prot · GB0913 · 1987-12-31 00:00:00 — I första hand skall vi haen rejäl lagstiftning, och brott mot den lagstiftningen skall beivras. Mennaturligtvis skall man också betala för att man har förstört, när det kommerfram i efterhand vad som har hänt. Detta välkomnar jag. Vi har från vårt parti också lagt fram en rad förslag pådetta område och velat lyfta fram dessa frågor. Det socialdemokratiska partietsoch det kommunistiska partiets medlemmar finns ute i industrin. Innan föroreningarnakommer ut i naturen och blir till problem för livsmiljön i allmänhet ärföroreningarna som regel ett arbetsmiljöproblem. Därför har vi på ett tidigtstadium varit vakna för detta. Vi framställde också en interpellation om dessafrågor . har det lagts fram förslag frånnågra miljövårdsutredningar. Där visas att de pengar som är avsatta förmiljövård egentligen inte räcker till. Vi farväl se vad fondförslaget innebär.Jag skulle vilja peka på en direkt resursförstärkning som man kan göra - somnaturligtvis måste finnas bredvid denna fond och tanken om ersättning för vadsom redan har hänt - nämligen att ge medel till inventeringsarbete, så att detverkligen blir fart ute i kommunerna. Där sitter man med arbetsuppgifter upptill öronen. Om man kunde få extra personell förstärkning skulle man kunnakorta inventeringstiden väsentligt och kanske inte behöva hålla på i ett pardecennier. 27Miljö- och energiminister : Herr talman! När det gäller den sistafrågan vill jag säga följande. I våra krav kommer det också att ingå ettförslag om en förstärkning av organisationen. Också jag har arbetat medkommunalpolitik - jag följer den även nu -, och en sak förvånar mig mycket. Detär att kommunerna kan anställa skickliga tekniker och ekonomer på de tekniskaverken. Pengarna till deras löner, som oftast är mycket höga, kommer ju intefrån himlen, utan de betalas av medborgarna i form av avgifter och skatter. Detövergår mitt förstånd varför man inte kan förse miljö- och hälsoskyddsnämndernamed Om förbättring av natur- och kulturmiljön i sammaskickliga stab av medarbetare. Det tycker jag att kommunerna borde göra. 28 HANS i (vpk): Herr talman!Jag håller helt och hållet med om att de borde göra det. Men pengarna kommerinte från himlen. De kommer inte heller från staten numera. Det blir ju sämreoch sämre med resurserna, om man ser till den kommunala ekonomin. Där liggerett av bekymren. Överläggningenvar härmed avslutad. 8 §Svar på interpellation 1987/88:22 om förbättring av natur- och kulturmiljön iStockholm 29 Miljö- och energiminister : har frågat mig om regeringenavser att förklara som ett särskilt föroreningskänsligtområde och därmed ge förutsättningar för att omgående förbättratrafiksituationen och ompröva resp. skärpa gällande industriella koncessioneroch miljövillkor -t. ex. för kolkraftverket i Värtan - samt bett mig att iövrigt redovisa vilka åtgärder regeringen avser att vidta så att en reellförbättring av natur- och kulturmiljön i kan ske. Jag vill till att börja med förklara att jag delar IvarFranzéns uppfattning om att föroreningssituafionen i är sådanatt det är nödvändigt att vidta kraftfulla åtgärder för att minska utsläppen avluftföroreningar. I regeringsdeklarationen har regeringen förklarat attomfattande åtgärdsprogram kommer att utarbetas för två områden som är särskiltdrabbade av föroreningar. De två områdena är och . Som jagframhöll i mitt anförande vid partikongressen kan det bli aktuellt att användadetta sätt att arbeta även i andra särskilt föroreningsbelastade områden. Jagnämnde därvid bl. För att undvika missförstånd vill jag påpeka att delagändringar som krävs för att ett område skall kunna förklaras som särskiltföroreningskänsligt från luftföroreningssynpunkt ännu inte har vidtagits.Regeringen avser att i den miljöpolitiska proposition som kommer att föreläggasriksdagen föreslå de ändringar i miljöskyddslagen sombehövs. Luftföroreningarna i orsakas framför allt avtrafiken. Trafiken är de större städernas största miljöproblem. Införandet avde nya strängare avgasreglerna är inte en tillräcklig åtgärd. Målet måste varaatt radikalt förbättra luftkvaliteten och begränsa bullerstörningarna itätbebyggda områden. Detta kan ske genom tystare och renare fordon samt genombegränsning av privatbilismen i städernas kärnor. I arbetet med de kommandetrafikpolitiska och miljöpolitiska propositionerna bereds flera förslag medinriktning på att minska trafikens inverkan på miljön i storstadsregionerna.Inom pågår ett omfattande arbete i anslutning till Trafikplan87, och trafikfrågorna har också en central ställning i regionpla- nearbetet.Det finns också en särskild grupp med företrädare för ,och som utreder olika kringfartsleders effekter,bl. a. från miljösynpunkt. Även utsläppen från förbränningsanläggningar bidrar tillluftföroreningarna i . I takt med att fjärrvärmenätet byggs utminskar emellertid dessa utsläpp. I den mån som omprövning av villkoren förtillstånd enligt miljöskyddslagen leder till skärpta utsläppsbestämmelserkommer även detta att få en gynnsam inverkan på föroreningssituationen. Beträffande PFBC-anläggningen i vilar regeringensbeslut på bedömningen att en sådan anläggning krävs för att säkerställa värme-och elförsörjningen i inför kärnkraftsavvecklingen och att den däranvända tekniken ger en väsentlig förbättring från föroreningssynpunkt. Ävensäkerhetsaspekterna ingick i regeringens bedömningsunderlag. Avslutningsvis vill jag säga att jag är övertygad om attvi genom ett målmedvetet och enträget arbete kommer att lyckas uppnå enväsentligt bättre luftmiljö i . Om förbättring av natur- och kulturmiljön i 30IVAR (): Jag tackar miljö- och energiministern försvaret. Jag noterar med tillfredsställelse att delar minuppfattning att kraftfulla åtgärder krävs för att minska luftföroreningarna iStockholm. Från denna gemensamma utgångspunkt är det förvånande attBirgitta inte är beredd att göra mera för att snabbt förbättra miljön iStockholm. I ett par avseenden har de åtgärder en rent negativ effekt på miljön. PFBC-anläggningen i behövs,anser , för att säkerställa värme- och elförsörjningen i Stockholminför kärnkraftsavvecklingen. I verkligheten är det i stället så attkolanläggningen i är ett mycket dåligt alternativ om man verkligen villunderlätta kärnkraftsavvecklingen. beräknar att värmebehovet 1995 skall vara ca . Elproduktionen vid samma tidpunktberäknas till ca . Det s.k. alfatalet (elproduktionen i förhållande tillvärmeproduktionen) är så lågt som 0,4. Gasdrivna kraftvärmeverk kan nå alfatal som överstiger 1,dvs. att elproduktionen är större än värmeproduktionen. Detta betyder attvärmeunderlaget i utnyttjas mycket dåligt genom den av s-regeringenlovgivna kolanläggningen. Elproduktionen i kunde mer än fördubblas,om gas användes i stället. Det är uppenbart att kolanläggningen kommer attväsentligt försvåra kärnkraftsawecklingen. Ännu allvarligare är att kolanläggningen allvarligtförsämrar miljön i jämförelse med en förgasningsanläggning eller nyttjande avnaturgas. PFBC-tekniken var möjligen i utvecklingens frontlinje för några årsedan, men är det klart en andra klassens teknik, speciellt urmiljösynpunkt. Kritikenmot kolanläggningen i kan sammanfattas på följande sätt: - Den försämrarstarkt möjligheter för elproduktion. - Den gerflerdubbelt utsläpp av luftföroreningar. - Tillsammans medÖsterleden kan den sägas förhindra möjligheter till byggande av 8 000lägenheter. Om förbättring av natur- och kulturmiljön I Allt detta sett i jämförelse med utnyttjande av modernförgasningsteknik och naturgas. Lovgivningen av kolanläggningen i ärett piratdåd mot miljö och mot kärnkraftsawecklingen. kan jag bara vädja till att stoppautbyggnaden, innan det är . Regeringen har konkret den möjligheten ioch med att tillståndet för byggande upp till mark har överklagats av bl. Bifall överklagandet och visa miljöintressei handling och inte bara i ord! Jag försäkrar att det blir ett beslut som iframtiden kommer att framstå som förnuftigt och framsynt. anger helt riktigt i svaret att trafiken ärden största föroreningskällan i . Byggande av kringfartsleder angessom en möjlighet att reducera luftföroreningarna i . Jag villdå peka på att t.ex. Österleden, som ibland anges som en kringfartsled,sannolikt kommer att kraftigt öka luftföroreningarna just i det område somockså berörs av kolanläggningen i . Österleden är alltså ingen positiv lösning för miljön iStockholm, och det hoppas jag att beaktar när det eventuellt bliraktuellt för regeringen att ta ställning i tillståndsfrågor. Minakonkreta frågor till är: Är regeringenberedd att stoppa utbyggnaden av kolanläggningen i för att förbättramiljön i och för att underlätta kärnkraftsaweklingen? Kommerregeringen att så snart planerad lagändring är gjord utnyttja möjligheten attförklara som ett särskilt föroreningskänsligt område? Gjorda undersökningar visar attskogsskadorna är större i än i och . Deinventeringar som genomförts av lavbeståndet visar en drastisk ökning från1968 till 1986 av den s. k. kampzonen, där endast ett fåtal lavar kan överleva.Gjorda markanalyser visar bl. a. i Lidingöområdet så låga pH-värden som3,6-4,0. Aluminiumhalterna i marken anges vara mycket höga. Högaaluminiumhalter är alarmerande, då de tyder på att det snabbt kan bli enobalans i näringstillförseln som kan leda fill en total skogsdöd. Det blir då iStockholms närregion en skogsöken som ingen av oss vill uppleva. 31HÄDAR (); Jag tycker att det är intressant och roligtatt höra att en lantbrukare från så engagerar sig förmiljöfrågorna i . Som stockholmare vill jag uttrycka min tacksamhet fördetta. Jag vill också gärna ställa en fråga till gäller perspektivet på luftmiljöns utveckling, hur den har förändrats. HarBirgitta möjlighet att vid detta sammanträde ge några uppgifter om hur honhar sett på luftföroreningarnas förändring? Jag tycker att det vore värdefulltatt ha sådana uppgifter såsom ett underlag. Det är sant att vi måste vidtaga kraftfulla åtgärder föratt reducera det avfall i form av avgaser osv. som vi har i . vill jag understryka att faktiskt ären ganska behaglig del av världen att leva i. Av den diskussion som har förtshär tidigare kan man få intryck av att skulle vara i behov avutomordentligt genomgripande åtgärder. Då kan man ju fråga sig hur det kommersig att det är så förfärligt många människor som vill bo i den här staden, ochinte minst i innerstaden. Om den beskrivning av som görs och somdelvis återspeglades i diskussionen skulle vara riktig, kunde man fåanledning att tro att människor skulle fly från innerstaden, att ingen skullevilja bo där, att fastigheterna skulle stå tomma och outhyrda, att priserna påvåningar skulle falla drastiskt, att hyresvärdarna inte skulle kunna få sinavåningar uthyrda. Men riktigt så är det ju ändå inte. Det tyder trots allt påatt staden har vissa små fördelar, som gör den attraktiv för människor att boi. Om förbättring av natur- och kulturmiljön i 32 (): Om det är några frågor som vi måste se pånationellt - ja, globalt - så är det miljöfrågorna. Speciellt när man har haftett yrke där man har levt oerhört nära naturen, när man har settden absoluta nödvändigheten av ekologisk balans, har sett hur vi genom misstagförsvårat naturens egen utveckling, överskridit naturens läkande krafter, då ärman inte. , så cynisk att man försöker prata bort de miljöproblem somde facto finns i . är en vacker stad, har många fördelar,har i inånga avseenden attraktiva miljöer - jag är den förste atterkänna det. Men det är alltså cyniskt att försöka resonera bort demiljöproblem som finns. Jag tror att jag har helt på min sida närjag säger att här behövs kraftfulla åtgärder - det har hon också sagt i sittsvar - för att göra bättre för stockholmarna. När jag sedan med ett regionalpolitiskt tänkande vill kämpaför att hela skall leva och vill bromsa inflyttningen till ,så är det lika mycket av omtanke om stockholmarna som av omtanke om dem somvill bo kvar ute i bygderna. Jag är inte förvånad över att inte går uppoch svarar. Koleldningsanläggningen i har framställts som någonting somman kanske har varit nödd och tvungen till för att klarakärnkraftsavvecklingen. Det är i verkligheten fråga om ett missgrepp, sommedför att vi väsentligt minskar möjligheterna att utnyttja det värmeunderlagsom innebär. Det flerdubblar miljöföroreningarna. Jag vill vädja tillBirgitta : Ta chansen! Den finns i det ärende som ligger hos regeringen.Stoppa detta kolkraftverk nu! Om det inte görs, kommer domen att bli myckethård. Värderingen av ett framsynt beslut kommer att bli mycket hög om BirgittaDahl verkligen tar mod till sig och fattar ett förnuftigt beslut i denna fråga. 33Miljö- och energiminister : Herr talman! Efter att ha lyssnat tillIvar måste jag dess värre dra den slutsatsen att den härinterpellationen inte så mycket var väckt av omsorg om som av enönskan att diskutera ett par konkreta åtgärder. 3 protokoll 1987/88:13-15 Om förbättring av natur- och kulturmiljön i vanatrogen har i retoriskt syfte ställt frågor som han vet att jag avrättsliga skäl är förhindrad att svara på. Det framgår alldeles klart att IvarFranzén vet att det gäller ärenden som regeringen skall ompröva. Jag tycker attdet är ganska dålig stil, . Sedan håller jag med om att vi behöver balans iden här debatten. är inte bara dåligt, lika litet som min hemstadUppsala. Det finns många värden. I vissa avseenden har man också uppnåttpositiva resultat, så att utsläppsnivån är bättre än på 50- och.60-talet. Detgäller t. ex. svavelutsläppen. Det finns också mycket svåra problem, framförallt när det gäller trafiken. Där är utsläppsnivån betydligt sämre, över vadsom är acceptabelt ur hälsosynpunkt, och därför måste åtgärder vidtagas. Dessutom är det så, att man inte behöver avvakta ettbeslut om att ett område skall förklaras som särskilt föroreningskänsligt.Myndigheterna kan redan nu på eget bevåg göra det som behöver göras, och myckethoppas jag skall ske. Vad beslutet i den andra frågan blir skall jag återkommatill. Jag tycker att det är mycket nog att vi har börjat med ochDalälven, och med en lång rad av instrument som sätts i kommunernas ochlänsstyrelsernas händer för att man skall kunna uträtta det som behöver göras,bl. a. för att upprätta stadsmiljön som en vacker och värdefull miljö förmänniskor att leva i. 34 (); Miljö- och energiministern tycker att det ärdålig stil när man ställer frågor som hon anser sig inte kunna svara på.Samtidigt vill jag säga att jag har upplevt hur miljö- ochenergiministern mycket frispråkigt talar om vad regeringen avser att göra. Om nu miljö- och energiministern inte ville binda sigkonkret i de här frågorna, så finns det utomordentliga möjligheter attkommentera det sakförhållande som jag här har pekat på och som miljö- ochenergiministern, enligt vad som framgår av svaret, inte är klar över. Man har,som jag ser det, byggt ett gammalt beslut på helt felaktiga grunder. Då måstedet ändå vara ytterligt angeläget för var och en som vill fatta beslut på enbra grund att analysera, att ompröva det gamla beslutet. Det är i första handdetta som jag vädjade om. Jag pekade också på konkreta tillfällen till detta. Det är de övergripandemiljöfrågorna som är motivet till interpellationen. Det är inte bara ettproblem för , det är också ett nationellt problem. Men de omedelbaraoch konkreta frågorna, som man har anledning att särskilt peka på, blirsjälvfallet symboler i en viktig debatt. 35HÄDAR (): förklarar sig ofta vara enstark anhängare av en mycket snabb avstängning av kärnkraften. Men när detgäller att på olika områden utveckla teknik som kan möjliggöra detta, då är manutomordentligt restriktiv i sina bedömningar. Jag vill gärna fråga - kanhända statsrådet kan hjälpa migatt få svar på det -vad som skulle hända om man i gjorde som herrFranzén vill och avbröt arbetet på den anläggning som är under uppförande iVärtan. förstårdet, skulle man då hänvisas till att fortsätta att användaden anläggning som står där , och miljökonsekvenserna av det skulle ingalundavara till fördel för luften i . Annars tycker jag, herr talman, att vi i harvarit ganska skickliga att sköta stora delar av vår miljö. Jag minns att manför inte så länge sedan inte kunde fiska strömming förrän man kom utanförVaxholm. kan man bada i vatten. Det har vi klarat av på ettmycket fint sätt och utan många pekpinnar från andra delar av landet. Tvärtomär i de avseendena ett exempel för världsstäder runt om. Beträffande luften får vi erkänna att den inte är bra,även om vi har lyckats minska svavelhalterna. Bilarna är ett problem, ochdärför krävde vi från det parti jag tillhör att man snabbare skall gå över tillrening av avgaserna än vad fattat beslut om. Det är synd att vi harförlorat som, rätt använda, hade inneburit att vi snabbare fåttbättre luft i . Kringfarterna kan vara en lösning, självfallet underförutsättning att man använder kringfarterna till att också reducerainnerstadsbilismen. Sedan vill jag säga, att vi som haft lyckan att under praktiskttaget hela vårt liv få bo i inte för egen del önskar tillströmning av människor till vår stad. Vi behöver inte det. Det är heltriktigt att det leder till ökad trängsel och andra problem. Men vi vill inte -jag vill inte i varje fall -genom olika åtgärder hindra människor från attuppleva glädjen och lyckan att bo i . Talmannen anmälde att att till protokollet få antecknat att han inte ägde rätt tillytterligare inlägg. Överläggningen var härmed avslutad. 9§ Svar på interpellation 1987/88:34 om vattenkraftsutbyggnaden 36Miljö- och energiminister ; har frågat mig om en utbyggnadav vattenkraften är en lokal fråga eller en fråga av riksintresse, omregeringen avser att besluta om en massiv utbyggnad av vattenkraften iNorrbotten samt om regeringen är beredd att ge ett förstärkt skydd av de fyraoutbyggda Norrlandsälvarna. Utbyggnad av vattenkraften är i högsta grad en fråga avriksintresse. På förslag av den socialdemokratiska regeringen lade riksdagenmot denna bakgrund fast riktlinjer i den fysiska riksplaneringeni avsikt att skydda ett stort antal outbyggda älvar och älvsträckor i Norrlandfrän vattenkraftsutbyggnad. godkände regeringens förslag omen särskild lag om hushållning med naturresurser m. m. (NRL). Genom denna laghar de fyra outbyggda Norrlandsälvarna liksom ett stort antal andra älvar ochälvsträckor fått ett lagfäst skydd mot vattenkraftsutbyggnad. Jag anser motdenna bakgrund att skyddet av de fyra huvudälvarna är tillräckligt. För attuppnå gällande utbyggnadsmål för vattenkraften har Prot.1987/88:13 beslutat om en särskild plan för vattenkraftsutbyggnad. gäller förden pågående omställningen av energisystemet och avvecklingen av kärnkrafteninnebär givetvis att de orörda älvarna inte skall tas i anspråk. Under detta anförande övertog tredje vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar. 37GÖREL THURDIN (c): Det är ju tur att jag är från , såatt jag åtminstone har rätt att yttra mig i det här ärendet, att döma avdebatten tidigare. Jag får tacka miljöministern för svaret. Det var precisdet svar som jag hade väntat mig. Min interpellation väcktes i samband med attStig , ledamot av det socialdemokratiska partiets verkställande utskott,gick ut och agerade för att Norrlandsälvarna skall byggas ut. Det gjorde hanstrax efter socialdemokraternas partikongress, där man påstod att det miljöpolitiskaprogrammet är förankrat i hela arbetarrörelsen inkl. facket. Där talades om"stor återhållsamhet" när det gäller utbyggnaden av vattenkraften. Det är allmänt känt att det råder ganska storsplittring inom det socialdemokratiska partiet i en rad frågor, och det ärdärför naturligt att en stor oro uppstår när en person i så betydandeposititioner som vill bryta mot nu gällande överenskommelser ochtagna riksdagsbeslut. Av framgår att socialdemokraterna harkunnat tänka sig att byta kärnkraft mot våra outbyggda älvar. Det varvisserligen så långt tillbaka som 1982, men gamla tankar har en förunderligförmåga att bli som nya. Genom motioner från socialdemokrater och moderateravvecklades skyddet för Edängeforsarna vid . riksdagsbesliithade skyddat Edänge från utbyggnad. Majoriteten i kommunfullmäktige i Ljusdalhar sagt nej till utbyggnad. Kör regeringen över kommunen i ett sådant härärende, frågar man sig naturligtvis: Vad blir nästa steg? Jag noterar att till skillnad från att de fyra stora älvarna är av riksintresse. I beslutar vi gång på gång om skydd av våraoutbyggda älvar. beslutar år om bevarande,och folkopinionen tar till det instrument som finns mellan valen - man skriverpå lista efter lista. Ändå känner sig denna stora opinion ständigt hotad.Därför upplever man ute i landet, att den nya naturresurslagen inte räcker. Mankräver även andra handlingar. Statliga , som har till uppgift att verkställariksdagens beslut, propagerar enligt en ledarskribent i tidskriften för en utbyggnad av den lagskyddade och det med statligainformationsmedel. Om detta är riktigt, vill jag betona att det är av storvikt att företrädare för statliga verksamheter inte arbetar mot intentionerna iden svenska beslut! De än så länge outbyggda fyra svenska storälvarna är unikatillsammans -men också var och en för sig. Det fastslås i en utredning utfördäven forskare, växtekologen och docenten , att varje älv harmycket speciella naturvärden och att det längs de sista storälvarna finnsnaturvärden av världsklass. De ekologiska systemen är av oerhört värde. nellt harexploatering av vattendrag fått alltmer uppmärksamhet, därför att ekologiskasystem hotas. Vi har inte bara ett nationellt utan också ett internationelltansvar att förvalta älvarnas värden. menar också att deutbyggnadsplaner som lovar miljövänlig utbyggnad saknar all förankring i denekologiska vetenskapen. Det tål att tänka på när det gäller utbyggnad avvattendrag. skulle kunna bli ett föregångsland genom attinföra begreppet "nationalälvar". Skulle kunna tänkasig att förklarade våra fyra outbyggda älvar som nationalälvar? 38HANS (): Energiministern försäkrade iinterpellationssvaret att skyddet för de fyra outbyggda huvudälvarna ärtillräckligt. Men alldeles uppenbart finns aktörer som arbetar för att skyddetav dessa älvar skall rivas upp. Exploateringsintressen står motbevarandeintressen. och andra fortsätter att propagera för enutbyggnad av . pläderade fören utbyggnad av älv. LO-ordföranden förslag om en lokalfolkomröstning om orörda hade som uppenbar orsak att han önskarfå en utbyggnad. En folkomröstning skulle självfallet tas till vara avexploateringsintressena för en intensiv kampanj, med utnyttjande av deekonomiska resurser dessa aktörer förfogar över. Förslaget från blirbegripligt bara om det är ett försök att ge exploatörerna ett nytt tillfälle.Att begära lokal folkomröstning bara med önskan att understryka vad redansagt ter sig föga meningsfullt. Det är också bara som energiministerBirgitta själv i ett förslag till begärde att få genomföraförstudier för eventuell utbyggnad även i de fyra huvudälvarna. Jag litar på att menar allvar när hon nusäger att de "orörda älvarna inte skall tas i anspråk". Men vägentill den ståndpunkten hos regeringen har varit krokig, ochexploateringsintressena är uppenbart inriktade på att fortsätta sina aktioner isyfte att få bygga ut. Statsrådet hänvisar till att påsocialdemokrafiskt förslag lade fast riktlinjer i den fysiska riksplaneringen iavsikt att skydda ett stort antal outbyggda älvar och älvsträckor. Men detta skydd hade inte den styrka som mantrodde att det skulle ha, vilket också påpekat. Tvärtom gavs 1985ett närmast chockerande exempel på hur lätt ett lagskydd kan rivas upp. Denna var lagskyddad genom den fysiska riksplanen. I enproposition föreslog att detta skydd skulle vara kvar. Deinstanser som har yttrat sig i frågan - kommuner, ,organisationer och andra - hade uttalat sig i samma riktning. Det fanns docktvå undantag: och . Likväl beslöt riksdagsmajoriteten att riva upp skyddet förEdängeforsen. I kammaren röstade inte en enda socialdemokrat för om Samtliga hennes partikamrater i gick i stället samman ochröstade igenom en moderat partimotion som handlade om att möjliggöra enutbyggnad av Edänge.