prot · GB0931 · 1987-12-31 00:00:00 — Om det hade funnits fast land mellanGöteborg och skulle man säkert ha byggt en landsväg, men inte kommer manför den skull på tanken att bygga en bro mellan och . Nog finnsdet kontakt mellan och ändå! Det finns helt enkelt engräns där brospannen blir för överspända. Att vi från sida förordar att man skall undersökamöjligheten att bygga en tunnel har många skäl. En tågtunnel är miljömässigtatt föredra, och den skulle kunna binda samman med Köpenhamnscentrum och naturligtvis också med . Dessutom är den miljömässigt attföredra just med tanke på genomströmningen i . 49 () replik: drar fram ganska underligaexempel, måste jag säga. Jag har naturligtyis inte förordat någonbroförbindelse direkt mellan och exempelvis . Men en fastförbindelse över kommer att bidra fill fasta förbindelser ävenmed - fast på annat sätt. Man får goda kommunikationer i hela . Jag tror att den här lösningen måste komma till stånd inomen ganska snar framtid, för att vi skall kunna utvecklas som industrination -det är väl också mening. 50 () replik: Efter inlägg kan man konstateraatt han helt är för en bro. Men det stämmer inte riktigt med detställningstagande som trafikutskottets majoritethar där också fp ingår. Där hyser man fortfarande tveksamhet. Efterfolkpartiets landsmöte tyckte man sig också kunna märka viss tveksamhet inomfolkpartiet fill en bro. Men i utskottsbetänkandet nöjer sig medett särskilt yttrande. Då trodde man att också inom miljöargumentethade fått partiet att ändra inställning något. I anförande finnsdock inget av det. 51 ()replik: Vi har klart uttryckt i vårt särskilda yttrande att vi inte på någotsätt vill motsätta oss en viss förskjutning av beslutet. Det grundar vi dels påatt remissinstanserna inte hade hunnit komma in med sina svar, dels på att vi -som jag hoppas att hörde att jag sade i mitt anförande - tyckeratt det fortfarande finns en hel del frågor olösta när det gäller miljön ochvill ha en klarare belysning av en del miljöfrågor. Förste vice talmannen anmälde att att till protokollet få antecknat att hon inte ägde rätt tillytterligare replik. Anf.52 (): Nog verkar det som om brofrågan i det närmaste har evigt liv. Det är juen mycket gammal debattfråga i , och frågan kommer säkert - det har framgåtthär - att debatteras ännu . Frånkds anser vi att förbindelsen med och kontinenten bör förbättras.Sverige är utomordentligt beroende av goda kommunikafioner. Jagtycker att bron alltför ofta debatteras isolerad från sitt sammanhang.Brodebatten kan nästan liknas vid det gamla uttrycket "das ansich". Det är naturligtvis viktigt, vilket så utomordentligthar understrukit, att få sagt att vi behöver effektiva transportvägar tillkontinenten - av många skäl, bl. a, för den exportberoende svenska industrin. Inomvissa sektorer av den polifiska debatten tycker jag mig märka en vissisolationism. Man pläderar för en isolationism som också får slå rot på en delhåll, kanske just i miljödebatten. Jag menar att det synsättet är heltvärldsfrånvänt. Förbättringarav kommunikationerna får emellertid inte ske på bekostnad av en ytterligareförsämring av den redan hårt ansträngda miljön i . Den får inte hellerskapa svåra regionalpolifiska problem - det tror jag att vi alla är överens om.Sådana problem är många rädda för. Närbroförespråkare säger att en eventuell bro skulle innebära mycket små ökningarav de miljöfarliga utsläppen, är detta kanske riktigt. Men situationen är denatt miljön inte tål ytterligare miljöpåfrestningar över huvud taget. Vad mankan kalla åsneteorin - att säga "orkar du det, så orkar du det" osv.och bara fortsätta att lassa på - måste bort från svensk miljöpolitik, isynnerhet från den miljöpolitik som skall vara rådande i fråga om , Detbehövs en radikal minskning av trycket på miljön i . Någraytterligare ökningar kan alltså inte accepteras. En bro fill skulle dessutom innebära enytterligare låsning fill ett visst trafiksystem som inte är förenligt meddagens miljösituation. kan inte, som Öresundsdelegationen i sin utredning, i förstahand hänvisa fill att de största miljöbovarna finns utanför vårt lands gränser.Varje ytterligare initiativ, innanför eller utanför gränser, som lederfill exempelvis ökade kolväte- och kväveoxidutsläpp måste bestämttillbakavisas. Trafikpolifikenmåste inriktas på att skapa trafikmodeller som möjliggör effektivakommunikationer. Men för den skull får inte belastningen på miljön öka. Vi ikds förordar mot denna bakgrund fasta Öresundsförbindelser mellan Helsingborgoch eller och i form av en tågtunnel. Förbindelsenbör förläggas och anpassas så, att det blir en avsevärd avlastning på vägnätet.En större del av de långväga transporterna måste överföras från landsväg tilljärnväg genom s, k, kombitrafik. Jag skulle vilja säga, fru talman, att dettagäller generellt. Beslutetom förbindelserna med och kontinenten kommer att uppfattas som ensignal från samhällets sida om var de framtida satsningarna kommer att ske. Omriksdagen beslutar om en kombinerad bil- och järnvägsbro, kommer vi att så attsäga cementera fast oss i bilsamhället. Transporterna kommer att imycket stor utsträckning ske på landsväg. De nödvändiga satsningarna på denkollektiva trafiken kommer att utebli, eftersom trafikunderlaget kraffigtbeskärs. Om i stället beslutar om en satsning på enjärnvägsförbindelse, kommer det att leda till att järnvägen i hela vårt landfår en starkare ställning både när det gäller persontrafiken och när det gällerfrakterna. Om en tunnel byggs, kan järnvägen bättre konkurrera medlastbilstrafiken, som miljömässigt är ett betydligt sämre alternativ. Entågtunnel kan bli startskottet för en ny utvecklingsperiod för järnvägen, somett alternafiv till de senaste decenniernas avvecklingar. Med detta berjag att få yrka bifall till reservation 2. 53 ()replik: Jag vill bara med anledning av det som inledningsvis sadeunderstryka att kontakterna med vår omvärld är viktiga, inte minst med övrigaEuropa. Det är därför som vi i förordar goda färjeförbindelseroch en utredning om en tunnel. Anledningen till det klena utbytet mellan t. ex.Danmark och är dock inte de dåliga Öresundsförbindelserna, utananledningen är organisatoriska förhållanden och brister i informationen.Möjligheterna till ett ökat samarbete är lika goda även om det inte finns enbro. Man anser nämligen att det framför allt är nationsgränsen och inte Öresundsvatten som fungerar som barriär. Nästan alla kontakter utåt utgörs avkontakter med . På motsvarande sätt är medelpunkten förkontakterna på den danska sidan. Det är konstaterat. Detfinns inte någon motsättning mellan näringslivet och miljöaspekterna. Jag villunderstryka att näringslivet aldrig har hindrats av båttrafiken. Det är jubåttrafiken som binder samman de flesta länder i världen. Man får inte tro attframtiden för vår regions näringsliv är helt beroende av en bro. miljöargumenten mot en broskulle bli så starka att man av det skälet inte bygger någon bro, är det förden skull inte så, att näringslivet i står och faller därmed. Det skulleju innebära att det finns en motsättning mellan näringslivet ochmiljöaspekterna, men det tror inte jag. Det är helt enkelt så, att dessa bådamåste kunna samsas. 54 ()replik: Jag vill understryka att jag självfallet tycker attmiljöaspekterna skall vara punkt nr 1. Jag kanske vågar säga att det är ufifrånvad man har kommit fram till när nu beslut om den här förbindelsen skall fattassom jag anslöt mig - som naturligtvis observerade - fillreservation nr 2. Mänmåste nog tillstå att det är en avsevärd skillnad mellan fasta förbindelser ochbåtförbindelser. talar här om relafioner kontinenter och länderemellan. Men det kan vara vanskligt att ta fill sådana argument, för härhandlar det trots allt om ett relativt smalt sund. Sedan gäller det också tvåländer som har gränslöst mycket gemensamt. Jag tror alltså att de argumenteninte biter särskilt bra, , om man nu vill göra gällande att detgår precis lika bra att ta båten för lastfordonen eller för dem som villkommunicera med båda länderna -1, ex. de som vill bo på den ena sidan ocharbeta på den andra - som att använda sig av en fast förbindelse. Samtidigtär jag dock helt övertygad om att och jag är överens om attjärnvägen är en utomordenflig fast kommunikation, om trafiken leds genom entunnel. Anf.55 () replik: Om man nu skulle satsa på en tunnel, finns det faktiskt underlag ocksåi fortsättningen för färjetrafik, inte minst när det gäller godstransporter.Både åkeribranschen och har förordat en fortsattsatsning på utbyggnad av just färjetrafiken. Men man måste också vara medvetenom att man, om allt för omfattande miljö- och kostnadsaspekter tas med ibilden, inte kan bortse från dessa aspekter. Det innebär också att man måstevara beredd att säga nej fill en fast förbindelse. Anf.56 i (m): Det är helt riktigt det som man har sagt i den här debatten, att bronhar diskuterats . har väl inget annatämne behandlats så i fråge- och interpellationsdebatter-na här ikammaren som just brofrågan. Jaghar lyssnat till debatten och jag är litet förvånad. Bromotståndarna, ellermotståndarna fill fasta förbindelser - dvs. en kombination av bil- ochjärnvägstrafik - vill gärna påstå att de som inte tycker lika är okunniga, attde inte är insatta i frågan. Jag tror att det är litet farligt att ta tillsådana argument. Givetvis finns det, med undantag av mig själv, säkert personersom försvarar en bro och som gör det på grundval av mycket djupakunskaper och goda erfarenheter. Rent generellt kan väl sägas att broar harbyggts överallt i världen, där man har haft tekniska möjligheter att göra det. Men för den skull behöverman inte, som gör, komma med en idéskiss till en bro mellanLondon och . I det sammanhanget går det att ordna en luftbro. En sådanfinns också och den fungerar bra för dem som behöver utnyttja den. Sedanjag som malmöbo har lyssnat till den här debatten, där det talas om en satsningpå en utökad färjetrafik, vill jag säga att jag tror mig kunna dokumentera detarbete med ett stort antal försök med färjor som har satts i gång i Malmökommun. Det är inte länge sedan ett mycket sorgligt kapitel i kommunsrederihistoria avslutades. Jag tänker då på Gripen, som definitivthar skjutits i sank. Den färjelinjen, , var verkligensubventionerad. Man kunde hålla så låga priser att andra privata rederier sominte hade förmånen att få subvenfioner så att säga hängde på gärdsgården. Dehade inga möjligheter att konkurrera. Idén att ha ett pärlband av färjor mellanMalmö och kunde kanske "köpas" . Men i inte den marknaden för persontrafiken. Jag kan inte tänka mig att de somär motståndare till en bro vill hålla fast vid dels räddningsplankan en borradtunnel, dels ett stort antal färjor. Om det skulle bli en sådan lösning, undrarjag var någonstans man skall skaffa fram pengar till den verksamheten. Idebatten om en fast förbindelse har både lokalt och centralt använts en delargument som man skulle kunna sortera in under avdelningen panikargument. Dethar sagts att om vi får en järnvägskombinerad bilbro mellan ochKöpenhamn, kommer vi att få en mycket stor turism i och södra är mycket möjligt, fru talman, men vad är det för negativt med det? Massorav svenskar åker på semester till olika länder runt om i med enmycket större befolkningstäthet än vad vi har i . Är det meningen att viskall kunna åka vart vi vill och besöka de länder vi vill men att vi inte skalllåta andra människor i få komma hit till oss? Vi har mycket vackert attvisa i och i i övrigt. Skulle vi, baserat på bättreförbindelser, få hit fler turister finns det ingen anledning att se negativt pådet. Ettriktigt lågvattenmärke kunde jag notera, då jag läste enunderstreckare i , där det stod: Om man skulle få en bromellan och skulle de kulturella möjligheterna försämras iregionen. Är det någonstans, fru talman, som man har möjlighet att ha ett stortkulturellt utbud, att ge människorna möjlighet att välja och vraka mellan olikakulturevenemang, så är det just i stora befolkningscentra. Där ger manmänniskorna den möjligheten. De argument som en hel del bromotståndare i daganvänder förefaller vara tillkomna i desperation. Slutligen,fru talman, har det sagts att ensamma har reserverat sig. Det är ioch för sig tekniskt korrekt, men jag är säker på att det även blandsocialdemokraterna nere i finns ett mycket stort gehör för en järnvägs-resp, bilbroförbindelse mellan och . 57 (): i sade att överallt där det finns tekniskamöjligheter bygger man broar. Tekniska möjligheter finns det att bygga en bromellan och och även mellan och ,men det finns tydligen ändå gränser för vilja till satsningar. Medan företrädare för andra parfier låter sig påverkas avargument som gäller miljön men också av andra argument som fillhandahålls i rikmängd t. ex. via tunga remissinstanser, så hör man ingenfing från StenAndersson som tyder på någon sådan påverkan. låter sig ickerubbas. Hade lyssnat på de argument som gäller människorslivsmiljö, och då framför allt och Malmös, skulle i varje fall en vissklädsam tveksamhet ha insmugit sig i den cementerade brotron. Men när det intesker, utan man är beredd att löpa bron ut, måste slutsatsen bli att argumentenom miljön inte betyder särskilt mycket. Här står och inför valet attprioritera människors livsmiljö eller ekonomisk . Det valet kommer maninte förbi, och det valet avgör hur mycket substans det är i ett partismiljöpolitik. 58 i (m): försöker här inbilla åhörarnaoch dem som kommer att läsa protokollet att satsning på en broenbart är baserad på ekonomisk och att vi totalt struntar imänniskornas behov. Det är inte sant - vet om att detsjälvfallet inte är så. Men vi har en annan och positiv framtidstro. Vi trorfaktiskt att en bro mellan och , och då i form av en kombineradbil- och järnvägsbro, skulle innebära mycket posifivt för det stora flertaletmänniskor som bor i den regionen. Jag skulle t. o. m. vilja påstå att detskulle innebära mycket positivt för hela , för närmande fill enkontinent som vi har mycket stor gemenskap med och till vilken vi förr ellersenare kommer att cementeras fast. Vi är inte utvecklingsfientliga, vilket jagmenar att en del av bromotståndarna är. Utvecklingen går framåt. När man tagit upp idéer ombroförbindelser har det allfid funnits människor - det har jag sagt fidigarefrån den här talarstolen - som har protesterat. Även om dessa grupper inte harvarit särskilt stora, så har de protesterat högljutt. Men efter det att broarnabyggts har även de som protesterat frågat sig: Vad var det egentligen vibråkade om? För att ta ett exempel på det härområdet som bör känna till, kan jag nämna att det i slutet på1960-talet diskuterades i att man skulle bygga en ringväg runt staden föratt slippa en mycket stark trafik genom det centrala . Det var ett parfisom uttryckte tveksamhet mot förslaget. Jag har fått en kopia avprotokollet från en interpellationsdebatt 1971, där det framgår att det varcenterparfiet som uttryckte tveksamhet. Jag tror inte att någon malmöbo i dagskulle önska att denna ringväg icke hade byggts. Jag tror t.o.m., fru talman,att om vi får en bro, vilket jag och många med mig nere i hoppas, såkommer även att sälla sig till oss och säga, när bron är färdigoch den har varit i gång : Det här var en bra lösning. Vad var detegentligen vi bråkade om? 59ULLA TILLÄNDER (c): Man kan konstatera att argumenten tryter förSten i . Han talar om framfidstro och letar sig tillbaka iprotokollen. 4 protokoll 1987/88:31 Ett brobygge skulle förutsätta en bred politisk enighet,och den existerar inte . Det tror jag beror på att andra tunga argumenthar kommit in i debatten just i fråga om framtidstron. Tveksamheten inför dettagigantiska projekt har ökat; det visar en jämförelse avställningstagandena i trafikutskottet. står ensamma om enreservation. På något sätt är det en markering av vad som har hänt och vad somligger i tiden. Argumenten mot en broförbindelse har mångfaldigats och förstärkts.Det påverkar naturhgtvis inställningen, om man inte väljer att slå dövörat tilloch stålsätta sig. Ett nytt alternafiv har dykt upp, som förenar teknisk finessmed ökade miljöhänsyn. Färjetrafiken har byggts ut, och den uppfyller högtställda krav för den tunga godstrafiken. Att binda samman med övrigaEuropa med en tråd, framstår som oklokt om det innebär att manklipper av ett nät av andra förbindelser - för det skulle man göra. Medvetandet om att miljön är vår yttersta livsbetingelseoch att den är ett kapital som vi hastigt tär på förtar slagkraften från annatkapital. Känslan att miljön måste räddas till varje pris breder ut sig. Men manmärker inte ett spår av det hos . Denna medvetenhet djupnar närden förenas med allvarligt syftande forskning och vetenskap. 60STEN i (m): Jag förstår mycket väl att inte ärintresserad av en diskussion ufifrån en undersökande journalistik baserad påcenterns tidigare miljöakfiviteter nere i . I mitt första inlägg bad jag faktiskt attgöra en kommentar om det amatörmässigt drivna rederibolaget . Det är ioch för sig en skymf mot alla amatörer, för det finns även duktiga amatörer.Men detta rederi var amatörmässigt drivet. Det fungerade inte. Det fick ettomfattande kommunalt stöd, men ändå gick det i stöpet. Efter inte mer än ettår fick det här projektet grundskottet. När jag hör tala här så får jagen känsla av att hon personifierar utvecklingsfientligheten. Jag tror att jagt.o.m. skulle vilja satsa en liten peng på att , om vi inteuppfunnit hjulet och någon stod här i kammaren och sade att nu skall vi ha ettrunt hjul för att lättare kunna transportera saker och fing, troligen inte hadevarit positiv till det. 61 (): Mycket i det som i harsagt är fakfiskt inte värt att kommentera. Men som jag sade tidigare, har manmärkt att denna fråga om bron har börjat kantra. Det finns ett inslag avdesperation bland de broanhängare som trodde att saken var klar. De upptäckernu att omsorgen om miljön får deras fundament att vittra. 62 i (m): har styrkorna formerats inför valet nästaår, där de olika partierna kommer att tala om var de står. Vi har hörtfrån att står isolerade. Om man tittar på hursituationen ser ut bland socialdemokraterna nere i , så vet jag interiktigt var de står. mannämligen votering, och vinner bromotståndarna och vartannat årvinner broanhängarna. Låt mig fill sist redogöra för vad den främste socialdemokrateni har sagt - nämligen statsministern. Han har sagt att brofrågan ärfärdigutredd och att vi inte behöver ha fler utredningar. Jag hoppas att jag ialla fall kan lita på statsministern i denna fråga. Därigenom har vi, , ett massivt stöd för enjärnvägs- resp. bilförbindelse mellan och - fill fromma förMalmö, fill fromma för och till fromma och fördel för hela . 63PER STENMARCK (m): Jag vill komma med ytterhgare någrakommentarer med anledning av det som här har sagt. Hon säger bl,a, att bhr alltmer ensamma i denna debatt, lyssnadeuppenbarligen inte alls till vad sade. Han höll ett formligt lovtaltill fasta förbindelser över , Han förklarade, precis som jag gärnaskulle vilja göra, betydelsen av att vi verkligen får närhet till kontinentenoch att vi är beroende av övriga . Vi känner oss därför inte särskiltensamma. behöver komma närmare . Att man upprättar enfast förbindelse är ett utomordentligt sätt att också lyckas med detta. Sedan några ord om mil jön. tog upp denfrågan. Det är en del saker i det som jag tycker är helt riktiga. Det räckerinte enbart med en liten minskning av utsläppen. I är det bara attkonstatera att det krävs en kraffig minskning. Det krävs åtminstone en halveringav de utsläpp vihar , för att vi skall få en acceptabel miljösituafion. Man kan konstatera att om man satsar på den här fastaförbindelsen som både innebär väg och järnväg, så är det järnvägen som kommeratt göra den största vinsten. Tidsvinsten blir sådan att den kommer att tjänaväldigt mycket på detta. Jag tror att vi är helt överens om att kombitrafiken tillmycket stor del är framtid när det gäller satsning påtransportområdet. Det gäller kombinerad trafik där vi kör på järnväg och där viär beredda att lasta om till vägtransporter. Vi kan då ytterligare få nedtransporttiderna. Låt mig nämna två aspekter i det här sammanhanget. Den enaär att när denna fasta förbindelse väl står färdig en gång, kanske år 2000eller däromkring, så kommer praktiskt taget varenda personbil i attvara utrustad med katalytisk eller någon annan form av avgasrening. Det kommeratt innebära väldigt mycket. Vi har då förmodligen också fått tekniskalösningar när det gäller busstrafiken och lastbilstrafiken, som drivs meddiesel. vill jag säga några ord till sommenade att vi moderater är helt ointresserade när det gäller miljöaspekten. Jagvill understryka att så definifivt inte är fallet. Låt mig få citera någrarader hämtade ur den moderata parfistyrelsens yttrande över mofioner- somhandlade om Öresundstrafiken och som behandlades på den moderata partistämmanför . Man skriver följande: "Försämradvattengenomströmning genom skulle kunna innebä- 1987/88:31 raförödande effekter för den känsliga , De miljömässiga utvärde-25november 1987 ringar som gjorts av den dansk-svenska Öresundsdelegationens förslagfill tåg- och vägförbindelse mellan och har indikerat attvattengenomströmningen inte kommer att minska. Partistyrelsen utgår ifrån attytterligare studier görs innan slutgilfigt konstruktionsbeslut fattas. Dentekniska lösning som väljs får inte resultera i försämrad vattenkvalitet," Jaghar bara velat nämna detta för att ord inte skall få ståoemotsagda. Vi är i allra högsta grad beredda att även ta dessa konsekvenser.Ifrån moderat håll menar vi att detta bör kunna ske inom ramen för det pågåendeberedningsarbetet. Anf.64 (): Det var bra att Per Stenmarck gjorde detta tillägg. Men det skulle varabra om en sådan inställning också visade sig i handling. Det är trots allt detekologiska systemet som ytterst bestämmer de gränser vi har att röra oss inom.Det inser allt fler. Överläggningeni detta ärende var härmed avslutad. (Beslut fattades efterdebatten om trafikutskottets betänkande 2.) Kammaren övergick till att debatteratrafikutskottets betänkande 2 om vissa yrkestrafikfrågor. Anf.65 (): I trafikutskottets betänkande 1987/88:2 behandlas ett antal yrkandensom gäller avreglering av den yrkesmässiga trafiken. I motionerna T233 och T937framhåller vi moderater hur viktigt det är att all snårig reglering avyrkestrafiken avskaffas. Vi förväntar oss att den pågående översynen avyrkestrafiken kommer att innebära ett stort steg mot sådan frihet och därmedminskning av byråkratin på området. Vimåste rensa i yrkestrafiklagen och yrkestrafikförordningen, som reglerar denyrkesmässiga trafiken. Socialdemokraterna har börjat använda lagarna som ettredskap för att minska konkurrens och privat företagsamhet. Yrkestrafiklagenoch yrkestrafikförordningen bör ses över med syfte att förenkla och ta bort deregler som ej är nödvändiga för att skapa ett rikt trafikutbud byggt påkonkurrens mellan fristående företag. Vimoderater kan inte acceptera att näringsfriheten förhindras genom monopol,regleringar och styråtgärder. Grunden för marknadsekonomin är att människorskall fritt få starta företag. Taxinäringen är en betydelsefull del av kollektivtrafiken, som i allt för hög grad lagts under myndighetskontroll. Särskilt i storstadsområde na har krifiken mot taxis service varit kraffig. Det är hög fid atttaxinäringen får utvecklas i fria former. En sund konkurrens ger en bättre fungerande näring, till fromma för kunderna. 52 Samhällets styrning av taxinäringen måsteinskränkas till någon form av auktorisation av förareoch fastställande av en taxekonstrukfion som bättre än den nuvarande germöjlighet till priskonkurrens och lönsamhet. Nuvarandekrav på anslutning till en beställningscentral och behovsbedömning är exempelpå olika hämmande åtgärder, och nuvarande taxiförordning bör bliföremål för omprövning i enlighet med vad jag har anfört. I utskottets betänkande i detta ärende anförs på s. 2 längst ned: