleverna får tillfälle aft se film på en biograf bidrar det tillkostnadstäckningen för den som driver biografen, och det bidrar dessutom fillatl ell filminlresse kan väckas hos en del av eleverna. Det är en mycketrimligare väg atf gå fram än att försöka undanhålla en stor del av svenskafolket nya filmer under ett eller annat år. Slutligenlever i vanföreställningen att vi här i varje gångvi fatfar beslut om en utgift på 1 milj. kr. talar om hur vi skall täcka denutgiften. Så går def fakfiskt inte till. Normalf brukar klagapå att vi moderater stryker ner en och annan miljon i våra budgetalternativ -vi har exempelvis velat begränsa Litteraturfrämjandets anslag vad gällervuxenlifferafur med 3 milj. kr. - men def räknas oss aldrig fill godo.Ing-Marie , del är ju del totala budgetsaldot som är intressant: 142 (): Angående fidskriftsstödet är def i varje fall så aft mer äri 250 tidskrifter fick avslag på sina ansökningar. Dessutom var del urval man gjorde på och de normer man använde för urvalet svårbegripliga, och det var ingen som rikfigt förslod vad man gick efter. Dessa organisationstidskrifler har det svårt ekonomiskt, och det finns sådana som har lagt ner eller som planerar aft lägga ner på grund av atf de inte fått stöd. Kulturtidskrifternahar minst lika stora problem. De har ofta små upplagor, men trols dessa småupplagor har de en viktig uppgift atf fylla. I budgetproposifionens förslag harde knappast ens fått kostnadsuppräkning. Jagvill också säga något om litteraturstödet, som def verkligen är problem med.Def är på liden att vi nu blivit eniga inom alla partier utomsocialdemokraterna atl öka litteraturstödet. Def finns nämligen speciellaproblem vad gäller den svenska skönlitteraturen, där antalet utgivna titlarhela liden minskar. Jag har några siffror här, och bara nyulgivningen avsvenska original har /74 sjunkit från till av den totalautgivningen. Detta är verkligen bekymmersamt, och som jag sade i mitt iriledningsanförande ärdet vårt språk och vår litteratur, en del av vårt kulturarv, som står på spel.Vi har alltså all anledning att se upp med denna tendens. Antalet titlar som fått stöd har också minskat ganska kraftigt, frånnästan 400 till under 300. Jag tycker att den miljon vi nu talar om verkligenär befogad. Anslagtill film och kulturtidskrifter, rn. Anf.143 (vpk): Herr talman! När regeringen avskaffade stödet till organisationstidskriftergjorde regeringen en besparing på närmare 70 milj. kr., om inte jag minns fel.Samtidigt ökade man anslaget till kulturtidskrifter med något tiotal ,och kulturtidskrifterna och organisatiönstidskrifferna skulle samsas om ett medåtskilliga miljoner minskat totalanslag. Det säger sig självt att den kraftigabesparing som regeringen åstadkorii genom att avskaffa stödet tillorganisatiönstidskrifferna måste få effekter. Många organisationstidskrifterhar mycket svårt att klara sig utan stödet, trots aft de bedriver en verksamhetpå frivillig grund och tröts att arvodet till dem som arbetar vid dessatidskrifter är mycket lågt. Omman utgår från att det råder rätt stor enighet om att kultur- ochidétidskrifter spelar en utomordentligt viktig roll i idédebatten och kulturdebatten,har man svårt att förstå socialdemokraternas ovilja att öka stödet tillkulturtidskrifterna. I def betänkande vi nu behandlar finris tre reservafioner som föreslårökade anslag av varierande storlek fill kulturfidskrifterna, vilket ocksåIng-Marie har påpiekat. Men dessa tre reservationer har i alla fallnågonfing gemensamt, och det är att resp. partier inser det nödvändiga i attöka anslaget till kulturtidskrifter, vilket är en förutsättning om man skallvärna yttrandefriheten.