prot · GB0942 · 1987-12-31 00:00:00 — Det är tydligen fillfreds-ställande, om man sätter i gång medmottagning av satellit-TV utan riksdagsbeslut, men förkastligt om man avbryterverksamheten! Jag menar att det är angeläget att klarhet skapas om attden verksamhet som skall återupptas är en försöksverksamhet ochinget annat. Utskottets uttalande får inte tolkas som ett klartecken förpermanent mottagning av satellit-TV i . Beslut måste fattas efteravslutad försöksverksamhet och vägas mot andra servicebehov till ledamöter. Detta är min tolkning av utskottets beslut. Jag finner detangeläget att det klart uttalas även från övriga partier - men det finnstydligen ingen företrädare för andrapartier i utskottet närvarande just nu-att det handlar om fortsattförsöksverksamhet, som inte hindrar från att fatta beslut efterredovisning av försöksverksamhetens utfall. Överläggningeni detta ärende var härmed avslutad, (Beslut fattades efterdebatten om utbildningsutskottets betänkande 3,) Beträffande betänkande 17konstaterade andre vice talmannen att ingen talare var anmäld. Kammarenövergick därför till att debattera utrikesutskottets betänkande 16 omverksamheten inom , m.m. 51 (): Det betänkande som skall behandlas rör bl. a. verksamheten . Utskottet har på sedvanligt sätt tagit del av berättelsen frånNordiska rådets svenska delegation. Det är en mycket fyllig och allsidigredovisning som lämnas av verksamheten inom och av arbetet i deolika utskotten och kommittéerna. Närman läser delegationens redogörelse finner man att några frågor är särskiltangelägna och framträdande i det nordiska samarbetet, och det vill utskottetsärskilt peka på i betänkandet. Det framgår att huvudtemat för generaldebattenvid årets session var det nordiska samarbetet i internationella sammanhang,framför allt då EG, miljöfrågor och Sydafrikafrågor. Detframgår av berättelsen att frågan av bildandet av en kommitté för studium avfrågor som gäller det nordiska samarbetet i internationella sammanhang väckteett betydande intresse men att frågan fick återföras fill ekonomiska utskottetför ny behandling. Vid dess möte kunde man enas om ett mandat, ochtill ordförande i denna viktiga kommitté valdes . Jag vill passa påatt gratulera fill detta betydelsefulla uppdrag. ' Det nordiska intresset för internafionelltsamarbete och för miljöfrågorna manifesterades vid den konferens som hölls iStockholm 1986 om gränsöverskridande luftföroreningar. kommerinte bara att följa det nafionella verkställandet av konferensensrekommendationer utan också att ta initiativ i andra miljöfrågor medinternafionell räckvidd, främst då sådana som gäller vattenföroreningar. Miljöfrågornasbetydelse i det nordiska samarbetet belyses även av de inifiativ somministerrådet tagit till en nordisk handlingsplan mot luftföroreningar.Generellt anses iiordiska insatser kunna ge impulser av stor.betydelse förglobala lösningar. Iberättelsen kan man vidare utläsa att det ekonomiska samarbetet inom ochgentemot omvärlden är en fråga som präglat såväl rådets forfiöpande arbete somårets session. Den gemensamma nordiska hemmamarknad som länge har eftersträvatshar visat sig vara svår att genomföra. Orsaken sägs vara de mångahandelshindren, ofta av teknisk eller juridisk natur, som visar sig varasvåra att eliminera eller reducera. Enligt rådets uppfattning måste detta arbete nu intensifieras. Rådet antog också en rekommendafion om ett nordiskt samarbetsprogram för avveckling av handelshinder. Andrafrågor som varit uppe och som drivs av den svenska delegationen är kultursamarbetet- det gäller bl. a. större insatser för ökadspråkförståelse över gränserna - och barn- och ungdomsorganisationernasspeciella situation i det nordiska kultursamarbetet. Densvenska regeringens förslag om en nordisk moms togs åter upp under sessionensamt frågan om nordiskt medborgarskap. har tagit del av berättelsen konstaterar man med fillfredsstäl-lelseatt verksamhet fortsätter att vara omfattande och att den ärinriktad på att ta upp angelägna och aktuella frågor. Den höga ambifionsnivånpå olika områden inom verksamheten bibehålls. De många värdefulla initiativ somtas och nya projekt som sätts i gång inom ser utskottet som ett positivttecken på dels en ständigt ökande nordisk gemenskap, dels en ökad insikt ombehovet av nordiskt samarbete och samordning i ett bredare internationelltsammanhang- detta inte minst mot bakgrund av utvecklingen inom EG. Utskottetär som framgår av betänkandet mycket positivt i sin bedömning av arbetet . Om den bedömningen är rättvisande eller alltför generös kommersäkert att kommenteras när företrädare för den svenska delegafionen nu kommeratt ge sin syn på de aktuella frågorna i det nordiska samarbetet. Jag yrkar bifall fillutskottets hemställan. 1987/88:4210 december 1987 52 (): Jag vill först tacka för de vackra ord som han sade omdet nordiska arbetet. Eftersom han själv inte har glädjen att tillhöra svenska delegation vill jag på mina och mina kollegers vägnar tacka förde orden. Detnordiska arbetet är mycket viktigt, kanske långt mer betydelsefullt än vi mångagånger föreställer oss. Det har dess värre också varit så att det inte varit såmånga utöver dem som tillhör svenska delegafion som deltagit idebatten här i kammaren om de nordiska frågorna. Därför var det särskiltglädjande att vi nu fick tillfälle att lyssna till . Närdet gäller det nordiska samarbetet är det lätt att man glömmer de resultat somuppnåtts under de år som gått. Jag tänker på passfriheten, på den öppnaarbetsmarknaden, på den gemensamma sociala tryggheten och på de mångainstitutioner där man gör ett arbete som är gemensamt för i stället föratt splittra det på alla de fem länderna. Sådant har vi vant oss att leva med,och det uppmärksammas inte så mycket. Om vi misslyckas uppmärksammas detdäremot. Men så är det ju ofta i det politiska livet, och det är någonting vifår leva med. Jagkan försäkra att de parlamentariker som-är engagerade i det nordiska arbetetgör allt för att driva på. Det är också roligt att kunna säga att vi överpartigränserna driver på våra regeringar. Det gäller alltså oavsett om man tillhörregeringspartiet eller ej - det kan vara intressant att notera - trots den Prot;1987/88:42 politisering som harägt rum i . Jagskall inte upprepa uppräkning av de frågor som är aktuella.Men jag vill särskilt framhålla det arbete som pågår om somhemmamarknad. Handlingsplanen för ekonomisk utveckling och full sysselsättningi har vi lyckats få till en rullande plan. , när vi träffadestatsministrarna och samarbetsministrarna, fick vi bekräftat att detta arbetepågår- det är inte någonting som man lägger åt sidan utan det kommer man attfortsätta med. Det har ju varit ett mycket bestämt krav från parlamentarikernaunder . Närdet gäller den berättelse som har lämnats till skulle jag vilja pekapå att det var flera av de rekommendafioner som gjordes av förra årets sessionsom vände sig till barn och ungdomar. En sådan rekommendation från sessionengällde barns skydd i krig. En annan rekommendafion gällde ungdomens resekort. fick vi höra att detta skall bli permanent - ett glädjande besked. Dethar också gjorts rekommendationer om att man när det gäller skatterna skallförsöka göra det lättare för ungdomar i att arbeta i ett annat land föratt på det sättet öka utbytet mellan ungdomar i de nordiska länderna. Detkommer att vara till stor glädje för framtiden - vi skall ju inte bara vändablicken mot övriga - jag tänker då bl. a. på interrailkortet - utan detgäller också att få ungdomarna att lära känna sina grannländer. Det tror jagatt vi alla tjänar på. Detfanns också en rekommendation om lättnader när det gäller tjänstehandeln. Vihar ju arbetat intensivt med att ta bort de tekniska handelshindren, men dennarekommendation innebär alltså lättnader även när det gäller tjänstehandeln. Detpågår ett intensivt arbete även med en lagharmonisering. Vår svenskerepresentant gör en stor insats för att påskynda detta arbete. Miljöfrågornaoch kulturfrågorna skall jag inte ta upp, eftersom mina kamrater i vårdelegation, vilka står efter mig på talarlistan, bättre än jag känner tilldessa saker. Därför lämnar jag dessa frågor åt sidan. Jag vill dock understrykavad som har sagts tidigare, nämligen att miljön, inte minst arbetsmiljön, ärmycket viktiga områden för det nordiska samarbetet. När vi har vidgat blickenut över de nordiska gränserna och samarbetat med parlamentariker också i andradelar av , har vi mött ett mycket gott gensvar. Det har givit ossmöjligheter att utöva påtryckningar på regeringar, som annars har varit ganskasvåra att påverka när det gäller att förbättra miljön. Underen ganska har vi vant oss vid att integrationen inom den gemensammamarknaden EG har gått väldigt långsamt. Det har medfört att vi inom detnordiska samarbetet har trott att vi har haft mer tid på oss när det gällt attbli färdiga med viktiga sakfrågor, där vi behöver inta en gemensam nordiskståndpunkt. Genom den vitbok som har presenterats från den gemensamma marknadenvet vi nu att man planerar att vara färdig med den "inre" marknadenredan 1992. Detär helt klart att och med hänsyn till sin säkerhetspoli-fikinte ämnar söka medlemskap i . De andra länderna får svara för sig. Det äremellertid viktigt att står enad i väsentliga sakfrågor, när vi skall förhandla med EG,oavsett om det sker inom ErrA:s ram eller bilateralt. Det är omvittnat t. ex.från att det är en styrka för såsom medlem i EG att kunna säga:Om dessa saker är vi ense i . Då har man 22 miljoner människor bakom sigi stället för 4 miljoner danskar. Viparlamentariker menar att regeringarna faktiskt måste blifärdiga med sitt arbete i en lång rad frågor, som är väsentliga för de nordiskaländerna. 1988 är ett oerhört väsentligt år när det gäller våra möjligheter atti de fortsatta förhandlingarna med EG hävda våra för gemensammauppfattningar. Jag har redan nämnt miljön. Det gäller också transportområdetoch många andra områden som har med den sociala välfärden att göra. Jagdelar den uppfattning som statsminister gav uttryck för i går,nämligen att vi när det gäller handeln självfallet skall arbeta genom EFTA. Menmånga frågor kan inte lösas genom EFTA:s förhandlingar med EG. Då måste Nordenta ett speciellt ansvar. Jagtycker mig ha fått ett positivt besked, i varje fall från de svenskaministrarna, om att man arbetar med dessa frågor. Jag kan försäkra att vi somtillhör den parlamentariska delen av det nordiska samarbetet kommer att drivapå i dessa frågor. Vi vill inte komma på efterkälken i den europeiskaintegrationen. Jag tror också att vi, inte i alla men i en del stycken, kanerbjuda lösningar som är posifiva för människorna. Denförste talaren i detta ärende nämnde också att vi har bildat en internationellkommitté, som skall bevaka de internationella frågorna för Nordiska rådetsvidkommande. Vid presidiets sammanträde i går hände det sig - utöver det mandatsom antogs vid , då jag blev vald till ordförande - att övriga nioledamöter av kommittén utsågs. Vi har ett mandat som innebär att vi måstearbeta fort. Vi skall vara färdiga . Tillsist, herr talman, vill jag framhålla att vi i denna kommitté skall ta uppmiljö- och biståndsamarbetet, kultursamarbetet, arbetet med narkofikan,jämställdhetsfrågorna och frågor som är anknytna till den nordiska representationeni internationella organisationer. Vi skall även studera hur det nordiskasamarbetet på det ekonomiska området fungerar i internafionella sammanhang,särskilt när det gäller och . Vi skall ta kontakt med övrigasamarbetsorganisationer i hela och se hur vi kan utveckla det nordiskasamarbetet. Detfinns ingen "överstatlighet" i det nordiska samarbetet. Jag tror migkunna säga att det sätt varpå vi samarbetar i är någonting som många småländer i världen längtar efter. Det är på många olika vis ett fredsbevarandesamarbete. Med tanke på allt tal om avrustning är det glädjandeatt kunna konstatera att också det samarbete som äger rum genom EG i högstagrad är fredsbevarande. Människor som nära samarbetar med varandra förklararinte varandra krig. Därför är det så viktigt med det nordiska samarbetet menäven med det globala och internationella perspektivet. Vi söker kontakt medandra länder för att utbyta tankar och erfarenheter och för att inom ett störreområde kunna medverka till kloka beslut för de människor som vi företräder. 53INGRID (): Jag uppskattar mycket att utrikesutskottet inledde denna debatt. Åtskilliga mer eller mindretraditionella Nordiska råds-debatter har huvudsakligen förts enbart av rådetsledamöter. Jag har hört att man i storting ibland anordnar Nordiskaråds-debatter, som varar en hel dag, där samarbetsministern är närvarande ochdär åtskilliga talare kommer från kretsen utanför . Det är någotatt drömma om för vårt land. Jag vill inte tyda det så att svenskaparlamentariker skulle ha ett mindre intresse av vad som rör sig på detnordiska samarbetsområdets olika plan. har avgivit ett betänkande, som är såpositivt att jag nästan ställer mig lite frågande inför att man inte har funnitnågonting att klaga på eller beklaga. Tillfredsställelse, värdefulla initiativ,angelägna frågor och positiva tecken är naturligtvis ord som gläder en ledamotav . Det finns emellertid,-herr talman, skäl att i viss månmildra dessa vackra ord. Låt mig först säga att jag självfallet delar om det värdefulla i verksamhet och om deutomordentliga resultat som har uppnåtts. Det innebär emellertid på inget sättatt man inte också måste ha klart för sig att allt inte har blivit som man hadetänkt sig. Om man tittar på arbete i stort, och jaghar haft möjlighet att göra det i litet högre grad nu när jag tillhör budget-och kontrollutskottet, märker man att rådet i allt högre grad arbetar medhandlingsplaner. Det är naturligtvis inget fel i sig, tvärtom, det är oftanödvändigt. Men det är också ofrånkomligt att realiserandet av handlingsplaner,strukturplaner och samarbetsplaner är det betydelsefulla. Vi får alltså intefastna i ett plantänkande på det sättet att man för att tillfredsställa sinsamarbetsvilja beslutar om en plan, medan själva genomförandet av de olikaplanerna blir av lägre dignitet. Moderata samlingspartiet har i en motion berörthandlingsplanen för ekonomisk utveckling och full sysselsättning och då erinratom nödvändigheten av att åtgärder vidtas på skatte- och avgiftsområdet, så attNorden jämställs med andra . Detta är något som förr eller senaremåste göras, inte minst mot bakgrund av den ökade internafionaliseringen påhela området, vilken talade om. Rådet har antagit enrekommendafion om ett nordiskt samarbetsprogram för avvecklande avhandelshinder. Det var intressant att höra redogöra för en del avmötet i går, men det hade naturligtvis varit värdefullt om också samarbetsministernhade varit här och-från ministerrådets sida kunnat redogöra mer specifikt förhur långt man har kommit. På något sätt verkar det som om EG-tillhörighetär litet föriamande på det nordiska samarbetet. Därför är det än mer nödvändigtatt vi får till stånd konkreta åtgärder som kan möjliggöra för attuppträda enigt, inte minst i det vidgade europeiska samarbetet. Detta gäller naturligtvis även på miljöområdet. Jag somkommer från kan konstatera hur föroreningarna i bliralltmer påtagliga. Då hjälper det inte att vi ökar vår egen restriktivitet,eftersom det är och förblir ett internationellt problem så till vida att detberör alla länder runt . Då gäller det att sträva efter att ländernaställer någorlunda likartadekrav, vilket både och talade om. På något sätt är det de enkla åtgärderna som bäst lämparsig för nordiska överenskommelser. Så fort det gäller större frågor- vilketkanske är ganska naturiigt - blir frågorna mer svårarbetade, och det finns riskför att alltför mycket stannar vid planer och ord. Vad som utgör grunden i det nordiska samarbetet är vårgemensamma kulturbakgrund och vår gemensamma kultursyn. Som ett led i detta fanns tanken att alla medborgare i denordiska länderna skulle ha tillgång fill varandras TV-kanaler - en hög tankesom blivit ett stort kulturfiasko i det nordiska samarbetet. NORDEK, som ocksåföll en gång, kommer i någon form ändå att realiseras i så måtto attinternafionaliseringen i ställer nya och långtgående krav på detekonomiska samarbetet inom de nordiska länderna. däremot ärantagligen irreparabelt. En stor tanke blidde inte ens en nordisk knapp. Tele-X kom i första hand till som ett industriprojekt ochblev sedan den räddningsplanka som det orealiserade Nordsat-samarbetet skulleutnyttja. Nu i dagarna har man från svensk industris sida ställt sig negativtill att vara med och betala Tele-X om inte utnyttjandet av satelliten tillstor del betalas av de nordiska radiobolagen, som då skulle begagna satellitenför vidaresändning i någon form. Jag har sedan -fillbaka vid olikatillfällen stått i talarstolen och uttryckt min uppfattning om vad som skullekomma att ske på mediaområdet. sker kabelutbyggnad i rask takt över helaNorden. Utvecklingen a v.satellitsändningarna kommer närmast att bliexplosionsartad , och det nordiska kultursamarbetet på TV-områdetkommer att leda fill att människorna i blir åskådare och inget annat, ominte ett under sker förstås. Satelliten kommer emellertid inte att skickas upp förrän ijanuari 1989, och ett slutgiltigt nordiskt beslut måste fattas ellermaj 1988, annars finns det ingen återvändo. Jag skall här inte ta upp en brodebatt. Sådana har vi hafttillräckligt många. Jag vill emellertid erinra om att ingen fråga av så storbetydelse för det nordiska samarbetet har blivit så utredd som frågan om enfast förbindelse över , Vi moderater har i en reservation framhållit attden bör ta upp överläggningar med den danska regeringen isyfte att nå en slutgiltig överenskommelse. Jag har blivit informerad om attScanLink och inte diskuterades vid kommunikafionsutskottetssenaste möte med ministrarna, vilket jag finner något anmärkningsvärt. Allt är naturligtvis inte negafivt.Budgetförslaget omfattar , vilketinnebär en ökning med . En ökning på är ocksåföreslagen , vilket naturligtvis innebär att åtskilligt kommeratt åstadkommas. Jag vill särskilt nämna det-viktiga forskningssamarbetet. Detär min förhoppning att ministerrådet, som håller på att utarbetakulturhandlingsplanen, skall ta särskild hänsyn fill behovet av att manintensifierar det nordiska forskningssamarbetet. Till följd av den storaforskarexplosionen inom högskoleväsendet i har dennordiska forskarkåren nu ensådan åldersstruktur att ett stort antal forskare kommer att pensioneras vidåren . Vi kan förutse att en brist på forskare kan uppståinte minst därför att näringslivets behov av sådana också kommer att öka. Jagvill särskilt erinra om nödvändigheten av att det kommer att finnasfillräckligt många forskare inom bioteknikområdet. Även om forskarutbildningensker på det nationella planet är det viktigt med ett komplement av ettsamarbete på det nordiska planet. Särskilt viktigt är det mot bakgrund av denEuropeiska gemenskapens ERASMUS-projekt, som innebär en internafio-naliseringav utbildningen i vilken överträffar allt vad jag tror att vi ens pånordiskt plan har kunnat drömma om. vill jag säga att ären sammanslutning av parlamentariker. Det har föreslagits en vissrestriktivitet när det gäller suppleanternas rätt att delta i de olikasessionerna. Den svenska delegationen har inte velat gå med på någon ändring,och detta är bra. Det är dessutom betydelsefullt, eftersom antalet experter ochdepartementstjänstemän tycks öka i icke oväsentlig grad vid våra sessioner.Även om dessa personer i många fall gör ett förtjänstfullt arbete kan detnästan verka förlamande att på sessionerna kunna konstatera attparlamentarikerna snart utgör bara en liten minoritet, ett konstaterande somskulle kunna utgöra ett hinder för arbetsviljan och för nya insatser från ossparlamentariker. Jag finner det viktigt att vi också i fortsättningen ser tillatt ministerrådet inte får ett alltför stort inflytande så att man bortser frånde beslut som har fattats av parlamentarikerna. Arbetet i är roligt, vikfigt ochstimulerande, men framför allt är det nödvändigt. Jag har inget yrkande, herrtalman. Under detta anförande övertog treje vice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. 54GRETHE (): Jag vill först ge en eloge till ledamöterna iutrikesutskottet för att de har gjort ett mycket trevligt betänkande somgäller verksamhetsberättelse. I betänkandet går utskottet in påde olika punkterna och berättar litet om vad som är på gång i arbetet ochkommenterar den verksamhet som sker, utöver vad som sägs i de motioner som harväckts. Jag tycker att det är speciellt viktigt att lyfta framarbetet i därför att det parlamentariska inslaget, som IngridSundberg sade, i är mycket större och mera betydelsefulltän i många andra internationella församlingar där deltar. När europeiskintegrafion och samarbete med EG nu står på många politiska dagordningar är detvikfigt att lyfta fram det nordiska samarbetet, ett samarbete som ofta mer skeri det tysta men som inneburit påtagliga förbättringar för många medborgare iNorden. För dagen är budgeten för påomkring 500 milj. kr. Dessutom får vi också speciella nordiska handlingsplanerför nya insatser på speciella områden, t. ex. transportområdet. Ändåifrågasätter vi från svenskt håll om det inte kunde vara bra med en merautomatisk finansiering av ået nordiska samarbetet och om det inte, precis somi EG, vore att man fick en del avomsättningsskatten att gå till det nordiska samarbetet, en s. k. noms. Viarbetar med denna fråga i . BådeKarin Söder och har nämnt hur viktig miljöfrågan har blivit idet nordiska samarbetet. Både luftföroreningar och vatten- och havsföroreningarsamt frågan hur vi misshandlar ozonskiktet tar en stor plats på Nordiska rådetsdagordning. Det är inte så konsfigt med tanke på de nordiska ländernasbelägenhet i förhållande till de stora industriområdena i . Vi blir oftaoffer för luftföroreningar och vattenföroreningar från stora industristater.Många av de miljöskador som vi drabbas av förorsakas av föroreningar somkommer flygande eller flytande till oss. De nordiska vattnen är tyvärr i dagtransportmedel för en hel del föroreningar. Därför är det viktigt att vi har en miljökonvention och också utarbetar olika handlingsplanerför att hjälpas åt i syfte att minska föroreningar som har sitt ursprung i denordiska länderna. Vi bör även hjälpas åt att övertyga andra länder om att debör minska sina föroreningar. Vi hade en stor nordeuropeisk konferens omluftföroreningarna, som blev mycket uppmärksammad. När jordbruksutskottet var iPolen fick denna konferens mycket beröm från polska parlamentsledamöter. Nuplanerar vi en ny konferens för att försöka ta itu med vatten- ochhavsföroreningarna. Trygghetenför medborgarna i är en mycket viktig del i det nordiska samarbetet. Viarbetar för att skapa någonfing som vi kallar nordiskt medborgarskap. Förnärvarande är vi intensivt sysselsatta med att täppa fill de hål som finns ivälfärdsmönstret i . Det finns en konvention mellan de nordiska länderna,men det finns olika förmåner som är rätt skilda från varandra, t. ex. när detgäller barnstöd, föräldrastöd och studiestöd. Även när det gällerpensionsförmåner finns det stora skillnader. senast har vi upptäckt att mant. ex. i har skapat ett system med efterlön för äldre arbetstagare istället för förtidspension. Efterlön kan inte uppbäras om man är bosatt i ettannat land än . Detta utgör alltså ett hinder för att nordiskamedborgare skall kunna flytta vart de vill. Närdet gäller och EG-samarbetet är det viktigt att välfärden skall kunnabibehållas, och gärna att det nordiska samarbetet på välfärdsområdet i fråga omarbetsmiljö, yttre miljö och konsumentfrågor kan stå som modell för EG. Där harvi haft hjälp av , som i den europeiska enhetsakten har fått införd enparagraf som innebär att man kan avvika från andra om man vill främjatryggheten och om man inte har ett protektionistiskt syfte. Där hoppas vi attde nordiska överenskommelserna klart skall kunna visa att det är människornastrygghet vi vill säkra, inte handelspolitiska fördelar.