prot · GB0942 · 1987-12-31 00:00:00 — Man tycks vara övertygad om behovet av fusionskraft föratt lösa framtidens energibehov, och det skall vara fusionskraft i form av egnasolar på jorden. Detta är egentligen mycket märkligt. har vi dennafantastiska fusionsreaktor - solen - som låter 1 500 miljoner miljarder kWhvarje år strömma in över vår jord. Hela den globala energianvändningen i formav bränslen, kärnkraft, vattenkraft och solvärme är ca 0,1 miljoner miljarderkWh, alltså mindre än 0,07 %o av den solenergi som strömmar.in över jorden. Fotosyntesen binder fyra gånger så mycket energisom den globala energianvändningen. Vinden representerar ungefär 300 gånger såmycket energi som den globala energianvändningen, I denna lavin av energi anser intelligenta människor detvara nödvändigt att skapa egna solar på jorden. Fusionskraft och kärnkraft ärden moderna människans . Detta är att gå över ån efter vatten. Om vi vill skapa en framtid för våra barn ochbarnbarn, måste vi nu besinna att all energi som vi vill använda i större mängdoch måste ingå i solens eget energikretslopp. Gör vi inte det,kommer vi att skaffa oss miljöproblem som genom sina kostnader förkväver enpositiv ekonomisk utveckling och hotar mänsklighetens överlevnad. tog upp koldioxidproblemet ochväxthuseffekten. Han vill lösa detta problem genom att utöka andelen kärnkraftsom utgör av den totala globala energianvändningen. Om kärnkraftenskulle få en omfattning som verkligen bidrar till att lösa dessa problem,innebär det en gigantisk utbyggnad av kärnkraften som för med sig enkoncentration och en polisstat som ingen av oss vill ha. kom två utredningar frånbyggforskningsrådet. Låt mig avsluta med ett citat ur pressmeddelandet avseenderapporten i byggd miljö - 90-talets möjligheter och skriften Energisvar87 - frågor och svar om energihushållning i byggnader: "Energihushållning förbättrar det inre klimatet ochminskar riskerna för den yttre miljön. Om man konsekvent börjar utnyttja denteknik som redan finns - och som det är ekonomiskt att utnyttja - skulleindustriländernas energianvändning vara halverad. skulleutrymme skapas för utvecklingsländerna att nå upp till 1970-taletsvästeuropeiska materiella standard." Detta citat ger oss perspektiv på hur viktigtdet är med effektivare energianvändning. Med den kunskapen borde allariksdagens företrädare för icke-politiken betänka sitt ansvar och ansluta sigtill konstruktiva och framtidsinriktade handlings-politik. 4PER-RICHARD MOLÉN (m) replik: Jag vill bara ge deninformationen att vi inte hotar med kolkondens. Vi bara konstaterar attfolkopinionen enligt den ena undersökningen efter den andra inte tycker om kol.Vi moderater tycker att det är en upplysning som vi bör ta fill oss. Vi tror att man i första hand skall satsa på kraftvärme.Den ger högre verkningsgrad än kondens. Det innebär att tillskottetav koldioxid blir betydligt mycket lägre, som man får enelprodukfion. Jag förstår att gärna vill ge en eloge fill tvåreaktorsutredningen.Den är som beställningsarbete ett underbart fint material för , eftersomden ger belägg för att man i princip inte skulle behöva vänta till mitten av1990-talet, utan redan nu kunna slå igen dessa två kärnkraftverk. Men,herr talman, vad säger alla de elvärmekunder bland en miljon husägare, som ävenär centerpartister, om att med energipolitik få betala ett högreelpris? Hur stämmer energipolitik överens med dess regionalpolitik?Vad säger man inom de elintensiva industrierna, som i hög grad är lokaliseradetill stödområden, som kommer att få se sin verksamhet krympa eller t. o. m.läggas ned? Vad säger alla de som bor i norra och har det betydligt mycketkallare och alltså relativt sett får betala mer när de högre elpriserna kommer?Detta är något som vi bör ta till oss och fundera över. Det är kanske enförklaring fill att ledamöter inte är särskilt representativa förfolkopinionen och dess uppfattning. Jagtycker också trots allt att vi redan nu bör göra något åt koldioxidfaran. Vihar inte fid att vänta. Anf.5 HÄDAR () replik; Jag noterar att det inom inte finns någon medvetenhet försådana miljöproblem som inte passar in i det centerpartistiska mönstret. Det äruppenbart att man blundar med båda ögonen och inte heller lyssnar till deuppgifter som i allt större utsträckning kommer från vetenskapsmän ochvetenskapliga konferenser och symposier om de långsiktiga faromoment som liggeri en ökad mängd av koldioxid och kolmonoxid i atmosfären och kring jordytan.Det är beklagligt. Centerparfietvill ju framstå som ett miljöparti. Då är det bäst att man tar bortskygglapparna och ser till att sätta sig in i de frågor som vi här hardiskuterat. Detär också, herr talman, uppenbart att som regionalpolifiskt ambifiöstparfi måste diskutera mera med såsom energipolitiskt parfi. Denenergipolifik som här har talat för skulle få svåraregionalpolifiska konsekvenser. Är beredd att ta dem, hänger politikenihop, men då bör man också ha modet att fillstå att på den regionalpolitiskasidan skulle bekymren bli betydande om energipolitik genomfördes. På en punkt vill jag dock säga att jag kansympatisera med . Statliga svenska myndigheter skall utföraregeringens uppdrag. Det är inget fel i att de eftersträvar att hitta lösningarpå de problem som regeringen anförtrott dem. De skall inte av det skälet behövakarakteriseras som svansviftande knähundar. 6 ()replik: Jag kan nästan ta och i. klump. Föratt börja med regionalpolitiken, låt mig först påpeka att vårt förnyelseprograminnebär en ökad tillgång av elenergi för svensk industri. De utmålade negafivaregionalpolifiska effekterna på den punkten är helt felakfiga. Däremotkommer vårt förnyelseprogram, en ökad användning av förnybar energi, att skapasysselsättning i hela . Vi bidrar aktivt till att hela kan levaoch inte bara leva utan utvecklas. Centernförstår inte koldioxidproblemen utan bör gå i folkparfiets skola, sade HädarCars, Jag tolkade honom så. Jag sade i mitt huvudanförande att vill viverkligenlångsiktigt och seriöst lösa de problemen, måste vi ha ett energisystem baseratpå förnybar energi, på biobränsle. Där har vi inga koldioxidproblem, eftersomdet sker en cirkulafion av koldioxiden. När skogen växer, binds det som vifrigör när vi eldar. Detfinns inga andra lösningar på detta problem än att hålla sig inom solens egetenergitillskott, som jag försökt säga . I era förslag finns ickenågonting som tillnärmelsevis långsiktigt främjar miljön, som ger våra barn ochbarnbarn en framtidschans, såsom centerpolitiken gör. Vadsäger våra väljare som har direktverkande el? Jo, de måste verkligen applådera,när de konstaterar att med alternafiv blir det inte några storaprishöjningar. Därtill erbjuds de morötter för att de skall handla på det sättsom är bäst för dem själva och som helhet. Påvarje punkt är detta en politik som verkligen måste anknyta till den enskildesintresse, om han tänker efter. Jag har så hög värdering av svenska folket, attjag tror att människorna kommer att göra det. Därmed är jag inte ett duggorolig för resultatet när det gäller energipolitik. Låtmig säga något om kolkondens, det spöke som är så beroende avför att få någon framgång i sin politik. Nuär meningarna mycket delade om hur mycket kraftvärme vi kan ha. Här är det litegrand fråga om i vilken skala man tänker och vilken teknik man vill utveckla.Men vi har visat att man i stort sett kan klara energiförsörjningen medinhemska bränslen, om det görs en massiv satsning på kraftvärme och effektivareenergianvändning. Nej,och , det finns en hel del som förenar oss, men nihar här försökt att bara få fram det som skiljer oss åt. Låt oss samlaskring den bas som vi har gemensam. Då kan vi uträtta mycket mer än med denicke-politik som förts . 7 () replik: Jag tror att det är mycket som förenar. Jag upplever sommycket påläst och kunnig när det gäller energipolitiken. Han är ärlig och modigoch även konsekvent. Jag tror att vi är lika insatta i frågorna. Det är baradet att vi, kanske utifrån olika utgångspunkter, drar olika slutsatser avmaterialet. Attsnabbt avveckla kärnkraften och hitta på någonfing annat går inte ihop med denregionalpolitik som för. Vihade i går i styrelse en utredning om elvärme som beskrev attJämtlandskraft i stället för att redovisa höga vinster lät sina abonnenter iJämtlands län få en billigare el. är det uppenbarligen så - och det var någontingsom ställde sig bakom - att man skulle mer eller mindre ha någonform av rikslikare som skulle innebära att även de som får ett lägre prisskulle få betala mera. Detta strider litet grandmot regionalpolitiken. var det någonting vi inte tog upp till diskussion,men jag vill ställa frågan här: Är det uppfattning att man skallhantera enskilda bolag som har en annan filosofi på det här sättet? Koletär ingenting vi skrämmer med. Det har jag sagt tidigare. Det är någonfing sommänniskor inte vill ha, och vad skall vi ta i stället i så fall? Jag är tveksamtill om vi efter hand kommer att få en majoritet i för utbyggnad avkolanvändningen. Hur man då skall få energiekvationen att gå ihop har mananledning att sätta sig ned och fundera litet extra omkring och också varasärskilt ödmjuk inför. Anf.8 () replik: Vi i talar ju mest om förnyelse av vårt energisystem. Vi tyckeratt det är en mera korrekt beteckning på det arbete som ligger framför oss. Enförnyelse kräver utrymme för det nya man skapar. Avveckling av tvåkärnreaktorer ger det marknadsutrymme som är logiskt och angeläget för attförnyelsen skall skyndas på, vilket är fill fördel för alla. Sedan,, kanske det är bra att jag själv får avgöra vad jag ställermig bakom och inte ställer mig bakom. Om det har uppstått något missförstånd,är det bra att jag får undanröja det i . Jaghar en reservation som just gäller elvärme. Beroende på att jag bara haft tvådagar för att läsa betänkandet, hade jag den inte klar vid sammanträdet, menjag beskrev då den problematik som man måste ta hänsyn fill för att undvikakraftigt höjda elpriser. Det finns inte någonfing i den reservationen - det kanjag garantera - som kommer att vara negativt för en dynamiskregionalpolitik, som allfid har representerat. Attdet är realisfiskt att ersätta kärnkraften utan kolkondens, anser jag vara denviktigaste information vi kan ge i fråga om svensk energipolitik. Om man vetvad vår dukfiga tekniker kan åstadkomma och om vi har litet framtidstro ävennär det gäller tekniken för förnybar energi och när det gäller att användaenergin effektivare, borde det vara näst intill en självklarhet för alla att viinte behöver kolkondens i . Ur kostnadssynpunkt är detmycket olyckligt om vi satsar på kolkondens. Jag vill återigen poängtera att omkolkondens väljs så sker det inte på grundval av en total optimering avresursutnyttjandet. Det görs då för att kraftbolagen i ett ganska snävtmarknadsintresse anser sig ha sådan kontroll över marknaden att de kan ta utden merkostnad som uppstår vid en stor utbyggnad av kolkondens. Det är dennabelastning vi i vill skydda svenska folket för. Talmannenanmälde att anhållit att till protokollet få antecknat atthan inte ägde rätt till ytteriigare replik, Anf.9 (vpk): Om samhällsforskare eller statsvetare skullevara intresserade av att följa upp den svenska energipolitiken och den däravföljande debatten skulle de ganska snabbt komma fram till attsakfrågorna och de viktiga konkreta argumenten som funnits inte har avspeglatsig på allvar i debatten, framför allt inte bland dem som haft makten attbestämma. Vi har i många avseenden haft en pseudodebatt, där andra kriterier änsakargumenten har bestämt hur polifiken har blivit. Energifråganär ingen teknisk fråga. Det handlar inte om att vi inte vet vilken teknik somär bäst ur en rad olika synpunkter. Vi har i det här landet, vilket vi alla kanvara stolta över, haft en mycket framåtsyftande och bra forskning på dettaområde. Vi vet att det finns tekniker för energiframställning som skulle kunnaåstadkomma ett energisystem helt skilt från det dyrbara storskaliga ochmiljöfarliga vi har . Det är en i grunden positiv inställning tillteknikens utveckling som saknats i debatten. Allthar fått gå på i garnla spår. Egentligen är det en i grunden konservativ föratt inte säga reaktionär inställning att de som skall besluta inte har tagittill sig de argument som den nya tekniken tillhandahåller. Dettaär inte heller en ekonomisk fråga. Det talas så mycket om att ekonomin styr.Det bhr så dyrt att t. ex. avveckla kärnkraften, det kostar så och så mycket. Ävenhär har vi en pseudodebatt. Hade man valt den utveckling den nya tekniken sedanganska Ijång fid tillbaka stakat ut, skulle vi kunnat ha på gång och i storomfattning redan introducerat ett energisystem som skulle ha varit avsevärtbilligare än dagens. Nej,energipolitiken har varit och är fortfarande en politisk fråga, där politiskamotsättningar inom skilda partier spelat stor roll. Vikänner alla till de motsättningar som finns inom det stora socialdemo-krafiskapartiet . Också inom den borgerliga delen av den svenska polifiken har depolifiska motsättningarna fått undanskymma de verkliga sakfrågorna och deverkliga sakargumenten. Det har visat sig gång på gång, inte minst i debattenhär . Desom sysslat med dessa frågor har inte kunnat samla sig till enpolitik som för som nafion har pekat framåt. De har inte kunnat lyftaupp sig ovanför de motsättningar jag talat om. Dåman nu talar om ekonomi är det också klart att här finns den stora svenskaindustrin i bakgrunden som lobbygrupp och påtryckare, och den har. naturligtvismycket stor makt. Ur dess synpunkt har det under skilda perioder varitförmånligt att driva en polifik som för varit dålig. Detta gäller inteminst kärnkraften. Viser att ASEA, fiksom alla andra stora kärnkraftsföretag i världen, istort sett släppt kärnkraften. Det är inte någonting kapitalet satsar på ifortsättningen. satsar man på andra tekniker och driver andra frågor ochbedriver lobbyverksamhet på de nya områdena. Det är framför allt kolområdet somnu är aktuellt. Man vill satsa på nya anläggningar där man kan seexportmarknader osv. Allt detta känner vi också till. Vimåste rikta stark kritik mot det socialdemokratiska partiets regerings-polifiki dagsläget, men också mot dess polifik i opposition. Den har präglats avryckighet. Det har inte varit någon konsekvent polifik efter 1982. Mångaexempel har givits redan och jag skulle kunna ta fram fler, men det är onödigtatt ta tid med gamla sakfrågor. bethar inte givits klara signaler fill parterna på energiområdet. Signalerna harvarit vaga och somliga har tagits tillbaka. Det har varit en mycket dålig ochilla genomtänkt polifik. Myckethar talats, men litet har konkret gjorts, och detta har varit med avsikt. Dethar varit nödvändigt för regeringen och socialdemokratiska partiet att skjutadessa obekväma och' besvärliga frågor framför sig, att bedriva en förhalningspolitik.Detta har man gjort på bekostnad av den svenska ekonomin, det svenskaenergisystemet och allas våra gemensamma intressen. Resultatethar blivit att allt rullat på i det kärnkraftsspår vi en gång kopplat in påunder . Det har också medfört att det inträffat händelser som man ioch för sig ganska fidigt kunde ha insett på grund av forskning ochteknikkunnande. Jag tänker framför allt på de välkända kärnkraftshaverierna iThree och Tjernobyl. Det har blivit panik. Det har inte funnitsnågon beredskap. Man har inte varit inställd på att någonting sådant skullekunna hända, och man har därför inte haft några som helst möjligheter att mötasådana händelser på ett adekvat och konstruktivt sätt. Detta har medverkat fillen ytterligare ryckighet. Alltdetta har varit mer eller mindre en katastrof, ekonomiskt, miljömässigt,tekniskt, inom det energipolitiska området. Mycket litet har hitfills gjorts.Det vi debatterar är ett bra exempel. Vi kan egentligen inte besluta omnågonting. För tredje eller fjärde gången i ordningen, säger regeringen: Viskall komma med besked. Jagbeklagar djupt att arbetet i energirådet efter Tjernobyl inte gav det resultatsom skulle ha varit möjligt. Det gjordes många bra och förhoppningsfulla insatser.Det fanns ett bra material och ett mycket bra underlag för ett annatalternativ. Men gruppens arbete har sedan slaktats och inte använts på det sättsom skulle ha varit möjligt. Nog sagt om detta. Så,herr talman, några allmänna ord om energi, tillväxt och välfärd, som det talatsså mycket om. Det finns inget automafiskt samband mellan en ständigt ökandeenergiproduktion och energikonsumtion och en fillväxt och välfärd i någotsamhälle. Möjligtvis var det så i de fidigare industrisamhällena, en epok somvi för länge sedan har lämnat bakom oss - nu talar vi ju om detpostindustriella, efterindustriella, högt utvecklade industriella samhället,och där är ett sådant samband inte alls givet, tvärtom. I vissa fall kan enlägre energiförbrukning, en bättre hushållning med energi och en mera effektivanvändning skapa bättre förutsättningar för tillväxt och välfärd än ettständigt ökande uttag och inpumpande av ny energi i systemet. Den insiktenåterstår fortfarande för dem som tror på den där automafiken. Någraexempel från vår egen period, de senaste årens energipolitik i , tyckerjag visar detta på ett mycket klart sätt. , , har vi mer än halverat den svenska stålindustrin. Vi har i stort settavvecklat hela, eller åtminstone den större delen av, vår viktigavarvsindustri. Vi har lagt ned snart sagt alla våra gruvor. På järnmalmsområdetåterstår bara två smågruvor i Bergslagen, och , och deskall ju också läggas ned, som alla vet. Uppe i har vi kvarmalmfälten och . Det finns också sulfidmalms-gruvor kvar, men gruvsektornhar minskat drastiskt och kommer att minska ytterligare. Dettahar skett som vår energiproduktionsförmåga kraffigt harökat. Från kärnkraftsdebatten och kommer viihåg hur man sade: Bergslagen måste ha kärnkraft, annars går det åt - jag skallinte svära, herr talman, fast det var nära. Vi fick kärnkraft - inte enfördubbling utan en tredubbling - men det räddade inte ett enda jobb iBergslagen, inte ett enda! Den nedläggning som skedde där skedde trots attenergiproduktionen ökade. På område efter område skulle man kunnapåvisa samma sak. Nisom i fortsättningen hävdar detta intar, tycker jag, en urbota konservativ synoch blockerar er för allt slags nytänkande och är i stort sett, för att användaen polifisk term, på den reaktionära sidan av utvecklingen när det gällerenergiförbrukningen. Det är typiskt och självklart och behöver inte debatterasatt finns där - var skulle de annars finnas? Jagvill också säga några ord om elfrågan, eftersom det har talats om den. Dåkommer man naturligtvis genast in på kärnkraften igen, men vi kanske inte skallfördjupa oss alltför mycket i detaljfrågorna. Vi återkommer ju till dem såsmåningom. Jag vill bara ta upp en rent principiell diskussion. Vihar en utbyggd vattenkraft i som kan producera mellan 65 och 70TWh elenergi . Det goda producerades det av desvenska vattenkraftverken. Det finns ytterligare en del att vinna. Vi har ettkärnkraftsprogram som är i stort sett lika stort och som växer, på grund av skalar upp reaktorerna, bl. a. i Forsmark hemma i . Man ökareffekfiviteten och får ut mera. Det sker alltså en ökning avkärnkraftskapaciteten - man producerar mer el i Forsmark än för två , och det är likadant i de andra kärnkraftverken. Enbart-dessatvå stora energikällor ger alltså möjlighet att producera bortemot videffekfiv drift. Tilldet kan man lägga att det finns mottryckskraft installerad, som dockstår sfill. kördes det kanske 1 eller mottryckskraft. Iresten, typ det stora värmekraftverk vi har hemma i , i andra kommunermed värmekraft installerad och i många industrier, står turbinerna stilla.Varför det? Jo, för det lönar sig inte för kommuner och industrier att köra sinegen mottryckskraft så länge man dumpar billig el. Elproduktionenhar alltså en fruktansvärd överkapacitet, och den behöver vi inte. Tvärtomskulle vi naturligtvis kunna minska den kraftigt. I det första ledet efterproduktionen, distributionskedjan, går det åt i förluster ochkanske . På blir det som försvinner. Detär bra mycket mer än vad hela producerar. Medny teknik, sparande osv. skulle vi kunna komma ner till en elkonsumfion som varbetydligt lägre än dagens. Vi är medvetna om att hälften av kärnkraftselen,ungefär , går ut i värmesystemet och inte kan kopplas bort på en gång.Det är därför vi säger att man skall ha en avvecklingsperiod på fio år. Men dengår att ta bort, och den behöver inte ersättas med ny elproduktion.Följaktligen behöver vi inte bygga några kolkondensverk. Vi kan bygga utvindkraften och bygga ut mera mottryckskraft och skulle då komma till enelproduktion kring . På det klarar vi oss. Då blir det heller ingastora prisökningar. Också i övrigt finns detmöjligheter att minska energikonsumtionen. vi skallju inte göra oss av med oljan. när man hör debatten kan man tro attoljan skall försvinna helt ur det svenska systemet. Den skall minskas och vikommer att ställa hårda miljökrav, men den kommer att finnas kvar i vårgeneration och i nästa också. Det talas mycket om andra bränslen. Detta skall jag integå in så mycket på, för min taletid är ute. Jag vill bara säga att jaginstämmer helt och hållet i vad sade om koldioxiden. Den endalösningen på detta problem är cirkulafion, och då är de inhemska bränslenaöveriägsna alla importerade. Man importerar ingen koldioxid när man förbrännerdet som har växt i det här landet - eller, för att se till den globala skalan,det som har växt på det här klotet. Det är dit man måste komma fram, det är denenda vettiga lösningen av koldioxidproblemafiken. Jag skall inte överskrida min taletid mer änvad jag redan har gjort. Vi får återkomma fill de här frågorna. Jag vill yrkabifall till alla vpk-reservafioner, också dem vi har ihop med . 10 HÄDAR () replik: Jag kan hålla med när hansäger att det inte finns något automatiskt samband mellan energikonsumfion ochökad ekonomisk tillväxt och välstånd, om man väljer att se det ur ettvälutvecklat lands, t. ex. , synvinkel. Här är det säkert fullt möjligtatt reducera användning av energi och ändå få ökad tillväxt och ökat välstånd.Det kan t.o.m. vara så att om man kan producera effekfivare kan man minskaenergianvändningen, och därigenom skapa förutsättningar för en bättre miljö iprodukfionsledet. Det perspekfiv jag drog upp var inte begränsat tillSverige, utan det handlade om jordens energiförsörjning. Jag talade om de 80 %av jordens befolkning som inte lever i industriellt utvecklade länder utanunder mycket knappa ekonomiska villkor. Att tro att det skulle vara möjligt attge dessa en levnadsstandard som skulle svara mot ungefär hälften av den vihar i de utvecklade delarna av väriden utan att detta skulle leda fill en ökadanvändning av energi finner jag orealisfiskt. Problemet , , är att man i defattiga delarna av världen sliter alldeles för hårt på de skogar som finns, IAfrika återplanteras enligt uppgift ett träd för varje trettiotal träd somhuggs ned. Det är ett oerhört slitage på naturen och ett oerhört slöseri ianvändningen av biobränslen. Det är en följd av underutvecklingen. Skall vi på relativt kort sikt -under några decennier - kunna vända underutvecklingen i den fattiga delen avvärlden måste vi räkna med att detta får till konsekvens en ökad användning avfossila bränslen, av kol, olja och naturgas. Därav följer också en ökadnedsmutsning av atmosfären, och det kan få konsekvenser av det slag som vi frånfolkparfiets sida länge har varnat för. Vi hoppas att inte bara utanockså vpk skall inse och erkänna det. 11OSWALD (vpk) replik: Det värsta med är hansskolmästaraktiga atfityd i alla debatter. Han resonerar alltid som om allaandra skulle vara idioter och han själv vore ensam om att begripa allting. Jaghar sysslat med tredje världen och utvecklingsländernas problem. Jaghar studerat detta vid i . Jag har mycket fidigt ~ myckettidigare än , tror jag - kommit i kontakt med de här problemen. Härser vi nu ett typiskt exempel på ett konservafivt, för att inte sägareaktionärt, tänkande.