prot · GB0952 · 1987-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1987/88:52 Om användningen av aborterade för medicinsk behandling 1 § Kompletteringsval till utskott På grund av uppkomna vakanser i vissa utskott harsocialdemokrafiska riksdagsgruppen anmält följande nya representanter, nämligensom suppleant i utrikesutskottet , som suppleant ikulturutskottet och som suppleant i utbildningsutskottet EwaHedkvist . Talmannen förklarade valda till suppleant i utrikesutskottet () suppleant i kulturutskottet () suppleanti utbildningsutskottet () 2 §Svar på interpellation 1987/88:121 om användningen av aborterade förmedicinsk behandling har frågat mig omregeringen har försäkrat sig om att frågan om forskning med aborferade fosterblivit föremål för prövning och debatt i , samt omregeringen har medverkat till atf frågan prövats ufifrån de grundläggandevärderingarna i samhället i ett mer allmänt åsiktsutbyte. De forskningsprojekt åsyftargäller försöken i och att transplantera enstaka hjärnceller frånaborferade till fyra patienter som har Parkinsons sjukdom. Låt mig först konstatera atf de regionala forskningsefiskakommittéerna etiskt har granskat och godkänt forskningsprojekten. Enligt deetiska kommittéernas beslut skall forskningen utföras i enlighet Om användningen av aborterade för medicinskbehandling med de"Provisoriska riktlinjer för användning av vävnad från itransplanfafionsverksamhef" som Svenska läkaresällskapefs delegafion förmedicinsk etik antog . Riktlinjerna var resultatet av några symposier somsällskapefs delegation för medicinsk etik anordnade . Riktlinjernahar publicerats i . Enligtriktlinjerna får vävnad tas endast från döda . För att få ta nervceller från det aborterade fostref krävsvidare kvinnans samtycke. Försöken i och har samma uppläggning. Manfillvaratar nervceller vid ordinarie abortfillfälle och med ordinarieabortmefod. Man vidtar inte några särskilda åtgärder vid aborten fill förmånför den här forskningen. Även deffa är i linje med Läkaresällskapetsriktlinjer. Jag har erfarit aft statens medicinsk-efiska råd har föravsikt aff ta upp denna fråga till diskussion vid sitt sammanträde i slutet avjanuari. (S 1987:02) har vidare iuppdrag att överväga frågan om forskningen med aborterade . Mot bakgrund av vad jag nu har redovisat finner jag intenågon anledning atf nu vidta någon åtgärd. 3 (): Jag tackar socialministern för svaret. Debatten kring de medicinsk-efiska frågorna har hittillsfill största delen förts av experter. Allmänheten och politiker har haft svårtatt fånga upp och förstå innebörden av vad som varit på gång och vad somkan tänkas ske . Alla som skall ta ansvar för en utveckling måste fåtillfälle att delta i debatten så tidigt aff inriktningen går aft påverka,annars är risken stor aft vi nöjer oss med aft försöka hitta så goda skäl sommöjligt för det som redan är ett faktum. Vi var några folkpartister som motionerade om det här förett par år sedan. Bl, a. betonade vi hur viktigt det är aft det blir känt vadsom beslutas i de forskningsefiska kommittéerna som ger tillstånd fill den härtypen av forskning vid de medicinska högskolorna. Vi fick avslag på motionenmed motiveringen atf det nu finns ett medicinsk-efiskf råd som regeringenbeslutat tillsätta. Rådet skall bl, a, sfimulera fill debatt inför ny teknikoch vetenskap, och det skall vara en förmedlande länk mellan forskare,allmänhet och politiker. Den snabba utvecklingen på medicinens område gör detangeläget för beslutsfattarna atf få kunskaper om nya tekniker på ett myckettidigt stadium, hette det. Det här lät ju bra, och vi trodde att rådet skulle fa deinitiativ som vi efterlyste i vår mofion, dvs, aft ta reda på vad som är pågång inom forskningen och föra uf det fill debatt. interpellerade jag om forskningenmed aborterade . Jag frågade bl, a, om regeringen sett till att fråganbehandlats i . Det hade den inte trots att verksamhetenvarit i gång . Socialministern utgick från aff rådet nu skulle faupp frågan och avge ett yttrande fill . Verksamheten har godkänts också i ,Vid har man haft tillstånd att föra över hjärnceller frånaborterade till möss , 1 har man fått tillstånd atfbehandla människor med hjärnceller från . Jag får samma svar nu som förett år sedan, att har för avsikt att ta upp frågan filldiskussion. Socialministern säger sig ha läst iLäkartidningen vad har för riktlinjer, dvs, aff vävnad bör fåfas bara från döda . Enligt de forskningsetiska kommittéernas beslutskall forskningen följa de riktlinjerna. Men har socialministern läst deansökningshandlingar som har godkänts och som enligt min uppfattning inteöverensstämmer med riktlinjer? Intressant är ju inte vilkariktlinjer som antagit utan vad det står i deansökningshandlingar som godkänts av den forskningsetiska kommittén. De äroffentliga, och de handlingarna borde regeringens medicinsk-efiska råd ha lästredan för tvä år sedan. Där framgår aft man fått tillstånd aft ta ut fostrefmed aborttång 7 fill vecka 14. Det påpekas, atf om fostref fas ut medvakuumsug, blir det alltför sönderdelat för atf vara användbart. Vakuumsug ärden normala abortmetoden upp till vecka 12. Här har man alltså fått tillståndatf använda en annan abortmefod för aff få uf ett helt . Och man har baraanvändning av levande hjärnceller. Jag har precis samma uppfattning som denanatomiprofessor som skrev fill mig, att man här gått över gränsen för dettillåtna - och använt sig av levande . Här finns en uppenbar risk aftfoster degraderas till försöksdjur. I ansökan till forskningsefiska kommittén i finns ingenabortmetod beskriven. En av forskarna har uppgett atf från 9-11 veckoranvänds och atf aborten görs med sugteknik samt atf fostref infe behöver varahelt. Deffa strider alltså mot den formulering som finns i ansökningshandlingenfrån 1985.1 bilaga fogad fill ansökan i framgår att elvaveckorsgränseninte är orubblig. Resultatet har visat att vi kan få god överlevnad avfransplanfat tagna från 9-11 veckors , eventuellt också äldre. Innan vi gör oss beroende av aborterade fosterför medicinsk behandling, är det viktigt att vi gör klart vad som menas meddöda . Jag förmodar att samma definition gäller som för redan föddaindivider. Det är också vikfigt atf analysera vilken omfattning den härverksamheten kan få . Åldersförändringar i hjärnan är ju ett vanligttillstånd. Finns det risk att aborterade blir en bristvara, ochvilka vägar kan då komma i fråga för ätt fillgodose efterfrågan? Tekniskt kanman tillverka genom befruktning utanför kvinnans kropp. Kanutvecklingen bli hämmande för vår strävan atf minska antalet aborter? Hur skall tillstånd inhämtas från föräldrar till fostref?I dag tillfrågas kvinnan innan hennes får användas. Det tycker jag ärabsolut nödvändigt, om vi skall få behålla förtroendet för sjukvården. Menrisken är stor atf kvinnan inte vill verka ogin och otacksam inför operatören,som hon är beroende av. Om man befinner sig i ett tomrum av sorg för aff maninte ser någon utväg att behålla ett väntat barn, kan det vara svårt att i allhast fa ställning till om fostret skall få komma till användning. Det är därförviktigt med offentlighet kring dessa frågor. Om användningen av aborterade för medicinskbehandling Om användningen av aborterade för medicinskbehandling När det gäller det politiska infiytandet villjag framhålla atf i de forskningsefiska kommifférna sitter också polifiker somhar tagit ställning fill detta. När jag säger aft statens medicinsk-efiska råd kommer aftbehandla denna fråga , innebär det inte aff den inte harvarit uppe fidigare. Man har fått informafion om deffa fidigare. är parlamentariskt sammansatt.Politikerna har således möjlighet att påverka vad som skall tas upp och vad sominte skall tas upp i . har också representanteri rådet, som kan påyrka aft olika frågor tas upp i olika sammanhang. Det finnsalltså möjlighet för politikerna atf agera i det . citerade sedan vad som står iolika ansökningar. Det står ju de som har ansökt för. När det sedan gällerbesluten från de etiska forskningskommifférna måste de följa Läkaresällskapetsrekommendafioner i detta sammanhang. I dagens nummer av finns en mycketintressant artikel av docent , som är ledamot avLäkaresällskapets delegation för medicinsk etik. Hon klargör i artikeln förhur detta fungerar. Hon berör bl. a. en av de propåer som har tagit upp. Hon säger; "De fiesta kvinnor är positivaoch anger en tillfredsställelse aft något gott kan komma uf ur deras beslut atfgenomgå legal abort." , det finns möjlighet tillpolitiskt inflytande både i de efiska forskningskommittéerna och i statensmedicinsk-efiska råd. 5INGRID (); Jag känner mycket väl till detta. Jag harinte efterlyst politiskt inflytande i de etiska råden, utan jag har efterlystoffentlighet äf de beslut som fatfas. Den ansökan som inlämnades till institutetinnehöll den precisering som jag har angett. I beslutet har man infe tagitavstånd från denna metod. Den har därigenom godkänts vid aborten. Ett demokratiskt samhälle måste bygga på en etiskvärdegemenskap. Det är därför vikfigt aft forskare, polifiker och allmänhetvågar och får tillfälle atf i en öppen och saklig debatt söka svar på vad somrätt och orätt. Jag är heh övertygad om aft transplantationskirurgin kan varaett utmärkt redskap i livets tjänst. Men förtroendet för sjukvården och för denfria forskningen kan allvarligt skadas om den verksamhet som bedrivs inte är isamklang med den opinion som råder. Detär därför viktigt aft denna debatt ävensprids utanför de forskningsetiska kommifférna. Denna forskning är så pass kontroversiell aft det ärytterst märkligt aff inte har uttryckt någon uppfattningi frågan forskningen har pågått. Det är vidare anmärkningsvärtaff socialministern inte har begärt synpunkter från rådet på ett fidigarestadium. Är det här verkligen en transplantationskirurgi somforskare och de forskningsetiska kommittérna bör få utforma i all tysthet?Borde inte riksdag ochallmänhet få en rimlig chans aff lägga sig i och tycka till i en så pass viktigetisk fråga, innan verksamheten är i full gång och har utvecklats till praxis? Överläggningen var härmed avslutad. 3 § Svar på interpellation 1987/88:132 om ökade resurserför psykoanalytisk och psykoterapeutisk behandling har frågat mig omregeringen är villig aff snabbt vidta åtgärder för att fillgången tillpsykoanalytisk och psykoterapeutisk behandling infe skall minska, vilkaåtgärder regeringen i så fall planerar atf vidta samt när den av fördrygt förordade utredningen om ekonomiskt stöd fill psykoanalyfiskutbildning m. m. kommer att tillsättas. Jag anser aft psykoanalysen tillsammans med psykoterapinär ett viktigt utvecklingsområde inom hälso- och sjukvården. Psykoterapin harvunnit insteg inom den psykiatriska vården. Psykoanalytiskt utbildade personerfår en allt viktigare roll som utbildare och handledare. Antalet legitimerade psykoferapeuter uppgår tillnärmare 1 100. Antalet har ökat med mer än 250terapeuter. Totalt finns ca 200 psykoanalytiker i landet. Enligt vad jag erfarit har sjukvårdshuvudmännen under desenaste åren i ökad utsträckning anställt eller tecknat vårdavfal medpsykoferapeuter. Någon tendens fill aft tillgången till den sammantagnapsykoanalyfiska och psykoterapeutiska behandlingen minskar har jag intenoterat. Några generella åtgärder från regeringens sida bedömer jag såledesinfe som nödvändiga. Däremot vill jag informera om aff regeringen, som ett ledi att långsikfigt stärka psykoterapin och det psykoanalytiskaförhållningssättet inom den psykiatriska vården, i den presenteradebudgetpropositionen föreslagit aft medel skall anvisas fill en utbyggnad avden statliga psykoferapiutbild-ningen. Under förutsättning atf riksdagengodkänner förslaget kornmer därmed påbyggnadslinjen i psykoterapi att etablerasvid ett tredje universitet med 16 nya utbildningsplatser. De konsekvenser av den s. k. Dagmarreformen som berörs iinterpellatio-, nen gäller psykoanalytiker som är läkare. Dessaär i alltväsentligt koncentrerade till . Enligt vad jag har erfarit harStockholms läns landsfing i sin budget för anvisat medel som skallutnyttjas för att öka möjligheterna till psykoanalytisk behandling till enrimlig kostnad för de försäkrade. Jag har infe för avsikt atf nu ta initiativfill några ändringar i reglerna för anslutning till sjukförsäkringensersättningssystem, men jag kommer aff noga följa den fortsatta utvecklingen. När det gäller den utredning om bl. a. ekonomiskt stödtill psykoanalytisk' utbildning som förordat, genomförs denna i formav ett beredningsarbete inom . a. har en hearing med berördaorganisationer och myndigheter hållits under hösten 1987.1 arbetet övervägs Om ökade resurser för psykoanalytisk och psykoterapeutiskbehandling Om ökade resurser för psykoanalytisk och psykoterapeutiskbehandling olikaalternativa möjligheter att finna en lösning av den särskilda situation somgäller för den psykoanalytiska utbildningen. 7 (): Jag ber aft få tacka socialministern också för detta svar. Jag noterar med tillfredsställelse aft socialministerntrots allt anser aft psykoterapin är ett vikfigt utvecklingsområde inom hälso-och sjukvården. Det är sant aft psykoterapin i viss mån har vunnit insteg inomden psykiatriska vården, men i alltför ringa utsträckning. Och inom kroppssjukvårdensaknas nästan helt insikt om och möjligheter fill psykoterapi som en läkanderesurs. Under höstens läkarstämma berördes detta i ett uppmärksammatsymposium under temat Framsteg inom psykosomatisk medicin. En av föreläsarnakonstaterade att samhällets kostnader för behandling av diffusa magbesvärskulle kunna halveras om pafienferna behandlades med psykoterapi i stället förmedicin. En patient som får medicin för sur mage äter medicin för 2 800-4 800kr. , medan en korttidspsykoterapi med åtta samtal kostar ungefär 2 000kr. Det betonades att många äter en massa onödig medicin ochgår sjukskrivna långa perioder helt i onödan, eftersom man infe kan erbjuda denpsykoterapi som är den enda korrekta behandlingen. Det uppgavs atf ungefärhälften av patienterna på landefs vårdcentraler söker för s. k. psykosomatiskasjukdomar och att man i vissa fall, t. ex. när det gäller högt blodtryck, harfått samma goda effekt med psykoterapi som rned medicinering. 1984 beslutade att det skulle införaslegitimation för psykoferapeuter, bl. a. för aft få bort kvacksalveriet. Ochdet stämmer aff det hitfills är drygt 1 000 psykoferapeuter bland dem som söktlegifimafion och har fått den beviljad av . Här rör det sig ihuvudsak om t. ex. psykologer, socionomer, sjukgymnaster, präster ellerpastorer som utbildat sig till psykoferapeuter. De är inte anslutna fill ,och patienterna får själva betala hela psykoterapin. Det kan röra sig om mellan15 000 och . Den som har turen att få komma fill en psykiaterfår ersättning som vid all annan läkarbehandling, dvs. om läkaren är anslutentill . Då blir det . per besök och frikort efter 15besök. Men det är förunnat ett ytterst fåtal atf få fid hos läkare, eftersomdet finns så få tillgängliga. I är väntetiden förlångtidspsykoterapi, och för psykoanalys är väntetiden ännu längre - fem åreller mera. Det har helt riktigt påpekats atf man, om man skall hachans aft komma i åtnjutande av psykoterapi antingen måste vara mycket rik,mycket fattig eller statsanställd. Eller också skall man må så bra aft man kanvänta på behandling. Om man är rik kan man själv stå för kostnadenhos en infe försäkringsanknuten terapeut. Om man är fattig kan socialvårdenbetala i vissa fall - i betalar man från socialvårdens sidamiljonbelopp fill denna behandling. Och statsanställda får tre fjärdedelar avkostnaden betald. Det är alltså ett synnerligen orättvist system och absolutinte sjukvård på lika villkor. Redan när Dagmärsystemet infördes var man medveten om iriksdagen aft det här kunde innebära aft psykoanalytikerna kunde komma i kläm.Det skrev man också om isocialförsäkringsutskottets betänkande. Farhågorna har besannats. a.Landstingsförbundet har påtalat aft man ser särskilt allvarligt på aftrekryteringen fill psykoanalytisk utbildning har minskat. Och man har verkligenorsak aft vara oroad, även om de flesta psykoanalytikerna är bosatta iStockholms län. Psykoanalytikerna spelar en nyckelroll när det gällerutbildning av psykoferapeuter över hela landet. Flertalet psykoanalytiker iStockholm har varit handledare för psykoferapeuter inom de flesta landstingen iSverige. Psykoanalytikerna svarar vidare för merparten av den psykodynamiskaundervisningen och motsvarande i den s. k. steg 1-utbild-ningen i ett tjugotallandsting. Dagmarreformen är sanneriigen ett hot mot en positiv utveckling pådet här området, och en ändring av reglerna behövs, även om socialministerninte än vill ge vika på den punkten. Vi lovar aft återkomma fill frågan tillsvi har fått en ändring fill stånd. Riksdagenbeslutade att frågan om ekonomiskt stöd fillpsykoanalyfisk utbildning borde bli föremål för särskild utredning. Utredningenskulle också pröva frågan om ekonomiskt stöd fill insfitut som driverutbildning, t ex. S:t Lukassfiftelsen, och den skulle ta ställning tillframtida dimensionering och regionala skillnader i vårdutbud. tog depsykoanalyfiska föreningarna initiativ fill att en hearing borde sammankallasmed anledning av beslut. följde så småningomderas förslag och kallade till en hearing . Regeringen har valtatt genomföra den begärda utredningen i form av ett beredningsarbete inomregeringskansliet. Hur långt har detta arbete kommit, och när har man beräknatatt utredningen skall vara slutförd? Omökade resurser för psykoanalytisk och psykoterapeutisk behandling Jag har i mitt svar redogjort för den verksamhet som ännu pågår på dethär området. Jag har också sagt atf när det gäller så harlandsfinget avsatt särskilda medel härför. Den stora koncentrationen av läkareverksamma inom detta område finns ju också i . På den direkta fråga som ställt fill mig kan jag för dagen inte svara - när det internaberedningsarbetet är klart. Man kan ju bedriva utredningsarbete på olika sätt.Vi har bedömt den här frågan så aff det var lämpligt atf genomföra ettberedningsarbete inom , och jag har också anfört i mittinterpellationssvar aft vi överväger olika alternativa möjligheter. För dagenkan jag emellerfid inte ge besked om när detta arbete är klart. 9 (); Jag är väl medveten om atf det infe går atf få ett exakt besked om närberedningsarbetet skall vara färdigt, men den här formen av utredning kan manofta gripa till för aft snabbt nå resultat. Jag hoppas atf det är orsaken tillvalet av beredningsmefod. Vadjag är intresserad av att veta är ungefär hur man har tänkt sig attarbetet skall ta. Detta bör det i alla fall finnas något begrepp om, alltså omdet rör sig om , eller . Jag förmodar att man inomdepartementet har något begrepp om hur pass detta kan fa. Överläggningenvar härmed avslutad. Om verksamheten vid varvet i 4 §Svar på interpellation 1987/88:139 om verksamheten vid varvet i 10 Industriminister : Herr talman!Alexander Chrisopoulos har frågat mig 1. om jag tänker vidta några åtgärdersom garanterar Varv AB:s fortsatta verksamhet med tanke påsysselsättningen, och 2. om inte, om jag i så fall tänkervidta några åtgärder för att få till stånd någon form av ersättningsindustri. Låt mig först lämna vissbakgrundsinformation fill den uppkomna situationen vid Varv. Varvethar, liksom andra såväl inhemska som utländska varv, drabbats av deninternationella varvskrisen som varat . Tillgänglig kapacitetvid världens varv är dubbelt så stor som efterfrågad kapacitet.Detta har bl. a. medfört atf vissa länder mycket kraftigt subventionerat sinvarvsindustri i syfte att erhålla order. Andra länder har utökat sinvarvskapacitet. Målet för svensk varvspolitik sedan slutet av 1970-talethar varit bl. a. att anpassa varvskapaciteten till efterfrågan, underlätta fördem som drabbas av strukturförändringar och göra den kvarvarande varvsindustrinlönsam. Subventionerna till den svenska varvsindustrin har minskat vilketfrigjort resurser för ökade satsningar inom expansiva delar av svensk industri.Enligt min mening hai" vi i varit lyckosamma i dennaomvandlingsprocess. Mänga europeiska länder är nu tvungna att göra den svåraoch smärtsamma strukturanpassning som redan genomfört. Varv hamnade i en besvärligekonomisk situation. För att kunna färdigställa varvets enda nybygge - en färjafill - ansökte ägarna hos statens industriverk om stafiigtstöd i form av kreditgarantier och lån på sammanlagt 30 milj. kr. för fortsattfinansiering av detta nybyggge. Efter en noggrann genomgång och analys avvarvets ekonomi och efter aft ha anlitat även utomstående ekonomisk expertisbeslöt industriverket att avslå varvets ansökan.Enligt industriverkets bedömning fanns det inte någon långsiktig överlevnadsförmågaför varvet. Vidare gjorde industriverket den bedömningen aff det begärda stödetinte skulle förhindra en konkurs, och aff pengarna således var förlorade förstaten vid ett bifall fill,ansökningen. ifrågasatte också om detvar formellt möjligt atf bifalla en viss del av det ansökta stödet. Varvetöverklagade statens industriverks beslut varvid verket vidhöll sin fidigareståndpunkt och överlämnade överklagandet fill regeringen för beslut. efter regeringens beslut inlämnade FalkenbergsVarv sin konkursansökan. Efter en konkurs är det riksgäldskontoref somborgensman som bevakar statens intressen. Riksgäldskontoref skall därvidförsöka minimera statens förluster i konkursen. anser, enligtvad jag erfarit, att detta bäst sker genom att färjan byggs färdig. För aftgöra deffa möjligt har riksgäldskontoref utfärdat nya kreditgarantier för lånför att finansiera bygget. Som svarpå första fråga vill jag säga atf det enligt gällanderegler är konkursförvaltaren som handhar frågan om fortsatt verksamhet förFalkenbergs Varv. Något regeringsingripande i denna handläggning är intemöjligt. På frågan om regeringen tänker vidta några åtgärder föraff få fill stånd någon form av ersättningsindustri är svaret nej. Regeringenär inte beredd att utlova några särskilda närings- eller regionalpolifiskainsatser i utöver de resurser som redan disponeras avlänsstyrelse, regional utvecklingsfond m.fi. Arbetsmarknadssituationen ärgynnsam såväl i som i regionen som helhet. Arbetslöshetenligger här klart lägre än i övriga landet. Vad gäller andra fråga har jagerfarit att länsarbetsnämnden i länet har tagit initiafiv till att bilda ensafnarbefsgrupp som arbetar med att finna lösningar för de anställda vidvarvet. I samrådsgruppen ingår representanter från konkursförvaltningen,länsarbetsnämnden, , utvecklingsfonden, kommunen och de berördafackliga organisationerna. Samrådsgruppen undersöker också om det finnsförutsättningar atf driva någon del av verksamheten vid varvet vidare samtvilka sysselsättningsskapande åtgärder i övrigt som skulle kunna åstadkommas.Frågan ligger nu hos arbetsmarknadsmyndigheterna. 11 (vpk); Jag tackar industriministern för svaret, menjag måste säga atf svaret som sådant dels gör mig förbluffad, dels ställer flerfrågor än det besvarar. Sakförhållandet är alltså det aff Varv, ettprivat skeppsvarv med ca 300 anställda, i färd med aft färdigställa en polskfärja, kommer i en akut finansiell kris. Varvefs ägare vänder sig då fillstatens industriverk med krav på stafiigt stöd i form av kreditgarantier ochlån på sammanlagt 30 milj. kr. för en fortsatt finansiering av bygget. Efter ennoggrann genomgång och analys av varvefs ekonomi kommer industriverket tillslutsatsen atf varvets' ansökan om lån bör avslås och aft om ansökan skullebeviljas och färjan färdigsfällas skulle staten förlora sina pengar.Industriverket finner alltså att det inte är förenligt med det allmännas intresseaft bevilja lån och kreditgarantier på 30 milj: kr. för aff färdigsfälla denpolska färjan. som industriverket gör denna bedömning är mannaturligtvis helt på det klara med atf ett avslag på ansökan skulle innebära en konkurs med därmed följande konsekvenser för det allmännas intresse. Ändå kommer industriverket fill slutsatsen att färdigställandet av den aktuella färjan med statliga garanfier på 30 milj. kr. skulle innebära aft staten förlorade sina pengar!