prot · GB09128 · 1987-12-31 00:00:00 — Utbildningsministern förde också ett intressant resonemangom sorteringen till gymnasieskolorna. Han sade att det är arbetarbarnen somväljer tvååriga linjer och atf barnen frän socialgrupp 1 väljer andra linjer,som ger behörighet till högskola. Jag tror också att man måste göra omsystemet, så att gymnasieskolans alla linjer ger behörighet till högskola. Mendet finns undersökningar om ungdomars gymnasieval som visar ett starkt sambandmellan föräldraekonomin och gymnasievalet. Def sambandet är kanske starkare änsocialgruppstillhörighefen. Hur kommer det då aft gå för de ungdomar som redan i dagav ekonomiska skäl tvingas välja tvååriga linjer eller t. o.m. Hur kommer def att gå för dem när alla linjer blir treåriga?Riskerar vi inte aft de hoppar av ? Och vad kommer att hända närarbetsmarknaden på länge blir sådan att detkommer att finnas ungdomsarbeten igen? Låter de då helt bli gymnasieskolan ochbörjar arbeta i stället? Hur skall vi, enligt regeringen,motverka detta? Vi har en reservation fill detta betänkande, där vi just motbakgrund av de faktorer jag nämnde föreslår att man tillsätter en utredning somskall se på vilka möjligheter det finns att stärka det ekonomiska stödet justfill gymnasieeleverna . Till vill jag säga att deffribelopp som en studerande nu kan ha i inkomst utan att studiemedlen reducerasuppgår lill mellan . beroende på basbeloppels storlek.Om inkomsten sedan stiger reduceras studiemedlen, men de försvinner inte förräninkomsten är uppe i mer än . Jag tycker inte att det är hårdagränser. vill jag erinra om alt återbetalningenkommer att ske av årsinkomsten. Var och en vet aft han eller hon fårbehålla av årsinkomsten.Det vore orimligt om någon sade: Jag kan inte studera, eftersom jag får behållabara av årsinkomsten, jag måste använda till återbetalning avstudierna. De uppgifter som jag har lämnat beträffande förtjänsterna inom olikagrupper tyder också på aft akademikerna kommer aff vinna, på detta. Till Margö vill jag slutligen säga aft jagtror att ett genomförande av det här förslaget kommer att få stor betydelseför den sociala rekryteringen, men infe ensamt. När det sedan gäller de treåriga utbildningarna, somriksdagen skall diskutera om , är det mitt intryck aft de ärefterlängtade också,i de familjer om vilka Margö här har talat. 22 (): Vi är överens om aft studiemedelssystemet skallvara generellt. Varför dä inte låta det bli ett verkligt generellt system, ettsyslem med avskaffade fribeloppsgränser, åtminstone , enligt detmoderata förslaget? Jag konstaterade fill min ledsnad att utbildningsministerninte är särskilt intresserad av andra mycket viktiga frågor, t. ex. frågan omlönebildningen när det gäller dem som har studerat en längre fid. Kanske är hanännu mindre intresserad för skattefrågorna. Det är ändå dessa saker som måhändaär av helt avgörande betydelse för rekryteringen fill högskolestudier: Det ärkanske viktigast att de studerande har lägre skatter och bättre löner om någraår än atf vi t. ex. har ett studielönesysfem som kanske binder de ungavid def låglönesystem som akademikergrupperna har att räkna med.Jag är själv inte akademiker, , men jag anser aft det äroerhört viktigt aft staten satsar på just de här grupperna. Om inte gördet på alla områden, kommer landet att halka efter. Def handlar om hela vårsamhällsekonomi. Vi måste ha människor som kan klara t. ex. vår exportindustri.Lika viktigt är det också att vi värnar om de humanistiska yrkena och att viser till atf lönebildningen blir sådan att det verkligen lönar sig atl studerapå alla områden. 23 (): Utbildningsministerns svar på min fråga oroarmig litet grand. Jag undrar om han är på def klara med effekterna av sitt egetförslag. Det räcker ju aft fa fram löneplanerna för ett antal yrkesgrupper ochjämföra med den normala studietiden för atf finna all del kommer att existerayrkesgrupper för vilka studieskulden blir större än ingångslönen. Flera av dessa yrkesgrupper finns för resten inom denoffentliga sektorn. För alt man skall kunna klara av sin studieskuld inomrimlig tid måste man få en snabbare löneutveckling än vad som motsvararsfudieskuldens uppräkning, dvs. det beror på räntenivåerna i framfiden. Påvårt håll har vi konstaterat aft det kommer att uppstå grupper av studerandesom inte får en tillräckligt snabb löneutveckling. Under den yrkesverksammaperioden är löneutvecklingen relativt jämn. Vederbörande hamnar alltså i densituationen all de aldrig hinner i fatt när det gäller sfudieskulden. Därmeddöms vederbörande till att. under hela livet ha en studieskuld. Den fråga som vi ställer i detta sammanhang lyder: Trorverkligen utbildningsministern att en studieskuld som man infe blir.av medförrän man fyllt sfimulerar flera unga att satsa på en lång utbildning? 24 MARGÖ (vpk): Ett för lågt totalbelopp har varit ett skältill all många, framför allt äldre studerande, har avstått från,högre studier.Def är klart att det är positivt att totalbeloppet nu höjs. Det kommersäkerligen att göra att en del vågar börja studera. Men vi är oerhört rädda föratt def positiva som ligger i en höjning av totalbeloppet helt och hållet ätsupp av sättet för finansieringen av höjningen. Det är inte så atf regeringenskjuter till mera pengar med tanke på vad det egenfligen kostar, utan del görsen omfördelning: man skärper kraven på återbetalningssidan, så att det ipraktiken blir studenterna själva som pä lånedelen får betala ökningen avtotalbeloppet. Vi vet atl ungdomar från socialgrupp 3 och från familjer ulanstudietradifion är försiktigare än andra grupper när det gäller aff ta lån. Deär helt enkelt oroliga för att de inte kommer att ha råd att betalaav lånen. När vi vef att det förhäller sig sä kan man fråga sig om inte risken ärstor att, ett genomförande av förslaget infe kommer att påverkasnedrekryteringen i positiv riktning. Vi är mycket oroliga på den punkten, ochdetta är en av anledningarna till aft vi trots allt tycker att förslaget ärganska dåligt. Jag kan infe förstå hur kansäga att detta inte är ett generellt sysfem. Går det att i något annat nordisktland, eller i eller i , atf finna ett sysfem där studenter gessamma rätt som i : atf utan hänsyn till föräldrarnas inkomst fåstudiestöd, att utan hänsyn till den andre makens inkomst få dessa studiemedel? Det sker visserligen en reduktion med hänsyn till den egnainkomsten. Det är ju ändå fråga om ett socialt sysfem. Varför skall den som haren hyfsad inkomst dessutom få dessa studiemedel? Det är en fråga som jag tyckerborde besvaras. Till , som talade om att vissa grupper kanråka illa ul, vill jag säga att det här systemet väl är det mest inkomstrelateradesom kan tänkas. Den som ingen inkomst har betalar ingenting tillbaka, medan densom har en inkomst betalar av denna inkomst: Det är ju med nuvarande systemsom den årliga återbetalningen kan bli så stpr i förhållande fill inkomsten.Sedan är det sant att den som inte kan betala inte får skuldenavskriven. Han får vänta fram fill pensionsåldern. Han får fa av sin inkomstoch vara med och betala sina egna studier. Detta kan inte helt överlåtas påandra grupper i samhället av vilka de flesta inte får tillgång till högrestudier över huvud taget. 26GULLAN (): Helt kort; Jag sade inte att systemet inte ärgenerellt. Min fråga löd: Varför inte göra systemet generellt fullt ut? Jagfick inget svar på den frågan. Prot.1987/88:128 Anf. 27 (): 27 maj1988 Herr talman! Helt kort:Utbildningsministerns egen argumentafion visar hurvikfigt det är i det här systemet att hålla nere studieskuldernas storlek. Överläggningenvar härmed avslutad. Mom. 1 (avslag på proposition 1987/88:116 och begäran ömnytt förslag med studielön) Utskottets hemställan bifölls med 257 röster mot 33 förreservation' 1 av och . Mom. 2 (utredning om studielön) Utskottets hemsfällan bifölls med 272 röster mot 17 förreservation 2 av Margö . Mom. 3 (vissa faktorers betydelse för högre utbildning) Utskottets hemsfällan bifölls med 185 röster mot 103 förreservation 3 av m. fl. 1 ledamot avstod från aft rösta. Mom. 5 (barntillägg i form av bidrag) Utskottets hemställan bifölls med 269 röster mot 17 förreservation 4 av Margö . 2 ledamöter avstod från atl rösta. Mom. 6 (barntillägg i form av lån) Utskottets hemställan bifölls med 270 röster mot 16 förreservafion 5 av Margö . 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 7 (totalbeloppets storlek) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 6 avMargö - bifölls med acklamation. Mom. 8 (studiebidraget) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 7 avMargö - bifölls med acklamation. Mom. 9 (vuxenstuderande under högskolenivå) Utskottets hemställan bifölls med 268 röster mot 16 förreservafion 8 av Margö . Mom. 10 (inkomstbegrepp vid prövning av rätt fillstudiemedel) Utskottets hemsfällan bifölls med 224 röster mot 63 förreservation 9 av m. fl. Mom. 11 (höjda fribeloppsgränser) Utskottets hemsfällan - som ställdes mot reservafion 10 avNils Carishamre m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 12 (en utredningom fribeloppsgränserna) Prot. Utskottets hemställanbifölls med 231 röster mot 56 för reservation 11 av c. j- j i Mom.13 (ekonomiskt stöd fill vissa gymnasieelever) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 12 av Margö - biföllsmed acklamation: Mom.14 (påbörjande av återbetalning) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservafion 13 av Margö - biföllsmed acklamation. Mom.15 (differenfierade procentsatser för årlig återbetalning) Utskottetshemsfällan - som ställdes mot reservafion 14 av Margö - biföllsmed acklamation. Mom.16 (inkomstbegrepp vid återbetalning m.m.) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 15 av m.fl. -bifölls med acklarnafion. Mom.17 (en uppföljning av återbetalnirigsreglerna) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservafion 16 av och - bifölls riied acklarnafion. Mom.18 (avgiftsbefrielse och avskrivning på skulden för låntagare med lågainkomster) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 17 av Margö - biföllsmed acklamafion. Mom.19 (avskrivning av studieskulden för alla som uppburit studiemedel ) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 18 av m.fl.-biföllsmed acklamation. Mom.20 (nedsättning av återbetalnirig) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservafion 19 av m. fl. -bifölls med acklamafion. Mom.21 (avskrivning av sfudieskulden för läkare i glesbygd) Utskottetshemställan bifölls med 245 röster mot 42 för reservafion 20 av . ' Mom.23 (övergångsbestämmelser) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 21 av Margö - biföllsmed acklamation. 1987/88:128 Mom.26 (medelshanteringen av studielån) Utskottetshemställan - som ställdes mot dels reservafion 22 av ' ' ' Carishamre m.fl. dels reservafion 23 av och Lag omförbud mo.t ut- ,, . , ..,.,. ° , . . , Sandberg1 motsvarande del - bifölls med acklamation. Mom.28 (administrationen av studiemedel) Utskottets hemställan -som ställdes mot reservation 23 av och imotsvarande del - bifölls med acklamafion. Övriga moment Utskottets hemställan bifölls. Andrevice talmannen övertog ledningen av kammarens förhandlingar. 10§ Föredrogs utrikesutskottets betänkande 1987/88:30 om lag om förbud mot utförsel av krigsmateriel (prop. 1987/88:154) och därmed sammanhängande frågor. Lagom förbud mot utförsel av krigsmateriel Anf.28 (): I skuggan av den uppmärksamhet slutfördagranskningsbetänkande.och den s.k. medborgarkommissionens rapport fått, harriksdagens utrikesutskott behandlat ett regeringsförslag om ändring i nugällande lag om förbud mot utförsel av krigsmateriel. Detta betänkandebehandlar också ett stort antal motioner, av vilka somliga fått liggahalvtannat år i väntan på det länge aviserade regeringsförslaget. T. o. m. nuär förslaget endast ett provisorium, i väntan på ytterligare minst tvåutredningar. Regeringens vånda på detta område är uppenbarligen utomordenfligtstor. Förett år sedan, i samband med försvarsbeslut, gjorde riksdag,enhälligt och grundat på omsorgsfulla förarbeten, i ett tillkännagivande fillregeringen ett grundläggande,ställningstagande angående behovet av svenskförsvarsindustri och dess existensbetingelser. a. att "en inhemsk kapacitet att utveckla, tillverka ochunderhålla försvarsmateriel är en för betydande säkerhetspolitisktillgång, som bidrar till att skapa respekt för vår vilja och förmåga atf föraen långsiktig, fast och konsekvent alliansfri politik och att värna vårtland." utvecklar detta i betydande detalj och säger längre fram:"Export av viss omfattning är nödvändig för aft bevara väsenfiiga delar avden svenska försvarsindustrins kompetens, kapacitet och konkurrensförmåga. Somalternativ till import bidrar samarbete med utländsk industri till att inomlandet bevara och befästa sysfemkompetenser som annars i längden inte skullekunna upprätthållas." Iett likaledes enhälligt yttrande, bifogat def betänkande vi 42 behandlar, citerar försvarsutskottordagrant hela förra årets riksdagsuftalandeoch konstaterar: "får i detta sammanhang, då debehandlade frågorna fått förnyad aktualitet genom den nu föreliggandepropositionen och det ytterligare utredningsarbete som i denna aviseras,anledning att särskilt understryka def värdefulla i att lagt enhållfast grund för den vidare beredningen genom detta uttalande om den svenskaförsvarsindustrins betydelse och förutsättningar." Mot bakgrund av detta är def anmärkningsvärtalt det enda av partier som också i utrikesutskottet står fast viddet vi alla var eniga om är moderata samlingsparfiet.Utskotfsmajoriteten avvisar nu utan motivering dessa grundläggandeställningstaganden. Därvid skiljer man sig också från den bedömning som de egnapartikamraterna i försvarsutskottet fortfarande gjorde . I detta sammanhang vill jag. understryka vad den oberoendemedborgar-kommissionen, under ordförandeskap av f. d. ambassadören , sagt i sitt resonemang kring de senaste årens vapenexporfdebatt ochkring den misstro och de beskyllningar för dubbelmoral och hyckleri som riktatsmot regeringar på grund av inkonsekvenser i tillämpningen av gällanderikflinjer för vapenexport: "Kommissionen anser att de politiskt ansvarigaunder årens lopp inte med tillräcklig kraft och öppenhet upplyst den svenskaallmänheten om den svenska säkerhetspolitikens villkor och om de övervägandensom ligger fill grund för och nödvändiggör en svensk vapenexport." Riksdagsbeslutet riskerar atf bU ytterligare ett exempelpå denna svaghet, tydligast manifesterad av en till synes ledarlössocialdemokrafi, vars företrädare i motsägelsefulla yttranden söker sitta påså många stolar som möjligt . Det är inte bra för trovärdigheten när statsministern enadagen i ett offentligt anförande låter påskina att vapenexporten helt kanupphöra, medan utrikesministern med skärpa understryker nödvändigheten avsvensk vapenexport inför konstitufionsutskottet . Detta hartyvärr, liksom många turer i den aktuella svenska vapenexporfpolifiken,uppmärksammats ocksä utanför landets gränser. I den danska tidningen saken rättframt med aft de båda sannoUkt talade fill olika församlingaroch sökte fillfredsställa olika behov. Det kan vara bekvämt på kort sikt menhåller inte i längden, säger tidningen: "Trovaerdig-hed er skam også etmoralsk imperativ - selv ett valgår." Jag vill, herr talman, återvända till medborgarkommissio-nen.Den föreslår aft lagen om förbud av utförsel av krigsmateriel endast skallkompletteras av två kriterier, som skall tas in i lagen. Det ena innebär altexport av krigsmateriel skall kunna tillåtas om den bedöms nödvändig för afttrygga en erforderlig försörjning med materiel lill det svenska försvaret ochdet andra förutsätter atl exporten också är förenlig med principerna och målenför svensk utrikespolitik. Att dessa båda kritierier skall vara uppfyllda bordevi kunna vara överens om. All det övervägs om riktlinjer skall tas in i lagenhar för övrigt det på denna punkt helt eniga utskottet inget emot och säger atfden kommande utredningen, som den ser över riktlinjerna, också kanöverväga frågan om en lagreglering av dessa. Jag vill dock inle hålla med.medborgarkommissionen om alldel räcker med enbart något så allmänt hållet som dessa två kriterier.Visserligen pekar Lag omförbud mot utförsel av krigsmateriel Prot.1987/88:128 medborgarkommissionen mycket riktigt på atf preciserade reglerinnebär problem, infe minst när regeringartillämpar dem inkonsekvent, och att Lag omförbud mot utförsel av krigsmateriel kollisionerär oundvikliga om man försöker styra svensk säkerhetspolitik med detaljeraderegler som hänför sig till endast ett av dess många tillämpningsområden. Enligt min uppfattning skulle dock en utrensning av allapreciserande kriterier riskera att leda till svårigheter i bilaterala kontaktermed länder som av olika anledningar bedöms icke lämpliga för svenskvapenexport. Det kan uppstå situationer då det kan vara ett oundgängligt stödför en regering aff ha vissa kriterier att hänvisa till, inte bara allmän förenligheteller oförenlighet med utrikespolitiken. De flesta av de förslag som presenterats iden föreliggande propositionen har vi moderater kunnat acceptera. Det gäller t.ex. nya regler i fråga om bruket av slutanvändarintyg och de olika förslagentill vidgade möjligheter aff utöva kontroll av att bestämmelser verkligenefterlevs. I två fall är vi ensamma om aft stå fast vid vadproposifionen avser. Det gäller vår reservafion 2, där utskotfsmajoriteten isin iver aft tillmötesgå oklart formulerade och mycket långtgående motionskravhar gjort ett mycket dunkelt ställningstagande. Där håller vi fast vidpropositionen. Det gäller också reservation 7, där utskoltsmajoritefen försökersitta på två stolar , när man avstyrker ett yrkesförbud för militärpersonal vad gäller ämbetet som krigsmaterielinspektör, som man sägeratt man vill ha just ett sådant förbud. Det är som alt säga: Vi förbjuder ingenatf bli biskop, men vi förutsätter att hon inte är präst. Även de övriga reservationer vi moderater fogat till detföreliggande betänkandet har förorsakats av aff vi inte kunnat acceptera de avförslagen som bidrar till att göra rikflinjerna oklarare i stäUet för klarare. Detta gäller t. ex. förändringen i lagtexten i fråga omvad som benämns marknadsföring. Om man läser propositionen uppmärksamt framgåratt regeringen med "marknadsföring" inte avser det som vanligeninnefattas i begreppet, t. ex. utsfällningsverksamhet, personliga kontakter,annonsering eller tryckta skrifter. Vad man avser är däremot lämnande av anbudoch ingående av avtal. Att detta - som också enligt vår mening bör vara föremålför sådant samråd som regeringen avser - är marknadsföring är inleklart för envar. Vi yrkar därför i reservation 3 att denna fråga hänskjutstill den kommande utredningen, så att en klarare avgränsning skall kunna görasinnan lagtexten ändras! Möjligen bör t. o. m. ett annat begrepp än ordetmarknadsföring väljas, då def uppenbarligen infe är det som avses. Vad gäller revisorernas roll i granskningsarbetet menadevi oss efter att ha läst propositionen kunna acceptera dess förslag. Efter deföredragningar som utskottet har fått från , visade det sigdock atf här sannolikt låg ett antal hundar begravda och atf vad som kan kommaatt åläggas revisorerna var just det som man av texten skulle kunna läsa sigfill att det inte skulle vara. Isamarbete med har vi därför utarbetat ett förslag till annan skrivning,som enligt vår mening inte bara är förenligt med vad som normalt 44 är revisorers uppgift ochförhållande till uppdragsgivare utan dessutom skulle innebära en vidare, meraautomatisk och mer omfattande granskning av samfliga vapenexporterande företag.Dessutom skulle ansvaret för dess handhavande läggas där det bör ligga, hoskrigsmaterielinspektionen. Utskotfsmajoriteten har emellertid inte accepteratdenna enligt vår mening utmärkta lösning utan föredragit att tills vidare godtadef oklara propositionsförslaget, som man underkänner det genom attföra över frågan fill utredning igen. Gemensamtmed vill vi därför också ifrågasätta existensen av den s.k.rådgivande nämnden. Defta följer för vår del upp fidigare ställningstaganden.Jag antar att kommer aft närmare utveckla defta. Blanddef allra viktigaste i detta arbete har varit att förhindra aft utskottet genomövertakfiskt politiskt nit och oförsiktigt agerande skulle "skrivabort" möjligheterna för regeringen att, under väntan på att en ytterligareutredning skall lägga fram förslag fill mera definitiva riktlinjer ellerlagtexter när det gäller krigsmaterielexporten, ingå det säkerhetspolitisktoundgängliga samarbetsavtal med andra länder som bl. a. förutskickafs i 1987års försvarsbeslut. Enligt vår mening har det i detta sammanhang kunnatåstadkommas det handlingsutrymme som regeringen oundgängligen behöver för atttrygga de avtal som kan bli nödvändiga med hänsyn fill vårt eget försvarsbehov. Detär dock beklagligt aff utskottets majoritet inte anser sig kunna slå fast aftvad utskottet sagt beträffande den föreslagna tillämpningen av nu gällanderegler ger utrymme för de samarbetsavtal och regeringsöverenskommelser ianslutning till sådana, som kan komma att krävas av hänsyn fill den svenskasäkerhetspolitiken. Detta gör naturligtvis att det i onödan blir oklarheter ochsynes antyda atf det är andra former av krav som skall uppställas, utan atf detframgår vilka dessa i så fall skulle vara. - Herr falman! Jag yrkar bifall tillsamfiiga reservationer med moderata Lagomförbud mot utförsel av krigsmateriel Ävenom vi moderater är i minoritet på ett par viktiga punkter, känns detskönt att tillhöra ett parti som här, liksom i många andra frågor, redan hargjort hållbara ställningstaganden för framfiden. Jag hoppas att respekten i våromvärld för svensk säkerhetspolitik infe skall ha hunnit lida alltför allvarligskada, innan övriga partier har kommit till samma ståndpunkter som vi kommittill. 29 (): För att vär neutralitetspolitik skall fe sig trovärdig i omvärldensögon krävs att vårt försvar inte blir ensidigt beroende av import av materielfrån andra länder. Vi måste i stor utsträckning kunna utrusta vårt försvar medegentillverkning. Den svenska försvarsindustrin har därför en storsäkerhetspolitisk betydelse. I vår omvärld uppfattas def som en stark markeringav alliansfriheten och neutralitetspolitiken att kan producera egnavapen och vapensystem av ett slag som kan mäta sig med stormakternas. Defförtjänar i detta sammanhang också atl nämnas alt folkrätten ålägger länder somförklarar sig neutrala skyldighet att värna sin neutralitet. Med utgångspunkt från vårtraditionella utrikespolitik och Prot 1987/88:128 upprepade beslut om ett starkt försvar till skydd för vårtoberoende finns sålunda starka skäl för en svenskförsvarsmalerielinduslri. --------------- ~"~talar för att en kvalitativt högtstående försvarsmaterielindustri förutsätter Lag omförbud mot ut- . denna att också exportera sina produkter. Det svenskaförsvarets forselav krigsma ene beställningar utgör ungefär hälften avindustrins produktion. Försvarets beställningar måste dessutom utgå från vadsom är ändamålsenligt från dess utgångspunkter. Därfill kommer att svenskförsvarsindustri är beroende av komponentimport och kunskapsutbyte. Det skulledärför sannolikt inte vara möjligt atf upprätthålla den kvalitet iförsvarsmaferielen som vi förutsätter om inte viss export fillåts. Därav följer emellerfid inte atf varje export kan ellerbör tillåtas. Argument för svensk vapenexport som endast tjänar syftet attsälja så mycket som möjligt bör avvisas. Lika väl som vi håller fast vid ettstarkt försvar som en beståndsdel i vår utrikespolitik måste vi hålla fast vidnormen att konflikter inte bör lösas med vapenmakt. kan därför inte göradet så enkelt för sig som att säga att därför aff viss export erfordras, så kanvi sälja till vem som helst och när som helst. Det krävs sålunda ett regelsystem för svensk vapenexport.Def är omöjligt att definitivt och slutgiltigt utforma dessa regler så, affalla svårigheter undviks. Reglerna är uttryck för en intressekonflikt och ärdärför resultatet av en balansakt.