prot · GB0934 · 1987-12-31 00:00:00 — Jag utgick från att ville halokaUseringsstöd till sågen i och att det var därför han taladesig så varm här i talarstolen. Jag trodde att han ville göra en insats försågen och för människorna i . förstår jag emellertid att haninte vill ha lokaliseringsstödet. Det var en mycket intressant deklaration hanhar gett till kammaren! Sedan lyckades han prestera en tredje"tvåstolsraket". Han intar en dogmatisk inställning och säger: manfår inte sälja ut statliga företag -som hans parti far runt ochangriper mig för att jag inte säljer ut statliga företag! Hans dogmatiskainställning är att är ett statligt företag en gång statligt, så måste dettaföretag förbli statligt. Jag understryker vad jag sade i svaret, att jag tror attsågverket i liksom de andra sågverken passar bättre hos andraägare än i . Jag har den uppfattningen. Jag vet ju att lönsamheten i såvälsågverksrörelsen som vissa andra delar av ASSLs rörelse har varit dålig underde och att detta har lett till att nivån på investeringarna i bl.a. har varit låg. För att driva sågen i ett långsiktigtperspektiv krävs investeringar. Därför menar jag att den nye ägaren måsteåtgärda dessa gamla försyndelser. Här är jag beredd att ställa upp med statligtlokaliseringsstöd till sågen i - jag har sagt att en sådanansökan kommer att behandlas positivt även om det skulle innebära färreanställda än . Jag understryker igen, tiU slut i debatten,att en ny ägare till sågen måste ha såväl kompetens som resurser. Det ingår somen naturlig del i politiken hos ansvarsfulla ägare att om man avyttrar enheterskall dessa få nya ansvarsfulla ägare. Jag vet att delar dennauppfattning. 29BENGT WITTBOM (m): Jag må säga att industriministern nu har passerat gränsen. För det första vill jag framhålla följande, . Om inte hade stoppat 300-miljonerspaketför en treårsperiod, hade det blivit ett tillskott om 300 milj. kr. under entreårsperiod till regionalt utsatta områden. Men tvingade alltså riksdagenThage G att verkligen ta tag i denna fråga. satte press påregeringen. Därför kommer , såvitt vi förstår, ett sådant härpaket. Det är fakta, och detta är bra för Bergslagen. För det andra kan inte en ansvarig minister, , föra debatten här i kammaren på ett sådant sätt att man kan tro attandra partiers ställningstaganden inte existerade. Om man för debatten på detsättet, är man inte saklig. vet precis lika väl som jag attmoderata samlingspartiet under har yrkat avslag när det gällerregeringens förslag om anslag till lokaliseringslån och lokaliseringsbidrag.Varför har vi då gjort det? Jo, det har vi gjort därför att lokaliseringsstödeti sin nuvarande form faktiskt är utomordentligt ineffektivt. I fråga om denuppfattningen, , får vi nu också stöd av statens industriverk,som har utrett effekterna av lokaliseringsstöd till nyetableringar. Det är faktiskt så, att de flesta som är medvetna om dedåliga erfarenheter vi har på detta område stöder oss. Vi är många somansluter oss till förslaget om en ny form, en bättre och mera verksam form, närdet gäller att stimulera etableringar. Vi i moderata samlingspartiet har under lagtfram förslag om en principmodell i detta avseende. Förslaget har diskuteratsmed stort intresse i den regionalpolitiska utredning som föregick den utredningsom nu skall tillsättas - även den här gången tillsätts en utredning påriksdagens initiativ. Det gäller ett system med riskgaranfilån, som innebär försöker minska riskerna med det nuvarande lokaliseringslånet - en effektdärav kan ju vara att kostymen så att säga kostnadsmässigt blir för stor vidnyetableringar - och att man mera inriktar sig på ett stimulanssystem somsyftar till att eliminera de ökade risker som de facto är förenade medstartandet av ny företagsamhet i regionalt utsatta områden, därnäringsstrukturen är sådan att den faktiskt gör det svårare för nystartadeföretag att bli lyckosamma. Det är fakta, ! Stå därför inte, industriministern, här i riksdagenstalarstol och påstå att de av mina partikamrater som har varit uppe i debattenoch diskuterat med industriministern nu skulle ha kommit till någon sorts nyinsikt under läraren - dvs. att de hade något att klara ut medsin partiledning! borde nog vända sig till sina bisittare häri kammaren. ni kommer tillbaka tilldepartementet kan industriministern be dem göra en föredragning om vad som defacto står i de kommitté- och partimotioner om regionalpolitiken som vi imoderata samlingspartiet har väckt under ett stort antal år. Sedan kan vi, förhoppningsvis,ha en bra regionalpolitisk debatt. t. ex. skall vi ju ha endiskussion. påståenden här i kammaren är dock sädana att demåste bemötas. Avslutningsvisvill jag, herr talman, säga följande. Jag har för en gångs skull suttit ikammaren under hela interpellationsdebatten och jag har lyssnat till ettflertal interpellationer. Men jag måste säga att jag är förvånad. För inte sålänge sedan fördes en interpellationsdebatt här i kammaren om ägaransvar inäringslivet. hävdade då - med all rätt, tycker jag - att dethos varje företagsledning och inom varje ägargruppering måste finnas en känslaför socialt ansvar och ett ansvarstagande för de förändringar i verksamhetensom berör enskilda människor och som företagsledare och ägare av företag fattarbeslut om. Nustår här som representant för ägarna till ett statligtföretag, om vilket ledamöter i har ställt frågor. Då kan jag, eftervad jag har hört exekvera i talarstolen , inte komma tillnågon annan slutsats än att har precis samma ansvar att. gedessa interpellanter ett svar som innebär att representerarägaransvaret på ett riktigt sätt och också tar det sociala ansvaret, i ställetför att slänga sig över interpellanterna med fullständigt ogrundade påståenden. Jagtycker att det är vikfigt att säga detta, . Jag hoppas attThage G och hans medarbetare går hem till departementet, tar fram demoderata motionerna och läser på litet bättre innan de börjar diskuterainnehållet i dem här i kammaren. Jag förstår mycket väl att efter denna debatt anser sigvara tvingad att rycka ut till försvar för och tvivelaktige läraren till dem är inte jag, utan det är , som mer har intagit rollen av piska, när han har sprungit omkring i bänkarnatill sina partikamrater och förklarat vad de borde säga och inte säga. är själv ute på litet farliga vägar.Jag var så försynt i mitt inlägg att jag inte sade namnet på den moderateriksdagsman som satt i Bergslagen och skrev på en motion omextra regionalpolitiska insatser till Bergslagen men som sedan åkte tillStockholm och skrev på en partimotion med krav om ett totalt avslag på detregionalpolitiska stödet. Namnet på den riksdagsman som hade det politiska ochomoraliska utrymmet är . 31 (): Ja, jag hörde det uttalandet från , men jag tycker inteatt man skall ge utrymme för det osakliga och ganska tvivelaktiga sättet attdebattera i talarstol, och därför kommenterade jag det inte. Jag gick upp i debatten bara därför att en förmåga att föra debatter utan att ha riktiga påståenden som grund. Sakläget var det att och regeringen komtill med ett förslag om att för insatser i särskilt utsatta områdenunder avsätta en ram på 300 milj. kr. majoritet sade nej, pågrund av att det var för litet, för plottrigt och inte tillräckligt. Deinsatser som ställdes i utsikt i förslaget var av den karaktären att riksdagensmajoritet ansåg att det skulle vara bättre om regeringen litet mera ordentligtjobbade igenom förslaget, för att komma till insikt om att stora strukturellainvesteringar måste göras i samband med planeringen för övriga investeringar påsamma område, som vägar, trafik och annat. gick hem till regeringen, och har manjobbat igenom förslaget. Om det som har framkommit i media ,och som nu delvis bekräftar, stämmer skall det om ett pardagar komma ett förslag från regeringen om regionalpoUtiska insatser i bl. a.Bergslagsområdet i miljardklassen. Det är fakta. Hade inte tvingatThage G och regeringen till detta hade det i stället blivit 300miljoner . Utöver det, , innebar riksdagsbeslutet attvi med många miljoner förstärkte de regionala organens möjligheter att görainsatser. Slutresultatet, , om vi skall försöka hålla oss tillfakta i debatten, är att trots att det har tagit litet - alldelesför enligt uppfattning - har tvingat regeringenatt se fill att det görs rejäla insatser. Det är fakta. Jag tycker, herr talman, att industriministern ifortsättningen skall försöka driva den regionalpolifiska debatten på faktagrundoch inte med de svängiga och osakliga anklagelser som alltför ofta förekommer italarstolen när industriministern har ordet. Även om jag vet att inte tarråd av någon, vill jag ändå ge honom ett råd. skall inte försökaförklara sig mer, inte inveckla sig mer i de här frågorna. Det blir bara värre. agerande och dubbelmoral iregionalpolitiken har inte enbart att göra med det infrastrukturella stödet,som avslog , och med minskningen på 100 miljoner inom detregionalpolitiska området. Det jag fäste kammarens uppmärksamhet på var denpartimofion från moderata samlingspartiet som han själv har varit med om attinitiera och där man yrkade avslag över huvud taget på de regionalpolitiskabidragen. Detta hade, herr talman, det politiska och moraliskautrymmet att göra som han satt hemma i och krävde ökaderegionalpolifiska insatser för Bergslagen. Det är detta, herr talman, som jagkallar för en hårresande dubbelmoral. Talmannen anmälde att anhållit att tillprotokollet få antecknat att han inte ägde rätt tilll ytterligare inlägg. Överläggningenvar härmed avslutad. 6 § Svar påinterpellation 1987/88:70 om ASSI:s avveckling av sågverksrörelsen, m. m. Anf.33 Industriminister : Herr talman! Har regeringen tänkt ta något initiativ för attutnyttja domänverkets roll som storsäljare av virke genom att upprättavirkesfördelningsplaner och då ge förtur åt de företag som har högförädlingsgrad? Kommer domänverket att fortsättningsvis levereratimmer till inlandssågarna i samma omfattning som ? Avser regeringen att vidta några åtgärder för attbygga ut komponentfabriken i upp till den volym som möjliggör att desom avskedas från Karlsborgssågen kan få nya jobb inom anläggningen förämnestillverkning? Hur bedömde regeringen det förslag till ändraduppbyggnad av Karls-borgsanläggningarna som kommun, facket och ledningenför och utarbetat? Har regeringen tänkt ta något initiativ till någontyp av aktionsplan för att snabba på utvecklingen inom sågverksnäringen motsnickeritorkning och ämnesproduktion? Innebär domänverkets övertagande att man kanförvänta sig en snabb övergång till högförädling i de anläggningar som drivsvidare i ? Om svaret på den senaste frågan blir nej, tänkerregeringen ta något initiativ för att få till stånd en ändradproduktionsstrategi? Jag vill först rikta uppmärksamhetpå hur situationen för såg ut införstruktureringsbeslutet. Detråder en mycket allvarlig brist på sågtimmer i . har därförtvingats köpa rotposter och importved till mycket höga priser för att överhuvud taget hålla produktionen i gångi De ekonomiska förlusterna har blivitmycket stora. Vidare finns ett omfattande uppdämt investeringsbehov för attskapa moderna och konkurrenskraftiga sågverk inför 1990-talet. Motbakgrund av att och domänverket, enligt riksdagsbeslut, skall samverka föratt nå det gemensamt bästa resultatet var det naturligt att dessa partertillsammans övervägde olika utvecklingsalternafiv för iNorrbotten. och domänverket gjorde gemensamt bedömningen att en väsentiigkapacitetsneddragning- motsvarande minst 100 000 m sågad vara - är nödvändig pågrund av virkesbristen. Företagen var också överens om att ett omfattandeinvesteringsprogram måste genomföras för ätt sågverken i och Seskaröskall utvecklas till livskraftiga enheter. Den totala investeringen i de bådasågverken kommer att uppgå till ca 160 milj. kr. Jag anser att detta är enmycket offensiv satsning som också regeringen medverkat till. Att inte göradenna stora satsning hade varit att riskera framtiden för samtliga tre enheteri . Såvill jag gå över till enskilda frågor. Flera av frågornabehandlar vidareförädling och domänverkets roll i detta sammanhang. Jagbehandlar dem först. OmASSI.s avveckling av sågverksrörelsen, m.m. OmASSI.s avveckling av sågverksrörelsen, m. m. Domänverketförvaltar den egendom som hör till domänfonden. Detta regleras i en särskildinstruktion för verket. I uppdraget ingår bl. a. att bedriva skogsbruk och attsvara för försäljningen av virket till den råvaruför-brukande industrin. Domänverketsförsäljningspolitik går bl. a. ut på att välja kunder som bedöms ha långsiktigtgod överlevnadsförmåga. Bland de faktorer som därvid beaktas är företagensmarknadsinriktning. Verket har slagit fast att företag som redan har ellerplanerar någon form av virkesförädling har förtur tiU virket framför renodladebulksågverk. Däremot ankommer det inte på regeringen att ge instruktion tilldomänverket om till vilka enskilda kunder verket skall sälja sitt virke. Vadgäller domänkoncernens egen verksamhet så förekommer där redan i dagvidareförädling i stor omfattning, och ledningen för domänverket har förklaratatt den är beredd att med kraft fortsätta att utveckla sina sågverk i den riktningen.När investeringarna i sågverket i är genomförda kommer DomänföretagenAB enligt uppgift att gå vidare och undersöka förutsättningarna för attetablera en vidareförädling även där. Vadgäller komponentfabriken i har ännu inga beslut fattats. utreds frågan avseende framtiden förkomponentfabriken i . Utredningen beräknas vara färdig före årsskiftet1987-1988. Om utredningen kommer fram till att förutsättningarna finns förfortsatt verksamhet vid komponentfabriken och företaget vill investera ifabriken är regeringen beredd att medverka med regionalpolitiskt stöd. Jaganser generellt att en utveckling mot mera högförädlade produkter är en riktigväg att gå för sågverken. /84 driver därför statensindustriverk ett utveckUngsprogram som syftar till att öka vidareför- .ädlingen inom sågverksindustrin. Detta är ett av de delprogram somindustriverket driver inom ramen för verksamheten med branschfrämjandeåtgärder. I enlighet med regeringens förslag i den näringspolitiska propositionenbeslöt om en förlängning av programmet för perioden fram till och /90. Somjag nämnde inledningsvis så föreligger en mycket svår råvarubrist för sågverkeni , vilken innebär ett allvarligt hinder för en utveckling av den förregionen så viktiga sågverksbranschen. Det går självfallet inte att bortse frånråvarusituationen när sågverken i diskuteras. Det är ju bristen påråvaran som är orsaken till att sågverkskapaciteten i minskas. Länsstyrelseni har i sin utredning funnit att det föreligger en brist påtimmer i förhållande till befintlig sågverkskapacitet pä 400 000-500 000 m''fub. Förändringen inom ASSL.s sågverksrörelse innebär en neddragning avvirkesförbrukningen med 250 000 m fub sågtimmer. Råvaruförbrukningen kommersålunda att minska. har domänverket i samband med övertagandet avASSLs sågverk deklarerat att verkets leveranser fill inlandssågarna kommer attha i stort sett samma omfattning som . Sammantaget betyder detta attinlandssågverken får betydligt bättre förutsättningar att leva vidare ochutvecklas, vilket enligt min mening är utomordentligt viktigt.Länsstyrelsen i delar denna uppfattning. Införbesluten om den framtida utvecklingen för studerades en radolika handlingsalternativ. Vad gäller det förslag från kommun m. fl. omKarlsborgsanläggningarna så behandlades det på sedvanligt sätt. Detöverlämnades i likhet med övrig information som inkommit tillindustridepartementet till och domänverket där det analyserades och ingicki resp. lednings och styrelses beslutsunderlag. Detta tillvägagångssätt följerhelt gällande ansvarsfördelning mellan ägare resp. styrelse och verkställandeledning. Jagvill slutligen erinra om att regeringen kommer att lägga fram ettnytt utvecklingsprogram för . I detta program kommer särskild hänsynatt tas till de orter som drabbas på grund av sysselsättnings-minskningar inomde statliga bolagen. Regeringen har redan beslutat om särskilda ekonomiskaresurser - inte mindre än 30 milj. kr. - för att möjliggöra fortsatt drift vidsågen i under ytterligare drygt . Detta ger ett rådrum för deansträngningar som måste göras för att bredda näringslivet i Kalixområdet. OmASSIsavveckling av sågverksrörelsen, m. m. Underdetta anförande övertog förste vice talmannen ledningen av kammarensförhandlingar, Anf.34 (vpk): Jag vill försttacka industriministern för svaret. Destatliga basindustrierna i inom gruv-, stål- och träbranschen hargenom sin inriktning, med låg förädlingsgrad och ensidiga produktprogram,drastiskt minskat antalet jobb i , GenomASSLs försäljning av sina sågar i och de beslut som fattades isamband med försäljningen försvinner ytterligare jobb. Värst drabbas i dettasammanhang Kalixortens arbetare. Många minns ännu Båtskärsnäsindustrin och hurbittert det kändes när den lades ned. är det Karlsborgssågens arbetare somdrabbas av oro och ovisshet. Vinorrbottningar har ofta uppmanats att visa optimism och framtidstro. Men hurskall en sådan glad förväntan kunna motiveras om företag medstatiigt ägande och därmed väldiga bakomliggande kapitalresurser inte gestillräckliga ägartillskott? Självfallet måste dessa ägartillskott åtföljas avklara och entydiga signaler från ägaren-staten genom regeringen omvidareförädling, breddade produktprogram, energi och miljöåtgärder, etc. Detbehövs alltså ett mer utvecklat samhällsekonomiskt synsätt och en mer direktmålformulering av regeringen. Detta måste bli en av de slutsatser man drar avden nedgång som skett under vid statens företag i ,Dessa slutsater måste följas av politiska beslut. Motdenna bakgrund formulerades min interpellation till industriministern. Detvar ett stort antal frågor som ställdes i min interpellation. Svaret har ocksåberört samtliga frågeställningar. På två punkter i industriministerns 3Riksdagens protokoll 1987/88:34 Om ASSLs avveckling av sågverksrörelsen, m. m. Då tänker jag närmast på den försatta driften vidKarlsborgssågen och komponentfabrikens framtid. Först till sågverket. Jag tolkar svaret frånindustriministern så, att driften vid sågen skall säkras, i första hand underen tidsperiod . Enligt uppgift levererar varken domänverket eller ASSInågon råvara till Karlsborgssågen . Extraordinära insatser föratt säkra råvaruleveranser måste göras. Har regeringen några planerpå att genom importavtal med eller någon annan tänkbarrundvirkesexpor-tör trygga råvarutillgången för fortsatt drift vid Karlsborgssågen? I interpellationssvaret nämns också ett utvecklingsprogramför där särskild hänsyn skall tas till orter som drabbas avneddragningar inom de statliga bolagen. Vpk har ju vid skilda tillfällenaktualiserat energiskogsodling inom Kalix-Haparanda-området. Är det tänkbartatt utvecklingsprogrammet kan innefatta insatser inom detta område? Industrin har alltmer utvecklats mot separatkomponentproduktion och leveranser till hopsättningsfabriker. Kommer regeringenatt aktivt arbeta för att i samband med utvecklingsprogrammet ytterligarekomponentproduktion tillförs ? Så till komponentfabriken. Industriministern hänvisar utredning som genomförs inom Domänföretagen. Men är inte det en ganskafarlig och passiv inställning? Vid komponentfabriken i finns ettstegvis uppbyggt kunnande, marknadskunskap och marknadskontakt. Borde inteutredningsdirekfiven ha formulerats så, att utredningen skulle avse huromfattande utbyggnaden och utvecklingen av anläggningen skall bli? Harindustriministern i samband med överenskommelsen mellan och domänverketinte försökt påverka utredningsdirektiven? Det skulle i detta sammanhang vara bra omindustriministern ville göra ett uttalande om de investeringar som skulle behövasvid massabruket i : Kommer industriministern att se till att gesså stora ägartillskott att företaget kan garanteras en fortsatt god utvecklingi ? 35MONICA (): Mina synpunkter och frågeställningarsammanfaller till viss del med . Men eftersom det gäller minhemkommun och det handlar om problem som jag har levt med denna höst, måste jagfå ta kammarens tid i anspråk i denna fråga. De anstäUda vid såg har levati ovisshet om sin arbetsplats, en ovisshet som plågat dem och som gjort att deinte vetat från månad till månad om de över huvud taget skulle ha någonarbetsplats att gå till. Jag vågar påstå att det har varit en mycket hård pressunder . Eftersom ägaren, , dröjde med sitt besked togs detlokalt ett initiativ . Ett koncept utarbetades förstrukturering av sågverket och komponentfabriken. Bakom detta koncept stodkommunen, den lokala ledningen och facken vid sågverket. Detta konceptöverlämnades till företrädare för industridepartementet i slutet av septembermånad. kom beslutet - domänverket övertar verksamheten påvillkor att sågen läggs ned senastden . Beträffande komponentfabriken sades ingenting. Detta blev enchock för de anställda och, jag tror att jag även kan säga, för hela bygden.Ingen trodde att det sista statliga sågverket skulle gå detta öde till mötes. Viupplevde då att ingen notis togs om det utarbetade konceptet. Vår såg offrades för att klara länets råvaruproblem. harmånga aktiviteter ägt rum. På olika sätt har det från fackligt och politiskthåll uttryckts besvikelse och bestörtning. Tyvärr tror jag mig ha förstått attindustriministern inte är beredd att medverka till en ändring av beslutet. Iett sådant läge inställer sig frågan: Vad gör vi nu? Datumet,, måste ju ha kommit till för att man skulle klara avvecklingenpå ett bra sätt, kunna bereda de anställda nytt arbete eller åtminstoneutbildning som förberedelse för ett nytt jobb. Dagsläget är förtvivlat. Man harnämligen fått besked från och domänverket att dessa ej har för avsikt attleverera något furusågtimmer alls till . Man tar alltså utnedläggningen långt i förväg och utan några som helst hänsyn till de anställda.Vad värre är, man äventyrar också komponentfabrikens framtid. Dess produktprogramär nämligen uppbyggt på furu. Visserligen har Domänföretagen meddelat att manbildar ett helt nytt fristående aktiebolag, . Men man kan intesvara på om enheten skall finnas med i det utvecklingsprogram som gäller förLövholmen och . Framtiden är alltså oviss, och vilket värde har halvalöften om man inte har något att förädla? De krav som reses i Kalixbygden och som jag vill framföra här tillindustriministern är följande: Är industriministern beredd att medverka till en omfördelning avfurusågtimmer, dels för att klara en avveckling av sågen på ett acceptabeltsätt, dels för att klara råvaran fill vidareförädlingen, till dess att andralösningar kunnat erhållas? Är ministern beredd att stödja den etablerade vidareförädling somfinns på orten? Det gäller råvaran, inte bara under sågens avvecklingsperiodutan även för framfiden. Det gäller också möjligheterna fill vidareutvecklingoch investeringar som skulle kunna ge ytterligare ett antalsysselsätt-ningstiUfällen. Är ministern beredd att hjälpa till med ersättningsjobb för dem somfriställs? Då menar jag inte enbart ekonomisk hjälp och löften omersättningsjobb, utan även aktivt stöd via exempelvis statssekreterar-gruppen. Enligt mitt förmenande måste man kunna ställa detkravet på staten, att avvecklar man något så måste man kunna erbjuda något istället. Påsamma ort, från sågen, finns ASSLs massafabrik ochpappersbruk. För denna anläggning finns en utarbetad utvecklings- ochinvesteringsplan, men man vet inte vilka intentioner ägaren har. Vill manutveckla eller avveckla? Vårt krav är naturligtvis utveckling. Här handlar detom ca 800 anställda och kommunens pulsåder. Enligt min uppfattning måste allaföretag som vill överleva och vara konkurrensmässiga utvecklas och förnyas, såäven de statligt ägda. OmASSLs avveckling av sågverksrörelsen, m. m. OmASSL.s avveckling av sågverksrörelsen, m. m. Avslutningsvisvill jag fråga: Är industriministern beredd att medverka fill UtveckUng avKarlsborgs Bruk? Jag utgår från att industriministern har samma omtanke om Kalixsom om , så att han är beredd att anstränga sig tiU detyttersta. Anf.36 ():