prot · GB0971 · 1987-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1987/88:71 1 § Justerades protokollen för den 9 och 10 innevarande månad. 2 § Ändring av den preliminära tidsplanen Anf 1 TALMANNEN: Med ändring av den preliminäratidsplanen inställs det arbetsplenum som utsatts till . Sammanträdet nämnda dag och därmed frågestunden börjar . 3 §Svar på fråga 1987/88:317 om väntetiderna för rättspsykiatrisk undersökning har frågat mig närmissförhållandena när det gäller långa väntetider i vissa fall inom denrättspsykiatriska undersökningsverksamheten kommer att vara avhjälpta ochlagens föreskrifter strikt tillämpade. Det är riktigt att det har funnits problem inom denrättspsykiatriska verksamheten som i många fall medfört alltförlång väntan på rättspsykiatrisk undersökning. I anslutning fill det arbete sompågår med att reformera lagstiftningen om den psykiatriska tvångsvårdenförbereds emellertid en organisationsförändring som bl. a. syftar fill ennärmare samordning mellan vård- och undersöknirigsverksamheterna. Enproposition i ämnet beräknas kunna avlämnas till . a. till att skapa förutsättningar för att man långsiktigt skallkunna lösa problemen med de rättspsykiatriska undersökningarna. Parallellt med dessa initiativ har en rad åtgärdervidtagits för att i ett kortare perspektiv avhjälpa berörda missförhållanden.Hösten 1986 utarbetade på regeringens uppdrag ettåtgärdsprogram som genomförts . har år1987 på regeringens uppdrag träffat avtal med och Västerbottensläns landsting om en tidsbegränsad undersökningsverksamhet i syfte att minskakön av häktade. Om de särskilda tillsynshemmen prot.1987/88:71 De åtgärder som vidtagits har intekunnat ge full effekt . förbättringarhar dock noterats. Detta är dock inte tillräckligt. I årets budgetpropositionhar därför angetts att det krävs fortsatta insatser för att öka effektiviteteni verksamheten. Min bedömning är att det genom en ytterligare intensifiering avredan vidtagna åtgärder bör vara möjligt att uppnå en balanserad situationunder kommande budgetår. Jag har för avsikt att noga följa utvecklingen för attavgöra vilken effekt insatserna har. 3 HANS (): Jag tackar socialministern för svaret. Enligt den statistik som föreligger om rättspsykiatriskaundersökningar har vissa förändringar skett i fråga om vänte- ochundersökningstiderna. Väntetiderna i t. ex. beräknas enligtsocialstyrelsen vara , i och i . Om man studerar statisfiken närmare visar det sig attundersökningstiderna varierar . Den totalavänte- och undersökningstiden uppgick iLund och i . Detta gäller personer som befinner sig påfri fot. Även för häktade var de sammanlagda vänte- ochundersökningstiderna långa 1987- i , imars, öch . I var väntetiderna iapril, i och . Statisfiken anger också hur många av de häktadesom väntade på rättspsykiatrisk undersökning . I exempelvisjanuari 1987 var det 16, , 8, 9 och 2personer. Som jaghar framfört i min fråga finns det även extrema fall. Det är mycket betänkligt att förhandlingarna mellanstateri och ännu inte är avslutade. Det har varit fråga om enlånghalning som inte är försvarlig. Jag vill erinra om att socialutskottet, i anledning av en motion som jag ochnågra andra mofionärer väckte , gjorde ett tillkännagivande omresurser för rättspsykiatriska undersökningar och huvudmannaskapet förverksamheten. Utskottet riktade stark kritik mot rådande förhållanden. Det ärnu anledning att på nytt ta upp frågan. Jag tolkar socialministerns svar så atthon har förståelse för de synpunkter och den kritik som framförts. Överläggningen var härmed avslutad. 4§ Svar på fråga 1987/88:326 om de särskilda tillsynshemmen har frågat mig om jag ärberedd att vidta åtgärder för att säkra tillgången till platser på.de särskildatillsynshemmen. I samband med att kommunerna och landsfingen övertoghuvudmannaskapet för bl. a. hemmeri för särskilt noggrann tillsyn äv ungdomar,dvs. gamla ungdomsvårdsskolorna, genomfördes ett nyttstatsbidragssystem. Merparten av statsbidraget till missbrukarvård m. m. gårfill kommunerna, men ungdomsvårdsskolorna får ett särskilt bidrag med 250 000kr. Bidragssystemet gäller t. o. m. . ' Jag kommer att föreslå regeringen att ge riksrevisionsverketr uppdrag att granska effekterna av bidragssystemet. Vidare skall socialstyrelsenårligen redovisa de förändringar som sker inom missbrukarvården ochungdomsvården. På grundval av bl. a. dessa underlag kommer en noggranriprövning av statsbidragssystemet att ske. gav regeringen ett uppdragangående utvärdering av socialtjänstlagen. Ett av de områden som uttryckligenberörts i uppdraget är insatser för barn och ungdom, särskiltvad gäller utsatta grupper. Uppdraget skall slutredovisas . Institufionernas roll behandlas också i den översyn av.lagstiftningen om vård av unga som f. d. JO har haft i uppdrag attgenomföra. Betänkandet har remissbehandlats och bereds isocialdepartementet. Antalet platser har uuder åreri 1985-1987 sjunkit från 510till 489..En minskning med 21 platser kan knappast kallas en drastisknedskärning. Jag ariser att hemmen för särskilt noggrann tillsyn spelaren mycket viktig roll inom ungdomsvården, och som jag redovisat kommer derassituafion att behandlas i olika sammanhang. Om de särskilda tillsynshemmen Anf.5 (): Jag får tacka socialministern för svaret. Det finns många viktiga samhällsfrågor. Flera av demgäller våra ungdomar, inkl. sådana ungdomar som råkat in i kriminalitet ellersom befinner sig i farozonen, ofta till följd av drogmissbruk. Samhället harhär ett ansvar att förebygga ungdomsbrottslighet och stoppa pågåendekriminalitet. I första hand måste man inom socialvården vidta snabba åtgärderanpassade till behovet. Ytterst får det ske genom tvångsomhändertaganden på s.k. särskilda tillsynshem. I sista hand övergår ansvaret till kriminalvården. När det gäller den aktuella problembilden kan marikoristatera att dessa ungdomar har hamnat "mitt emellan". Inomsocialvården vill man inte, inom kriminalvården kan man inte vidta åtgärderförrän den unge gått ner sig djupt och fyllt . Då tvingas kriminalvårdenatt ingripa. Ansvaret för detta åvilar kommun, landsting och stat gemensamt.Kommunen vidtar inte effektiva åtgärder mot dessa ungdomar. Landstingen minskarantalet platser på fillsynshemmen. Staten fullföljer inte sin tillsynsuppgift.Läget blir alltmer akut. Behovet av omhändertagande ökar. Tillgången tillplatser minskar. Obalansen filltar enligt min uppfattning. menar statsrådet att det inte sker någon drastiskminskning av antalet platser. Det är min bedömning att statsrådet underskattarproblemet. Nedskärningarna har inte slutat. De pågår även . Det ärtacknämligt att vi nu skall få en utvärdering. Men måste det dröja till kanske1989 innan vi kan få något besked? Hur många ungdomar skall gå underdessförinnan? Om legitimationsbevis för pensionärer Det gäller först och främst att se påeffekterna av det statsbidragssystem som vi har , och det löperfram till 1989. Jag vill också påpeka att antalet institutioner har ökat från19 till 21. Platsminskningen har alltså skett på de stora institutionerna, ochdet är väl en utveckling som vi kan välkomna. Jag är medveten om det har tagit upp i sinrapport, som behandlas inom . Det finns vissa problem ifråga om specialisering osv. när det gäller den här verksamheten. Som jag harsagt i mitt svar kommer vi naturligtvis att se på de här frågorna sedan vi harfått det material och det underlag som kommer. 7 (); Det är naturligtvis problem med statsbidragetoch vem som skall vara huvudman för verksamheten, om det skall vara stateneller om huvudmannaskapet skall ligga kvar hos landstingen. Men i botten handlar det inte om teknik utan om vad viskall göra för dessa ungdomar, som har kommit på sned i vårt samhälle, och detär en djupt mänsklig fråga. har på ett förtjänstfullt sätt pekat påproblemen, och jag tycker att åtgärder måste vidtas i större omfattning och isnabbare takt än vad som har antytts här. Jag hade hoppats att vi skulle kuuna senågot resultat redan under det här året. Om resultatet av utredninggår igenom ökas antalet tvångsomhändertaganden, men då finns det inte någraplatser att tillgå, och det vore en olycklig utveckling. Överläggningen var härmed avslutad. 5§ Svar på fråga 1987/88:347 om legitimationsbevis för pensionärer har frågat mig om jag kommeratt verka för att pensionärer, speciellt förtidspensionärer, automatiskterhåller ett pensionsbevis i samband med att pensionen beviljas. Särskilda pensionsbrev till dem som beviljats pensionutdelades fram . beslöt då av flera skäl attslopa dessa pensionsbrev. För det första ansågs pensionsbreven obehövliga; förde flesta pensionärer var pensionsbeslutet tillräckligt. För det audra visadeerfarerihe-ten att vissa, framför allt förtidspensionärer, inte ville blipåminda om sin status som förtidspensionärer och om olika typer av rabatter påtåg etc. som de på grund av sitt handikapp inte kunde utnyttja. För det tredjemedförde utsändandet av pensionsbrev en inte obetydlig kostnad för den allmännaförsäkririgeri. Eftersom intresset för pensionsbreven var begränsat ansågskostnaden inte stå i rimlig proportion till behovet. Mot bakgrund av de skäl som anfördes för att slopapensionsbreven och det faktum att den som önskar få ett bevis på sin status sompensionär kan få detta på ett enkelt sätt hos är jag inte bereddatt verka för något automatiskt utsändande av pensionsbevis i sambandmed att en pension beviljas. 9 (): Jag ber att få tacka socialministern försvaret på min fråga, även om jag hade hoppats på ett mer positivt svar förmånga, främst förtidspensionärer, som jag tog upp i min fråga. Bakgrunden till denna kanske bagatellartade fråga är attdet för många, speciellt förtidspensionärer, upplevs som ett besvärandeförhållande att man inte enkelt kan visa att man är pensioriär. Det lär firinasca 390 000 förtidspensionärer i landet. Alla dessa måste begära ettbevis från sin lokala försäkringskassa, om de har behov av det. En dellokalkontor dras in, och många, speciellt i glesbygd, har långt till sittkontor. Försäkringskassepersonal omtalar också att många pensionärer ställersig undrande inför dagens ordning. Detta förfarande med intygsskrivning innebär också enextra arbetsbelastning för personalen på försäkringskassorna. Mångapensionärer anser det vara något av ett ingrepp i den personliga integritetenatt behöva upjjvisa besked om att pension har beviljats, eftersom det av dettabesked också framgår hur hög, eller låg, pensionen är. För många är risken att dekanske går miste om sina reserabatter eller andra förmåner. I denna plastkortens och datans tidsålder borde det varaen mycket enkel och inte alltför kostnadskrävande åtgärd att förse samtligapensionärer med ett legitimationskort eller annat automafiskt utskickat bevispå att vederbörande är pensionär av något slag. Om avdragsrätt för vissa försäkringsavgifter ' Överläggningen var härmed avslutad. 6 § Svar på fråga 1987/88:348 om avdragsrätt för vissaförsäkringsavgifter har frågat mig om jag avser attföreslå införande av avdragsrätt för försäkringsavgifter i syfte att skaparättvisa mellan dem som har kollektiva hemförsäkringar finansierade avarbetsgivaren och dem som inte har motsvarande förmån. Avgifter för hemförsäkring är enpersonlig levnadskostnad och därför inte avdragsgilla. Det är inte aktuellt attinföra en avdragsrätt för sådana kostnader. 11SONJA REMBO (m): Jag tackar finansministern för svaret - detär naturligtvis det logiska svaret på min fråga. Att jag ändå tog upp den här frågan på det sätt jaggjorde, beror på att jag ville belysa ännu en av de absurda konsekvenserna avregeringens olycksaliga beslut att medge fackliga och andra organisationer rättatt för sina medlemmars räkning teckna kollektiv hemförsäkring med enbartreservationsrätt. 5 protokoll 1987/88:68- 74 Om de regionala .. TV-sändningarna i 1 en del fall förekommer det att försäkringen betalas avden fackliga klubben på arbetsplatsen men finansieras av arbetsgivaren via detadministrationsbidrag som fackklubben förhandlar sig till och som fill störreeller mindre del tas ur det lokala löneutrymmet. Kostnaden är i dessa fallavdragsgill vid beskattningen av arbetsgivaren. Fackets medlemmar får i dessa fall i realiteten enskattefri löneförmån som inte kommer andra försäkringstagare till del. De som av olika skäl inte önskar tillhöra försäkringenbrukar i sådana fall inte kunna räkna med någon restitution av den avgift somde ju indirekt bidrar till. De måste alltså vara med och finansiera andrashemförsäkringar. Dessutom har de inte motsvarande skatteförmån. Detta är emellertid bara en av många oacceptabla effekterav de kollektiva hemförsäkringarna såsom de har kommit att utnyttjas. Andraeffekter är deri uppenbara risken för dubbelförsäkring och snedvridning avförsäkringsmarknaden till följd av att upphandling inte sker. Jag vill därför ställa en följdfråga: Avserfinansministern att ta upp frågan om de kollektiva hemförsäkringarna tillomprövning i syfte att undanröja de uppenbara negativa effekterna ochorättvisorna mellan olika kategorier försäkringstagare som vidlåder denuvarande försäkringarna? 12 Finansminister : Herr talman!Svaret på frågan är nej. 13 (): Jag vill ställa ytterligare en följdfråga till finansministern. har i en skrivelse tillregeringen medgivit hur svårt det är att följa upp utvecklingen på det här området,vilket NO tillsammans med försäkringsinspekfionen har fått i uppdrag att göra.Man får nämligen icke någon medverkan från de fackliga organisationerna. Vilkenåtgärd har finansministern vidtagit med anledning av NO:s brev? Överläggningen var härmed avslutad. 7§ Svar på fråga 1987/88:341 om de regionala TV-sändningarna i har frågat mig vilka åtgärderjag tänker vidta för att riksdagsbeslutet om regional TV-bevakning skall kunnafullföljas för del.. anvisade medel för att invånarna iSödermanlands län skall få tillgång till ett och samma regional-TV-program(prop. 1986/ 87:100, bil. 10, KrU 11, rskr. Därmed följde deförslag som och lagt fram för regeringen efter enav beställd utredning. del innebar medelsanvisningen atten underredaktion kan etableras i . Därmed kan de norra och västradelarna av länet bevakas programmässigt. För del innebar riksdagsbeslutet dels att enstörre sändare placeras i under /88, delsatt länkförbindelser för programinsamling och programöverföring byggs underinnevarande och riästa budgetår. Enligt vad jag har inhämtat från beräknassändningarna från Västeråssändaren kunna starta ,vilket i förhållande fill verkets ursprungliga planer innebär en mindreförsening. programproduktion i kommer attstarta . Om de regionala TV-sändningarna i liSKJELL (): Jag vill tacka statsrådet för svaret. 1 den proposifion som 1978 signerades av eri utbyggriad av de regionala nyhetsprogrammen fill att omfatta helalandet. Detta skulle vara klart . Som en regeluttalades också att gränserna mellan regional-TV-områden endast undantagsvisborde bryta någon länsgräns. I den proposition där avtalet mellan staten och SverigesRadio förlängdes för femårsperioden 19861992 uttryckte sig vagt och kortfattat och sköt problemet ifrån sig. Jag själv fannskrivningen helt oacceptabel. Även kulturutskottet fann anledning attförtydliga, och utskottet underströk att den tidigare principregeln bordegälla och att man måste se till att ställa resurser till förfogande. Närriksdagen så klart lagt fast detta kunde man ju tro att den här frågan skulleha fått sin lösning. Den uppfattningen får man också när man tar del avstatsrådets svar. Faktum är emellerfid att iute ställt någramedel.fill förfogande.för att bygga upp en rejäl redaktion i . 'Manräknarmed att en reporter skall kunna placeras där för de medel som äranvisade. Man lär dessutom inte få tillräckliga medel för att kunna ha ettkamerateam på platsen. En sådan bevakning är vi naturligtvis inte betjänta av iSödermanland - vi vill självfallet ha en ordentlig bevakning. Dessutom blirdet en fördröjning. Den sändare som är uppbyggd kan tas i bruk , mennågon redaktion kommer över huvud taget inte att byggas ut förrän och då i denna ytterst lilla skala. Dessutom är det fortfarandeså att en mängd orter på östsidan -av inte kommer att kunna se Östnytt,när den nya sändaren tas i bruk. 16 Statsrådet : : Lät mig bara påpeka att det som vi hardiskuterat och haft anledning att här redovisa är investeringskostnader ochinvesteringsförutsättningar. Det är som svarar fördriftkostnader, och inom radioföretagen tar man ställning till fördelningen avdriftmedel. Detta är, efter vad jag vet, föremål för behandling just . Dennainterna fördelning inom TV-företagen är inte något som regeringen ellerriksdagen tar ställning till. 17 (): Jag tycker att vi genom statsrådet slapphet har fått enunderlig situation. har klart uttalat att skall bevakasfrån ett ställe och att det skall byggas upp resurser så att detta kan ske. Detär regeringen som skall verkställa detta beslut, men kulturministern skjuter nuproblemet ifrån sig och säger att får anvisa medel. Hur skalldet gå till? Om anvisar medel så att man bara kan ha en endareporter, får man ju den s.k. Gotlandsmodellen; man har en reporter på Gotlandoch måste låna över ett kamerateam från , när man vill göra någotprogram. Är detta en lösning som kan accepteras? Är det inte kulturministernsom skall se till att man får erforderliga redaktionsresurser? Enligt riksdagsbeslutet är det som skall svara förfördelningen av kostnader för driften av den här typen av sändningar. Eftersomjag tycker att detta är en ganska riktig princip får jag väl finna mig i attKjell betraktar mig som en slapp kulturminister därför att jag intevill etablera mig som privat TV-chef i . Jag har emellertid inte föravsikt att ta på mig den uppgiften och skaffa en egen liten sändare för attslippa anklagelsen för att vara slapp. Anf.19 (): En egen liten sändare kanske vore på sin plats, för i kommervi inte att kunna se sändningarna. är en av de orter där man intekommer att kunna se Östnytt i fortsättningen - och det var just detta somutskottet invände emot. Utskottet sade att resultatet inte blirtillfredsställande med denna ordning. Utskottet tryckte faktiskt i sinskrivning på att man borde se fill att det ursprungliga beslutet fullföljdes,och att också medel skulle ställas till förfogande. Detär inte bara jag som är kritisk. Det är inte underligt om laridshövding-eri iSödermanlands län, som ju är gammal parlamentariker, talar om en anmälan tillkonsfitutionsutskottet. Överläggningenvar härmed avslutad. 8 § Svar på fråga1987/88:342 om hemspråksundervisningen har frågat invandrarministern om han anser att förslageti årets budgetproposition om förläggning av hemspråksundervisningen utanförordinarie timplan står i överensstämmelse med de övergripande målen för densvenska invandrarpolitiken. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det ärjag som skall svara på frågan. Enligtskolförordningen får hemspråksundervisningen antingen ersätta deltagande imotsvarande omfattning i fria aktiviteter eller förläggas till annan icketimplanebunden tid under skoldagen eller ersätta undervisningen avmotsvarande omfattning i ett eller flera ämnen på timplanen. Mittuttalande i årets budgetproposifion innebär en rekommendafion att vidschemaläggningen så långt möjligt förlägga hemspråksundervisningen så attundervisningen i andra ämnen inte går förlorad. Också invandrarelever har rätttill det antal lekfioner i olika ämnen som framgår av timplanen. Härigenomblir det också lättare att skapa en lugnare skoldag och ett bättre arbetsklimatför elever och lärare inom den sammanhållna klassen. Lärarens uppgift att skapaen god studiemiljö är ofta mycket svår. Om eleverna i klassen ofta ärfrånvarande från derr ordinarie undervisnirigeri för att delta i aririanundervisning blir uppgiften än svårare. Det är därför som man lokalt bör försökaorganisera undervisnirigeri så att klassen är samlad i så stor utsträckning sommöjligt. Jag har svårt att förstå hur denna, i mina ögon självklara,uppfattning skulle kunna anses strida mot de övergripande målen för svenskinvandringspolitik. Tvärtom innebär den ju ett värriande av ocksåinvandrarbarnens rätt till kunskap. Då är förhindrad att närvara medgerjag att får motta svaret. 22 (): Jag ber att få tacka skolministern för svaret på fråga.Larz hade ställt sin fråga till invandrarministern, och det var ioch för sig inte gjort av en slump, utan häri arisåg att det var angeläget attfå frågan belyst från invandrarpolitisk synpunkt. blev det ändåskolministern som svarade. Å andra sidan är det inte heller somtar emot svaret; det här blir alltså så att säga en debatt genom ombud. och skolministern har dessutom diskuterat frågan under denallmänpolitiska debatten. Anledningentill att ställde frågan till invandrarministern var, som sagt,att han ville få den belyst inte som en skolpolifisk fråga utan som eninvandrarpolitisk fråga. Det är kanske betecknande att skolministern i sittsvar inte heller behandlar frågan ur invandrarpolifisk synvinkel, utan mera somen fråga om hur man organiserar skolarbetet så väl som möjligt. Dennafråga har emellertid en invandrarpolifisk räckvidd. Vi har slagit fast attmålet för vår invandrarpolitik skall vara att främja valfrihet, främja rättvisaoch jämlikhet. Hemspråksundervisningen innefattar de absolut viktigaste ämnenaför många invandrargrupper, i synnerhet för dem som är svaga i svenska språket.Det är i denna undervisning de får lära sig sitt modersmål, det är där de fårlära känna många av förhållandena i sitt hemland, och det är också där som defår mycket stöd för att kunna följa med i undervisningen i svenska. Omman på ett så markerat sätt som skolministerri har gjort säger att det härskall ligga vid sidan om den ordinarie timplanen, innebär det dels att detmånga gåriger blir svårare för eleverna att delta i hemspråksundervisningen,dels att man inte jämställer denna med annan undervisning. Det är detta som ärbakgrunden till frågeställningen och till mycket av den indignation som det häruttalandet har väckt. Svaret var-faktiskt ett svar på frågan. Jagredovisade varför det inte strider mot invandrarpolitikens principer attrekommendera att invandrarbarn också skall få mer än iexempelvis fysik. Språk- och kulturarvsutredningen tog upp detta problem isitt betänkande. På ett sätt är det lustigt att det är som taremot svaret och inte . Jag kanske kan få erinra om- eftersom jag förstår att han inte kommer ihåg det - vad han sade på dennapunkt . Då reserverade sig nämligen och sade att det varotillfredsställande att nuvarande regler ofta förutsatte att invandrarelevernamåste välja bort andra ämnen och gick miste om undervisning som derassvenskspråkiga kamrater fick. Han reserverade sig till förmån för att manskulle ha frivillig hemspråksundervisning utanför schemat - vilket jag inte harföreslagit. Jag har föreslagit att man skall schemalägga sådan undervisning.Han reserverade sig för och hade t. o. m. i en mofion förslag omlördagsskolor. Det är ju fullkomhgt häpnadsväckande att han senarekommer och gör detta till en stor principfråga och säger att det strider motalla principer! Vad är det som har fått att så radikalt vända omoch tycka att det som var största nytta 1985 skulle strida motinvandrarpolitiska principer? Jag har i det förslag som jag har lagt för regeringensräkning försökt tillgodose de önskemål som har redovisats från föräldrar, attderas barn skall få ett hyggligt schema så att de får del av alla de kunskaperskolan ger. Det gäller att anpassa sig till de praktiska förutsättningarna, attdär det är möjligt lägga undervisningen.utanför ordinarie timplan: pä tid förfria aktiviteter, på tillvalstimmar på högstadiet - det finns en rad lösningar.Vi måste se till att våra barn får ett riktigt schema. 24 PAR (): Jag tror att det är viktigt att man också sompolitiker lär av en fördjupad erfarenhet. Jagskall frankt erkänna, BengtGöransson, att ju mer kunskap jag har skaffat mig om hemspråksundervisningensroll för de här eleverna, desto mer har jag fått klart för mig vikten av attdenna undervisning är en integrerad del av skoldagen och att man också skall hamöjlighet att använda timplanebunden tid för denna undervisning.