prot · GB09109 · 1987-12-31 00:00:00 — Vitror.på en decentralisering av beslutsapparaten och på att få till stånd enavreglering av politiken, t. ex. i fråga om bostads- och familjepolifiken ochspecialdestinerade medel fill kommunerna. Genom avregleringar på en lång radpunkter inom olika politikområden och genom samverkan med ett dynamisktnäringsliv ute i landet kan man få en effektiv spärr mot just den ohämmadetillväxt som vi moderater inte vill se i . 24 ELVERJONSSON (fp) replik: Industriministern säger att det bara är en av 54 reservationer som ärgemensam för de tre borgerliga partierna. Jag vill i detta sammanhang erinra omatf det inte på någon av de 65 punkterna i hemställan förhåller sig så, attsocialdemokraterna inte har fått hjälp av något annat parti - ofta har de fått hjälp avfolkpartiet, ibland av vpk och inte så säUan av . Inget parti kanensamt dirigera denna kammare. Vidareär industriministern ledsen för att vi inte är gladare över utvecklingen. Kanvi inte mötas någonstans mittemellan? Min avsikt var här inte att gå till storms,utan att möjligen åstadkomma en liten stiUa väsfanfläkt, när jag sade aff detnaturligtvis är riktigt att läget är bättre i än i andra länder men attdetta inte är någon nyhet. Detta har gällt under 60-, 70- och 80-talef. Låt osstro att detta också kan gälla för framtiden. Jagär dock Utet bekymrad över att både industriministern och utskottsmajoriteténkänner sig så Utet oroade över vad som kan vänta runt hörnet i en ansträngdkonjunktur. Medfacit i hand är det ju helt klart att arbetstillfällena vid bilfabrikerna iUddevalla och blev mycket dyra jobb. Jag tror atl infe ens han nu sitter kvar som industriminister efter valet, min önskan därvidlagskall jag inte avslöja - skulle återkomma med ett liknande förslag. Man hamnadenämligen snett. I andra områden, som kanske skulle behöva något kraftigareinsatser, , eller , blev def fråga om väldigt dåligt stöd.När det gäller var ju infe ens löntagarfonderna beredda att lyfta ettfinger. Omni, herr industriminister, ändå ringer till fidningarna och berättar om dennadebatt, kan ni väl också säga att folkparfiet vill att småförelagarna skall fåbättre villkor. Det är vår hälsning till denna del av näringslivet. Omindustriministern ringer till Bergslagen, så säg att vill ha kvarsysselsättningsstödet, trots att regeringen med hjälp från nurycker bort detta. Och hälsa de fem Norrlandslänen aft vi tycker att det är braatt länsanslagen höjdes så kraftigt. berömmer sig ju t. o. m. industriministernav aft dessa har tredubblats under socialdemokratiska regeringens tid. Men, frutalman, detta har skett mot den socialdemokrafiska regeringens vilja.Industriministern avslutar med att säga, vilket jag tycker är ett riktigt erkännande,aff def är bra att vi har höjt länsanslagen. Men detta har infe skett fack varesocialdemokraterna och regeringen, utan trots . Industriministernär nu så glad över höjningen atf han utåt berömmer sig av den. Fortsätt gärnamed det, för höjningen av länsanslagen var bra och ideologiskt riktig. 25 ()replik: Industriministern använder uttrycket gå till storms mot. En neutraltalskrivare skulle väl ha uttryckt det så, att det är på grund av att densocialdemokratiska regeringen har fått regera i en enda lång högkonjunktur, medkraftigt sjunkande oljepriser och en sjunkande dollarkurs, som vi har haft en hyggligekonomisk utveckling i riket, dock icke alls så bra som utvecklingen i deflesta . Så skulle en neutral talskrivare ha uttryckt sig och inteformulerat sig som gjorde i talarstolen. JagviU även litet grand påminna om att också socialdemokraterna har regerat underlågkonjunktur. Det var , då det förelåg vissa problem.Jag tror att jag hörde i radion, eller möjligen läste jag i fidningen, attThage G mot bakgrund av högkonjunkturen åren Prot.1987/88:127 1974-1975 och de lönerörelser som då fördes var mycket rädd för atfman inför årets lönerörelse skulle råkai samma katastrofala situation som den '- ~ som uppstod under dessa år. Det vardenna situafion som de borgerliga * regeringarna sedan fick ta itu med. Det finns emellertid också interna dokument som visar aftThage G vet vad det är fråga om. citerade jag här ikammaren ur ett tal som han tidigare hade hållit inför den socialdemokratiskariksdagsgruppen. Där sade han bl. a. följande: "Men vi ska också varasjälvkritiska, vi borde tidigare ha intresserat oss mera för regionalpolitikenoch ansträngt oss för att utveckla den." har hållit ytterligare ettsådant tal. Där inledde han med att varna för att talet inle fick delges mig.På första sidan av detta manuskript står följande: "De regionalaobalanserna är oförändrat stora." Litet längre ned på sidan står det:"Samfidigt ska man dock vara ärlig och konstatera att de grundläggandeobalanserna ännu kvarstår. Koncentrationen är stark till storstadsområdena ochytterligare några orter." Detta är en korrekt beskrivning. Jag vill mot bakgrund av denna ha svar på några frågor,som jag ställde i mitt förra inlägg. Jag vill be industriministern att gebesked om han är beredd att ta itu med dessa svåra inomregionala obalanser. är det ju i stort sett en enda kommun i varje länsom håller siffrorna uppe. De regioner som är riktigt illa utsatta har storabekymmer. Låt mig avslutningsvis också konstatera att vårt samladebudgetalternativ på ett enda år tillför de regionalpolitiskt utsatta områdena10-20 miljarder kronor mer än regeringens förslag. Trots detta har visammantaget ett budgetalternafiv som medför mindre ibudgetunderskott. 26 (vpk) replik: Jag blev mycket glad över det besked som jagfick av industriministern. Förslagen i arbetsmarknadsutskottels betänkande innebärtrots allt en satsning med . Därför kan denkapitalistiska utvecklingen ju inte anses vara socialt acceptabel, för då hadevi inte behövt göra dessa satsningar. Det är egentligen andra åtgärder och styrmedel som behövs.Löntagarfonderna skulle kunna spela en aktivare roll i regionalpolitiken änvad de gör . Dessa fonder lar ju trots allt en del från de utsattakommunerna för atf spekulera med på börsen. AP-fonderna borde också vara medoch tillföra de utsatta regionerna resurser på ett bättre sätt. Ingen har talat om det som vi har varit överens om iutskottet och som avspeglas i det föreliggande betänkandet. Jag tänker faktiskt nämna atf vi ju i ett helt enigt utskott har varit överens om aft anvisa 2 milj. kr. fill den pågående landsbygdskampanjen. Vi har också varit överens om skärgårds frågorna och att vad vi därvid kommit fram till skall ges regeringen tillkänna. Det finns alltså, även om det inte har framkommit här, vissa saker som vi har varit fotalt eniga om och där det infe finns någon avvikande mening. Detta bör också komma fram. förefaller del som om vi slåss bara för syns skull. Vi kommer ju trots allt överens. 46 Detta är inte ett så drastisktregionalpolifiskt betänkande som det vi diskuteradeförra året, då vi diskuterade miljoner hit och dit. Egentligen har väl ingen äni dag blivit riktigt klok på hur många miljoner det är och vem som har förioratoch vem som har vunnit. finns emellertid miljonerna där, och jag tycker skall fä arbeta i fred och eventueUt få pytsat ut fler miljoner tilllänsstyrelserna. Detta är Utet som att strida om påvens skägg, eftersom detgäller ett beslut som redan är fattat. Jag tycker att vi skall fortsätta atfarbeta efter det beslut som är fattat. 27 IndustriministerTHAGE G : Jag vill göra ett viktigt påpekande för . Inte en endakrona togs från de ordinarie regionalpolifiska anslagen till Uddevalla-ochMalmö-insatserna. Det rörde sig om nya pengar - det vet jag all också ElverJonsson känner fill. TillBörje vill jag säga att jag förstod att han var litet ledsen över attjag inte har talat om . Jag skall göra det . Förstvill jag ta upp neutraliteten i kommentarerna och bedömningarna av Sverigesekonomiska och industriella utveckling. Det är väl ändå så atl alla deinternationella institutioner, institut och affärsfidningar som har berömtSverige och framhållit vår fina utveckling på många områden inte är i händernapå den socialdemokrafiska propagandaapparafen. De har säkerligen gjort sinabedömningar ufifrån en strikt neutralitet när de har sett på utvecklingen. Sedanskall jag med glädje direkt skicka över till alla de tal som jaghar hållit under den här mandatperioden. Def var också vad jag sade inför densocialdemokrafiska riksdagsgruppen: Om begär det här talet, såskall han få det direkt av mig. Då behöver inte någon eventuellt tjänstvilligsocialdemokratisk riksdagsman i blindo eller i hemlighet dela ut det tillBörje . Han kan få det direkt av mig. Jag erbjuder atffå alla mina tal. Jag skall med glädje skicka över dem, för det är utmärktatal. BörjeHörnlund höll ett anförande . Jag lyssnade och funderade övervarför han sade det som han sade. På något sätt lever ett egetliv i den regionalpolitiska debatten, och därför hade jag inte tänkt bemötahonom. Han har på något sätt förpuppat sig. Med sitt återupprepande av argumentsom bygger på gamla uppgifter och på en utveckling som inte äger rum harhan så att säga vävt in sig i något som Uknar en kokong utan kontakt medverkligheten. Han kör med sina gamla argument som om ingenting hade hänt. Allavet atf det har hänt mycket positivt, att vi har fått upp sysselsättningen, attvi har fått ner arbetslösheten, att nyföretagandet har ökat i skogslänen i helaSverige, att befolkningsutvecklingen nu är positiv. Detär fakfiskt så, fru talman, aft innan jag går fill för atf delta i enregionalpolitisk debatt vet jag på förhand vad kommer att säga.Det är en svartmålning av utveckUngen, inget positivt har hänt, allt är elände.Det är surhet över regeringens regionalpolitiska satsningar. Och det är kritik,det är för litet och . Påsamma sätt som utskottets ordförande var förvånad över aff BörjeHörnlund tyckte att högre arbetslöshet var bättre än vår låga arbetslöshet, såförstår jag ibland inte riktigt vart vill komma med sinregionalpolitiska krifik. Jag förstår inte heller vart villekomma när han i debatten lämnade uppgifter om det regionalpoUtiskä rådet. Detär faktiskt så att jag meddelade att inte skulle komma att sammanträda som denregionalpolitiska utredningen arbetade. Detta har jag alltså meddelatriksdagen. I stort sett samma ledamöter ingår nämligen i utredningen som irådet, och därför anser jag det vara rimligt aff utredningen får arbetsro ochmöjlighet att gå igenom de regionalpolitiska frågorna utan påtryckningar fråndepartementet eller industriministern. Den kritik som riktats mot mig faller påsin egen orimlighet, eftersom jag fidigare har meddelat att rådetinte skall sammanträda. Jagvill säga en sak till, fru talman, eftersom i sina inlägg harkommit fillbaka till detta med storstadsfientlighet. närregeringens insatser börjar ge resultat och den inrikesflyttningen fill Stockholmkraffigt har minskat och när de regionala obalanserna förbättrats, när detfinns tecken till trendbrott, då lägger och fram ettförslag om straffavgifter på utvecklingen i . Man skall alltsåenligt mening straffa för en bättre utveckling både häroch i övriga landet. Det är det som jag noterar som ett uttryck för centernsstorstadsfientlighet. Jaghar sett i medierna att gör allt för att dämpa sitt partisstorstadsfientlighet och jakt på . Jag har sett atf han t. o. m.smått lyriskt målar upp . Men han klarar tydligen inte av att iriksdagen dämpa sätt att tala illa om ochUtveckUngen där. Det är därför som jag har sagt här från talarstolen alt detinte är att undra på att folk ute i landet börjar bli allt merförundrat och oroat över regionalpolitik. Centernsstorstadsfientliga inställning upplevs av människorna i storstäderna och iStockholms län som direkt kränkande. Förstevice talmannen anmälde att anhållit att till protokollet fåantecknat att han infe ägde rätt till ytterligare replik. Anf.28 (): Större delen av stödområdet består av landsbygd, som till en betydandedel är glesbygd. Qm vi ser fill värt land som helhet, finner vi att det imycket stor utsträckning utgörs av landsbygd. Vi kommer aldrig att kunna återgåfill tidigare förhållanden, då en betydligt större andel människor bodde pålandsbygden. Däremot är alla överens om att vi måste bibehålla en befolkadlandsbygd och göra def möjligt för fler människor atf bo på landet. Det ärmånga krafter som arbetar för detta. Vi kan ute i landet och inte minst iNorrlandslänen se olika grupper, byalag, studiecirklar m.m. som går in fördetta. Föratt ge goda förutsättningar och få ett bra resultat av def arbete som läggs nerav dessa människor måste vi politiker undanröja hinder för utvecklingen. Sådanahinder utgörs av onödiga regler, orättvis beskattning och orättvisa avgifter.Det offentliga servicemonopolefs omfattning ger inte uttrymme för lokaltanpassade lösningar. Det går inte att fillämpa samma mönster och regelverk överhela landet. Utan förenklingar och större möjligheter till variationer kan intede idéer förverkligas som gör det möjligt för fler människor aft bo och arbetapå landsbygden. Jag kan bara konstatera att fler politiska beslut och reglerinte leder till en sådan utveckling. Underlång tid har det funnits en övertro på statlig styrning och mer statligapengar, men allt fler människor börjar komma underfund med aft detta oftamedför andra problem som måste lösas med andra statliga insatser. Kommun- ochlandstingsmonopolet på all service har varit till nackdel för landsbygden. Dethar hindrat människor atf söka de lösningar som passar just deras bygd. Dettagäller såväl barnomsorg och vård av äldre som annan service. Statsbidragetskonstruktion har missgynnat glesbygdskommunerna och kommuner med storlandsbygd. I många fall har statsbidraget fill landsbygdskommunerna,exempelvis avseende barnomsorgen, varit knappt hälften mot vad enstorstadskommun får räknat per barn. Glesbygdsstödet,som vi moderater har sagt ja tiU, är den stödform som haft den störstabetydelsen för inlands möjligheter att upprätthålla service i bygdermed vikande underlag och underlätta fillkomsten av kombinationsföretag på ortersom saknar förutsättningar för bärkraftiga jordbruksföretag. Glesbygdsstödetfår emellerfid inte stelna i sina former utan måste vara så flexibelt att detkan anpassas till de behov som finns och fill de förhållanden som råder i olikalän. Skogoch jord är de dominerande näringarna på landsbygden. De har stor betydelsefrån sysselsättningssynpunkt. Det går inte heller aff fala regionalpoUtik medtonvikt på utan att mera ingående behandla jord- och skogsnäringarna. Jordbruksnäringenär en förutsättning för en befolkad landsbygd. Ett fungerande jordbruk harbetydelse även för andra näringar, t. ex. för turismen, som i vissaglesbygdsområden är den dominerande näringen. Den förändring som skett ijordförvärvslagen har bidragit fill att kombinationssysselsättningar mellanjordbruk och annan näring underlättats. Även en större omsättning avfastigheter har kommit till stånd. Vi moderater anser inte aft denna förändringär tillräcklig. Jordförvärvslagen bör helt avskaffas för fysiska personer. Denbör däremot skärpas för juridiska personer, alltså för bolag. Vi slår vakt omdef spridda ägandet. Omjordförvärvslagen slopas kommer flera fasfigheter att bjudas ut tillförsäljning. Flera människor kommer att kunna bosätta sig på landsbygden. Mångafasfigheter ägs av dödsbon och personer som är bosatta på annan ort. En ökadomsättning av sådana flerägda fastigheter skulle också bli följden.Jordförvärvslagen är endast ett exempel på onödiga regleringar som hämmarlandsbygdens utveckUng. Strandskyddslagens nuvarande utformning förhindrarbebyggelse vid alla vattendrag. I vissa glesbygder innebär detta att strändernaförbuskas, och resultatet bUr minskad tillgänglighet för allmänheten,tvärtemot lagens syfte. Varje kommun borde i stället få avgöra vilka vattendragsom skall skyddas. Detproduktstöd som ges Norrlandsjordbruket är nödvändigt för attproduktionen skall bibehållas och därmed landskapet hållas öppet. 4Riksdagens protokoll 1987/88:127 vikfigt att detta infeurholkas utan i stället följer kostnadsutvecklingen. Detta skall mera ses somett regionalpolifiskt stöd än ett stöd direkt fill jordbruket. Def är ävenvikfigt att stödet bibehåller sin karaktär av produklstöd och inte övergår tillatf utgöra arealsföd. Det är också nödvändigt att polifiska beslut gäller pålång sikt, så atf förutsättningarna inte plötsligt förändras. Sfimulans ochrådgivning skall öka akfivitefen inom skogsbruket - inte tvång och nyaregleringar. En del sådana har ju aviserats för någon vecka sedan. Enförenkling av skogsvårdslagen behövs. Detta skulle öka engagemanget frånskogsbrukarnas sida och leda fill en större mångfald inom skogsbruket.Skogsvårdsavgifterna är en extra skatt som bör försvinna precis som också deflesta bidrag fill skogsägarna bör bortfalla. Däremot bör möjligheterna tillinsättningar på skogskonto förbättras. Sådana inverkar nämligen stimulerandepå avverkningsnivån och är bättre än de tvingande regler som regeringen hotarmed. Enhel del avgifter och skatter drabbar landsbygdens folk hårdare än människor itätort. Landsbygdens befolkning får ofta betala, men får inte alltidmotsvarande förmån. Barnomsorgsavgiffen ingår i arbetsgivaravgiften - denegenavgift som småföretagere och lantbrukare betalar själva. Tätortensmänniskor, som kan utnyttja den kommunala barnomsorgen, får ocksåsubvenfionerna. Därför är det borgerliga förslaget om vårdnadsbidrag bra. Detutjämnar skillnader och minskar orättvisan mellan dem som utnyttjar kommunalbarnomsorg och dem som inte har möjlighet att göra det. Egenavgiftenbör rensas från avgifter som inte gér någon förmån. Dit hör t. ex.löntagarfondsavgiften. Den är helt enkelt en extra beskattning - en orättvissådan. Löntagarfonderna är fill skada för hela landet - inte minst förglesbygden som får betala utan aff få någonfing.i stället. ATP-avgiften ingår iarbetsgivaravgiften. Trots att många småföretagare och lantbrukare betalat indenna får personer med låga inkomster inte någon ATP. Särskilt ofördelaktigtblir det om både mannen och kvinnan arbetar tillsammans i företaget och delarpå inkomsten. Detta sker, ofta inom jordbruksföretag. I Norrlandslänen, därinkomsterna av jordbruksföretag är låga, upplevs detta som en mycket stororättvisa. Andraskatter, t. ex. fastighetsskatten, kan få orimliga konsekvenser om fastighetenligger i ett område som är turistiskt attraktivt. Även i detta fall har vimoderater lösningar. De presenterades i kammaren i går i samband med debattenom skatteutskottets betänkande. Dethar talats väldigt mycket om betydelsen äv goda kommunikationer, både här ikammaren och vid många andra tillfällen. Det kan inte nog ofta upprepasatt fungerade kommunikationer är en absolut förutsättning för en befolkadglesbygd. Där utgör bilen för många den enda möjligheten att bo kvar. Särskiltbarnfamiljer i glesbygder är beroende av bil. Därför är de ökade kostnader somunder senare år har lagts på bilismen en kännbar påfrestning på landsbygdensbefolkning. Det finns krafter som arbetar för att ytterligare försämra ochfördyra när det gäller bilismen. De som främst drabbas av detta är glesbygdensmänniskor. Andelen barnfamiljer i glesbygd utan bil är mycket liten, . Med anledning av olika uttalanden om momsen den senastetiden ryktas det nu om en höjning av momsen på bilar som skulle innebära enhöjning av inköpspriset på en bil med upp till 10 000 kr.Det gäller alltså bilar i normala prislägen. Hur skall kompenseras förnågot sådant? dagarna drabbar en annan beskattning Norrlandslänen särskilt hårt. Det är denökade oljebeskaftning som har föreslagit och som regeringen verkargå med på. Det åtgår betydligt mer energi för att värma en villa i norraSverige än en i . Def innebär aft människorna i norr måste betalaen betydligt högre sammanlagd oljeskatt än människor i . Hur skallNorrland kompenseras för detta? Småföretagareoch hantverkare har den allra största betydelse för glesbygden och Norrlandsinland, eftersom defta är den industristruktur som finns där. Det ärsjälvfallet nödvändigt aft deras villkor blir sådana att de stimulerar fillutveckling. Ijanuari presenterade vi en småföretagarmotion, som jag rekommenderar tillläsning. Vi föreslår för övrigt generella lättnader för atl minska skillnadernamellan regionerna. Vidare skall ju den regionalpoUtiskä utredningen titta påskatter och avgifter för aft se om de kan vara lämpliga regionalpolitiskainstrument. Över huvud taget tror vi moderater aft generella lättnader för altjämställa regioner är det som är bäst för att utveckla just de norra regionernai vårt land. Vimoderater anser att frigörelse av människor och idéer är en förutsättning förutveckling av landsbygden. Vad vi behöver är färre politiska beslut, och debeslut som fattas måste vara bättre anpassade till landsbygdens villkor. Härmed yrkarjag bifall lill de moderata reservationerna. Anf, 29 (); Efter förmiddagens genomgäng av de stora frågorna i regionalpolitiken,skall jag ägna mig åt syn på stödformerna. Innan jag går in påreservationerna i den delen vill jag ta upp några principiella synpunkter påstödformernas utformning. Folkijartiefanser att följande tre principer bör gälla som grund för stödsystemet iregionalpolitiken: De centralt givna stödformerna bör i högre grad varagenerella. De skall vara lätta att administrera, och det skall vara lätt förden enskilde att få veta vilka förutsättningar som gäller. Stödformer sominnebär långtgående förhandlingar mellan förelag och staten eller sominnehåller betydande grad av godtycke måste undvikas. Detvar mot den bakgrunden som i den icke-socialistiska regeringenvåren föreslog sänkta arbetsgivaravgifter inom stödområde A. Avsikten varatf generellt förbättra förutsättningarna för verksamhet i de mest utsattadelarna av inland. Tyvärr ändrade socialdemokraterna detta när deåterkom i regeringsställning. Som kammaren vet, gäller numera nedsättningen ihela och endast industriell verksamhet. Enligtfolkpartiels mening har detta fått minst tre negativa effekter. För def förstablev resultatet en försämring av konkurrensläget för de kommuner som redan hadenedsatta avgifter. För det andra blev stödet mindre effekfivt när baraindustriell verksamhet fick del av nedsättningen. För det tredje blev stödetmer krångligt och godtyckligt. vidhållersamma uppfattning som 1982, att all icke offentlig verksamhet skall få del avnedsättningen av arbetsgivaravgiften och att den skall gälla inom det inrestödområdet. Folkpartietanser vidare att selekfiva stöd som administreras centralt skall avskaffas.Offerfsfödet, som är den mest utpräglat selekfiva stödformen, bestäms från falltill faU och utgår efter förhandlingar mellan enskilda företag och staten.Staten är då ofta hänvisad till en förhandling med ett enda företag, och någraandra "anbud" står inte fill buds. Vi anser att selektiva stöd bördecentraliseras, eftersom def krävs nära kontakter med företagen för att bedömaenskilda projekt. För att uppnå detta krävs god kännedom om lokala ochregionala förhållanden. Det är också vikfigt med smidigt beslutsfattande ochnärhet fill problemen. Undervåren har industriministern rest land och rike kring och talat om enmobilisering av människorna ute i regionerna - han talade ju om det även i dag.Industriministern talar sig också varm för ökade länsanslag, och han blirnäsfan lyrisk när han beskriver vilken effekt dessa decentraliserade anslaghar. Jagskulle vilja uttrycka mig så; Stjäl industriministern folkparfiets kläder?Folkpartiet har ju talat varmt för en mobilisering av de kreativamänniskorna ute i regionerna,som vi förordat och också medverkat höjning av länsanslagen och därmed tvingat regeringen att hålla fast vid denUnjen även . Närman synar utskottsmajoritetens förslag till stödformer, finner man att detmåste vara något glapp mellan industriministern och socialdemokraterna iutskottet. Jag skuUe vilja fråga : Är kontaktvägarna till Rosenbadbrutna, eller har det fillfälUgt blivit kontaktsvårigheter? Regeringens ochutskottets förslag snarare missgynnar företagen än mobiliserar lokala krafter.