prot · GB09122 · 1987-12-31 00:00:00 — I dessa utdrag ingår iprincip inte uppgifter som är över fio år gamla. Utskottet finner att detta ären lämplig ordning och att den stämmer överens rned principerna för allmännahandlingars offentlighet. Av betydelse för utskottets ställningstagande är detpågående systemtekniska översynsarbete som sker av kriminalregistret. Dettaväntas nämligen öppna möjligheter att helt låta uppgifter utgå ur registretefter viss tidrymd, för vissa uppgifter t. ex. . Det kan då bliöverflödigt med en särskild reglering av vilka uppgifter som skall tas med i registerutdrag.Mot denna bakgrund anser utskottsmajoriteten att det inte finns skäl att nuföreskriva det sorn föreslås i reservafion 1 av centerpartisterna. Ireservation 2 krävs ett tillkännagivande till regeringen om att frågan omrätten för den enskilde till insyn i polisregister skall lösas skyndsamt. Tilldetta är att säga att det i princip råder enighet om att enskilda somregistreras i polisregister skall få tillgång till registeruppgifter som ärsekretessbelagda enbart av hänsyn till de registrerade själva. Detta uttaladejustitieutskottets så sent som under /85. Det föreliggeremellertid i detta avseende påtagliga systemtekniska och resursmässiga problematt genomföra denna ordning. Man måste i så fall lägga om registerföringenhelt och hållet. I det polisregister som gäller ingår registeruppgifterbeträffande .. vilka det även efter en nyordning skall gälla sekretess. Detgäller exempelvis förundersökningsuppgifter som är sekretesskyddade även motden enskilde. Mot den bakgrunden och med hänvisning till att arbetet pågår isyfte att åstadkomma en registerföring som gör denna princip möjlig finnerutskottsmajoriteten inte skäl att heller här tillstyrka propå. Med detta yrkar jag avslagäven på reservationerna 2 och 3. Kriminal-och polisregisterlagarna m. m. 70 (): kommentarer till våra reservationer var iknapphändigaste laget. Han motiverar egentligen inte.varför man avstyrker vårmotion på dessa punkter. Ta t. ex.registerutdragen ur kriminalregistret. Varför skall vi inte låta enskildamänniskor få reda på samtliga uppgifter som finns registrerade om dem? Jag fickinget svar över huvud taget av på den frågan. Just deninsynsmöjlighet som ges i bl. 10 § i datalagen och som föreskriver att denenskilde har rätt att få uppgifter om, sig själv ur dataregister är en mycketviktig kontrollfunktion. Det är positivt att vi nu får in denna möjlighet ocksånär det gäller kriminalregistret. Men varför då göra en sådan här begränsning?Varför vågar man. inte låta den enskilde medborgaren få . reda på samtligauppgifter som finns om honom eller henne i ett sådant här register? Sådana härbegränsningar är, som jag sade i mitt första inlägg, ett Kriminal-och polisregisterlagarna m. m. exempel på typisksocialdemokratisk klåfingrighet. Närdet sedan gäller utdrag ur polisregistret gör utskottsmajoriteten braskrivningar där den kraftigt understryker vikten av att lösa problemen med nyteknik, som gör dét möjligt att få detta slags utdrag ur bl. a. polisregistret.Under en lång följd av år när dessa frågor har diskuterats har ni alltidhänvisat till att de datasystem som är uppbyggda hos måsteanpassas och att det måste göras nya systemtekniska lösningar. Alltid sägs detatt arbetet är på gång och att utrustningen nu snart skall bytas ut så attdessa ändringar kan genomföras. Jag börjar tröttna på att det alltid hänvisastill att man håller på att utreda nya datasystem på . Detvore lämpligt att med hänvisning till den starka skrivning som utskottet görockså göra ett tillkännagivande till regeringen, där vi visar att vi börjattappa tålaniodet med långhalningen av ärendet och förväntar oss att snabbtfå besked. Jag beklagar att utskottsmajoriteten inte är beredd att ställa upppå detta. Överläggningeni detta ärende varhärmed avslutad. Kammarenövergick till att fatta beslut i de förevarande ärendena. Mom. 1 (avslag påproposition 1987/88:71) UtskottetshemstäUan - söm ställdes mot utskottets hemställan med den ändring däri somföranleddes av bifall till motion Ju7 av i motsvarande del - biföllsmed acklamation. Mom.2 (särskild påföljd för eget bruk) Utskottetshemställan - som ställdes mot motion Ju7 av i motsvarande del -bifölls med acklamation. Mo/n.3 (kriminalisering av eget briik) Utskottetshemställan bifölls med 269 röster mot 23 för reservation 1 av Hans GöranFranck. Mom.4 (påföljden i 2 §) Utskottetshemställan bifölls med 151 röster mot 142 för reservation 3 av . () anmälde att hon avsett attrösta nej men markerats ha röstat ja. Mom.5 (ansvarsfrihetsregeln) Utskottets hemställan bifölls med 184 röster mot108 för reservation 5 av m.fl. Mom. 8 (gärningsformer inarkotikastrafflagen) Utskottetshemställan bifölls med 227 röster mot 67 för reservation 6 av . 7Ö (spridningen avcrack) Prot. Utskottetshemställan bifölls med 255 röster mot 36 för reservation 7 av .Elving och . Mom.12 (en europeisk databas) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 8 av m.fl.- bifölls medacklamation. Övriga moment Utskottets hemställan bifölls. Justitieutskottets.betänkande30 Punkt 2 - : Mom. 2 (anslag tillRikspolisstyrelsen) Förstbiträddes reservation 1 av m. fl. med 79 röster mot 68 förreservation 2 av m.fl. 146 ledamöter avstod från att rösta. Härefterbifölls utskottets hemställan med 150 röster mot 77 för reservation 1 av KarinAhrland m. fl. 66 ledamöter avstod från att rösta. Mom.4 (anmälningar mot polismän) Utskottetshemställan - som ställdes mot motion Ju205 av m. fl. - bifölls medacklamation. Mom. I (anslag till ) Utskottetshemställan bifölls med 258 röster mot 35 för reservation 3 av . 1 ledamot avstod från att rösta. Mom.2 (brottsbekämpning m. Förstbiträddes reservation 4 av m. fl. - som ställdes mot utskottetshemställan med den ändring däri som föranleddes av bifaU till motion Ju206 avAlf i motsvarande del - med acklamafion. Härefterbifölls utskottets hemställan med 191 röster mot 101 för reservation 4 av BjörnKörlof m. fl. 2 ledamöter avstod från att rösta. Mom.5 (kvarterspoliser m.m.) Utskottetshemställan bifölls med 150 röster mot 144 för reservation 5 av . Mom.6 (ökad insyn) Utskottetshemställan bifölls med 278 röster mot 16 för motion K605 av m.fl. Mom.7 (parkeringsvakter) Utskottetshemställan - som ställdes mot motion Ju207 av -bifölls medacklamation. 1987/88:122 Mom.14 (barnolycksfall) ... .Utskottets hemställan - som ställdes mot reservafion 6 av och - biföllsmed acklamation. Mom. 7 (företagsbot) Utskottetshemställan bifölls med 151 röster mot 142 för reservation 1 av m;fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom.11 (kostnader för brott) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 2 av m. fl. - biföllsmed acklamation: Justitieutskottetsbetänkande 34 . . Mom. 1 (utdrag urkriminalregistret fill enskild) Utskottetshemställan bifölls med 258 röster mot 35 för reservation 1 av . 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 2 (en samlad polisregisterlagstiftning m.m.).. Utskottetshemställan - som ställdes mot reservafion 2 av och - bifölls med acklamation. Mom.3 (utlåtanderegister hos SKL) , ' Utskottetshemställan med godkärinande av utskottets mofivering- som ställdes motutskottets hemställan med godkännande av den i reservation 3 av ElvingAndersson och anförda motiveringen - bifölls med acklamation. Mom. 4 Utskottets hemställan bifölls. 1987/88:48 om immunitet och privilegier för deneuropeiska telesatellitorga-nisafionen (EUTELSAT) (prop. 1987/88:140), 1987/88:29 om anslag till oförutsedda utgifter /89 (prop. ' 1987/88:100 bil. 1987/88:28 omtilläggsbudget II fill statsbudgeten för /88 18maj 1988 1987/88:125 bU.2), ~r~. ' Andringar i tryckfri- m.m. 1987/88:23 om anslag på tilläggsbudget II (prop.1987/88:125 bil. 1987/88:32 om uppföljning av vissa åtgärder m.m.efterTjernobylolyckah (skr. 1987/88:96) samt 1987/88:44 om ändring av tidpunkten för avlämnandeav JO:s ämbetsberät telse. Kammarenbiföll vad utskotten i dessa betänkanden hemställt. 1987/88:36 om ändringar i tryckfrihetsförordningenm.m. 1986/87:151). Ändringar itryckfrihetsförordningen m. m. ' 71 HANS NYHAGE (m): I föreliggande betänkande från be handlas dels regeringens proposition 1986/87:151 om ändringar i tryckfrihets förordningen med följdmotioner, dels ett antal motioner från allmänna motionstiderna 1987 och 1988 med anknytning till proposifionen på skilda sätt. ' Förslageni propositionen baseras i huvudsak på yttrandefrihetsutredningens betänkandeVärna yttrandefriheten. Utredningens uppdrag var att utarbeta regler till skyddför andra yttranden än det skrivna ordet. Inriktningen var att detta skullekunna ske inom ramen för en sammanhållen grundlag som skulle sättas itryckfrihetsförordningens ställe. Såblev nu inte fallet. Utredningen föreslog i stället att grundlagsregleringenför dessa medier skulle ske genom en separat grundlag. Skälet härtill var,enligt utredningen, att en gemensam grundlag skulle kunna urholka skyddet fördet tryckta ordet. Iregeringens lagrådsremiss föreslogs en lagteknisk lösning med ett annex tilltryckfrihetsförordningen, i vilket det fanns regler för andra medier än trycktaskrifter. Systemet med annex visade sig emellerfid inte kunna lösa problemenmed en sammmanhållen grundlag - risken för en uttunning avtryckfrihetsförordningen kvarstod. Regeringen avstod därför från att lägga tramförslag i enlighet med lagrådsremissen - propositionen gäller enbartförändringar i själva tryckfrihetsförordningen. delar tryckfrihetsutredningens förslag om att 1987/88:122 grundlagsregleringen av andra medier än det tryckta ordet bör ske i en separat grundlag. Utskottet föreslår enhälligt attett fortsatt parlamentariskt Ändringar i tryckfrihetsförordningen m. m. sammansattberedningsarbete med denna inriktning bör komma till stånd. Proposifionen innehåller således inte några förslag till en störrereformering av tryckfrihetsförordningen. Däremot föreslås ett antalförändringar inom nuvarande tryckfrihetsförordnings ram. Vissa av förslagen itryckfrihetsutredningens betänkande lämnas utan avseende. Moderatasamlingspartiet har i en partimofion med anledning av propositionen hävdat attde förändringar i tryckfrihetsutredningen som de poUtiska partiernasföreträdare inom utredningen kom överens om nu också skall genomföras. I denmån våra förslag inte vunnit gehör i utskottsarbetet, har vi fogatreservationer till betänkandet, och jag övergår nu fill att något beröra dessareservationer. Reservafion2 gäller förhållandet mellan meddelarfriheten och tystnads-pUkten. Dettaförhållande regleras i sekretesslagen, där 16 kap. innehåller detystnadspliktsbestämmelser som har företräde framför meddelarfriheten. Någongrundlagsfäst reglering gäller således inte på detta område, som berör densynnerligen grannlaga avvägningen om hur yttrande-och tryckfrihetsintressetskall kunna hävdas även i sådana sammanhang där sekretess och tystnadspliktråder. Yttrandefrihetsutredningenföreslog att de fall där tystnadspUkten skulle tillåtas bryta meddelarfrihetenskall anges i grundlag. Regeringen har emellertid inte biträtt detta förslagutan föreslår i stället att ett särskilt lagstiftningsförfarande skall gällavid begränsning av meddelarfriheten. Detta innebär att förslag i syfte attinskränka meddelarfriheten skall kunna fördröjas av en minoritet i därest inte en fem sjättedels majoritet står bakom att förslagetantas . Vadregeringen har föreslagit, och som utskottsmajoriteten fillstyrker, innebär enhelt ny konstruktion som inte varit föremål för någon beredning. Vi moderateranser frågan vara av sådan vikt att vi på föreliggande grunder inte kan godtaförslaget. Vi föreslår därför att frågan utreds vidare i den beredning rörandeandra medier som utskottet har föreslagit. Ireservation 4 ställer vi moderater oss bakom yttrandefrihetsutredningensförslag om att ett allmänt förbud mot censur och andra hinder rörandeoffentliga yttranden skall införas i regeringsformen. Ett sådant allmäntcensurförbud skulle ha motsvarande betydelse som reglerna i regeringsformentill skydd för de mänskliga rätfigheterna. Trotsatt remissinstanserna överlag var posifiva till frågan om censurförbud, harjustitieministern inte biträtt förslaget under åberopande att en oklar regelvars konsekvenser kan vara svåra att överblicka är till mer skada än nytta.Motsvarande bedömningar görs från justitieministerns sida också när det gällerdet generella stadgandet till skydd för rätten att inneha informationsbärareoch till kravet att staten skall stå neutral vid stöd till offentligaframställningar. Enligtvår mening är de skäl som yttrandefrihetsutredningen anfört på detta område övertygande, och vi yrkar således att angivna bestämmelser om generellt förbud mot censur m. m. skall införas i regeringsformen. 80 När det gäller frågan om hets mot folkgruppföreslår regeringen en skärpning av bestämmelserna i med innebördenatt det skall vara straffbart att göra vissa typer av uttalanden, oavsett omdessa är avsedda för offentlig spridning eller inte. Departementschefen uttalaratt det med hänsyn till våra många invandrare är nödvändigt att samhället medkraft tar avstånd från varje försök att sprida föreställningar om vissagruppers mindervärdighet. Från moderat sida finner vi det angeläget att markera attalla former av rasdiskriminering och invandrarfientlighet självfallet skallmotarbetas. Ett fritt samhälle måste bygga på tolerans och förståelse människoremellan. I likhet med lagrådet ifrågasätter vi emellertid om de avregeringen föreslagna reglerna är det bästa sättet att uppnå de eftersträvade.syftena. Regeringens förslag att straffbelägga yttranden, oavsettom dessa är avsedda för offentlig spridning eller inte, bryter mot den hittillsgällande principen för reglering av yttrande- och tryckfriheten, nämligen attdenna skall avse yttranden som är avsedda att spridas till allrnänheten. Enligtvår mening är denna princip av ett utomordentligt stort värde. Uppenbara riskerfinns därtill att den av regeringen föreslagna regleringen kommer att medförasvåra gränsdragnings- och tillämpningsproblem. Även i den här frågan har vi stöd för vår uppfattning iyttrandefrihetsutredningen. Denna har föreslagit regler som tillgodoser såvältryck- och yttrandefrihetsintresset som intresset att erbjuda minoriteter ettfullgott skydd. Vi föreslår således att utredningens förslag genomförs. . Frutalman! Det är enligt min mening uppenbart att våldsskildringar i filmer ochvideogram medför skador på barn och ungdom. Riskerna för skadliga effekter ärså klara, att det är nödvändigt med ytterligare insatser från samhällets sida.Det är beklämmande att videobranschen i så hög grad saknar ansvar, förmåga,omdöme och vilja, att den inte av egen kraft kan sanera sitt utbud. Det ärockså djupt beklagligt att varken föräldrarna, som har det största ansvaret attskydda sina barn, eller skolan och sammanslutningar av skilda slag kanförhindra att barn och ungdom tar del av grova våldsskildringar. Kraven påytterligare lagstiftningsåtgärder är en kapitulation. Men ofrånkomligt är attdylika åtgärder är nödvändiga. I propositionen föreslås att videovåldslagen skallupphävas och att vissa av lagens bestämmelser i stället skall upptas ibrottsbalken under beteckningen olaga våldsskildring. utvidgas detstraffbara området på så sätt att även stillbilder som skildrar sexuellt våldeller tvång skall kunna bedömas som olaga våldsskildring. Straff skall ocksåkunna utdömas vid oaktsamhet när det gäller utlämnande av våldsskildringar tillbarn. Enligt propositionen skall grundlagsbestämmelser gällandebl. a. filmer och videogram senare införas efter ytterligare behandling underparlamentarisk medverkan. Något system med ansvarig utgivare föreslås inte.Det är därför alltjämt den som enligt vanliga regler är gärningsman som skallbära ansvaret för brottet olaga våldsskildring. Allmän åklagare skall såledesföra talan om brott mot bestämmelserna. Den nya ordningen blir i väntan på en grundlagsregleringett provisorium. Vi anser det bästa lösningen vara att medbibehållande av videovåldslagen införa en ordning i fråga om utkrävande av ansvarför brott mot videovåldslagen som överensstämmer med vad som gäller förutgivning Ändringar i tryckfrihetsförordningen m.m. 6 protokoll 1987/88:122 Ändringar i tryckfrihetsförordningen m. m. av tryckta skrifter. a. att en ansvarig utgivare skall utses, att ansvaret i andra handskall åvila den som sprider videogrammet samt att tryckfrihetsförordningensbestämmelser om rättegång i huvudsak skall vara tillämpliga. Yttrandefrihetsutredningenhar enhälligt förordat ett system med arisvarig utgivare för filmer ochvideogram. Otvivelaktigt kan den av oss moderater föreslagna modellen skapamöjligheter fiU effektiva ingripanden mot straff-tiar spridning av videogram. Regeringen har också föreslagit att vissa handlingar utanförmyndighetsområdet skall omfattas av offentUghetsprincipen. Bakgrunden härtillär att vissa aktiebolag, föreningar, stiftelser och andra enskilda organ avstaten har givits förvaltningsuppgifter som innefattar myndighetsutövning ellerliknande. Tanken är att offentlig maktutövning skall omfattas avoffentlighetsprincipen, oavsett om denna maktutövning sker direkt genom stat ochkommun eller genom andra organ och organisationer. Denföreslagna ordningen bryter emellertid mot principen att reglerna till skyddför tryck- och yttrandefriheten behandlar det allmännas förhållande tilloffentlighet och sekretess. Konsekvenserna av att vidga dessa regler attomfatta andra organ än stat och kommun är svåra att överblicka. Det kan inteuteslutas att utvidgningen kan få vissa negativa följder. Vi anser därför attförslaget bör utredas vidare, vilket lämpligen kan ske i samband med den tidigareberörda grundlagsberedningen. Vadså gäller frågan om grundlagsskydd för reklam delar vi moderateryttrandefrihetsutredningens synpunkter om att de yttranden som förekommer ireklamsammanhang skall ges samma skydd som yttranden i övrigt. Skälet härtillär att också i reklammeddelanden kan sådan information förekomma som är avbetydelse för opinionsbildningen. Vi kan därför inte accepterajustitieministerns inställning att vissa yttranden skall särskiljas som mindreskyddsvärda enbart på grund av deras form. Enligt vår mening är det lämpligtatt även denna fråga behandlas i det angivna beredningsarbetet. Slutligen,fru talman, vill jag också beröra frågan om utvidgningen av meddelarskyddet. rådde delade meningar om en utvidgning av detta tillicke offentUghetsrättsUga områden. I en moderatreservation anfördes attförslaget innebar att tryckfrihetsförordningens utgångspunkt att skyddaenskilda mot övergrepp från det allmänna övergavs till förmån för synpunktenatt tryck- och yttrandefrihetsgrundlägen likväl skall kunna regleraförhållanden mellan enskilda. Enligt reservanten innebar detta ettprincipgenombrott med svåröverblickbara konsekvenser. Denna inställning fickstöd av ett flertal remissinstanser. Enligtmin mening skulle ett genomförande av förslaget kunna skapa stora svårighetermed långtgående negativa konsekvenser för t. ex. företag och organisationer avskilda slag. Det finns ingen anledning att åberopa allas vår självklara rätttill insyn inom den offentliga sektorn som skäl för att detta också skall gällainsyn på den privata sektorn. Skillnaden är uppenbar - det allmänna tillhör ossalla med ty åtföljande rättigheter och skyldigheter; det privata och enskildaär just den enskildes egen angelägenhet. Utskottsmajoriteténanser skäl föreligga att utvidga meddelarskyddet att gälla även utanför denoffentliga sektorn men föreslår att frågan blir föremål för en skyndsam utredningmed hänsyn till att det gäller en komplicerad lagstiftningsfråga. Enligtvår mening finns så allvarliga invändningar att göra mot ett utvidgatmeddelarskydd att vi inte vill medverka till åtgärder med en dylik inriktning. Med det anförda yrkar jag bifall fill samtliga de reservationer vilkamoderata samlingspartiets ledamöter ställt sig bakom. 72 (): skulle vi ha kunnat föra en stor debatt med högtidligadeklarationer till yttrandefrihetens lov, men så blir det inte. Vi kan i daginte ta ställning till en ny grundlag till skydd för yttrandefriheten i andramedier än det tryckta ordet, såsom radio, TV och film. Regeringens och särskiltden förre justitieministerns sjabbel har fördröjt hela saken , ochdet är beklagligt. Yttrandefrihetsutredningenhade föreslagit en helt ny lag för andra medier än tryckta skrifter. Efter enlång och sökande debatt kom utredningen enhälligt fram till atttryckfrihetsförordningen skulle få stå orubbad med sin historiska hävd och medsin helgjutna systematik - inte ensam men alltjämt utgörande det obrutnamönstret. Juristernai departementet förstod inte den känsliga process som värkt fram detta förslagutan gav sig in i tryckfrihetsförordningen och började skära. Den gamlatraditionen att söka största möjliga samförstånd i grundlagsfrågor struntademan i. Ingen kontakt togs med övriga partier innan man beslutade omlagrådsremissen med "missfostret". Så gick det som det gick: Helaförslaget kraschlandade. Lagrådsremissen kunde inte framläggas somproposifion. Det hjälpte inte heller med ett ytligt försök attkomma överens över parfigränserna. Redan då fick jag intrycket att trött på sitt jobb. Nuhar en ny överenskommelse träffats mellan parfierna i konstitutionsutskottetom att det skall ske en parlamentarisk beredning med yttrandefrihetsutredningensförslag som utgångspunkt, dvs. det skall bli en särskild lag för andra medierän det tryckta ordet. Jag har förhoppningen att den nuvarande justitieministernär mer intresserad av att komma fram fill ett bra resultat. Det är viktigt attockså få fastslaget att beredningen inte bara skall syssla med den lagtekniska, konstruktionen utan också kunna gå in i sakfrågorna, vilket vi förhindradesatt göra i den förra beredningen. Lagrådsremissenkan inte ligga till grund. Från sida kommer vi att föra frametableringsfriheten i etern. Under alla omständigheter kan inte desocialdemokratiska tankarna om att radio- och TV-monopolet skall cementeras igrundlagen genomföras. En yttrandefrihetsgrundlag skall vara en frihetslag,inte en monopollag. Undantagen och inskränkningarna i etablerings- ochyttrandefriheten kan inte få bli huvudregel i grundlagen. vill inteha filmcensur för vuxna, och teatrar och utställningar bör också få ett skydd. Utskottetföreslår också att ett meddelarskydd inom den privata sektorn skyndsamt skallutredas. Även här ser jag en ny öppning. ställer sig vid sidan om.Jag hade hoppats att de inte skulle dela Svenska Dagbladets fullkomligt bisarrainställning, som går ut på att inom den Ändringari tryckfrihetsförordningen m. m. offentliga sektorn'allinformation är offentlig egendom och inom den privata sektorn all informationär privat egendom. Miljöskandaler och vapenaffärer borde ha lärt oss riågotannat. Tyvärr antydde Hans Nyhage att han är inne på att dela uppfattning. Jagskulle också vilja ta upp ett annat bisarrt fenomen. som OlleSvensson sökte stöd i - jag utgår ifrån att han gjorde det-för att tillstyrka en ny utredning om meddelarskyddet, lägger regeringen framett förslag till lag om företagshemligheter som går direkt åt motsatt håll. Därsignaleras hårdare tag, utan att någon som helst samordning görs med behovet aven öppen och fri debatt i samhället. Vill man tolka det vänligt har regeringeninte rikfigt tänkt sig för och gått på en riktig mina. Jag utgår ifrån att vi iriksdagen kan komma överens om att förkasta förslaget. Ännu bättre voredet naturligtvis om regeringen drog tillbaka sitt förslag och samordnade detmed utredningen om meddelarskyddet. Jag skall inte pressasocialdemokraterna på ett besked, med risk att få ett nej. Men jag skulle önskaatt ni gick hem och funderade på frågan. Jaginledde med ett beklagande om att vi kanske inte skulle få en debatt omyttrandefriheten. Förmodligen kommer det att handla mer om censur. MargittaEdgren från oss kommer bl.a. att ta upp frågan om videofilmerna. Låt mig barasäga att hela vår hittillsvarande yttrandefrihetslagstiftning vilar på denliberala systematiken om att censur inte skall förekomma.