prot · GB0940 · 1987-12-31 00:00:00 — Detär omöjligt aft bryta ut de frågor som bara rör hälso- och sjukvården ur ettstörre perspektiv. Det är kanhända där som den största bristen ligger hos densocialdemokratiska regeringen , att man inte inser att det behövs enförbättring på basplanet, när det gäller utbildningen inom grund- ochgymnasieskolan, utbildningen i alla yrken som har anknytning till helavårdområdet och omsorgsområdet, forskningsinsatser, samordning mellan olikastafiiga verk som talade om, osv. Jaghoppas att socialministern inte har sagt sista ordet än utan att vi får någotUtet hopp om att man kommer aft förbättra sig på de här punkterna och se dem iett bredare perspektiv. Det är alldeles nödvändigt, om man skall kunna ta ettansvar även ur hälsoekonomiskt perspektiv. Överläggningenvar härmed avslutad. 9 § Svar påinterpellation 1987/88:125 om de privatpraktiserande sjukgymnasternassituation har frågat mig vilka åtgärder jag vidtagit för attavhjälpa de ekonomiska problemen för de privatpraktiserande sjukgymnasternaoch vilka ytterligare ågärder som planeras. Dedrygt 1 600 privatpraktiserande sjukgymnaster som är anslutna till den allmännasjukförsäkringen får ta ut arvode för sina behandlingar enligt den s.k.behandlingstaxan. Arvodet består av en avgift som patienten betalar, förnärvarande , och en försäkringsersättning som varierar något beroende påvilken behandlingsåtgärd som utförs. Det finns tre arvodesgrupper- i taxan.Taxan justeras i regel en gång med hänsyn bl. a. fill den fakfiskalöne- och kostnadsutvecklingen för sjukgymnastkollektivet under föregåendetaxeperiod jämfört med vad som fidigare beräknats samt till den beräknadeutvecklingen av dessa kostnader under den kommande faxepe-rioden. Denivåhöjningar av taxan som dessa beräkningar leder till måste görasutan hämsyn till att det finns privatpraktiserande sjukgymnaster som harbetydligt högre kostnader än andra, t. ex. för lokaler. Den generella taxenivånkan således inte grundas på mottagningar med extremt höga lokalkostnader sombl. Taxan innehåller dock regler omarvodeshöjning för behandling i gruppmottagning 7 protokoll 1987/88:39-40 Om deprivatpraktber-ande sjukgymnasternas situation 1987/88:40 etableradföre . Den 8 december 1987bygger på ett utredningsförslag från . Verkets förslagtill arvodesgrupper och arvodesbelopp baserades på en kvitfoundersökning förlegitimerade sjukgymnaster avseende . Kvittoundersökningen visade påskillnader i den genomsnittliga arvodesnivån per behandling mellan olika privatpraktiserandesjukgymnaster. Detta berodde bl. a. på att mottagningarnas lokal- ochutrustningsstandard var olika. Därför infördes i behandlinstaxan rätt till s.k. individuell taxebindning för vissa sjukgymnaster, bl. a. i gruppmoftagning.Dessa regler, som utgör övergångsregler fill taxan, har successivt avvecklatssom eft resultat av de årliga överläggningarna om taxan mellanriksförsäkringsverket och . Behandlingstaxansarvodesnivå har successivt höjts med anledning av de förslag som lagt fram efter dessa årliga överläggningar med sjukgymnasternas företrädare. har nivåhöjningarna varit resp. . Fr.o.m.den 1 januari 1988 kommer utöver den sistnämnda höjningen arvodena vidbehandling hos privatpraktiserande sjukgymnast genom beslut av regeringen atthöjas med . genom att patientavgiften höjs med detta belopp till i regel 35kr. Detta motsvarar en taxehöjning på . Jagär dock medveten om att den ekonomiska situationen för vissaprivatpraktiserande sjukgymnaster är besvärlig och att orsakerna tiU dettanärmare kan behöva utredas. bör därför få i uppdrag attgöra en kostnads- och intäktsundersökning avseende de till försäkringenanslutna privatpraktiserande sjukgymnasternas verksamhet för . Någonsådan undersökning har inte genomförts . Verket bör därvid ocksågöra en allmän översyn av gällande ersättnings- och arvodesbestämmelser itaxan. Resultatet av detta bör kunna läggas till grund för de överläggningarsom skall ske om taxenivån per . Avslutningsvisvill jag eftertryckligt tillbakavisa påstående om att degällande reglerna för anslutning till försäkringen innebär att det råder ettnäringsförbud för denna yrkeskår. Reglerna anger endast de förutsättningar somgäller för anslutning till sjukförsäkringssystemet. Den allmännasjukvårdsersäftning som utbetalas till sjukvårdshuvudmännen reduceras med deersättningar som utges till bl, a. privatpraktiserande sjiikgymnaster. Det ärmot bakgrund av detta och det lagfästa planeringsansvaret för sjukvården somsjukvårdshuvudmännen avgör om antalet försäkringsanslutna sjukgymnaster skallutökas. Dessutom finns alltid möjligheten för denna yrkeskår aft verka inom denoffentliga vården, där efterfrågan på sjukgymnaster är betydande, 47 (): Jag tackarsocialministern för svaret. interpellafion var närmastaft socialförsäkringsutskotfet var inviterat till en sjukgymnastpraktikpå här i , Sjukgymnasterna ville dels visa oss hurman arbetar vid praktiken - och det var mycket 98 intressant att ta del av deras förebyggande och rehabiliterande arbete-, dels fästa vår uppmärksamhet påunder vilka knappa ekonomiska förhållanden de arbetar på grund av den alltförlåga ersättningen från socialförsäkringen. Frånmoderat håll har vi tidigare - bl. a. i motioner - påtalat att detär nödvändigt att förbättra de privatpraktiserande sjukgymnasternas villkor.Jag har alldeles särskilt studerat deras situation och funnit def vara minskyldighet att påkalla och regeringens uppmärksamhet i frågan. Somjag sagt i interpellationen hotas tyvärr flera sjukgymnastpraktiker avnedläggning, och flera har tidigare lagts ned, på grund av dålig lönsamhet.Socialministern vill nu i sitt svar göra gällande att detta främst är ettStockholmsproblem, men så är det tyvärr inte. Det är infe heller bara ett'hyresproblem, utan ett kostnadsproblem över huvud taget. Det gäller ocksåutrustning, apparater och allt annat som är nödvändigt för verksamheten ifråga. Taxorna är baserade på alltför gamla uppgifter, och därför är det mycketbra att man nu generellt kommer att se över taxorna. har sammanställt kostnadskalkyler förprivatpraktiserande sjukgymnaster på olika orter, och de visar att alla har detmycket svårt att få debet och kredit att gå ihop. Enligt en kalkyl som gjortsav den s. k. Tönnerviksgruppen och som bygger på material från ett stort antalpraktiker tvingas den privatpraktiserande sjukgymnasten ta ut betydligt lägrelön än sin kollega som är anställd inom den offentliga vården. Enheltidsarbetande privatpraktiserande sjukgymnast har infe sällan en lön påknappt . , och då är det fråga om en heltidstjänstgöring omkanske . Jag känner till en sjukgymnast som arbetar över 35timmar och som kan ta ut bara . för sitt jobb. Sådanalöne- och anställningsförhållanden är inte acceptabla för en yrkeskår som haren lång och gedigen utbildning och som utför ett kvalificerat arbete - att såär fallet tror jag att vi är helt överens om. Avsikten kan väl inte vara atfgöra förhållandena så odrägliga atf de privatprakfiseran-de helt enkelt tvingasöver till den offentiiga vården? Jag vill i varje fall infe tro att detta äravsikten. Def visar sig nu också att socialministern har förståelse för deprivatpraktiserande sjukgymnasternas problem, vilket jag är facksam för. Omdet skall bli möjligt för de privatpraktiserande sjukgymnasterna att fortsättamed sin verksamhet, är det alldeles nödvändigt att de får en väsentligt störreersättning från den allmänna försäkringen. Alternativet är att de kan få höjapatientavgiften i paritet med läkartaxan. Den höjning med . som harbeslutats är alldeles otillräcklig. Nusäger socialministern att hon är medveten om att situationen för den häryrkesgruppen är besvärlig och att förhållandena skall utredas inför kommandetaxesättning. Jag är naturligtvis glad över detta, även om def för. en del kaninnebära att kon kommer att dö medan gräset växer. Vi får hoppas atf honöverlever den här utredningen. Jagskulle dock vilja fråga: Kommer man relativt snart aft sätta i gång dennautredning, och blir det möjligt för de privatpraktiserande sjukgymnasterna aftsjälva få delta i och ge synpunkter på detta arbete? När det gällersocialministerns tillbakavisande av mitt påstående att Omde privatpraktiserande sjukgymnasternas situation Om deprivatpraktber-ande sjukgymnasternas situation 1987/88:40 det defacto råder ett näringsförbud för legitimerade sjukgymnaster framhär-8 december1987 dar jag faktiskt i min uppfattning. Det råder ju i prakfiken, förutom ivissa underförsörjda områden i inland och i , eftetablerings-stopp. Förhållandena vad gäller rätten att etablera sig utan atttillhöra försäkringen innebär ju att man inte har.Ukvärdiga villkor inomyrkesgruppen. Det skulle ju vara ganska fantastiskt om man skulle säga till ensnickare eller en målare att han inte får etablera sig på en ort men i ställetkan få ta anställning inom kommunen. Sådana villkor råder ju inte annat än inomramen för vårt vårdmonopol. Vadsedan gäller möjUgheterna att få anställning inom den offentUga vårdenstämmer beskrivningen inte med verkligheten. Det går mellan 20och 25 legitimerade sjukgymnaster arbetslösa, inte bara i utan i helalandet. De kan inte etablera sig privat och får inte någon anställning inom denoffentliga vården, eftersom det på grund av brist på resurser inte finns någratjänster. Jagvill fråga: Kan inte socialministern hjälpa till med att göramarknaden något friare för sjukgymnasterna ;och åtminstone ta bort ersättningsetableringsstoppet?Jag vågar tyvärr ännu inte vara så optimistisk att jag hoppas att vi kan kommaöverens om definitiva avskaffande. Anf.48 Socialminister : Herr talman! När det gäller det sista somGullan sade är vi nog överens om att vi inte kommer att bU överens. Jagkänner mycket väl till den situation och de problem som de legifimeradesjukgymnasterna har. Representanter för deras förbund uppvaktade mig den 24november, och vi hade en lång genomgång av olika frågor som de fann angelägnaatt ta upp. De pekade just på sin besvärliga ekonomiska situafion. Detförhåller sig naturligtvis som säger, nämligen attsjukgymnasternas svårigheter inte enbart handlar om dyra lokaler i behöver stora ytor, de behöver en helt annan utrustning osv.Därför tycker jag att det är rikfigt att får se överdetta. Och det var just önskemål om en utredning, eller i varje fall enöversyn, som sjukgymnasterna framförde. Jag utgår från att sjukgymnasterna, närdetta arbete kommer i gång - jag kan inte säga när - kommer att kunna göra sighörda, eftersom det finns en särskild sjukgymnastgrupp inomriksförsäkringsverket. Sjukgymnasterna kommer därför med all säkerhet att fåanföra sina synpunkter och ställa material till förfogande när denna översynskall göras. Anf.49 (): Jag viU också understryka att i stoirt sett alla privatprakfiker harsvårt att få verksamheten att gå ihop, och det är trots allt avöppenvårdsbehandlingarna som bedrivs av denna grupp. Den främsta orsaken tilldessa svårigheter är taxesättningen och de stelbenta ersättningsreglerna. Sjukgymnasterna har ocksåaktualiserat ett problem som inte nämnts här i dag, nämligen att de intefår ersättning för fortbildning och vidareutbildning. 100 Men privatpraktikerna behöver ju på samma sätt som andra sjukgymnaster Det har intefungerat riktigt som man hade tänkt sig när det gäller avtalen med landstingen.Det är således ytteriigare en kostnad som belastar privatpraktikernas redantidigare dåliga ekonomi. Många sjukgymnaster upplever att de på grund avtaxesättningen har svårt att få vikarier fill sina prakfiker. Och den möjlighettiU deltidsledigheter som står andra fill buds, t. ex. viss ledighet förstudier och för vård av barn, har sjukgymnasterna nästan aldrig. Detta kan mansom sagt åtgärda på två sätt, anfingen genom att höja ersättningen frånförsäkringskassan eller genom att höja patientavgifterna. Sjukgymnasterna hargjort en undersökning bland sina pafienter om hur de skulle ställa sig till enhöjning av patientavgiften. 8 000 patienter tyckte att det kunde vara rimligtatt betala samma avgift som för ett läkarbesök. Det kanske därför är en väg sombör prövas. Detär inte heller något tvivel om att sjukgymnasterna har drabbats mycket hårt avDagmarreformen, kanske hårdast av alla. Dagmarreformen hindrar en nyetableringav mottagningar som är anslutna till . Antalet patienter somär i behov av sjukgymnasternas behandling har ju inte ändrats. Detta har fåtttill följd att väntetiderna har förlängts. I är väntetiderna . Det har också tillkommit en flora av alternativa grupper somutför denna typ av behandlingar. Dessa grupper är ofta mycket dåligt utbildade.Det vore därför naturligtvis bättre om man gav våra mycket väl utbildadesjukgymnaster möjlighet att utöva sitt yrke. Omde privatpraktber-ande sjukgymnasternas situation 50 (); Jag är glad över att socialministern har lyssnat på sjukgymnasternasom uppvaktade henne relativt . Jag tolkar därför det somsocialministern sade så, att hon anser att det är viktigt att det finns en kårav privatpraktiserande sjukgymnaster. Det har nämligen visat sig att det är enmycket arbetsduglig kår eftersom av denna yrkeskår utför avallt arbete inom den öppna vården - ja, i faktiskt upp till54 % av allt öppenvårdsarbete. Särskilt mycket betyder de privatpraktiserandesjukgymnasterna för de neurologiskt handikappade. För dem skulle det intefinnas något annat alternativ än sluten vård. Vi tycks alltså vara överens omde privatpraktiserande sjukgymnasternas betydelse. Nuhoppas jag naturligtvis att den här utredningen sker skyndsamt, helst att vifår en uppräkning redan före överläggningarna 1989. Jag skulle också vilja skickamed som en önskan beträffande dessa överläggningar att det fakfiskt blirregelrätta förhandlingar. Som det är ställs sjukgymnasterna mer eUermindre inför ett fait accompli. Man talar om från sidaaft det här får ni - och sedan sker inga regelrätta förhandlingar. Dettahoppas jag atf socialministern tar med sig som ett litet ord på vägen införutredningen. Överläggningenvar härmed avslutad. 10 §Anmäldes och bordlades 1987/88:11om granskning av förvaltningskontors verksamhet (redog.1987/88:5) ; 1987/88:17om anslag av medel på tilläggsbudget I till statsbudgeten för budgetåret1987/88 för förvärv av fastighet, m.;m. 1987/88:7) 1987/88:16 om verksamheten (redog. 1987/88:4) samt om utvecklandet av det nordiskasamarbetet, skapandet av en nordisk hemmamarknad samt inrättandet av enbefattning som nordisk ombudsman 1987/88:17 om verksamheten inomEuroparådet, m. m. 1987/88:15 och redog. 1987/88:12) ' 1987/88:18 om traktaträtt förinternationella organisafioner (prop. 1987/88:47) Utbildningsutskottefs betänkanden /88:3 om vissaskolfrågor 1987/88:7 om ämnet hemkunskap igrundskolan samt primär- och landstingskommunal gymnasieskolufbildning inomkonsumtionsområdet 1987/88:6om försäljning av statens aktier i (prop. 1987/88:39) 1987/88:7om energipolitik (prop. 1986/87:159 och 1986/87:167) 11 § Meddelande om interpellationer Meddelades att följandeinterpellationer framställts 1987/88:143av () till miljö- och energiministern om vissa älvskyddsfrågor: Två angelägna älvskyddsfrågor ligger iregeringens hand. För det första: Regeringen beslöt att avvisaHälsingekrafts ansökan om att få bygga ut Edängeforsen i Mellanljusnan. Det varett mycket välkommet avgörande. Därmed bör tanken på utbyggnad slutgiltigt varaavförd från dagordningen. Det vore därför logiskt att denna del avMellanljusnan återfår sin ställning som skyddad älvsträcka, det skydd somriksdagen lyfte bort 1985. Något besked från regeringen har dock infe kommit.Vid förra avslog också socialdemokrater och moderater ettsådant förslag från . Jag vill därför veta om miljöministern kommeraft medverka till atf Edängeforsen skyddas i naturresurslagen. För det andra: Det planerade utbyggnadsföretagetvid Klippen i . EnligtVattenfalls förslag innebär utbyggnaden bl. a. att ett områdesätts under vatten genom uppdämning. Dammanläggningen skall enligt förslagetligga nedströms Överumans regleringsdamm och uppdämningsområdet kommeratt sträcka sig uppströms. I älvfåran kommer aft tappasendast /sekund och vinterfid /sekund. Detta är enbråkdel av det som rinner där, vilket kommer att få svåra följder både förfisket och inte minst för landskapsbilden. Dennaälvsfräcka mellan och Överuman Ugger mitt i ett primärtrekreationsområde, där stora belopp satsats på turistanläggningar. Dessa är försin existens beroende av vinter- och sommarfurism. För sommarturismen ärmöjligheterna till fiske av avgörande betydelse. Genom utbyggnad och därmedpåföljande låga tappningar kommer fisket att totalförstöras i älven. Utbyggnadenkommer även atf svårt skada det mycket värdefulla Hem-avandeltat samt dekulturhistoriskt värdefulla översilningsängarna. Genom den stora tappningengenom deltat vinterfid kommer erosionen atf kraftigt öka liksom risken fördimbildning (älvrök). Dencirka en mil långa tunneln kommer att innebära att mycket storasprängstensmassor måste läggas upp någonstans i landskapet och därmed kraftigtförfula den känsliga fjällmiljön. Professor emeritus liknadenyligen mängderna vid en volym motsvarande 2-3 gånger om manfyllt hela borggården upp fill takkanten. Folkpartiregeringenavvisade en ansökan om utbyggnad av Klippen. Jag vill mot dennabakgrund fråga miljö- och energiministern: Avser regeringen att föreslå att Edängeforsenskyddas i naturresurslagen? Kan regeringen verkligen geklartecken till det ovanligt stora och svårartade ingrepp i den känsligafjällmiljön och i ett viktigt turistområde som innebär? 1987/88:144 av LarsErnestam (fp) till miljö- och energiministern om miljöpolitiken: En rad angelägna miljöfrågor väntar på beslut. Ifråga om vattenvården har majoriteten i jordbruksutskott nyligenkritiserat regeringen för en alltför långsam handläggning. Fleraexempel av liknande karaktär kan nämnas. beställde - motsocialdemokraternas vilja - ett handlingsprogram från regeringen motradonutsläpp. beställde - mot socialdemokraternas vilja- ekonomiska stimulanser för bättre avgasrening i den befintliga bilparken.Ungefär beställde - mot socialdemokraternas vilja - eftförslag fill panfsystem på miljöfarliga batterier. Inte på något av dessaområden har propositioner presenterats. Regeringenhar i nästan alla aktuella miljöfrågor valt atf hänvisa fill den miljöpolitiskaproposition som aviserats till . har inga förslag allsförelagts . EnUgt mening är detta en mycketotillfredsställande ordning. På en rad områden väntar både aUmänheten och näringsUvet på besked om vilka spelregler som skall gälla , väntår på besked om vad som skall göras för att snabbt ta itu med akuta miljöproblem. Det gäller bl. a. freonerna, havsföroreningarna, försurningen ochiåtgärder för att förstärka länsstyrelsernas naturvårdsenheter. Detär dock ännu inte för sent att något snabba upp hanteringen av vissa frågor ochdärigenom reparera skadeverkningarna av regeringens senfärdighet. Låt mig ta tre exempel. Fördet första frågan om miljölagstiftningen; Från flera håll har framförts förslagom reformer av olika delar av den miljöpolitiska lagstiftningen.Heurgren-utredningen har föreslagit en genomgripande översyn av helamiljöstraffrätten. har presenterat ett förslagtill en samlad miljöskyddslag. har begärt en översyn av naturvårdslagenoch övriga miljölagar i syfte att åstadkomma en effektivare och mer samordnadlagstiftning. Jaghar i en tidigare interpellationsdebatt frågat miljöministern om hon var bereddatt skicka SNF;s förslag på remiss. I stället har förslaget överlämnats tillnaturvårdsverket, vars uppdrag på defta område dock är ganska begränsat. Verketanser sig inte ha mandat att diskutera alla förslagen. I interpellationsdebattenantydde dock miljöministern att SNF:s förslag skulle kunna ingå i en samladöversyn av miljölagstiftningen. Påde som har gått sedan denna debatt har dock någon sådansamlad översyn infe startat. Om det är meningen aft en utredning av defta slagskall tillsättas först som följd av den miljöpolitiska propositionen harvärdefull fid gått förlorad, alldeles i onödan. Fördet andra; Socialdemokraterna har länge motsatt sig förslag omanvändande av avgifter som styrmedel i miljöpolitiken. När fogupp denna fråga i allmänpolitiska debatt fick handock av statsministern svaret att frågan var under utredning. Ipropositionen om ändringar i.miljöskyddslagen anförde miljöministern atf fråganom miljöavgifter noga bör prövas men får tas upp i ett senare sammanhang.Riksdagens majoritet avslog i detta sammanhang borgerliga förslag om användandeav ekonomiska styrmedel, bl. a. en avgift på freoner. Socialdemokraternasinställning har således varierat avsevärt. Detfinns nu bl. a. efter freonutredning förslag om vissamiljöavgifter. På andra punkter saknas utredningsmaterial. Det gäller t. ex.folkpartiets förslag om avgift på kväveoxider och utsläpp av kloreradeligninrester från massaindustrin. Den Heurgrenska utredningen efterlyste i sittbetänkande en utredning av ett system med ufsläppsrelaterade avgifter. Det voreen onödig försening om en utredning iom sådana miljöavgifter tillsattes försfefter det att miljöpropositionen avlämnats. Fördet tredje: fjällutredning Naturvård i fjällen innehållerunderlag för en plan för skydd av fjällorrirådet. I samband med atf en sådanplan antas bör bl. a. fler nationalparker inrättas. Något förslag med anledningav SNF:s utredning har dock ännu inte förelagts , trots att det gåttmer än rapporten avlämnades och nästan sedannaturvårdsverkets uppdrag slutredovisades i en kort skrivelse till regeringen.Till bilden hör också att uppdraget har sitt ursprung i riksdagsmotioner från1969 där bl. a. frågan om avsättande av som nationalpark - ettbeslut som ännu inte fattats - togs upp. Med hänvisning till ovanstående villjag fråga miljö- och energiministern; Är det regeringens avsikt attalla miljöfrågor som kräver riksdagsbeslut skall behandlas först i denmiljöpolitiska propositionen ? att ta någrainitiativ till en samlad översyn av miljölagstiftningen bl. a. med anledning avSvenska förslag innan miljöpropositionen avlämnas? Avser regeringen att ta någrainitiativ i fråga om miljöavgifter i enlighet med vad som anförs iinterpellationen? Avser miljöministern att tanågra initiativ för att ett förslag med anledning av naturvårdsverketsfjällutredning skall kunna föreläggas ? 12 § Meddelande omfrågor Meddelades att följandefrågor framställts 1987/88:265av () till statsrådet om ett iStockholm; Intresset för danskonsten har stadigt ökat iSverige . Inom det allmänna skolväsendet och i förskolan inserman alltmer dansens betydelse för de ungas utveckling. Inslagen av undervisningi rytmik och dans blir allt fler. Trycket på utbildningen av dansare ochpedagoger har också ökat och likaså har intresset för hobbydans vid t. ex.Kulturama och showdansutbildningen vid Balettakademien m.fl. skolor ökat. Dettaaccelerande intresse kan kanaUseras också mot danskonsten specifikt. Vi har iSverige en hög standard på såväl dansensembler i fri form som vid Kungl.Teatern. Alla dansintresserade människor riskerar emellertid att gå miste omsåväl högtstående svensk danskonst som internationella ensemblers och solistersgästspel eftersom en riktig dansscen i saknas. Ett därolika dansaktivitefer bestående av scen- och museiverksamhet står påönskelistan hos många institutioner och organisationer. Utbildningsdepartementethar efter en inventering förordat stadsteaters lokaler som mycketlämpade. Det har emellertid nu varit tyst länge om ett och om endansscen. Jag tror mig veta aft kulturministern har detta ärende på sitt bordoch vill därför fråga: Närkommer besked om ett ? 1987/88:266 av () till finansministernom uttaget av preliminär B-skatt för.jordbrukare: . betalar jordbrukare iegenskap av B-skattebetalare preliminär B-skatt av den slutligaskaften året före inkomståret. Avser finansministern, med tanke påjordbrukets mycket besvärliga ekonomiska situtaiton, föreslå en återgång fill uttag av preliminär B-skatt för denna yrkesgrupp? 1987/88:267 av () tilljordbruksministern om fruktimporten;