prot · GB09134 · 1987-12-31 00:00:00 — - finns del ju möjligheteratt tidigare än avsikten var frän början kunna i stor utsträckning beså områdeni och framför allt naturligtvis kustområden med fånggrödor.Därmed rubbar vi inte de slutmål som är uppställda i utskottsbetänkande ochproposition. Delta är naturligtvis viktigt. Det är en praktisk insatssom kan göras tidigare och som har effekt pä den typ av läckage som mångaforskare bedömer - tillsammans med många andra faktorer - kan ha orsakat denalgkalastrof som har drabbat många människor som arbetar inom fisket, menockså naturligtvis det biologiska livet i våra hav. Miljöförbättrande åtgärder inom jordbruket, m. rn. AnL 85INGVAR () replik: talade om den storauppslutningen kring propositionen, och han talade om problemens art. Del ärklart atl vi är överens om att vi måste göra insatser med hänsyn lillproblemens art och (Mnfattning. Det viktiga i sammanhanget är dock alt dessainsatser baseras på riktiga premisser. Del finns vissa läckor i mönstret, såatl säga. Efter det som har hänt i har vi kunnat lyssna tillreferat från olika håll. Det nedfall av näringsämnen som kommer frän luftendirekt ner i havet har då inte nämnts. En hel del av näringsämnena faller nerockså i skogen och på jordbruksmarken. Det som hamnar på dessa ytor under dentid då växterna inte tar upp näringen hamnar i havet. Jag hoppasverkligen atl jordbruksministern håller med om att jordbruket inle kan la dettanedfall på sitt konto. Jordbruket tar ju hand om en hel del av del fallandekvävet , och vi har nog inga delade uppfattningar ifråga om viklen av atl hålla markerna bevuxna . På denpunkten har vi nog samma uppfattning över partigränserna. Jag skulle emellertid vilja fråga jordbruksministern omhan är beredd atl i ökad utsträckning la upp problemet med nedfallet över markoch och dess direktpåverkan på havet. Dessutom undrar jag om han ärberedd all söka medverka till alt vi får klarhet i om del är kväve eller fosforeller något annat som är huvudorsaken till de svåra problemen, alltså lillalgbildningen Prot.1987/88:134 och bollendöd då algerna dör och faller till bottenoch därmed Miljöförbättrande åtgärder inom jordbruket, m. m. Är jordbruksministern dessutom beredd atl följa upp deförsök som görs i Mellby på Laholmsslätlen där man får fram rik och bredny kunskap om vad jordbrukets olika metoder innebär från ullakningssynpunki?Dessa kunskaper är värdefulla, och jag vill gärna få besked frånjordbruksministern om han är beredd atl la ökad hänsyn lill de erfarenheter somman där samlar. AnL 86 () replik: Jag skall inle förlänga diskussionen så myckel. Vi har haft en lång debatt med miljöministern. Då kritiserade vi en hel del av hennes förslag. Densocialdemokratiska regeringen framlade förslag om atl en delområden längs skulle kunna förklaras som miljöskyddsområden. Del varett bra förslag. ställde sig bakom förslaget. Om man skall ha enheltäckande miljösyn är del nog nödvändigt alt få den ändringert avmiljöskyddslagen som detta skulle innebära. Det har i olika sammanhang visatsig atl den har kunnat tillämpas. Jag skull; också vilja lill jordbruksministern ställasamma fråga som jag ställde lill . När vi nu har så storaproblem i , vore det då inte rimligt att göra ett uppehåll medspridningen av slam på åkermarken, eftersom det ändå råder så stor osäkerhet omvilka effekter slamspridningen egentligen medför? AnL 87 Jordbruksminister : Jag tycker som att vinaturligtvis måste ta luftföroreniingarna på stort allvar. Den påverkan frånkväveläckage som många forskare menar kan vara en av orsakerna tillalgkatasirofen är en av troligen flera samverkande faktorer. Vi måste ocksåräkna med de utsläpp som kan ha förekommit i och även utsläpp avandra ämnen än kväve. Jag har ingalunda menat aft kväveläckagel skulle vara denenda eller ens den dominerande orsaken till algblomningen. Många forskare menardock att kvävet aren av faktorerna bakom algblomningen. Det gör def viktigt nogför oss atl se alt det som vi arbetar med kan ha bäring också på denmycket allvarliga fråga som algblomningen är. Jag har alltså ingen annan mening än ,nämligen den atl luftföroreningar genom nedfall förvisso är allvarliga. Jag harnaturligtvis ett extra skäl all vara orolig över detta, eftersom jag även äransvarig för vår skogsnäring där dessa frågor också är viktiga och blir alltstörre. Beträffande röislammet har juregeringen sagt alt de allmänna råd som finns skall kompletteras avnaturvårdsverket i avsikt att skärpa bestämmelserna. Del är vad som förnärvarande behöver göras för att vi bättre skall kunna kontrollera ocksårötslaminet. AnL 88INGVAR () replik: Jag vill tacka jordbruksministern förbeskedet alt han ser allvarligt pä luftföroreningarna. Jag förutsätter att handå hanar ute och talar också berör förhållandet mellan luftföroreningarna ochjordbruket, sa all jordbruketinte får bara en alltför stor skuldbörda i denna fråga. Det är ju ett faktumall nedfall från luften går genom jordbruksmarken, ut i havet. Del kan inlejordbruket göra någonting åt. Det är ett faktum. Dessutom: Inte minst med hänsyn till aff länder i vår näraomvärld faktiskt bidrar väsenfligt mer än vad gör till Västerhavetsförorening, vill jag fråga: Är jordbruksministern beredd atl kraftfullt gå inför all ställa krav på de länder, särskilt , som under senare lid beskylltSverige och inte minst jordbruk för påverkan i ?Avloppsförhållandena i och är under all kritik. Jag själv, sombor i närheten av , vet del, och vi lider av del i och iSkälderviken. Den samverkan som man har över Kölen borde kanske utökasså all man får mer klarhet i var de verkliga problemen ligger. Det är nogfaktiskt sä all norrmännen är större syndare än vi - men del är ju föga tröst.Problemen finns, och vi måste alla, var och en på sin kant, bidra lill enlösning. Men det allra viktigaste är absolut atl få kunskap om var problemenligger och all också få möjligheter atl angripa dem på ett rikligt sätt. Då fårvi en annan debatt, som vilar på sakligare grund, och då tror jag all vi fårbredare möjligheter atl bidra lill frågans lösning. Prot.1987/88:134 6junil988 Miljöförbättrande åtgärder inom jordbruket, m.m. Självfallet är jag beredd alt fortsättaarbeta för all vi skall kunna få bättre internationella överenskommelser -liksom jag vet all miljöministern är utomordentligt starkt engagerad i sådanafrågor. Vi kommer att ha ell möte mellan de nordiskasamarbetsministrarna. Nordiska rådels presidium och miljöministrar - ochkanske någon fiskeriminister också - i för att diskutera den akutafrågan om algdöden. Därutöver är ju ett land som gär längre än väromvärld när det gäller alt ställa krav. Vi har haft svårt all få andra länderall gä lika långt som vi själva gör när del gäller förbud och alt sättagränsvärden. Det hindrar inte att vi fortsätter det arbetet myckel aktivt, ochdet med goda resurser. I vårt land har vi en god tradition på delta område, ochdel gör också all andra länder lyssnar lill oss, även om de inte följer med sålångt som vi skulle önska. Men jag är inte säker på all det är någon bra metod idetta arbete att peka ut varandra som värre eller inle värre förorenare. Jagmenar att vi skall göra vårt för att se till att vi minskar våra miljöproblemordentligt. Den typ av beslut som fattas i bidrar lill atl viminskar föroreningen av våra hav. Vi skall ställa motsvarande krav på andraländer, men vi skall nog inte peka ut våra grannländer såsom varande de somförorenar mer än vi själva. Jag tror inte atl det gagnar saken. Tredje vice talmannen anmälde atlIngvar anhållit atl till protokollet få antecknat atl han inle ägderätt lill ytterligare replik. 9 protokoll 1987/88:134 Prot, 1987/88:134 AnL 90 (): Det är inte jordbruket uppfattades som en näring sorn levde i samklang med naturen. Del har därför varit frustrerande Miljöförbättrande åt gärder ino ket, m. m. för många av näringens företrädarealt möta påståenden om aft jordbruket är gärder inom jordbru- ,. " skuld till t. ex. fiskdöd 1Västerhavet. Klart är atl jordbruket förändrats. Rationaliseringskrav,tekniska framsteg och kemiska tillämpningar har medfört atl gift används ijordbruket. Del är exempelvis fråga om kemiska bekämpningsmedel molskadeinsekter, mögelsvampar och ogräs. Rester av bekämpningsmedel haråterfunnits i våra vattendrag, och oron sprider sig naturligtvis för all deockså finns i vårt dricksvatten. Krav på atl minska användningen av bekämpningsmedelmöts av industrin med nya, mer koncentrerade gifter eller ibland genom atl manbyter namn på bekämpningsmedlet, och sä blir det lyst och lugnt ell litet tag. förslag alt minskakemikalieanvändningert i jordbruket innebär stöd till jordbruksmetoder där manhelt kan utesluta bekämpningsmedel eller i vart fall minimera användningen.Det är fråga om en sådan inriktning när det gäller forskning, rådgivning osv. Prissättningen på jordbruksprodukter måste också bli sådanatl ett mer miljöanpassal jordbruk blir lönsamt för näringens företrädare.Jordbruket haren skyddad prissättning och måste ha det av flera skäl.Lantbrukarna har rätt att fä samma inkomstulveckling som motsvarande grupper iindustrin. I det betänkande som vi nu behandlar finns förslag om allfördubbla miljöavgiften pä bekämpningsmedel och gödselmedel. Dessa medel ärockså belagda rned avgifter lill jordbrukets regleringskassor. Trols de höjdaavgifterna lyser del fram i belänkandet att höjda priser på produkterna skullestimulera till ökad användning av handelsgödsel eftersom detta i del enskildaföretaget skulle ge högre intäkter. Med den kännedom vi har om växtnäringsläckagets betydelseför miljön är del nödvändigt atl läckaget. De slutsatser man kan draav den senaste algkatastrofen i är alt del där måste finnas andrabetydande orsaker, vid sidan av det svenska jordbruket. Oavsett detta vet viatt läckaget av kväve måste minska. Och vi måste förstås minska där vi kan. Denfarligaste inställning som finns är nog att eftersom andra är störremiljösyndare än vad vi är är det inle så farligt om vi inle håller oss med enhög moral. 1 en motion från allmänna motionstiden har jag yrkat på enny prissättning på konstgödsel och spannmål samt arealersättning tilljordbruket för all kväveanvändningen i jordbruket skall minska -ulanatt, det ekonomiska utbytet för normaljordbrukaren minskar. Vad vi nu vill ärall statsmakterna gör en viljemarkering om atl dessa avgifter successivt skallhöjas. Avgifterna som kommer in skall enligt vårt förslag oavkortat gå tillbakalill jordbruket i form av stöd lill forsknirtg och arealersättning tillregleringskassorna. Förslaget om arealersättning har mötts av misstro frånnäringens företrädare - inte därför att man har så mycket emot förslaget utanför aft man har negativa erfarenheter av hur staten hanterat livsmedelssubventionerna. Livsmedelssubvenlionerna var främst ett stöd tillkonsumenterna men 130 kom genom sin utformning också atlbli ett stöd lill jordbruket. Det utgjorde en signal lill jordbruketall öka sin produktion. När man så gjort defta, tas subvenfionerna bort heltför alla produkter utom mjölk, där def dock också blir fråga om nedskärningar.Näringen får fa konsekvenserna av en för stor produktionsapparat närefterfrågan sjunker. Atf def blivit på det här viset beror mycket påbesluffaffarnas bristande förståelse för att jordbruket är en näring som kräverlångsiklighel och alt den därför behöver signaler . Beroende på omvärldens prisbild på jordbruksprodukter - ivarje fall på den del som finns på exportmarknaden - är del nödvändigt med stödtill jordbruket. Ett stöd kan aldrig vara villkorslöst. Def är därför vikfigtatt utforma def på ett sådant sätt aft det får starkt stöd hos den allmänhetsom skall betala def. Det öppna landskapet vill vi allesammans hakvar, tror jag. Vi värdesätter den miljön och är säkert villiga att betala endel för den. En omläggning av jordbruksstödet så aft en större del utgår i formav arealersättning skulle öka möjligheterna att behålla de mellanbygder ochskogsbygder där jordbruket står för det öppna landskapet. Ett stöd i form av arealersättning skulle också förbättraför def enskilda jordbruksföretaget. Med ett arealsföd i botten skulle prisetpå spannmål kunna utformas så atf def ekonomiska utbytet för den enskildejordbrukaren förbättras vid minskning av konstgödselmängden. Def är först då viskapar förutsättningar för ett miljöanpassat jordbruk. Den enskildelantbrukaren måste få ett ekonomiskt utbyte av alt han fillämpar enmiljöanpassad produktion. I det sammanhanget kan def vara befogat att påminna om denförmalnings-avgiff som finns på spannmålsom förmals fill humankonsumfion. Dengår till regleringskassorna för att täcka exportförluster. Eftersomavkastningen för biologisk-ekologisk odling är något mindre - man använder infekemiska bekämpningsmedel och konsfgödselkväve - har jordbrukare som tillämpardenna metod infe samma del i spannmålsöverskottet som de som använder mycketkonstgödselkväve. Del skulle därför betyda mycket för dessa odlare omförmalningsavgiften för spannmål slopades för de biologisk-ekologiska odlarna.Bättre lönsamhet för odlare som inte använder konstgödselkväve skulle troligenöka antalet sådana odlare, och det vore en vinst för miljön. Jag vill yrka bifall lill min motion 1987/88:Jo248 yrkandena 1 och 4 samt reservationerna 3, 8, 9, 12, 14, 18 och 19, Prot;1987/88:134 Miljöförbättrande åtgärder inorn jordbruket, m. m. Under defta anförande övertog andre vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar. AnL 91INGVAR () replik: Jag vill bara säga en sak lill undvikande av missförstånd, om hans krifik är riktad mot mig för min syn påsvenskt jordbruk. Det finns även i det moderata svenska jordbruket plats föralternativ och mångfald. Vi har givetvis den uppfattningen atl vi skallproducera produkter på ett annat sätt om det finns en marknad för dem. säger alt höjda avgifter på handelsgödselskulle leda lill minskad användning. Tyvärr är jordbruket i i dagspecialiserat. Miljöförbättrande ål-gärder inorn jordbruket, m. m. kanske ialltför stor utsträckning, och det finns jordbruk som inte har några djur allsoch som är helt beroende av just handelsgödsel. Det blir då litet svårt för dejordbruken om de belastas med allt högre avgifter. Det är av del skälet som vimoderater är motståndare till den linjen. AnL 92 () replik: Jag tror visst alt del i jordbrukspolitikfinns plats för alternativa odlare. Mitt inlägg skall inte uppfattas som riktatdirekt mot eller . Jag vill bara göra gällande att forskning och utvecklingav grödor mycket ensidigt har inriktats på att kemiska bekämpningsmedel skallanvändas och att konstgödselgivorna skall vara rika. Det är därför svårt föralleriiativodla-re atl klai-a sin produktion, och del blir naturligtvis ännusvårare om det inte på något sätt skapas ekonomiska incitament föralternativodlare. Jag skulle gärna vilja höra vad säger omden idé som jag i all hast lyfte fram - jag vet inle för vilken gång iordningen i kammaren - alt de som odlar ulan kemiska bekämpningsmedel och utankonstgödsel och generellt sett i regel fåren lägre produktion skall befriasfrån förmalnirtgsav-gift. AnL 93INGVAR () replik: Tyvärr kan jag inte göra glad,då det är litet komplicerat all gå in och ändra just systemet medförmalningsavgifter. Däremot kan jag glädja honom med alt vi moderater vill haen så bred forskning som möjligt. Jag kan dela uppfattningen att forskningenhar varit ensidigt inriktad. Det är aldrig någon nackdel att forskningen har enbred inriktning, därför att då skapas ett underlag för en bredare syn ochförnuftiga ställningstaganden i framliden. AnL 94 () replik: Jag har gång på gång läst attalternativodlare har ett helt önskemål om atf slippa förmalningsavgiften, Jaghar läst att hela grupper av jordbruk.sre inom LRF har sagt, att om de slappden avgiften skulle de kunna sluta använda konstgödselkväve i större omfattningoch sluta med kemikalier - då skulle de våga sig på det. När vi nu här iriksdagen under en hel dag talar om miljön, där jordbruket finns med isammanhanget, borde vi våga oss på ett radikalt ekonomiskt incitament för dessaalternativodlare. Jag tror atl det skulle gagna hela näringen och också miljön. AnL 95 (): Def betänkande som vi nu diskuterar har altgöra med miljöförbättrande åtgärder inom jordbruket, och det är naturligtvismyckel viktigt atl sådana åtgärder vidtas. Orsaken till atl dessa frågor måstediskuteras är, vilket också står i propositionen, atl den jordbrukspolitik somfördes från socialdemokraternas sida egentligen barahade en enda målsättning, nämligen att koncentrera, atl siorleksratio-naliseraoch all specialisera. Man ville på det sättet åstadkomma lägre priser förkonsumenterna. Det är möjligt all man i någon man lyckades med del. mensamtidigt slogs en hel del jordbrukare ut, och del uppstod bekymmer med atljordarna utnyttjades på ett felaktigt sätt. har följt en annan linje, där viville ha familjejordbruk och kombinerade gårdar med olika produktion. Det geri detta sammanhang en betydligt bättre balans i naturen. Jordbruket tillsammans med skogsbruket, trädgårdsnäringenoch fisket är näringar som är i behov av en bra och väl fungerande natur -annars slås basen för hela verksamheten undan. Det råder därför ingenmotsätlning mellan miljöåtgärder och jordbrukels situation. har under flera är verkligen hårt drivitkravet på en alternativ produktion, dvs. alternativa grödor, för produktionavenergi eller fibrer. Vi tror - och det är ganska säkeri så - alt det är denenda förulsättningen för alt få en sä stor yta som möjligt bevuxen hela året.Alt göra det utan att skapa avsättningsmöjligheter för de produkter som skallodlas är nog väldigt svårt - därmed skapas bara nya problem som sedan måstelösas. Det har inte heller märkts någon sinnesförändring hossocialdemokraterna när del gäller effektivitetskraven inom jordbruket. Detframgår av det betänkande som skall behandlas härnäst. Förslagen i denna proposition och detta betänkande måstehanteras med ett visst förnuft. Vi tycker i atl vi har fåttförståelse för en hel del praktiska synpunkter när det gäller gödselspridningoch beräkning av areal för vete osv. Vi tycker dock att man kunde ha haft 2djurenheter per hektar när det gäller nötkreatur i stället för de 1,5 somföreslås, för all på del sättet klara de mindre jordbruken i skogsbygderna. Därkan dessutom en något annorlunda och flexibel syn anläggas, eftersom trycket pånaturen inle blir detsamma som i de mera utpräglade områdena, I satsningen på de nya produkterna ingår etanol, men delär framför allt vallväxter som kan utgöra basen för produkfionen. Det kan görasenergibri-ketler, fibrer lill niassainduslrin som har behov av del, och denkemiska industrin kan förses med råvaror. På detta område har den socialdemokratiska regeringen infegjort någonting. Man har inte hjälpt lill att försöka skapa dessaförutsättningar, som det krävs en del för. Vi häri en reservation föreslagitalt 15 milj. kr. skall avsättas för utveckling av teknik pa detta område.Dessutom måste samhället hjälpa lill all intressera avnämarna, industrin, föralt ta emol dessa produkter. Vi tycker i cenlerpartiet all del är fel attgödselpengarna och pengarna för kemikalier skall gå till annat änmiljöförbättrande åtgärder i jordbruket, och det kritiserar vi regeringen för.Del är ganska mänga miljoner som skulle kunna användas för miljöförbättrandeåtgärder i jordbruket, om alla pengar användes, både för alt stödja nyproduktion men också för atl hjälpa till så atl fler jordbrukare kan förbättrasina gödselanläggningar. Del gäller hela landet och inte bara de områden som ärspeciellt utsatta. I nuvarande situation borde del satsas mer på det somnormalt kallas alternativ odling, där man inle använder konstgödsel ochbekämpningsmedel. Det borde satsas på forskning. Vi har länge krävt alt enprofessur för alternativ odling inrättas vid , men det har varit Prot,1987/88:134 Miljöförbättrande åtgärder inom jordbruket, m. m. Prot.1987/88:134 omöjligt att fä majoritet för del. Vi har också föreslagit allett bidrag skulle Reglering a v priserna på jordbruksprodukter, m.m. ges tillden som vill gå över till den nya driften - ett omställningsbidrag , fill dess aft man har kommit i gång och kan driva hela verksamheten påett riktigt sätt. Det är orimligt aff kräva att jordbrukarna skall nyttjaslammet så länge det infe har klarats uf atf def infe är gifter öch kemikalieri det som förgiftar jorden. Vi har också föreslagit atf def juridiskaansvaret skall utredas, så att vi vet vad som händer om def kommer giftigaämnen i maten. Med defta yrkar jag bifall till våra reservationer 3, 4,8, 9, 11, 12 och 18 samt i övrigt till utskottets hemsfällan. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut i ärendet skulle fattas vid nästa arbetsplenum.) 1987/88:25 om reglering av prisernapå jordbruksprodukter, m.m. (prop. 1987/88:165). Regleringav priserna på jordbruksprodukter, m.m. AnL 96SVEN (): Def finns en yrkesgrupp som känner sig sviken och övergiven. Det är jordbrukarna. De har under senareår kanske sett en ljusning, men genorii den proposition och det betänkande vinu behandlar ser de sina förhoppningar minska. Jag vill poängtera alt del är enkunnig och välutbildad yrkeskår, med god företagaranda, väl kvalificerad allförsvara sin ställning och sina förelag i svenskt näringsliv. Propositionen ochbetänkandet innebär att dessa företagare nu är rädda atl svikas, när de storahandelspolitiska linjerna diskuteras, nämligen en eller annan form avanslutning till EG. Det råder oro inom det effektiva svenska jordbruket för atlhamna iiianför eller sättas på mellanhand i de stora sammanhangen. De avSveriges yrkesverksamma som denna yrkeskår omfattar känner sig också sviknagenom de tunga bördor av olika slag som de åläggs. Jag återkommer senare tilldetta. Mest svikna känner de sig med anledning av de krav somställs på dem, trots aft de har varit beredda aff ställa upp och faansvar. Det har de visat i fråga om animalieproduktionen. Enligt detjordbrukspolitiska beslut vi arbetar efter ålades jordbruksnäringen först afffa hela ansvaret för att minska överskottet av animalieproduktionen. Påvegetabiliesidan skulle samhället gå in under en övergångstid och hjälpa till.Jordbrukarna har klarat omställningen i anirrialieproduktionen. De är ocksåberedda att ta ansvaret fö'r vegetabiliesidan. Det visar inte minstanslutningen lill Omställning 90. De är dessutom beredda all gå vidare påvegetabiliesidan men, herr talman och herr minister, det är betydligt'svårareatl gå vidare här. Del kommer aft ta längre fid. Det fordras en övergångstid för att hitta alternativ. Moderata sariilingspartiet säger så här: Skall åkern, dvs.överskoltsarealen, bort, skall del ske på ett sådant sätt atl ägarna ej drabbasav alltför stora kapitalförluster. Här finrts en uppenbar risk om vi går försnabbt fram. De av ministern åberopade samtalen mellan de politiskapartierna och näringen har, vad jag kan förstå: brutits från näringens sida.Jag förslår näringen. För under liden samtalen har pågått, i vilken form de nuskett, har regeringen gjort upp med vpk. Då frågar man sig naturligtvis omregeringen har menat något med sina samtal, eller om det är andra krafter iregeringen än jordbruksministern som styr jordbrukspolitiken. Hur kommerförtroendet mellan näringen, politikerna och regeringen aft kunna återställas?Det är tre frågor som man har rätt att ställa. Jordbruket har tagit ansvaret för överproduktionen påanimaliesidan, sade jag. Fläskproduktionen har minskat genom prispress och låglönsamhet. Jordbrukarna har gjort stora ekonomiska förluster på detta.Problemen som rör köttproduktionen hai- också lösts genom en utomordentligthård prispress. Problemen med mjölkproduktionen har lösts, i alla falltemporärt, genom införandet av ett tvåprissystem, vilket i stort sett harverkat . Vi är alla överens om aft tvåprissystemet skall bort. Vi äröverens om nackdelarna: kapitaliseringseffekten, administrationen, svårighetenför riya jordbrukare atf gå in osv. ' Vi imoderata samlingsparfiet föreslog i vår mofion en treårig avveckling.