prot · GB09118 · 1987-12-31 00:00:00 — 10), 1987/88:37 om vissa anslag på tilläggsbudget för och dess myndigheter, m. m.(förs. 1987/88:14), 1987/88:23 om granskningen av riksbankensförvaltning samt disposition av vinst (redog. 1987/88:15och 1987/88:19), 1987/88:30 om lagstiftningrörande leasing samt 1987/88:26 med anledning av regeringens skrivelseom svenska företags verksamhet i och (skr. 1987/88:68) m. m. Talmannen meddelade att betänkandena skulledebatteras i angiven ordning och avgöras i ett sammanhang efter avslutaddebatt. Förstupptogs till behandling skatteutskottets betänkande 35 om dubbelbeskattningsavtalmellan och . Anf.13 (): Frågan om progressionsförbehåll idubbelbeskattningsavtal har diskuterats här i kammaren. Ståndpunkternaär väl kända och oförändrade. Vi moderater anser att dubbelbeskattningsavtalskall få följande effekt: Skatt skall uttas endast på en inkomst, en gång ochmed modernare metoder, i ett land. Progressionsförbehäll bryter mot dennairegel. Inkomster.i , som det gäller i det här fallet, påverkarbeskattningen i av svenska inkomster. Detta är inkonsekvent ochkrångligt. Därför, herr talman, yrkar jag bifall till reservationen och avslagpå utskottets hemställan. 14 (): Det här är en ganska onödig debatt, med tanke på att ochjag debatterade frågan om progressionsförbehåll i dubbelbeskattningsavtalenhär i kammaren så sent som för en månad sedan. NärSverige nu tecknar dubbelbeskattningsavtal med ingår i vanlig ordningett progressionsförbehåll. Det innebär att vi förbehåller oss rätten att beaktaden inkomst som undantagits från beskattning vid beräkning av progressiv skattpå inkomster som beskattas i . Ettundantag från denna regel har gjorts gentemot de nordiska länderna. Motivet fördetta är den likhet som råder i beskattningsförhållandena och det närasamarbete inom skatteområdet som etablerats mellan de nordiska länderna. Attfrångå progressionsregeln i avtal med andra länder är enligt utskottets meninginte motiverat. Det kan inte anses rimligt att det faktum att en inkomstbefrias från beskattning skall leda till att även övriga inkomster åsätts enlägre beskattning. Med det anförda yrkar jag avslag på reservationen och bifall tillutskottets hemställan. Överläggningeni detta ärende var härmed avslutad. (Beslut fattades efterdebatten om utrikesutskottets betänkande 26.) Kammaren övergick till att debatterakonstitutionsutskottets betänkande 25 om presstöd. 15 HANS NYHAGE (m): betänkande 1987/88:25 behandlarpresstödsfrågor. Just nu pågår en utredning i dessa ärenden genom dagstidningskommittén,vars uppgift är att bl. a. utvärdera erfarenheter och effekter av det nuvarandestödet till dagspressen och föreslå ändringar i reglerna. Denna utredning, somär den sjätte på området under , planerar att lägga fram sittslutbetänkande . Eftersompresstödsfrågorna således är under utredning finns det nu ingen anledning attföreta några förändringar i stödets struktur. Det finns tvärtom anledning attavvakta utredningens betänkande och resultatet av remissbehandlingen härav. Åretsutskottsbetänkande innebär att regeringens proposition på en viktig punktavstyrks. Regeringen har föreslagit att produktionsbidraget skall höjas . Enligt utskottsmajoriteten är denna höjning otillräcklig, varvid som skälanförs att kostnadsstegringarna sedan den förra uppräkningen uppgår till detdubbla. Utskottsmajoriteten föreslår en höjning med . Dettaställningstagande strider klart mot de besparingssträvanden som finns på denoffentliga sektorn. Det torde finnas åtskilliga exempel från skilda håll på attkostnadsstegringarna kraftigt har ökat utan att det därför varit möjligt förriksdagen att bara plussa på. Ansvaret för kostnadsutvecklingen i samhälletmåste leda till att vi alla är beredda att visa återhållsamhet i våranslagsgivning. Detfinns enligt min mening anledning att göra besparingar på områden där man kanbedöma att detta kan ske utan allvarliga men för verksamheten i fråga. I motion1987/88:K802 har från moderat håll yrkats att regeringens förslag om en5-procentig höjning avslås och att det i stället görs en 20-procentignedskärning i förhållande till nu utgående produktionsbidrag. Vi ansersåledes att en dylik besparing är nödvändig att göra med hänsyn tillkostnadsutvecklingen. I reservation nr 1 har vi moderater följt upp dettaförslag, och jag yrkar härmed bifall till denna reservation samt tillreservation 4. I övrigt finns det, som jag redan anfört,anledning att avvakta dagstidningskommitténs förslag. Det är min förhoppningatt kommittén kommer att föreslå förändringar i stödsystemet som ger stöd .tillde rationaliseringssträvanden som finns inom svensk dagspress. Det nuvarandestödet är inte lämpligt utformat för att uppnå detta syfte. 16JAN-ERIK (): tillsattes dagstidningskommitténmed uppgift att utvärdera effekterna av det hittillsvarande presstödet ochföreslå eventuella förändringar i detta. Kommittén beräknas avlämna sinaförslag sent i vår. I avvaktan på dessa förslag innehöll åretsbudgetproposition inga nyheter av principiellt intresse, endast marginellaändringsförslag. Från sida fann vi det inte heller befogat atti detta läge förorda mer omfattande förändringar i förhållande tillpropositionen, annat än på två punkter. Den ena gäller beloppet och nivån förproduktionsstödet. Den andra gäller anslaget till presslånefonden. Regeringen föreslog att pressens lånefond skulle tillförasett belopp på 87,5 milj. kr. för /89. Därmed skulleytteriigare.62,5 milj. kr. filiföras lånefonden för att fullfölja beslutet attmedge och ett lån på 175 milj. kr. för attuppföra en ny gemensam tryckerianläggning. motsatte sig denna medelsanvisning med hänsyntill presstöds förordningens föreskrifter. . - Förordningen innebär ett klart förbud mot att anslå medeltill sådana projekt som bedöms kunna finansieras på den allmännakreditmarknaden till normala marknadsmässiga villkor och på från företagetssynpunkt betryggande sätt. Några svårigheter att på marknaden upplåna erforderligtfinansieringskapital fanns inte, vilket de lånesökande företagen förklaratinför presstödsnämnden. Någon ytterligare medelsanvisning för lånet fillAftonbladet pch bör därför inte ske. Anvisningen till pressens lånefond kan reduceras med 62,5 milj. kr. i förhållande till propositionens förslag. Jag yrkar alltså bifall till reservation 7. , Produktionsbidraget utgör den största enskilda posten ipresstödet och beräknas ha uppgått till ca 375 milj. kr. Med hänsyntill kostnadsutvecklingen inom tidningsbranschen - det senaste årdå en mer väsentUg höjning av produktionsbidraget skedde - föreslogs ipropositionen en uppräkning av produkfionsstödet fill en beräknadkostnad av 18,65 milj. kr. Motiveringen var de kostnadsstegringar söm uppkommitsedan produktionsbidraget senast höjdes. I detta ligger inbyggt ett indextänkande som riksdagenhittills avvisat i detta sammanhang. man skall söka bedöma dagspressensekonomiska situation måste självfallet äveniinkomstsidan beaktas - inte barakostnadsut- vecklingen.Det framgår av redovisningar av dagspressens ekonomi för de två senaste årenatt den ekonomiska utvecklingen för flertalet tidningar, även stödtidningar,varit gynnsam, framför allt beroende på en långvarigt god annonskonjunktur. Attett mindre antal tidningsföretag trots betydande presstöd inte lyckas förbättrasin situation är anmärkningsvärt men kan inte motivera en generell höjning avproduktionsbidragen. I motsats till den höjning som regeringen föreslogansåg vi en reduktion av anslaget vara motiverad. I förhållande tillpropositionen innebar vårt yrkande en besparing på denna punkt på drygt 37milj. I behandling av presstödet har nuhäpnadsväckande saker inträffat. Utskottet säger nej till förslag frånmoderaterna och om en minskning av produktionsbidragen. nöjer sig inte med detta. Inte ens den ökning på närmare 19 milj. kr.som regeringen föreslagit anses vara tillräcklig. Ytterligare 19 milj. kr.skall nu enligt utskottsmajoriteten tillföras lågtäckningstidningarna. Det skermed följande fylliga motivering: "Enligt utskottets mening är den ipropositionen föreslagna 5-procentiga höjningen av produktionsbidragetotillräcklig, då kostnadsstegringarna sedan den förra uppräkningen uppgår tillungefär det dubbla." Denna mening kostar skattebetalarna ytterligare 19milj. Här finns nu anledning att ställa frågan: Är det interesultatet snarare än kostnadsstegringarna som bör ligga till grund för enbedömning av tidningarnas ekonomi? Vinstökningen för de subventionsberättigade tidningarnahar varit mycket stor . ökar vinsten frånO fill 10 milj. kr., för Arbetet från 2,6 milj. kr. kr., ochför A-pressen från minus 5,5 milj. kr. till plus 19,7 milj. kr. 1987 har enligt samstämmiga uppgifter varit det i särklassbästa året för svensk dagspress. I det läget föreslår KU:s majoritet en extrastor höjning av produktionsbidragen. Frågan är dä: När skall en reducering avde statliga subventionerna kunna äga rum om den inte kan ske nu? Och nästa fråga måste bli: Är huvudskälet för den extrakraftiga höjningen att socialdemokraterna och vill vara säkra på att deförstärkningar som dagstidningskommittén väntas föreslå skall ske från en ännuhögre utgångsnivå än den som gäller? Jag yrkar,herr talman, bifall till reservation 2 och även till reservation 5. 1987/88:11810 maj 1988 17 BOHAMMAR (vpk): Jag är ganska nöjd medkonstitutionsutskottets betänkande om presstödet. Det är ju svårt för vår delatt vara.annat, när nu utskottet har biträtt vpk:s partimotion om en10-procentig höjning av produktionsbidragen till dagspressen. Stödet tilldagspressen har i stort sett varit oförändrat somkostnadsfördyringarna varit stora. Därför menade vi i vår motion attregeringens förslag om en 5-procentig höjning var otillräckligt. I avvaktan pådagstidningskommitténs snart kommande betänkande tycker vi att utskottetkommit till ett väl avvägt beslut, när man i enlighet med vpk-motionen förordaren 10-procentig höjning. Stödet till dagspressen har spelat en stor roll för attupprätthålla mångfalden - låt vara att den är mycket otillräcklig - inomdagspressen. detta stöd skulle massorav tidningar ha dött sotdöden och på de allra flesta orter i vårt land skullevi ha haft en renodlad monopolsituation. Det gäller också , därSvenska näppeligen skulle ha överlevt utan presstödet. Tackvare detta åtminstone från moderat håll förkättrade presstöd har Svenskankunnat utvecklas till att bli en riktigt bra tidning, och jag hoppas verkligenatt tidningens journalister lyckas stå emot ledningens och moderatasamlingspartiets nya försök att reducera tidningens roll till partimegafonens.Apropå de diskussioner som i annat sammanhang förts i konstitutionsutskottetom att vissa tidningar ibland kränker enskilda människors integritet hoppas jagatt Hans Nyhage noterat de händelser som timat på Svenska Dagbladetoch är klar över vilka de ansvariga är. Förhoppningsvis är han litet skamsen. Iblandsägs det att presstödet kostar så förfärligt mycket. Det är ett oriktigtpåstående. Reklamskatten infördes för att bekosta presstödet, och intäkternafrån den skatten är faktiskt större än presstödet. Nog är det väl rimligtatt reklammakarna får vara med och bekosta att vi kan upprätthålla en visspluralism i pressen? Från vpk:s sida förordar vi i enlighet medJournalistförbundets förslag en betydande skärpning av skatten på direktreklamför att bredda möjligheterna till utvidgat presstöd. Dethävdas ibland att presstödssystemet gynnar vissa tidningar. Men avsikten medett selektivt presstödssystem är ju just att också de svagare tidningarna skallkunna överleva för att pluralismen därmed skall kunna bevaras. skallvi vara klara över att vi förutom det direkta presstödet har ett indirektpresstöd som är vida större. Det gäller bl. a. momsbefrielsen och denreducerade reklamskatten för dagspressen. Här är det faktiskt så att det är destora och rika tidningarna som relativt sett tjänar mest på detta stödsystem. Somvanligt reserverar sig och , vilka aldrig riktigtaccepterat presstödet, för kraftiga nedskärningar. vill minskaanslaget , medan nöjer sig med i runda tal . Effekternaskulle bli att en rad tidningar går under som dagstidningskommitténsitter och filar på ett slutbetänkande, som förhoppningsvis kommer att skapa nyamöjligheter för våra dagstidningar att överleva. Konstitufionsutskottetsmajoritet tänker inte vara med om att skicka ut några nya dödspatruUer itidningsvärlden och avvisar de båda högerpartiernas förslag. ochfolkparfisternas framfart då det gäller presstödet är emellertid oroande medtanke på hur en eventuell borgerlig majoritet skulle hantera presstödsfrågorna.Centerns möjligheter att hålla emot i ett sådant läge tror jag tyvärr skullevara obefintliga. Även på denna punkt finns det alltså anledning att varna förkonsekvenserna av en eventuell, men förhoppningsvis osannlik, borgerligregering. Häromåretavskaffade mot vpk:s röster det s. k. etableringsstö-det. Denegendomliga motiveringen var att detta lilla anslag ändå inte utnyttjadessärskilt ofta och inte fullt ut. För vår del anser vi att det är positivt omnya tidningar startas. I det här fallet gäller det huvudsakligen s. k.endagstidningar. Borttagandet av etableringsstödet har gjort det betydligtsvårare att sätta i gång nya tidningsprojekt. Det är anledningen till att vpkvill återinföraetableringsbidraget och höja utvecklingsbidraget. Jag yrkar bifall tillreservationerna 3 och 6. har i en motion, som jag sympatiserar med, framhållitendagstidningarnas viktiga roll i mångfalden av opinioner. Jag hade själv enliknande motion , vilket ledde till att ett enigtkonstitufionsutskott starkt underströk dessa tidningars betydelse. KU:s ochriksdagens synpunkter har gått vidare till dagstidningskommittén, och jag hargoda förhoppningar att kommittén kommer att föreslå förbättringar för dessatidningar. annan motion påminner om vikten av attsamhällsannonseringen inte inskränks och att den s. k. totalitetsprincipenskall gälla. Jag hoppas att dagstidningskommittén även på den punkten kommeratt göra en markering. Avslutningsvis vill jag säga att jag är glad att utskottet biträtt enmotion om ökade bidrag till samhällsinformation. 18 (): Syftet med statens insatser på mediaområdet är att värna omgrundläggande demokratiska friheter, främst informations-, åsikts- ochyttrandefriheten. Dagspressen spelar här, av skäl som jag inte närmare behövergå in på, en framträdande roll. Däremot kan det finnas anledning att med någraord beröra skälen fill att ett direkt selektivt statligt stöd till dagspresseninfördes i form av ett produktionsbidrag. Bakgrundenvar helt enkelt att mångfalden i dagspressen kraftigt hade försvagats underefterkrigstiden. Utvecklingen gick mot en ökning av antalettidningsnedläggningar, mot allt fler tidningsmonopol på allt fler utgivningsorteroch mot en ökad ägarkoncentration. Staten hade förvisso länge stött dagspressenmed generella åtgärder, men dessa hade visat sig främst gynna de stora,marknadsstarka tidningarna. Det nya med det direkta presstödet var att det varselekfivt och lämnades till tidningar i konkurrensmässigt underläge. erkänner nästan alla presstödets betydelse för att upprätthållakonkurrensen och mångfalden i dagspressens nyhetsförmedling och opinionsbildning.Dagspressens funktioner i den demokratiska processen har genom det direktaselektiva presstödet kunnat vidmakthållas. Detta är ställt utom allt tvivel. Uppslutningenbakom presstödet har också varit stor här i när det gäller stödetssyfte och utformning. Stödtanken har inte rubbats vare sig av regeringsskifteneller av ändringar i sammansättning. bekämpadevisserligen införandet av presstödet men har senare i någon mån omprövat sininställning. Uppfattningen att presstöd skall utgå återfinns numera i allariksdagens parfier. Därmed borde, herr talman, allt vara gott och väl. Men såär det, tyvärr, ändå inte. Avett par reservafioner fogade till betänkande 25 framgåratt och vill skära ned presstödet. går somvanligt hårdast fram och förordar en nedskärning avproduktionsbidraget. Det som är mest anmärkningsvärt med moderaternasnedskärningsförslag är att man inte på något sätt har analyserat vilka 2 protokoll 1987/88:118 konsekvensernaskulle bli för mångfalden i svensk dagspress, om förslaget genomfördes. Det ärnaturligtvis lätt att förstå varför inte gör det. Men derasagerande är inte särskilt hederligt. Konsekvenserna skulle bli förödande. Många av depressröster som hörs och som fyller en ovärderlig uppgift i demokratinstjänst som språkrör för organiserade intressen, som granskar och kontrollerar,i allmänhetens intresse, de ledande i samhället och främjar kommunikation inomoch mellan olika grupper i samhället, skulle för alltid tystna. Men också förslag till nedskärningar får, omdet förverkligas, ödesdigra följder. Enligt förslagsställarna själva - detkunde vi höra här när talade-skulle presstödet berövas 55milj. Även detta förslag skulle, om det förverkligades, resultera i attmänga tidningar och betydände pressröster skulle dö, upphöra att tala. reservation, som innebär att pressenslånefond reduceras med 62.5 milj. kr. i förhållande till propositionensförslag, är också svår att förstå. Man accepterar inte att en enig riksdag, medundantag av , ställde sig bakom förslaget i budgetpropositionen 1987om ett lån via presstöds-nämnden till och . Någonhållbar motivering för att reducera pressens lånefond med 62,5 milj. kr. harfolkpartiet dock inte lyckats prestera. lyckades inte för ettår sedan och har inte lyckats . Mot denna bakgrundframstår reservation som rent ut sagt ynklig. Jag måste tillståatt jag är förvånad över att , som brukar vara en förståndigkarl, frivilligt ställer upp för att försvara denna reservation. försökte också i.sitt anförande här attge sken av att presstödsnämnden vid sitt ställningstagande beträffande lån tillAftonbladet och inte skulle ha följt gällande praxis vidtillämpningen av presstödsförordningen. Men jag kan försäkra att Jan-ErikWikström har fullkomligt fel på den punkten. har nämligen vidbehandlingen av denna fråga följt praxis. Som f. d. minister måste Jan-ErikWikström känna till bestämmelserna om att lån ur pressens lånefondföreträdesvis skall beviljas för projekt som syftar till kostnadsbesparingargenom samverkan mellan tidningsföretag. I reservation nr 3 ställer sig vpk bakom presstödsnämndensförslag om en höjning av utvecklingsbidraget med 1,9 milj. kr. Vpk vill ocksååterinföra etableringsstödet. Som mycket väl vet diskuteras dessa frågor förnärvarande i dagstidningskommittén. Kommittén väntas lägga fram sina förslag isommar. Ett ställningstagande beträffande ett återinförande avetableringsstödet bör därför anstå i avvaktan på resultatet av pågåendeutredningsarbete. Redan när vi diskuterade presstödethär i konstaterade i sitt betänkande att utvecklingenalltsedan den senaste generella höjningen av presstödet har lett till enförsämrad situation för sådana dagstidningar som uppbär produktionsbidrag.Utskottet föresatte därför att regeringen skulle pröva frågan och eventuelltåterkomma till med förslag om en generell höjning avproduktionsbidraget. Detta har skett. Utskottet anser, i likhet med vad somhar anförts i propositionen, att det är befogat att kompenseralågtäckningstidningarna för dekostnadsfördyringar som har inträffat . Utskottet går dock längre än man gör när det gäller propositionens förslag och föreslår, med hänvisning till kostnadsstegringarna, en uppräkning av produktionsbidraget . Jag vill ta tillfället i akt och understrykaatt biträder förslaget i budgetpropositionen om ettöverförande av utgivningen av till . Det är enligt utskottet angeläget att nämnda stiftelse fårmöjlighet att nå ut till den aktuella målgruppen med information omNyhetstidningen 8 Sidor. beräknar att den primäramålgruppen omfattar drygt 60 000 personer. Antalet prenumeranter är förnärvarande 3 600. Stiftelsen har beräknat kostnaderna för denna marknadsföringtill . Utskottet föreslår därför att anslaget till Stiftelsen förlättläst nyhetsinformation höjs med , utöver vad som föreslagits ibudgetpropositionen. Jag yrkar bifall till hemställan ikonstitutionsutskottets betänkande 1987/88:25 om presstöd. 19HANS NYHAGE (m) replik: Enligt skulle mångatidningar för alltid tystna, om det moderata förslaget om en 20-procentignedskärning av produktionsbidraget förverkligades. Jag kan givetvis inte delaKurt pessimistiska uppfattning om pressens egen förmåga att levavidare och pressens förmåga att i större utsträckning än som är fallet klarasig av egen kraft. ' Inkomsterna vittnar ju om att utvecklingennär det gäller resultatet för dagspressen går i en helt annan riktning än densom vill göra gällande. Vi måste ställa det härbesparingsförslaget mot de krav på besparingar över huvud taget som finns ivårt samhälle. På många områden har kostnadsutvecklingen, som jag påpekaderedan i mitt huvudanförande, varit sådan att den skulle kunna föranleda ökadeanslag från sida. Men vi har inte kunnat medverka till någontingsådant just på grund av de besparingskrav som åvilar oss alla. Jag delarsåledes inte synnerligen pessimistiska uppfattning omtidningspressen. 20 () replik: När det gäller lånet till ochSvenska vill jag framhålla att förordningen faktiskt innebär ettklart förbud mot att det anslås medel till projekt, som bedöms kunnafinansieras på den allmänna kreditmarknaden, på normala marknadsmässiga villkoroch på ett från företagets synpunkt betryggande sätt. Vi är , liksom vi var , övertygade om att bådeAftonbladet och kunde ha finansierat sitt nya tryckeri precispå nämnda sätt. Det är ingensom har bestritt detta, men självfallet tackartidningarna och tar emot när staten genom kraftiga subventioner, istorleksordningen 60 miljoner, åtar sig att svara för lånet. Vi har i gjort den bedömningen att det, närdagspressen - även de subventionsberättigade tidningarna - har haft sitt isärklass bästa år genom 1987/88:118 tiderna, 1987, är omotiverat att utöver den höjning som regeringen föreslår lägga till ytterligare en höjning och som endamotiv anföra kostnadsstegring- en men förbise attintäkterna har stigit ännu kraftigare. Jagtillät mig att fråga : Kan verkligen enbartkostnadsutvecklingen tas till intäkt för en så kraftig höjning utan att detbeaktas att inkomstförstärkningen har varit ännu större? Hur skulle det gå medstatens utgifter om andra anslagsposter behandlades på samma sätt? Anf.21 () replik: Det skulle vara mycket olyckligt om presstödet lades upp medutgångspunkt i utvecklingen för tidningarna under något enstaka år. Vi vet allaatt det inom denna bransch finns både goda och dåliga år, och det skulle varahelt felaktigt att lägga upp presspolitiken med utgångspunkt i ett enstaka år. Jagkan försäkra , att om inte denna, höjning av presstödet hadeföreslagits av , hade många tidningar med säkerhet råkati utomordentliga svårigheter och sannolikt inte levt särskilt mycket längre. satte sig ner, med den kunskap om tidningar som jag vet atthan besitter och med en räkneapparat, skulle han mycket snabbt komma fram tillvilka fidningar som befinner sig i svårigheter. Närdet gäller lånet till tycker jag att det är synd att Jan-ErikWikström kastar sig in i debatten först . Under förra årets debatt här ikammaren om presstödet diskuterades lånesummorna ganska ingående. Jag villockså påminna om att vid det tillfället gavs möjlighet att deltai debatten, men han valde att lämna kammaren. Han tog inte upp den handske somAnders kastade som en inbjudan till diskussion. Detär helt uppenbart att presstödsnämnden har följt gällande praxis när den hartagit ställning till lånet till och . Jag kanberätta för att representant i presstödsnämndengenom sitt agerande där, inte minst i fråga om stöd till folkpartitidningar,har bidragit till den praxis som utvecklats i nämnden. Den praxis förfolkpartitidningar som gäller i presstödsnämnden måste väl också gälla förtidningar av annan kulör. Anf.22 () replik: Om jag i något sammanhang inte har replikerat kanskekammaren förlåter mig det.