prot · GB09134 · 1987-12-31 00:00:00 — Och def är ju fakfiskt Goflandsom har den stora kulturklenoden från medeltid i sköna byggnadsverk, iutsmyckningar och skulpturer, även om sådana finns också på andra håll. Detåren kulturskatt som förvandlats från detaljrika skulpturerfill oformliga klumpar. Det är därför av vikt aff forskningsresurser snarastavsätts för aff möjliggöra bevarandet av den arkeologiska miljön, och ikulfurpropositio-nen har det föreslagits 10 milj. kr. a. detta. Def ärnu en nödvändighet atf samverkan kommer tiU stånd dels mellan olika länder somindirekt orsakar varandra skador,.dels mellan vetenskapsmännen och denpraktiskt arbetande yrkeskåren. Där vill jag. återigen peka på de resurser ochförutsättningar som finns på . Def måste bli regeringens ansvar aff sefill att detta samarbete kommer fill stånd. Så till motion Jol9 om miljösituationen i Östersjön.Utskottet delar uppfattningen atf den är så allvarlig atf ytterligareansträngningar måste fill för atf stärka forskningsresurserna. Kravet påresurser och organisation för den forskningen har ställts fidigare ochmåste ställas på nytt. Hitfills har regeringen underlåtit alt verkställa denundersökning sorn beställt. Defta är faktiskt en.underlåtenhetssyndfrån miljöministern.. När.det slutligen gäller motionen Jo756 av mig om en ny strandningslag, är det väl något förvånande att den förts filldet här betänkandet..Det har då medfört att utskottet inte haft tid och möjlighetatt sätta sig in i problemet, vilket jag beklagar. Lagen om flyttning av fartyg i allmän hamn är intetillämplig på den situation som vihar tagit upp i motionen, eftersom fartygetBenguela inte ligger i hamn utan ute på redden, vilket det har gjort sedan1983, Prot.1987/88:134 6juni 1988 Miljöförbättrande åtgärder inorn jordbruket, m. rn. Naturvårdslagenär heller infe tillämplig, för då hade eller Goflands kommunredan ingripit. Def finns ingen motsvarighet fill skydd för den marinamiljön så som naturvårdslagen är för miljön på land, och def var vårförhoppning att denna lucka i lagstiftningen på ett enkelt sätt kunde ha täpptsfill. Det utredningsarbete som gjordes för så länge sedan som 1975 och somresulterade i betänkandet SOU 1975:81 "Farliga vrak" kunde alltfortutgöra utgångspunkt för en ny liten lagsfiftning på detta område. Utskottets avstyrkande vilar alltså på en inte heltkorrekt grund, och då får vi väl anledning atf återkomma i frågan. Herr fal man! Med def anförda har jag velat peka på despeciella förutsättningar för forskningsarbete inom miljöområdet som finns påGotland, och jag utgår från att regering och myndigheter samverkar iutnyttjandet av dessa. Jag yrkarbifall fill motionerna Jol9, 39 och 756. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut i ärendet skulle fatfas vid nästa arbetsplenum.) 1987/88:24 om miljöförbättrandeåtgärder inom jordbruket, m. m. 1987/88:128). Miljöförbättrandeåtgärder inom jordbruket, m. m. AnL 70INGVAR (): I jordbruksutskottets betänkande 1987/88:24behandlas frågor om miljöförbättrande åtgärder inom jordbruket. Jordbruket ochodlingslandskapet uppfatfas som och är i allmänhet en positiv faktor förmiljön. Aft utnyttja naturens och märkens produktionsförmåga är enjgrundläggande nödvändighet för mänsklig överlevnad och utveckling. Vi moderater hävdar att det går att bruka och vårda menockså aff bruka och bevara markens produktionsförmåga. Vårt jord- och skogsbrukär def bäsfa exemplet på def förhållandet. Våra glesbygder ger fack vare ellaktivt lantbruk en levande landsbygd med rika skönhetsupplevelser. Jord- ochskogsbruk med kunniga och ansvarsmedvetna lantbrukare är inte ett miljöhot utanen stor tillgång i arbetet för en levande och rik miljö. Även bland lantbrukarna råder en stark och ökadmedvetenhet kring miljöfrågorna. Det är viktigt aff målmedvetet arbeta vidareför atl minska och eliminera jordbrukefs miljöproblem. Del kan ske genom énökad noggrannhet i gödselhanleringen. Mängden gödsel kan allt bättre anpassastill grödans behov av växtnäring. Samma förhållande gäller förväxtskydds-medel, då man försöker förbättra tekniken och rådgivningen för atfinte riskera anviindning på felaktigt sätt. Rådgivning som baseras på senaste forskningsrön, försök ochmarkanalyser lägger grunden för en god odling. Förändringar pä grund avmiljöskäl som framövereventuellt bör ske i jordbruket och i jordbrukspolitiken måste baseras påkunskap, erfarenhet och fakta. Atf bruka och odla mark innebär emellertid risk för vissaförluster av växtnäringsämnen. Läckage från jordbruksmark kan aldrig heltelimineras. Under de tider då marken infe är beväxt är risken förväxfnäringsläck-age fill vattendrag och sjöar som allra störst. Def sker också ett nedfall från luften av kväveper hektar och år. Den del som faller under icke vegetationstid rinner ellerlakas uf i miljön. Detta är nog en av de stora orsakerna till ökade problem ivåra vatten, men den delen kan faktiskt jordbruket infe lastas för. Mycket intressant kunskap håller emellerfid på aff kommafram när det gäller dessa förhållanden, och de erfarenheterna bygger på de s.k. Mellby-försöken, som har pågått under på Laholmssläffen. Ocksåpå andra håll i jordbruksbygder pågår sådana försök. Mellbyförsöken är nu inne på det fjärde året då man harresultat av slutförda prov. Försöken går uf på aft man far prov pådräneringsvaffnet från omfattande provyfor. Prov fas i månav avrinning. Vid intensiv avrinning fas proven något tätare. Dräneringsvattnet analyseras med avseende påammoniumnitrat och totalkväve. Dessutom utförs analyser på total fosfor samtkalium. Man konstaterar stora variationer beroende på avrinningens storlek frånmarken Och tidpunkten för densamma. Detta har givetvis stor betydelse förläckaget. Resultatenfrån Mellbyförsöken kan sammanfattas i ett antal punkter: Det är infemöjligt aff komma ner fill noll i kväveläckage, beroende på att def sker enmineralisering från markens eget förråd. Man kan säga aff marken själv är leverantör av kväve. Urlakningensstorlek bestäms av nifratkoncenlralionen i markvaltnet och också avavrinningens storlek. Läckaget tordeendast undantagsvis ske . Läckaget frånicke gödslad men odlad mark är nästan lika stort som från mark som gödslatsnormall, t. ex. med handelsgödsel. Någon minskningav kväveläckagel genom minskning av kvävegivan från optimum kan knappasterhållas. När jag då talar om optimum är det vad en god och stark gröda behöverför atf ge en god och kvalitativt bra skörd. Handelsgödselanvändningenär inte det stora problemet, dä den till helt övervägande del sker undervegetationsperioden. Läckaget är då normalt mycket lågt. Stallgödselspridningi stora mängder per hektar ger ökade risker för urlakning, framför allt vidtidig höstspridning. Spridning vidolika tidpunkter kan också ge olika urlakningsrisker. Det går atlminska problemen och minska läckaget genom utökad gödsellagring, bättreodlingsteknik, bättre spridarutruslning för stallgödsel, ökad vårspridning samtförbättrad rådgivning. Höstspridning av stallgödsel utan efterföljandesådd av höstgröda ger stora uflakningsförlusfer. Därför måste man inrikta sig på atf ha sa mycket hösfsådda grödor som möjligt. Miljöförbättrande åtgärder inom jordbruket, m. m. 8 protokoll 1987/88:134 Prot,1987/88:134 6juni.l988, . Miljöförbättrande åtgärder inom jordbruket, rn. Jag har velat fa upp de här försöken justdärför atl jag och moderata samlingspartiet är övertygade om alt man med dessasom bas kan bygga upp myckel av ny kunskap, som sedan kan användas irådgivningen lill det praktiska jordbruket. Tyvärr, herr talman, har miljö- ochenergiminister i kanske hastigt mod vid framträdanden uttalat sig vårdslöst omjordbruket och miljön. a. har statsrådet påstått att jordbrukarna vräker ulhandelsgödsel och gifter i markerna. Jag vill bara helt stillsamt säga atlingen förnuftig bonde sprider mer gifter eller växfskyddsmedel än vad sombehövs. Del vore helt meningslöst och inte minst ekonomiskt mycket oklokt. Faktum är aff dessutom ligger lågt då def gälleranvändningen av handelsgödsel i internafionell jämförelse. Vi kankonstatera att den svenska kvävegödselförbrukningen i medeltal är /ha.I de starka jordbruksbygderna kan del gä upptill /ha. liggerpå ca 150, på 530, på 224 och på /ha. ., Man bör beakta dessa fakta innan man angriper Sverigesjordbrukare så hårt som skett under senaste liden, inte minst med hänsyn tilldel som händer i . Användningen av slam från våra reningsverk på harunder senare år på mycket goda grunder starkt ifrågasatts. Slam från tätortermed obetydlig iriduslri är dock i allmänhet ett gott gödselmedel, medan slamfrån tätorter med stor industriverksamhet kan innehålla betydande mängderskadliga ämnen. Skärpta regler för användning på måste komma lillstånd. I fall där slam innehåller ämnen som skadar mark och grödor måstespridningen helt stoppas. Planteringen av skog i närheten av sjöar och vattendragborde stimuleras, inle minst i de starka jordbruksbygderna. Ofta förekommer därockså svårbrukade arealer med risk för dubbelgödsling och dubbelbesprutning. Föraft minska skador på miljön vore def där lämpligt atf plantera t. ex. lövskog.Den skulle vara en utomordentlig miljö för det vilda, för fauna osv. Den skulleminimera riskerna för vindavdrift m.m. när def gäller besprutning och, som jagsade, också när def gäller gödslingen. Sammanfattningsvis kan jag säga om jordbruket och miljönatt det är viktigt att vi har friska och starka grödor. Därigenom erhålles engod skörd med hög kvalitet. Vi erhåller friska och starka grödor genom allsidigoch väl avvägd tillförsel aVväxfriäringsämnen och ett behovsanpassal växlskydd.Brist av ett ämne i marken eller angrepp av växtsjukdom eller insekter kart fäförödande konsekvenser för miljön och livsmedelskvalilelen. En drabbad grödatar ej upp näring på normalt säti, och då kan i marken frigjorda ämnen genomläckage komma atf skada miljön, Sjuka och skadade växter kan innehållanaturligt alstrade farliga gifter som kan överföras lill våra livsmedel. Livsmedelskontrollen är mycket viktig. Def måste ur såvälproducent- som konsumentsynpunkt ställas samma höga krav pä livsmedel, oavsettom de prducerals i eller utomlands. Konkurrens på lika villkor länderemellan måste ju även gälla livsmedelsproduktionen i miljöperspektivet. Det kangälla odlingsmetoder, lagringsbehandling, färskhel m.m. Herrlalman, jag skall något beröra de reservationer vi moderater fogai tillutskottets betänkande. Reservafion1 gäller avgift på gödselmedel och bekämpningsmedel. Vi moderater anser alt denkomplicerade miljöproblemaliken i samband med gödsling och skadedjurs- ochskadeväxlsbekämpning inte kan lösas genom att avgiftsbelägga användningen avgödselmedel och bekämpningsmedel, än mindre genom atf höja de redan nu utgåendeavgifterna. Det bör betonas att del saknas vetenskapliga belägg för atfnäringsläckagets storlek skulle bero på mängden tillförd näring och all flerlunga remissinstanser ställt sig skeptiska till all avgiftshöjningar av den artsom föreslagits skulle ha några positiva effekter pä miljön. Avgifternahar karaktär av skatter, och de beskattade varorna utgör produktionsmedel förjordbrukarna. En sådan punklbeskattning av produkfionsmedel som det här ärfråga om leder lill en felakfig resursanvändning från bäde företagets ochsamhällets synpunkt och är därför oacceptabel. Des.saskatter får inte kompenseras genom höjda produktpriser. Därför bör skatter pågödselmedel och bekämpningsmedel avskaffas. Detinnebär givetvis också att vi moderater går emot förslaget om höjning avifrågavarande skatter som föreslås fördubblade. Detta vill vi ge legeringentill känna. Reservation5 gäller begreppet djurenhet. Vi moderater anför att begreppet djurenhetaldrig varit avsett alt användas som mätt på gödselproduktionens storlek.Begreppet har använts som ekonomisk enhet vid resursberäkningar. I samband medutformningen av föreskrifterna för den arealbundna djurproduktionen bör deldärför undersökas om begreppet är lämpligt alt i sin nuvarande utformninganvändas för detta ändamål. Vi vill atl skall som sin mening geregeringen detta till känna. Reservation6 gäller bidrag lill lagring m. m. Vi anser att bidrag bör utgå till samtligasom berörs av föreskrifterna fram till . Bidraget börfinansieras med andra budgetmedel äri avgiftsmedel. Regeringen bör återkommamed de förslag orn finansiering m. m. som föranleds av värt ställningstagande.Hittills influtna avgiftsmedel bör dock användas för detta ändamål. Detta börriksdagen också ge regeringen lill känna. Reservation10 har jag redan kort berört. Den handlar om avloppsslam. Trols att utskottetvid flera tillfällen uttalat sig angående riskerna med slamhantering föreliggerännu inget beslut om bindande gränsvärden för slammets innehåll av tungmetalleroch andra skadliga ämnen. bör ånyo understryka aff sådana gränsvärdensnarast bör fastsfällas. Reservation13 gäller försöks- och utvecklingsverksamhet. Vi moderater menar atlfullskaleförsök med odling av fånggröda bör genomföras innan lantbrukssfyrelsenbemyndigas atf utfärda föreskrifter om höst- och vinterbe-vuxen mark. Det är ilinje med vad jag tidigare anförde, inte minst med hänsyn till Mellbyförsöket. Reservation15 gäller sträförkortningsmedel. Vi anser atl de åtgärder som regeringenhittills vidtagit i denna fråga präglas av bristande konsekvens ochbeslutsfattande utan tillräckliga kunskaper och fakta. Beslutet, atf efterendast upphäva förbudet mot sträförkortningsmedel beträffande rågodlingger ytterligare belägg för den kritik som från olika utgångspunkter Miljöförbättrandeåtgärder inom jordbruket, rn. Miljöförbättrandeåtgärder inom jordbruket, m. m. anförts mot fjolåretsregeringsbeslut i denna fråga. De ekonomiska konsekvenserna för näringen harinfe utvärderats tillräckligt noggrant. Därför finns det infe någon anledningatt behålla förbudet mol sträförkortningsmedel för övrig spannmålsodling.Stråförkortningsmedel har stor betydelse bl.a. för odlingen av vår- ochhöslvele. Forskningen på området bör intensifieras i syfte atl få fram nyasorter och ny odlingsteknik som kan minimera eller onödiggöra behovetav stråförkortningsmedel. Men vi anser alt det i konsekvensens namn ärnödvändigt alt svensk spannmålsproduktion får ske på samma villkor somomvärldens, inte minst med hänsyn till all man inle har praktiska möjligheteratl stoppa importen av varor som är producerade med dessa hjälpmedel. Ireservation 16 anför vi moderater atf det stöd som lämnas till vård avvärdefulla nalurtyper i odlingslandskapet, , har varit värdefullt för affbevara ett odlingslandskap som var på väg atf försvinna. Vi anser dock aff bidragetbör uppfattas som en samhällskostnad. Det är helt felaktigt att svensktjordbruk med egna pengar skall finansiera ell stöd för ell odlingslandskap somsamhället efterfrågar. De ytterligare 20 milj. kr. som nu föreslås anvisade börfinansieras med skötselanslag från . Defta bör ienlighet med vad vi fidigare har anfört ge regeringen till känna. Jag yrkar bifall till de moderata reservationerna som är fogade tillbetänkandet och i övrigt fill utskottefs hemsfällan. AnL 71 (): Vi diskuterar nu miljöåtgärder på jordbrukefs område. Vi har frånfolkpartiets sida i våra jordbruksmofioner framhållit alt vi villförändra jordbrukspolitiken på ett sådant sätt all regleringarna minskar menmiljöhänsynen ökar. Vianser all regeringens proposition har dröjt för länge - samma kritik har jutidigare i kammaren framförts mol den allmänna miljöpropositionen -men vi harfunnit all en stor del av förslagen ligger i linje med synsätt ochhar därför i huvudsak stött proposifionen vid behandlingen ijordbruksutskottet. Vi har dock fogat fem reservationer lill betänkandet, vilkatill stor del berör frågor där vi har velat gå längre än regeringen imiljö-eller naturvårdshänseende. Låtmig börja med naturvården. Regeringen föreslåren höjning av del s. k.NOLA-stödet med 20 milj. kr. Stödet är till för vårdenav värdefulla nalurtyper i odlingslandskapet. Mycket av den gamla mångfalden iodlingslandskapet har gått förlorad vid moderniseringen och rationaliseringenav våra jordbruk. Därför är def oerhört viktigt atf bevarandeintressena får enstarkare ställning för all man skall kunna rädda vad som återstår. Därför yrkarfolkpartiet i reservafion 17 på atf NOLA-stödet höjs med ytterligare 20 milj.kr. Jag yrkar bifall till den reservationen. Regeringenvill använda 200 milj. kr. av de medel som förväntas flyta in frånmiljöavgifterna på handelsgödsel och växfskyddsmedel till alt subventionerabyggnationen av gödselbassänger. Vi anser från atl delta kan klarasav utan statligt stöd, och vi vill, som jag tidigare framhållit, ökaNOLA-stödet med 20 milj. kr. Resterande 180 milj. kr. vill vi använda för all höja stimulansen förlövskogsplantering på i slättbygd från trädesersällning enligtOmställning 90 lill . Del är nödvändigt aft vi nu ger jordbruketpraktiska möjligheter aff minska spannmålsarealen - def har ju inte skett någonminskning sedan 1985 beslöt att inrikta politiken på balans mellanproduktion och konsumtion av livsmedel i landet. Lövskog i slättbygden ger enmer varierande landskapsbild, den motverkar försurning, och den ger värdefullråvara för pappersmassa. Men vi behöver höja stimulansen på det sätt somfolkpartiet föreslagit. Jag yrkar bifall till reservation 7. Folkpartiettycker aff det är viktigt att alla människor som är villiga atf betala ett högrepris för produkter som är odlade utan handelsgödsel och växlskyddsmedel skallha den möjligheten, och därför vill ge ett stöd till de s. k.alfernafivodlarna. Vi har föreslagit atf nästa jordbruksutredning - vi skallåterkomma fill denna när vi debatterar jordbruksutskottets betänkande 25 -undersöker om man kan införa en generell arealersättning. En sådan skulleförbättra alternafivodlarnas konkurrensförmåga. Men eftersom vi ännu infe fåttgehör för en ny utredning, kan vi tänka oss alt medverka lill någon annantemporär stödform. Def har vi gett uttryck för i reservation 20, som jag yrkarbifall till. Vihar i vår mofion i anslutning fill miljöproposifionen påvisat aft kalkningen avåkermark har blivit kraftigt eftersatt . Medhänsyn både fill det försurande industriutsläpp som jordbruket får la emot ochdet som jordbruket självt tillför av försurande gödselmedel, borde enunderhållskalkning ske med ca . Men eftersomspannmålsbönderna genom prispress förorsakad av export-överskottet har enansträngd ekonomi, skjuter de upp kalkningen. Det resulterar i försämratpH-värde och sämre förmåga för växterna aff uppta näring och större risk föratt kadmium och andra metaller frigörs. Från miljösynpunkt är det därföroerhört angeläget alt man stimulerar lill ökad kalkning. Vi föreslår därförfrån atl det av regleringsmedel kommande budgetår betalas ut enkalkningsstimulans om . I defta avseende yrkar jag bifallfill reservafion 2. När jag i detta sammanhang berör yrkande om en nyjordbruksulredning, vill jag erinra om alt vi vill alt denna ser över dejordbrukspoliiiska målen. har vi som överordnat mål def s.k.bered-skapsniålet och konsument- och producenfmålen. Sedan har lagttill ett miljömål. Men vilken dignitet detta mål har är oklart. Vi menar atfmiljömålet skall vara minst likställt med övriga mål. Med tanke på den senastetidens erfarenheter är frågan om infe miljömålet skall vara def överordnade. Slutligen,herr falman, yrkar jag bifall fill reservation 9. Enligt denna reservation villvi tillsammans med och vpk att spridning av avloppsslam på åkermarkupphör intill dess vi fått fastlagt gränsvärden för tungmetaller och andrakemiska beståndsdelar, så att åkermarkens långsiktiga produktionsförmåga ochproduktkvaliteten inte äventyras. Det hade, herr talman, varit värdefullt omriksdagens majoritet hade ställt sig bakom delta yrkande. Prot, 1987/88:134 6juni1988 Miljöförbättrandeåtgärder inom jordbruket, m. m. Prot,1987/88:134 6junil988 Miljöförbättrande åtgärder inom jordbruket, m. m. AnL 72 JANJENNEHAG (vpk): Jag yrkar bifall till de reservationer som vpk står bakom. Jordbrukets betydelse för miljöfrågorna är stor, såvälpositivt som negativt. har i sitt anförande försökt mildra delnegativa, och det må vara förklarligt, dels med tanke på moderaternastraditionella jordbrukspolitik, dels med tanke på egenintressei saken. Som lantbrukare har han naturligtvis kunskaper i ämnet, men han harockså ett direkt ekonomiskt intresse av all kunna fortsätta med elltraditionellt jordbruk, traditionellt i den meningen all del bygger pä insatseri form av handelsgödsel och bekämpningsmedel. Del går naturligtvis inle atlundvika alt detta intresse tar sig uttryck även vid ett politisktställningstagande. Många av de reservationer som har fogats lill deltabelänkande och där vi har framfört våra kritiska synpunkter är gemensamma medcentern och i några fall med . I väldigt många sammanhang betonas vikten av atl vibevarar all brukningsvärd . Motiven härför är flera. Det självklaraargumentet, och det som vi aldrig kan komma ifrån, är alt den svenskaåkermarken är överlägset god solfångare. Markens produktionsförmåga tillvarataspå ett bra sätt genom åkern, vida överlägsen skogen när del gäller altproducera biomassa. Det som varit hindret för utvecklingen att inleskall läggas ned är efterfrågan på de produkter som åkern kan ge. Spannmålsöverskottethar blivit ett problem, har varit och konimer förmodligen att vara dét ett tagframöver. är det naturligtvis inget problem. finns detefterfrågan på de produkter som kan odlas på åker. Det andra självklara argumentet är det som vpk för fram ireservation 19 om odlings- och kulturlandskapefs värde. Del kapital som harframbringats genom många generationers arbete att få fram en åker, atl få framen mark som producerar för mänskliga behov är någonting som världen och Sverigebehöver. Vi har behov av det i större utsträckning än av skog. Mänga har i flera sammanhang betonat betydelsen avkulturvärdena: del vackra och öppna landskapet, markens variationsrikedom. Vihar fått ell fattigare och mindre estetiskt tilltalande landskap när vi lagtner . Många djur och växter hotas av utrotning på grund av all derasnaturliga miljö-eller låt oss kalla def av människan skapad miljö-harförsvunnit. All mänsklig odling förutsätter påverkan. Naturen och dessproduktionsförmåga kan inte nyttjas ulan att människan påverkar dennanatur. Def är en självklarhet. En fortsatt hävd av åker- och betesmark är förutsättningenför atl vi skall kunna bevara det öppna kulturlandskapet med dess naturvärden,variationsrikedom och skönhet. Vill vi göra detta skall naturligtvisproduktionen inriktas på sådana grödor och sådan djurhållning som underlättardetta. Att hålla ett öppet landskap kan inte bli en fråga om parkförvaltning.Det öppna landskapet måste vara en frukt av del som produceras där. Vill vigöra delta, skall vi naturligtvis när det gäller animalieproduktionen gynnasådan produktion där betet är en naturlig del. Vi skall undvika fjäderfä ochsvin som kräver spannmål och andra grödor som inte gynnar upprätthållandet avdet öppna landskapet. De ekonomiska förutsättningarna för köttproduktion ,genom belesdrift bör vi alltså stimulera om vi menar allvar med det öppna landskapet.Vi skall stärka def gentemot andra former av köttproduktion. Vi uppnårnaturligtvis också en mängd andra fördelar. Del svenska klimatet och den svenska jordmånen är lämpadeför produktion av vallfoderväxter. Vi får färre djurfabriker och minskadprofeinimport. Vi får minskat läckage av växtnäring och minskat gödselbehovsamt minskat behov av bekämpningsmedel men inte minst vikfigt - om vi menarallvar med atf hela skall leva - en ökad regional spridning av.köttproduktionen. På kort sikt blir vi också snabbare av med spannmålsöverskottet. Jag upprepar atl bevarandet av det öppna kulturlandskapetmåste ske med produktionen som verktyg, infe vid sidan av den. Stöd fillbefesdrift är en önskvärd och nödvändig åtgärd. Tillsammans med och folkparfiet har vi enreservation som gäller spridning av avloppsslam. Det har redan talats en heldel om detta i debatten. Det slam som reningsverken producerar borde vara ettutmärkt jordförbätf-ringsmedel, en resurs, inte ett problem som vi skallförsöka bli av med.