prot · GB09118 · 1987-12-31 00:00:00 — Menjag tycker inte om att man skall inrätta något av A-lag och B-lag när detgäller älvar. Varför skall man ha speciella nationalälvar? Vilka älvar skallvara nationalälvar? Det är inte riktigt klart. Jag tror inte på den Naturresurslagen skyddar alla vattendrag som ryms inom lagen, oavsettom de är stora eller små. Så tycker vi att det skall vara också. Det var bra att gjorde ett klarläggandebeträffande . kommer att prövas enligt vattenlagen. Det äf också ettsvar till . NRL ger ett säkrare skydd. Det är heltklart. kommer att säga sitt, och sedan får regeringen sägasitt. Man får då göra den slutgiltiga balanseringen i . Det ärbara att gratulera till de olika opinionsyttringarna. tog upp energibalansen. Det äregentligen ingen som är riktigt på det klara med var energibalansen skall ligga- 65, 66 eller . Jag tror att det vore oklokt att följafolkpartiets förslag i denna del. Utskottsmajoriteten föreslår en bättreavvägning, och vi säger nej till förslag. 98 (): Naturresurslagen skyddar alla älvar, och detär därför vi vill ha in de fyra älvar inkl. som vi har tagit upp. När det gäller begreppet nationalälvar vill jag framhållaatt det är de fyra stora, orörda Norrlandsälvarna som skulle räknasdit. Dessa har naturligtvis ett symbolvärde, en särskild status i dettasammanhang, eftersom de är stora och orörda. När det gäller får vi vänta på prövningen ivattendomstolen och se, säger . Så får vi förmodligen göra.Samtidigt erkänner att NRL ger ett säkrare skydd. Det är därförvi har krävt att skall tas in i NRL. Det är bara att hoppas att dennaprövning tar , så att vi hinner kämpa vidare för att bilda opinion förett krav att ta in i NRL. Jag hoppas att då skall bli nästaEdängefall i dessa sammanhang. 99 (): I reservation 6 skriver ni reservanter:"De fyra huvudälvarna samt vissa andra älvar skulle ges ett ökat skydd omde förklarades som nationalälvar." Vilka är de övriga; andra älvarna? Jagtror inte att vi skall gå på den linjen. Men det vore intressant om AgneHansson kunde säga vilka de andra älvarna är. Vi tror inte att vi skall börjamed ett A-lag och ett B-lag, oavsett om det gäller små eller stora älvar. Deryms inom naturresurslagen, som har kommit för att stanna. Det bästa skyddetuppnås genom att låta älvarna vara kvar i naturresurslagen. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut i ärendet skulle fattas vid nästa arbetsplenum.) 12 §Föredrogs bostadsutskottets betänkande 1987/88:16 om anslag tillbostadsadministrationen m. m. 1987/88:100 bil. 13 och 1987/88:115). Förvaltningen av bostadslånoch bostadsbidrag, m.m. Prot. 100 (): ~. torvaltningenavbo- Herr talman! Från sida har vi under flera riksmöten krävt att ett ,, , , ... stadslanoch bostadsbi-förenklat lånesystem skall införas. I förlängningen av dettaligger också , tanken attlåneadministrationen kan förenklas. väckt upprepar vi från dessa krav. Bostadsmarknadenskreditförsörjning skulle med fördel kunna administreras avbotlenlåneinstituten. När bottenlån och statligt bostadslån kan slås sammantill en läneform blir detta möjligt. Vi har ocksä föreslagit att så skall ske.SBAB, , har då ingen funktion att fyllaoch kan avvecklas. Därmed minskar de administrativa kostnaderna och enförenkling kan åstadkommas. Iproposition 1987/88:115 föreslår regeringen att skall åläggas ansvaret förförvaltningen av alla bostadslån, dvs. också de lån som t. o. m. budgetåret1984/85 finansierades över statsbudgeten. Detta skall ske med anledning av denomorganisation som skall göras av enligt tidigare fattadebeslut i denna kammare. Medvår principiella syn pä dessa frågor skulle det naturliga då vara att dennalånehantering överfördes till den öppna marknaden. Vår syn på låneförvaltningentas upp i reservation 1, vilken jag härmed yrkar bifall till. Med anledning av proposition 115 har väckt en motion om attadministrationen av räntebidragen, som sker på , ävenfortsättningsvis skall vara lokaliserad till när övriga delar av detnya plan- och bostadsverket utlokaliseras till enligt beslut somtidigare har fattats. Utskottetssocialdemokratiska ledamöter föreslår med anledning av motionen atträntebidragsadministrationen utlokaliseras till och att plan- ochbostadsverket i sin helhet alltså utlokaliseras till . Jag vill gärnasäga att det finns många goda skäl för ett sådant synsätt. Emellertid undantogsränte- och låneadministrationen vid det tidigare fattadeutlokali-seringsbeslutet. Detta gjordes för att ytterligare klarhet beträffandedenna enhet ansågs nödvändig. Det är en sårbar enhet som kräver kontinuitet vadgäller både kompetent personal och handläggning av ärenden m.m.- Isamband med utlokaliseringsbeslutet, vilket även stod bakom,förutsattes det också att regeringen närmare skulle redovisa sin syn på dennaförvaltningsorganisation innan slutligt beslut om utformningen av den fattades. Fråganom bidragsförvaltningens lokalisering behandlas inte i propositionen. Centernmenar att ett slutligt ställningstagande i denna fråga kräver att det tidigarebeslutet verkställs i linje med dess innebörd. Ett yrkande i en folkpartimotionom fortsatt lokalisering av enheten, skild från plan- och bostadsverket iövrigt, till ger inte tillräckligt underlag för att vi nu skall kunnafatta ett lokaliseringsbeslut. Ävenom vi i redan nu anser att fördelarna för en lokalisering av denna funktion till överväger, borde regeringen ha tagit fram det underiag för beslut som avsågs i det tidigare beslutet. Självfallet borde regeringen då ha angett sin syn i lokaliseringsfrågan. Prot.1987/88:118 Herr talman! Jag ber att få yrka bifall till reservation 5av och mig och i övrigt till utskottets hemställan. Förvaltningen av bostadslånoch bostadsbidrag, tn. Anf.101 (): Herrtalman!.Bostadssektorn är den samhällssektor i där socialistiskreglerings- och planhushållningspolitik är som mest utvecklad. Somen del i detta regelverk ingår den statliga långivningen. Systemet är byråkratiskt,krångligt och kräver en omfattande administration. Dessutom är detkostnadsdrivande. moderata motionen om bostadspolitiken framhåller vi angelägenheten av attett nytt och förenklat lånesystem införs. Ett nytt läne- ochbostadsfinansieringssystem bör utformas så att räntebidragsberättigadebostadslån utgår som enhetslån per kvadratmeter neutralt mellan byggherre ochupplåtelseformer. Beräkningar bör göras med utgångspunkt i en lägenhet medgiven storlek, exempelvis 75 m'. För mindre lägenheter reduceras lånet, och förstörre lägenheter ökas det upp till en viss största lägenhetsyta. Qmlägenheten är större eller kostar mer än vad som täcks av enhetslånet, fårdenna kostnad täckas med tilläggslån till marknadsränta. Länesystemetbör i princip inte innehålla något moment av kostnadskontroll. Den endabegränsningen bör vara att byggobjektets kreditsäkerhet inte riskeras. Genomatt överlåta långivningen till de vanliga kreditinstituten kan avskaffas.Statens medverkan skulle inskränka sig till faställande av regler förenhetslånet och därmed sammanhängande statlig borgen. Det skulle medföra enväsentlig förenkling i lånehanteringen, och ett kreditinstitut kunde svara förhela långivningen i stället för nuvarande ordning med uppdelning i bottenlänoch bostadslån för enskilda fastigheter. Vi föreslår att räntebidragensomfattning och utformning utreds. Isamband med riksdagsmajoritetens beslut om att utlokalisera det nya plan- och bostadsverket till påtalade bostadsutskottet att låneför valtningen borde ligga kvar i till dess att den framtida organisatio nen blivit klar, detta med tanke på att det är viktigt att låneförvaltningen fungerar. nu framlagda propositionen lämnas förslag om läne- och bidragsförvaltningensorganisation. Men den synnerligt viktiga frågan om lokaliseringen nämns inte ipropositionen. Detär angeläget att påpeka att störningar bl. a. i bidragsstruktureringen fårstora konsekvenser för låntagarna och för statsverket i form av ökade kostnader. Enfortsatt lokalisering till innebär att verksamheten kan fortskrida inuvarande takt och omfattning. Det är också angeläget att den personal somfinns kan stanna inom verksamheten. En annan faktor som bör nämnas är attett nytt datasystem, som planerats , håller på att provköras. Viförordar därför att bidragsförvaltningen ligger kvar i tills klarhetvunnits om förvaltningens utformning. Även om det finns flera faktorer somtalar för en fortsatt lokalisering av bidragsförvaltningen lill finns detanledning att utreda frågan. Vid en sådan översyn bör konsekvenserna av deolika lokaliseringsalternativen och -- krona belysas bl. a. vad gällerkostnader och personalfrågor. Jag yrkar bifall tillreservationerna 1, 3 och 4. Anf.102 (): I proposition 115 föreslås bl. a. ändringar i uppgiftsfördelningenmellan , , och det nya plan- ochbostadsverket som inrättas fr. o. m. Utbetalning och avisering avSBAB-lån skall skötas av bolaget. Däremot skall plan- och bostadsverket ansvaraför räntebidragen. Som en följd av denna ordning kommer även den del av det nyaverket som handhar räntebidragen att omlokaliseras till . Beslutetom en lokalisering av plan- och bostadsverket till fattades enligt mening på ett otillräckligt underlag, och vi i motsatte oss därför de majoritetsförslag som socialdemokraterna och genomdrev . Detbör noteras att i detta sammanhang förordade attlåneförvaltningen tills vidare skulle vara kvar i . Det fanns godaskäl för detta ställningstagande. Dét är angeläget att personalen kan förmåsatt stanna, eftersom störningar inom denna verksamhet får särskilt allvarligakonsekvenser. Bostadsstyrelsenprovkör just nu ett nytt datasystem som planerats . Hela systemetär uppbyggt på en integration av låneuppgifter och räntebidrag. Detta systemmåste nu göras om helt. Att som detta skall ske nyrekrytera ellerflytta personal kommer att allvarligt hota hela verksamheten. Det får inte rådanågot tvivel om att räntebidragen når sina mottagare. Det krävs också en närakontakt mellan räntebidragsutbetalarna och bottenlåneinstituten. Frågan bör därför ses över i särskild ordning. I en sådan översyn börkonsekvenserna av de olika lokaliseringsalternativen - ochKarlskrona - belysas bl. a. vad gäller kostnader och personalfrågor. Inte minstviktigt är det att få belyst vilka åtgärder som behöver vidtas så attnettoaviseringssystemet vid en eventuell omlokalisering kan fungera friktionsfritt.Det är ocksä viktigt att garantier skapas för att den personal som arbetarmed bidragsförvaltningen i där kan beredas i det närmaste motsvarandeuppgifter. Regeringenbör utöver sin syn på frågan för utskottet redovisa ett underlagsmaterial, somgör det möjligt för att bedöma lokaliseringen. I reservation 4föreslås en utredning av lokaliseringsfrågan efter den inriktning som jag härhar redogjort för. Reservationen är gemensarn för , ochvpk. Folkparfiet har i en partimotion till detta förordat atträntebidragen skall skiljas från de statliga lånen som enlångtgående schablonisering av beräkningsgrunderna genomförs. Den utveckling avlåneförvaltningen som pågår, där hanteringen av lån och räntebidrag skiljsåt, framhäver det naturliga i en sådan förändring. Målet med schabloniseringenbör vara att räntebidragen skall kunna betalas ut på Förvaltningenav bostadslån och bostadsbidrag, m. m. Förvaltningen av bostadslån och bostadsbidrag, m. m. ettenklare sätt.. Vidare bör bosparande sålunda inte diskrimineras geriomräntebidragssystemet, som faktiskt nu är fallet. bör därför begäraförslag från regeringen i sådan riktning. I reservation 3 föreslår folkpartietoch ett tillkännagivande till regeringen med en sådan innebörd. I nuvarande system för låneförvaltningen administrerasbottenlånen av särskilda institut, medan ansvarar för de statliga lånen.Det rationella i denna ordning kan diskuteras. En mer naturlig utveckling voreatt även de statliga lånen administreras ute på marknaden. Dennafråga bör utredas närmare. Regeringen bör därefter återkomma till medförslag. I reservation 2 från föreslås en sådaninriktning på löneförvaltningens administration. Jag yrkar slutligen bifall till reservationerna 2, 3 och 4. 103TORE (vpk): Jag kan i allt väsentligt instämma i vadErling har sagt beträffande reservation 4 om lokalisering avbidragsförvaltningen. Jag skulle emellertid vilja tillägga att jag tycker detär synd. för att inte säga bedrövligt, om man nu igen skall fatta ett beslututan att man ordentligt har utrett konsekvenserna av sitt ställningstagande.Det räcker med att man beslutade att utlokalisera det nya verket utan att hautrett konsekvenserna för plan- och bostadspolitisk verksamhet samt vilkakostnader en utflyttning kommer att medföra och utan att det iregeringsförslaget hade nämnts någonting om en utflyttning. har vi igen frän regeringen fått ett förslag, där detenligt min mening inte finns tillräckligt underlag. Det finns betydande riskatt del kan få menlig inverkan på den verksamhet som det här handlar om.Förslaget att låneförvaltningen skall överföras till StatensBostadsfinansieringsaktiebolag och att räntebidragshanteringen skall bli kvarvid plan- och bostadsverket med placering i är enligt min meningolyckligt. Innan man fattar ett sådant beslut, borde frågan utredas i särskildordning och en översyn göras av konsekvenserna. Det är att upprepa vad jaghoppades skulle vara en engångsföreteelse, nämligen förfarandet i samband medbeslutet om flyttning av plan- och bostadsverket till . Jag yrkarbifall till reservation 4 i detta betänkande. 104 PER (): Jag skall begränsa mig till att kommenterahuvudfrågan i betänkandet om anslag till bostadsadministrationen. Det handlarom ett principförslag sorn framlagts av regeringen om att förvaltningen avbostadslån skall flyttas till . Här finns två huvudlinjer: enmajoritetslinje, bakom vilken socialdemokrater, folkpartister och vpk står, ochen nej-linje, bakom vilken moderater och centerpartister står. när man lyssnar på debatten och har läst detbakomliggande materialet kan man göra vissa konstateranden - det är inte frågaom några värderingar -, och det konstaterande jag kan göra här är att dethittills i debatten inte har sagts något nytt. Då kan jag begränsa mig till atthänvisa till vad som har skrivits i sakfrågan och yrka bifall till utskottetshemställan i dess helhet. 105 (vpk): Får jag säga direkt i anslutning till vad Per sade attdet faktiskt är någonting alldeles nytt som föreslås. Under alla dessa årsom haft ansvaret för den statliga låneförvaltningen har detansetts rationellt och billigt med samordnad hantering av räntor, amorteringaroch räntebidrag. Att sära på dessa, som den föreslagna nyordningen kommer attinnebära, medför enligt min uppfattning betydande olägenheter. Det nya systemetblir faktiskt mindre rationellt och dyrare. Men man kan självfallet ha olikauppfattningar. Jagåterkommer - Per berörde inte frågan i sitt inlägg - till nu verkligen borde ha närmare utrett konsekvenserna av lokaliseringen avbidragsförvaltningen. Med tanke pä den diskussion sorii förts tidigare bordeman ha varit litet försiktigare i detta sammanhang och faktiskt gett sig tidtill att mera noggrant utreda frågan. Låneunderlagvid nybyggnad av bostäder i egen regi Anf.106 (): Det är inte min avsikt att i den här sena timmen förlänga debatten merän nödvändigt. Jag vill bara kort kommentera bidragsförvaltningen. Jagtycker att det är tråkigt att socialdemokraterna inte har velat ställa sigbakom att det tas fram ett rejält underiag för det här beslutet. Centerpartiethar, tycker jäg, dragit lärdom av den debatt som vi hade omlokaliseringen av bostadsverket, så att man nu säger att man vill ha ettunderlag för beslutet. Det hade varit klädsamt om också socialdemokraterna hadeintagit den ståndpunkten. Överläggningenvar härmed avslutad. (Beslut i ärendet skullefattas vid nästa arbetsplenum.) 13§ Föredrogs bostadsutskottets betänkande 1987/88:19 om låneiinderlag vid nybyggnad avbostäder i egen regi (prop; 1987/88:127).' Låneunderlag vidnybyggnad av bostäder i egen regi 107 (): I betänkande 19 behandlas ett regeringsförslag om att enproduktionsanpassad belåning skall införas för nybyggnad av bostäder i egenregi. Förslaget har tillkommit med anledning av det avtal som harslutits om s. k. objektsanställning. Det innebär bl. a. att byggföretagen tarett mer långsiktigt ansvar för att trygga sysselsättningen för sina anställda.Bättre belåningsmöjlighet ger företagen större möjligheter att utjämnakonjunktursvängningarna. Jaghar tidigare befört nödvändigheten av en reformering av det nuvarandebostadsfinansieringssystemet. Men i avvaktan på en mer genomgripandereformering måste de möjligheter som finns att åstadkomma förenklingar Prot:1987/88:118 och förbättringar i neutraliteten mellan olika byggherrar,entreprenad- och upplåtelseformertas till vara. Låneunderlag vid nybyggnad av bosläder i egen regi , Därernotanser vi att regeringen inte bör ges möjlighet att undanta byggande i vissaområden från denna belåning. Då finns det stor risk för en tämligen godtyckligprövning, som i väsentliga avseenden skulle sätta de nya lånernöjligheterna urspel.. Jag vill med detta, herr talman, yrka bifall fill reservation nr 1. 108 (): Regeringen föreslår ipropositiorien.1987/88:127 att produk-tionskostnadsanpassad belåning skallinföras för nybyggnad av bostäder i egen regi. Regeringen föreslås dock fåmöjlighet att besluta att nuvarande regler om schablonbelåning skall gälla"för visst område". Vi har från i en partimotion till åretsriksmöte presenterat en rad förslag om hur bostadsfinansieringssystemet bör reformeras. I avvaktan på en mer genomgripande förändring är det ändå angeläget att justera oformligheter i nuvarande, ordning. De bestämmelser som gäller diskriminerar byggande iegen regi. Enligt mening bör självfallet denna diskrimineringupphöra. Ett steg i denna riktning vore att avskaffa konkurrensvillkoret.Tyvärr har majoritet, motsatt sig exempelvis detta förslag. Ett annat steg är att tillåta samma belåning för byggandei egen regi som för konkurrensupphandlade projekt.. Vi välkomnar regeringens förslag att nu fillåta det. Som propositionen är utformad fär regeringen emellertidstor frihet att bestämma för vilka områden pk-belåning eventuellt inte skalltillåtas. De riktlinjer för regeringens prövning som anges i propositionen är.mycket allmänt hållna. Schablonbelåning skall tillämpas "om det behövsrned hänsyn till läget på arbetsmarknaden, samhällsekonomiska förhållandeneller andra väsentliga allmänna intressen". I första hand skallinskränkningar komma i fråga om branschen inte kunnat åstadkomma"godtagbara konkurrensförhållanden". Regeringens förslag öppnar dörren för en ganska godtyckligprövning av frågan om i vilka områden olika belåningssystem för byggande i egenregi skall gälla. Eftersom systemet med förhandlingsupphandlingar har visat sigge goda resultat finns det ingen anledning att införa en undantagsregel av detslag regeringen har föreslagit. Jag yrkar i konsekvensmed detta bifall till reservation nr 1 som är gemensam för , centernoch . , Anf.109 (): Både och hartagit upp reservation 1 angående pk-belåning vid byggande i egen regi i sinaanföranden. Även jag vill yrka bifall till reservation nr 1, men eftersommotiven för reservationen är desamma för som för ochfolkpartiet tänker jag inte uppehålla rhig vidare vid, denna reservation. Jag vill i stället säga några ord med anledning avreservation 2. I den reservationen har vi centerpartister i utskottet ställtoss bakom en enskild centermotion där förslagetär att kostnader för kompletterande värmekällor som inte är beroende av el föratt producera värme, t. ex. kaminer och kakelugnar, fullt ut skall få räknas ini låneunderlaget vid såväl ny- som ombyggnad. Ibetänkandet står att en kombination av två olikavärmesystem, t. ex. elvärme och fastbränslepanna, kan belånas. Det tycker visjälvfallet är bra, framför allt ur energisynpunkt. Men vi tycker inte att detär skäl till att avslå motionen. Nästan alla dagens värmesystem är ju beroendeav el för att kunna fungera. Det gör att vi är mycket sårbara vid störningar ielförsörjningen. Det räcker med ett elavbrott under ett par kalla vinterdagarför att det skall bli uppenbara problem för människor. Då behöver man inte varautrustad med speciellt mycket fantasi för att kunna föreställa sig vilka problemsom skulle uppstå vid sabotage mot elförsörjningssystemet. Detär framför allt mot den här bakgrunden vi i tycker det är nödvändigtatt vidta åtgärder för att trygga värmeförsörjningen, i våra bostäder videlavbrott eller andra störningar i eldistributionen. En sådan åtgärd är att, såsom föreslås i motionen, stimulera installation av värmekällor som inte ärelberoende. Med detta, herr talman,yrkar jag bifall till reservation 2. Anf.110 PER (): När vi nu diskuterar låneunderlag vid nybyggnad av bostäder i egen regi tror jag att man måste konstatera att vi i sak är rätt ense. Det äri tillämpningen som det finns vissa skillnader. Det finns en majoritetslinje som säger ja till propositionens förslag om att det skall kunna ske regionala avgränsningar eller inskränkningar på annat sätt i den regel som avses bli etablei-ad. ' Varförär man då inte ense fulltut? Det kan kanske finnas litet anledning att funderaöver det. Jag tror att dét mer har att göra med den s. k. Bohmandoktrinen änvad som gäller i sak. Bohmandoktrinen säger att man från moderat håll inte kanvara överens med socialdemokraterna. Då har man försökt att hitta något skälför att markera skiljaktigheten i den här frågan, och därför har man skrivitatt förslaget har godtycklighet i sig osv. Medhänsyn till de regler som kommer att gälla vågar jag påstå att det är nys. Jagkänner ingen oro, , över det sätt på vilket en socialdemokratiskregering kommer att hantera den här frågan. Meddetta, herr'talman, ber jag att få yrka bifall bostadsutskottetshemställan. - Låneunderlag vid nybyggnad av bosläder i egenregi 111 (): Jag skulle vilja säga till Per : Visst är vi ense, men viär inte ense fullt ut. Den s. k. Bohmandoktrinen, som Per har konstruerat, ger jag inte mycketför. Detfinns ett inslag av godtycke i detta genom att regeringen skall pröva varjefall. Vid en sådan prövning blir det ett inslag av godtycke, och det vändervioss emot. Vi vill ha en generell regel som säger att byggföretagen får byggai egen regi med de låneformer som har konstruerats. Visstmåste väl även Per inse att det finns ett inslag av godtyckehär? Låneunderlagvid nybyggnad av bostäder i egen regi 112 (): En hel del av det som Per sade här tidigare var ganskaförnuftigt och andades den gemensamma syn som det finns ett gott stycke av idetta betänkande. Men det vore trevligt om socialdemokraterna hade kunnat tasteget fullt ut och sett till att man vid byggande i egen regi får möjlighettill denna belåning oinskränkt i hela landet. Deras försök till reglering kantrots allt innebära att prövningen kan komma att ske på ett ganska godtyckligtsätt. Vibeklagar att regeringen vill införa denna spärregel. Detta hade inte behövts.Vi hoppas att det kanske vid en senare behandling i utskottet och i kammarenskall gå att rätta till den plump som förslaget i betänkandet innebär. 113 PER (): Jag måste till få säga att det föreligger ettmissförstånd, när hon menar att det i varje enskilt fall skall göras enprövning. Så är icke fallet. Den undantagsbestämmelse som regeringen vill habemyndigande att sätta i kraft skall nämligen meddelas för ett visst område.Detta undantag kommer därefter att gälla inom området fram till dess att detupphävs. Detär alltså inte fråga om att pröva ärende för ärende enligt den ordning somMargareta gjorde gällande. Det råder således ett missförstånd frånMargareta sida beträffande det sätt på vilket denna bestämmelse omundantag skall tillämpas. Anf.114 (): Det råder nog inte så stort missförstånd. När regeringen skall undantaett område, sker det ju en prövning från fall till fall. Man beviljar alltsåundantag för ett område. Detta undantag kan sedan upphävas, varefter manbeviljar undantag för ett annat område. Per måste väl ändå medgeatt detta inte är bra och att det kan bli fråga om godtycke. Vivänder oss emot detta.