prot · GB0986 · 1987-12-31 00:00:00 — Jag vet att ä ena sidan reste land och rikekring och skällde på regeringen för vår koncentrationspolitik, medan han åandra sidan duckade förskräckt i bänken då gick till storms motallt som kunde inkräkta på den heliga marknaden och dess koncentration i ochrunt . Då fick jag ju ensam ta striden med här i kammaren.Det var det som försatte regionalpolitik i svårigheten att intevara trovärdig. Det gick t. o. m. så långt, som vet, attcenterpartistiska kommunalråd öppet gick ut och tog avstånd från centernsregionalpolitik. Det fick vi se . , då regeringens insatser börjar ge resultat, då deninrikes flyttningen till har minskat kraftigt och då de regionalaobalanserna har förbättrats, vill och lägga straffavgifterpå utvecklingen i ! visarcentern öppet sin storstadsfientlighet genom att vilja straffbeskat- ta demänniskor som bor i . Jag tror inte på att det ärav omsorg om de bostadslösa ungdomarna i som vill gå hårtfram i detta län. Det blir inte fler bostäder åt bostadslösa ungdomar, omcenterns förslag går igenom. Jag vill också påminna om att här iStockholms län faktiskt bor människor av kött och blod som vill ha en brautveckling och trygghet. I stället slår till mot denna region. Nuanklagar mig för koncentrationspolitik. Sanningen är ju, herr talman,att ingen tidigare regering har satsat så mycket på regionalpolitiken som dennuvarande socialdemokratiska regeringen. Förutom alla utvecklingsprogram för devärst utsatta regionerna har vi, trots de borgerligas och vpk:s nedskärning på100 milj. kr., nära nog tredubblat de regionalpolitiska anslagen. Jag skall också vara ofin nog att påminna att sista åtgärd i regeringsställning faktiskt var att skära nedanslagen till regionalpolitiken med 300 milj. kr. Sådan var centerpartietstack-och-avskeds-föreställning i regionalpolitiken, innan de lämnade överregeringsansvaret till socialdemokratin 1982. Det går inte att ge människor en bild av att det går attlösa regionalpolitiken med enkla åtgärder, utan det krävs ett långt ochtålmodigt arbete som är inriktat på att bygga upp, och förbättra olikaregioners förutsättningar att utveckla företag och sysselsättning. Då finns detheller ingen genväg. Vi måste skapa alternativ till tillväxt i regionerna runtstorstäderna och universiteten. Det arbetet tar , och det går inte med enklaslagord. Vi har nått vissa framsteg. Jag har redovisat dem när detgäller befolkningssiffrorna . Befolkningen i skogslänen har ökat, ochi har vi inte samma inflyttning som . Alla dessa framgångar förtiger emellertid han ta hänsyn till dessa framgångar finge han ju skriva om sina tal, ochdet vägrar han in i det sista att göra. Jag vill avslutningsvis, herr talman, säga att regeringenkommer att fortsätta på den väg som den har slagit in , enväg som har varit framgångsrik. Vi vill lägga mer ansvar ute i regionerna. Detär där man bäst kan bedöma vilka utvecklingsmöjligheter som finns. Där idéernatas fram bör också ansvaret för genomförandet ligga. Dä är det de centrala instansernasoch regeringens uppgift att se till att det finns resurser att arbeta med. Vi vill utveckla medlen, och jag hoppas att fä bra idéerpå den punkten från den regionalpolitiska utredningen, från landsbygdskampanjenoch från de politiska partierna i . Vi vill utveckla sektorsansvaret och slå fast ännu hårdarealla politiska områdens ansvar att engagera sig för att nå regional balans. Dåär tillgång till utbildning, till väl utvecklade kommunikationer och tekniskutveckling mycket mer avgörande för möjligheterna att utveckla företag ochnäringar. Även med en lyckosam allmän regionalpolitik får vi räkna med att deti framtiden kommer att läggas ned företag på känsliga orter. Vi får accepteraatt produkter och företag blir gamla och slås ut av marknadskrafterna, men viaccepterar inte att orter och människor går under. Vi harvalt en annan väg än den man har valt ute i länder. SärskUda regionalpolitiska insatser i delar av Bergslagenoch norra inland m. m. Särskilda regionälpolitiska insatser i delar avBergslagen och norra inland rn. vill viäven ha beredskap för att kunna sätta in specialinsatser -paket omni så vill - för orter och regioner som drabbas av storasysselsättningsminskningar. Vi vill också fortsätta ansträngningarna att förmå- även om det inte har visat sig lätt, jag erkänner det - främsttjänstenäringarna att förlägga sin expansion till andra regioner än tillstorstäderna och de övriga starka regionerna i landet. För socialdemokratin ärregionalpolitiken en fråga om rättvisa. Vi vill låta alla människor ochregioner vara med att bygga och utveckla samhället, och vi vill ta till varaalla de resurser för utveckling som finns i alla delar av vårt land. Talmannen anmälde att , och anhållit att fill protokollet få antecknat att de inte ägde rätt tillytterligare repliker. 28ERIK HOLMKVIST (m); I en av moderata samlingspartietsreservationer, nr 19, till arbetsmarknadsutskottets betänkande säger vi att demindre företagen bör ges ett tillskott utöver regeringens förslag med 40 milj.kr. Vi anser detta ytterst angeläget med tanke på att det är just i de småföretagen som ny sysselsättning kommer att växa fram, i synnerhet iglesbygdsområdena. Utskottsmajoriteten säger nej, vilket vi beklagar. I ställethar utskottsmajoriteten valt att satsa 100 miljoner på ett av vårt lands allrastörsta och mest lönsamma företag, . Detta kan tas som kvittopå att den nu sittande regeringen helst satsar - vilket tidigare visat sig närdet gäller och - på de stora företagen. ASEA har finansiellaförutsättningar att växa av egen kraft. Det är slöseri med knappa medel att idet här läget ge 100 milj. kr. till ASEA som utskottsmajoritetensäger nej till vårt förslag om 40 milj. kr. ytterligare till etablering ochexpansion av de mindre företagen i . Propositionens förslag om hjälp till en drabbad regionkommer att bli ett slag i luften, om samma regerings proposition angåendeenergipolitiken går igenom. En avstängning av två reaktorer innebär ett dödligthot mot det näringsliv vi försöker hjälpa. och Bergslagensindustri hotas alldeles särskilt av en prishöjning som blir en följd avenergipropositionens förslag. inland kommer att drabbas i lika höggrad som kusten genom att det är i inlandet som råvarorna i huvudsak tas fram.Bensin- och kilometerskattehöjningen drabbar alldeles särskilt de delar avlandet som vi värnar om i det nu aktuella betänkandet. Rikspolitiska målsättningar hos socialdemokraternaslår undan benen på regionalpolitiska satsningar. Det har vi kunnat konstaterai dag. Industriministern talade om en framgångsrik regionalpolitik, förd avsocialdemokraterna. Jag vill hävda att klyftan i stället ökar mellan regionermed utveckling och regioner utan utveckling. Stålframställning, kvarvarandegruvor, massa- och pappersindustri, kemisk industri - allt i Norrlandslänen-kommer att hamna i en akut kris genom den politik regeringen vill föra.Regeringen och socialdemokraterna i väljer att även i fortsättningensatsa på stora börsföretag på bekostnad av småföretagens utveckling ochexpansion. Det är de små företagen som är Bergslagens framtid. Destora rationaliserar, drar ned och lägger ned. Vi behöver många flernyetableringar. Norrlandslänen har färre företag per 100 000 människor mellan16 och än mellansvenska och sydsvenska län har. Medan exempelvis Gnosjöhar 18 500 företag per 100 000 människor har Norriandslänen i genomsnitt 11 500företag - således en väsentlig skillnad, vilket borde ha inneburit attregeringen och riksdagsmajoriteten ställt sig bakom det förslag vi har om merpengar till de mindre företagen i . Att då envist satsa pengarna påde stora tycker vi är oförståndigt. Jag yrkar bifall fill de moderata reservationerna iarbetsmarknadsutskottets betänkande 14. I näringsutskottets betänkande 19 säger socialdemokrateroch vpk nej till en undersökning av borrkärnor, som jag har föreslagit i en motionoch som kunde bli en verklig hjälp till Bergslagen. Vi har många kilometerborrkärnor i vårt land. De är inte effektivt undersökta. Det finns en nyeffektiv teknik - en automatisk borrkärnescanning som borde kunna användas. Jag efterlyser den verkliga orsaken till förslag om avslagpå den motion som samtliga tre borgerliga partier har ställt sig bakom. Det ären egendomlig hantering av motionen med tanke på att en undersökning av degamla borrkärnorna borde innebära att vi skulle kunna hitta och malmersom vi tidigare inte har sökt. Jag yrkar därför bifall till de moderatareservationerna också i näringsutskottets betänkande 19. Särskilda regionalpolitiska insatser i delar avBergslagen och norra inland m. m. 29KARL-ERIK (vpk): Industriministern krifiserar föratt blanda ihop olika saker och ta upp för stora bitar när det gällerregionalpolifiken. Jag skall vara mer konkret och ta upp vissa kommuner somberörs i Bergslagspropositionen. Många väntade på och såg fram mot regeringensregionalpolitiska proposition och dess innehåll. Men vad blev det av den? Jagskall ta upp två kommuner i län, som behandlas i propositionen. Låt mig börja med . När Bångbroverken 1986lades ned ställdes,230 arbetare utan arbete. Det låter inte mycket, men medtanke på att antalet kommuninvånare är 6 428 förstår man att kommunen har enproblematisk situation. Problemen vad gäller kommunens överlevnad kommer attfortsätta. När avvecklingen av Grängesbergsgruvan kommer att ske drabbar detockså , och ca 70 personer mister sina arbeten. För kommun är situationen i stort sett densamma.Regeringen godkände överlåtande av till . Man vetinte vad den uppgörelsen innehåller, men det kan konstateras att framtill 1990-1991 kommer 500 personer att sparkas ut. Får då dessa kommuner ingenting i propositionen? Jo, detföreslås 3 milj. kr. till i län för hjälp till dessakommuner. Frågan till arbetsmarknadsutskottets talesman måste dåbli: Räcker dessa pengar för att rädda sysselsättningen i de båda kommuner somjag har nämnt? Skulle det mot förmodan räcka är det nästan en sensationelltliten penning som man klarar sig undan med. Kommer den negativa trenden inteatt kunna vändas, vad sker då med dessa kommuner? Har man kanske gett Särskilda regionalpolitiska insatser i delar avBergslagen och norra inland m. m. upp tankenpå att rädda dessa kommuner? Jag vill ta upp en satsning när det gällervägar som det skrivs om i propositionen. Låt mig börja att läsa på s. 21 ipropositionen under rubrik , Loka-Kedjeäsen: "Väg 709, den s. k. mellan ochKarlskoga är den genaste vägförbindelsen mellan och . Störredelen av vägen har låg standard och bärighet. Grusvägssträckorna är undertjällossningsperioden avstängda för tung trafik dä tillåten fordonsvikt ärnedsatt till . Jag anser att vägen bör byggas om till en belagd väg medgod bärighet året runt. En sådan ombyggnad är i första hand angelägen för attförbättra Hälleforsbornas möjligheter att nå en alternativ arbetsmarknad iKarlskoga-Degerforsområdet samt för att underlätta tunga transporter mellanindustrierna i och . Ombyggnaden av väg 709 på avsnittet Loka brunn-Kedjeåsenhar kostnadsberäknats till 45 milj. kr. Jag anser att25 milj.-kr. bör avsättas för ombyggnad av en första etapp av dettaavsnitt." Här talar man väl verkligen med kluvein tunga. Om mantycker att vägen är av så stor betydelse, varför då inte bygga vägen i en endaetapp? Det här retar människorna i bygden. kommun är den kommun ilandet som har den procentuellt största utflyttningen. För de människor som bori och som riskerar att bli utan arbete och för kommunens överlevnadskulle en satsning på den här vägen innebära nya möjligheter. Tyvärr måste jagkonstatera att 20 milj. kr. kommer att fattas. Det värsta av allt är att denvägsträckning som är mest trafikerad och som också är den sämsta fär vänta. Är detta regeringens politik när det gäller Bergslagen,måste jag beträffande den väg som jag har nämnt säga att det är fråga omen halvfärdig politik. Det som skulle bli ett lyft för kommunen blir bara etthalvt lyft. Så är det också när det gäller övriga Bergslagen. Man går alltsåbara halva vägen. Det som återstår får dessa små, fattiga kommuner försökaklara själva. Visserligen har industriministern nu lämnat kammaren, menjag vill ändå göra följande påpekande. Industriministern sade attarbetslöshetssiffrorna i Bergslagen har sjunkit. Tyvärr är det överord. I de avmig berörda kommunerna förhåller det sig nämligen på precis motsatt vis.Arbetslöshetssiffrorna har stigit. Det kan man lätt se när man läser densenaste statistiken. Uppgifterna har lämnats av arbetsmarknadsutskottet, så nuhar också möjlighet att ta del av siffrorna. Jag förstår att det kan vara svårt att hålla alla siffrori minnet. Man skall i alla fall vara försiktig med orden - man konstaterar juhär att alla siffror har vänt, att allting är positivt. Tyvärr har berördakommuner i Bergslagen en ålderspyramid som inte är av denna världen, vilketockså utgör en stor belastning. Kapitalkostnaderna för dessa kommunersöverlevnad stiger , eftersom arbetslösheten ökar. Man kan också pekapå ungdomsarbetslösheten och, som sagt, på den onormala ålderspyramiden. Detenda som ungdomarna erbjuds är ungdomslag. De som får utbildninghar inga möjligheter att senare få sin utkomst i hemkommunen. Dessa ungdomarkommer man alltså också att tappa. Av läns elva kommuner är det åtta kommuner som harett negativt födelsetal. Det betyder att stora delar av län har ennegativ sysselsättning.Visserligen berörs i den aktuella propositionen endast två kommuner. Men jagvore tacksam för ett svar på åtminstone en av de punkter som jag här har tagitupp. Vad tycker om allt detta? Är situationen så bra somindustriministern utmålade? Om man gör en satsning, ja, då blir det en halv satsning.Är detta en politik som vi i Bergslagen och inlandet har att vänta ävenfortsättningsvis? 30 (): Jag kommer här att kommentera dereservationer som är fogade till arbetsmarknadsutskottets betänkande som i dagbehandlas. Jag börjar med reservation nr 4 från , därBergslagsdelegationens roll och uppgifter behandlas. Här anförs frånreservanternas sida att Bergslagsdelegationen bör bli ett mera permanent organ,bl. a. med tanke på behovet av samordnade och offensiva insatser för attutveckla Bergslagen. Vidare anser reservanterna att delegationen därmed skullekunna överta ansvaret för . Delegationen skulledå, menar man, filiföras tjänster för detta ändamål, förlagda till regionen menreplierande på berörda universitet. Bergslagsdelegationens arbete baseras på ett treårigtutvecklingsprogram den 1 juli 1986~den 30 juni 1989. Delegationenbefinner sig tidsmässigt just nu så att säga i halvtid. Utskottets majoritetmenar att det torde vara alltför tidigt att nu ta ställning till delegationensframtid. Vad beträffar frågan om ochdess ledningsorganisation så anser utskottet att den frågan bör prövas i ettannat sammanhang. I reservation nr 5 av tar man upp behovet avintensifierade insatser på landsbygden. Utskottet har ingen annan uppfattningän reservanterna om betydelsen av en levande landsbygd. Betydande insatsergörs också för att stärka och utveckla landsbygden. Här kan nämnas de insatser som görs genomglesbygdsdelegafionens och länsstyrelsernas fortlöpande arbete. Stor betydelse kommer säkerligen det antagnaåtgärdsprogrammet för jordbruket i norra att få för landsbygdensutveckling i den delen av landet. Ett centralt inslag i detta program ärsatsningen på kombinationssysselsättning, där jordbruket ingår som enväsentlig del. Men den kanske vikfigaste insatsen för landsbygdensutveckling i norra är det konkreta samarbete som pä senare tid harutvecklats mellan socialdemokraterna och företrädare för jordbruksnäringen,LRF, i Norrlandslänen . Detta är väl någonting av "de nya grepp" somcentern efterlyser i sin reservation. Beträffande frågan om ytteriigare medel till kampanjenLandsbygd 90 vill jag framhålla att betydande medel har fördelats tillglesbygdsdelegafionen och till Nationella folkrörelsekommittén. har beslutat att avsätta 2,3milj. till projekt inom kampanjens ram. Till detta kommer attlänsstyrelserna för innevarande budgetår har tilldelats 131 milj. kr. I två reservationer tar man upp frågan omstyrmöjligheterna , när det gäller företagens investeringar. Särskilda regionälpolitiska insatser i delar avBergslagen och norra inland m. m. 4 protokoll 1987/88:86 1987/88:86 ,, Särskilda regionalpolitiska insatser i delar avBergslagen och norra inland m. m. motivreservationnr 6, dels vpk:s reservation nr 7. I reservation framhålls att regering ochriksdag skall styra näringslivet genom generella lagar och förordningar, integenom påtryckningar och direkt styrning. anser att lokaliseringssamrådethittills har varit till föga hjälp och att det t. o. m. kan verka hämmande förnäringslivets utveckling. I vpk:s reservation anser man att lokaliseringssamrådet är"tandlöst" och att regeringen bör ge styrmedel som gör det möjligt,attaktivt påverka företagens investeringar och etableringar. Man menar också att lokaliseringssamrådet bör ersättas meden direkt styrning av investeringar och nyetableringar. Varje investering avbetydelse utanför de regionalpolitiskt prioriterade områdena bör därför prövasav regeringen, anser reservanterna. Utskottet har en annan uppfattning, nämligen attlokaliseringssamrådet har en viktig funktion att fylla beträffande det arbetesom pågår för att etablera nya verksamheter till sysselsättningssvaga orter ochkommuner. För övrigt finns det anledning att erinra om att dennyligen tillsatta regionalpolitiska utredningen har att pröva och komma medförslag till ytterligare effektivisering och skärpning av regionalpolitiken idess helhet. I två reservationer föreslås ändringar avstödområdesindelningen. Det är utskottets uppfattning att bör inta enrestriktiv hållning i fråga om förändringar av stödområdesindelningen. Omstödområdesindelningen skall ha en regionalpolitisk effekt, är det av betydelseatt det inte sker en successiv ökning av nytillkommande stödområden. Det finns anledning att erinra om att regeringen harmöjlighet att i särskilda fall under en begränsad övergångstid medge att vissaorter eller kommuner får lokaliseringsstöd, t.ex. till följd av svårastrukturomvandlingsproblem. Ett exempel på detta är regeringens beslutbeträffande kommun. I en reservation från pch centerpartietföreslås att sysselsättningsstödet återinförs i stödområde C. Med hänvisningtill att det är mindre än som beslutet fattades om den härstödformens avskaffande i stödområde C och att sysselsättningsstödet kommer attbli föremål för den, regionalpolitiska utredningens överväganden bör det inteföranleda någon åtgärd från sida. I en reservation från ,och vpk yrkas att folkhögskolorna skall tilldelas en ny uppgift isträvandena att utveckla landsbygden och därmed ge dem en aktiv roll iregionalpolitiken. Folkhögskolorna skulle kunna tillhandahållaspecialutbildning som är anpassad till de särskilda förhållanden som råder pålandsbygden, anser reservanterna. Utskottsmajoriteten menar att de folkhögskolor som ärintresserade av en sådan här utbildningsverksamhet bör kunna erhålla ettsärskilt statligt stöd enligt samma grunder som gäller för deltagare iarbetsmarknadsutbildning. Det skulle innebära att deltagare vid sådanutbildningsverksamhet generellt sett skall få samma utbildningsbidrag oavsettbakgrund. Utbildningsbidrag utgår efter enindividuell prövning av om sökanden är arbetslös eller riskerar att bliarbetslös. Prövningen sker alltså på arbetsmarknadspolitiskt motiverade,grunder. I de fall där folkhögskolor tar fram den utbildning somnämns i reservationen är det inget hinder att arbetsförmedlingen kan beställaen sådan utbildning av folkhögskolan, om utbildningen anses vara arbetsmarknadspolitisktmotiverad. Då utgår utbildningsbidrag till den som arbetsförmedlingen anvisartill utbildningen. Det har visat sig, att i de fall där folkhögskolorna äraktiva i sin marknadsföring gentemot arbetsförmedlingen har arbetsförmedlingenockså köpt utbildning. Utskottet är alltså inte bereU, på de grunder som jag härhar redovisat, att nu ta initiativ till ett särskilt uppdrag åt folkhögskolornaatt med regionalpolitisk motivering starta nya utbildningskurser därutbildningsbidrag skulle utgå utan individuell prövning. Med det anförda får jag yrka bifall tillutskottets hemställan och avslag på samtliga reservationer i betänkandet. SärskUda regionalpolitiska insatser i delar av Bergslagenoch norra inland m. m. 31 (vpk) replik; Jag ställde två frågor till -som jag i och för sig inte hade någon förhoppning om att få svar på - och jagkan ställa dem en gång till. Jag tror inte att han har glömt dem, men de kanskevar litet för konkreta. Det finns ingen reservation till arbetsmarknadsutskottetsbetänkande när det gäller , men det finns en till trafikutskottetsbetänkande. Alla dessa betänkanden behandlas nu i kammaren i ett sammanhang,och det kanske är en felaktig ordning. Det finns en proposifion i detta ärendesom har hamnat i flera utskott, och det betyder ätt det har blivit mångabetänkanden men en enda debatt. Styrning verkar ha blivit ett fult ord för ,och det förstår jag inte. Om styrningen hade varit bättre tror jag inte attsituationen i Bergslagen hade sett ut söm den gör. När regeringen har hjälptfill har den styrt, utvecklingen åt fel håll. Regeringen ser kortsiktigt ochlönsamhetsmässigt, men det långsiktiga tycks man helt ha glömt bort. Man serinte heller fill hur det går för de drabbade människorna. Det har väckts ett förslag att folkhögskolorna skall fåmöjlighet att hjälpa fill att utveckla glesbygden, och jag tycker inte att detär fel att de får den möjligheten. Det går självfallet bra att köpa tjänsterändå - det är ingen som har sagt någonting annat i reservationen. hänvisar till denregionalpolitiska utredningen, och den kom som ett brev på posten; Det finnsingenting som regeringen är så pigg på som att sätta till kommittéer ochutredningar och på det viset klara sig undan besvärliga frågor. Man skullekunna säga så här: När hin inget ville skulle ske, tillsatte han en kommitté. 32ERIK HOLMKVIST (m) replik: talade om lokaliseringssamrådetsom någonfing utomordentligt bra. Låt mig då påminna om att samrådet hartillkommit på grund av att villkoren för företagen när det gäller etableringarinte är bra. Just därför har en konstlad form av möjligheter framtvingats föratt företagen skall etablera sig. Infrastruktureni Norrlandslänen - och inte bara där - har varit under all Särskildaregionalpolitiska insatser i delar av Bergslagen och norra inland m.m. kritik på många sätt. Detär först nu som regeringen, efter påtryckningar från , har kommit medförslag som kan göra att det blir litet bättre. Skatterna för företagen är imånga sammanhang näst intill konfiskatoriska, och det gör att etableringsviljaninte är på topp. Utbildning,som regeringen först nu har tagit till sig som en viktig bit,saknas på många håll i Norrlandslänen, och därför har företag nästaningen möjlighet att etablera sig där. Utbildningen går alltså inte hand i handmed efterfrågan på utbildad arbetskraft. Jagkonstaterade att stannade litet tidigt i redovisningen avreservationer. Han gick alltså förbi småföretagens roll i utvecklandet avBergslagen. Jag förstår det; socialdemokraterna har egentligen aldrig haftnågot till övers för de mindre företagen. De har pratat om det men aldrigkommit till handling. Det förvånar mig inte - det hade varit mer förvånande omSven hade kommenterat den kritik som jag riktade när jag redovisadeden moderata reservationen. Attsatsa 100 milj. kr. på ASEA och säga nej till en satsning på 40 milj. kr. mängd småföretag är socialdemokratisk politik. Attjag inte fick något svar i fråga om reservationen som gäller borrkärnoraccepterar jag, därför att debattuppläggningen är sådan att den kommer uppsenare. Jag hoppas att jag då får én kommentar till mitt resonemang kringborrkärnor. 33 ()replik: ställde frågor bl. a. om . Jag kan förståatt det är besvärligt med sådana här vägar. Jag bor själv i ett område där vihar dåliga vägar. Men det gäller att vara aktiv; Jag kan returnera frågan tillKarl-Erik och säga; Vad har gjort för ?