prot · GB09136 · 1987-12-31 00:00:00 — Genterapi pä befruktade ägg är ett annat spörsmål. Detkommer med all sanrtolikhel alt bli möjligt. Har vi räll att uuder rtågra somhelst omständigheter ändra den gertefiska programmerirtgcrt hos ert människa?Def är en oerhört stor skillnad mellan att ändra gener i en viss vävnad och attändra Prot,1987/88:136 Befruktning utanför kroppen, m. m. Befruktning utanför kroppen, m. rn. arvsanlageni könsceller och zygofer, eller aft ändra arvsanlagert i tidiga embryonalaceller som sedan implanteras och får utvecklas i moderlivet.Gert-etikkornmittén stäUer som villkor "full visshet om irtgreppetseffekter". Mert kart mart rtågortsin få en sådan visshet? Man kart ocksåfråga vem som äger befruktade och uedfrysta ägg. Är def samhället eller är detkvinrtan? Och vad händer om kvinnan eller paret avlider? Vem ärver ett ägg? Jag vill infe ha ett sådartt samhälle som jag rtuskissartat har teckuat. Därför har jag föreslagit att man skall avslåregeringens proposition om provrörsbefruktningar. Jag har också i motiortcrtvarrtaf för kommartde utveckliugar, bl. a. med fartke på surrogatmoderskap,trartsplanfatiort av äggstockar, osv. Jag tycker aff provrörsbefrukfrtirtgoch,artdra reproduktiortsfekrtiker är kvirtrtoförrtedrande, Gertomprovrörsbefruktning reduceras kvinnart till ert medicinsk manipulerbar maskin.Det som provrörsbefruktning ytterst handlar om är makfen över liv och övermärtskliga relatiorter. Hela dert medicirtska forskrtirtgert på detta områdehartdlar om livshållrtirtg, där frågart gäller om dert tekniska utvecklingen,skall styra mänrtiskan eller om människan skall styra tekniken. Jag vill att vibromsar denrta farliga utveckling som vi nu är inne i och alltmer syr in oss i.Vi saknar, precis som sade, helhetert ibedömrtirtgert av vilket samhälle vi är på väg emot. Med def auförda yrkar jag bifall fill vpk-reservationerrta. Urtder detta anförande övertogförste vice talmannen lednirtgert av kammarens förhandlingar. AnL 31 () replik: Fru talman!Jag vill ge ert eloge till Irtga för henrtcs anförartde. Hon och jag stårmycket långt från varandra ideologiskt. Jag måsfe dock erkänrta aff jagredan inrtart jag själv kom irt i riksdagert faktiskt har beurtdrat Irtga Lantzför hennes engagemang, uppmaning till besinnirtg och värrt om livet ochskapelsert. Sartitidigt vill jag säga att jag försöker se del hela positivt.Jag tror att det finns så pass myckel sunt föniuft hos majoritetert avriksdagerts ledamöter att de kommer att visa mer respekt och fa härtsyn tillvår uttalade tveksamhet iuför dert här hartterirtgert om de inväntar en samladhelhetssyn och alltså stöder min reservation. AnL 32INGRID (): föddes i det första s. k.provrörsbarnet. Sedan har ca 150 barrt fötts gertom in yifro-ferfilisering,befruktrtirtg utanför kroppen. Det är en metod som används när kvinnan ochmannen i ett stabilt parförhållande inte kart få barn på naturlig väg. Jag sergärna detta som ett sätt aff hjälpa naturen på väg. Det är en förhållandeviskomplicerad och resurskrävande metod. Den kan upplevas som kontroversiell.Detta är ett område där många etiska frågeställnirtgar uppkouimer och farhågorväcks angående hur metoden kan utvecklas i icke önskvärda riktningar. Därvidlagkan nämnas forsknirtg på olika områdert och utveckling av surrogafmammor.Vidare råder nu oklarheter när det gäller alt fastställa faderskap. Det är därför lillfredsslällande att vi nu kan behandla Befruktning utanför kroppen, rn. regeringensproposition orn befrukfnirtg utanför kroppen som i lag reglerar Prot.1987/88:136 verksamheten. Den omständighetert att inte alla närliggande frågorkan lösas är inte skäl nog för utskottsmajoritetenaft uppskjuta ställningstagande i fråga om detta lagförslag, med denrättsosäkerhet def skulle innebära. Utskottsmajoritefen har inte heller settett temporärt förbud som en tänkbar lösnirtg. Skulle det visa sig aff deu rtuföreslagrta lagen behöver modifieras med hänsyrt till senarelagstiftnirtgsåfgärder på näriiggande områdert, får def övervägas pågruudval av då fillgärtgligt,material. Dert rtya lagreglerirtgen föreslås träda i kraft den 1jartuari 1989. Den består dels av en ny bestämmelse i om faderskapetfill barn som kommit fill gertom befruktrtirtg utauför kroppert, dels av ertlag som reglerar verksamhetert som sådan just för aff utesluta den utvecklirtgsom både Irtgrid och hyser stora farhågor för. bestämmelse i ger barnet samma rättsliga ställning som omdet kommit till på naturlig väg. Den beskrivrta metodert får artvändas endast i syfte atfavhjälpa ofrivillig barnlöshet. Behandlirtg får utföras endast på kvinna som ärgift eller samboendé och endast om ägget är kvinnans eget och om det befruktasav makens eller sambons sperma. Maken eller sambon måste ge ett skriftligtsamtycke. Därmed kommer surrogatmoderskap och donation av ägg eller sperma infei fråga - än så lärtge, sade Irtga Lartfz. Då vill jag betona atf detta är ettabsolut sfällningstagande frårt utskoftsmajorifeten och av regeringen. Vi villinfe pådyvlas rtågra osäkerheter när det gäller framtiden därvidlag. Def sägs uttryckligen aff anrtart forsknirtg änmetodforskrtirtg irtfe får förekomma. I metodert ingår atf befruktade ägg kanförvaras frysta för aff undvika förnyat ingrepp och upprepad hormonbehartdlirtgav kvirtrtart om behandlingen behöver upprepas för att resultat skall uppnås.Det är alltså medicinskt motiverat. En förutsättning är att def behandladeparet samtycker. Enligt propositionen bör sådan förvaring av ägg fä ske högstett år. bör meddela allmänrta råd om hartteringert avbefruktade ägg. Den som avser att försöka få barn genom befruktning utanförkroppen bör enligt socialministerns bedömnirtg erbjudas psykosocialrådgivrtirtg. Def är viktigt. Metodert med befrukfnirtg utanför kroppert får irtteanvändas utan tillstånd anrtat ärt vid allmärtna sjukhus.Ufskotlsmajoriteten fillstyrker förslagen och erinrar om att par som kan kommai fråga för in vitro-fertilisering har, efter att ha misslyckats med aft fåbarn pä naturlig väg, gertomgått omfattande och delvis påfrestande utredningar.Det rör sig-alltså om fasta parförhållanden. De har haft kontakt med kuratorereller liknartde och får förmodas rtOga ha färtkt igenom sin situation. finns artledrtirtg aft begrärtsa räftert till behartdiing fillgifta par. Utskottet understryker atl syftet med metoden att frysa och förvaraägg skall vara atf nå ett bra behandlirtgsresulfaf och menar attsocialstyrelsen bör utarbeta allmänna råd om hanteringen av och rufinerför övervakning av verksamheten. När def sä gäller franspiartfafiort av äggstockar, ertfråga som också tog upp, kortsfaferar utskottet aff frågan behandlas av transplartta- tionsutrednirtgen. Som anförs i propositiorten förekommer sådana transplart- 43 Befruktning utanför kroppen, m. m. De anses inte bli aktuella förrärt lårtgt irt . Mot denbakgrundert avvaktar utskottet utreduirtgerts resultat och tar iute någonställrtirtg rtu. Utskottet behandlar också motioner från den allmännamotionstiden som far upp mer övergripande medicinsk-efiska frågor. Def ärviktiga frågor som även tidigare behandlats av utskottet. Utskottet har infebundit sig för något sfällningstagande i avvaktan på en samlad redovisnirtg avde etiska frågor som rör utvecklingen kring det mänskliga livets början. Detsker en snabb utveckling på den medicinska teknologins och på forsknirtgertsområde. Riksdagert har fidigare begärt att få en samlad-redovisnirtg av detaktuella läget för aft få möjlighet aff ta sfällnirtg till dessa frågor i etthelhetsperspektiv. pågår arbete iuom med anlednirtg avgert-etikkom-mitténs befärtkartde. Utredningert om def ofödda barrtet liksomtransplanfa-tiortsutrednirtgen arbetar fortfarande. fick ensärskild utredare i uppdrag alt utreda vissa forskningsetiska frågor. Det ärangeläget att regeringert nu fullföljer arbetet med att la framunderlag fill för att ge möjlighet till ställningstagande. Beträffaride de frågor som far upprörande forsknirtg på och av dessa hänvisar jag tillden utförliga behandlirtgert i utskottets befärtkartde. Utskottet redogör förarbetet i staterts medicirtsk-efiska råd och härtvisar till bl. a. de forskrtirtgsefis-kakommittéer som prövar forskningsprojekt och tilltransplarttafionsutred-rtingen, som har direktiv som tillgodoser IngridRonne-Björkqvists önskemål. behandlar frågan omtransplantation av vävnad från aborterade . Läkarsällskapefs rikflirtjerhar skärpts i enlighet med medicinsk-efiska rådefs uppfattning, atf explicitsamtycke skall inhämtas frårt moderrt i sådarta fall. föreskrevs atfdet var till fyllest med att modern informerats och att hon inte motsatt sigingrepp. I praktiken inhämtas samtycke. kommer aft rtogafölja ufvecklirtgert på området och kommer atf ha fortsatta diskussioner därfrågan tas upp i ett vidare perspekfiv. Utskottet har betonat att frågorna om forskning om ochmedicinsk anvärtdnirtg av aborterade bör bli föremål för överväganden ien vidare ram utan begrärtsning fill frartsplarttafionsverksamhefen. Frågan omsamtycke behandlas också av fransplarttafiortsufredrtirtgert. Vi har irttevelat ge något direktiv om i vilken ordning frågorna skall behandlas. Men vivet att arbefe pågår med dessa frågor i utredrtirtgert. har tagit upp frågan om forskning beträffandebarrtlösheterts orsaker. I proposifiortCrt sägs aff forskrtirtg om barrtlöshetertsorsaker är syrtrterligert artgelägen. Utskottet förutsätter att defta beaktasav anslagsbe-viljande myndigheter. har också begärt aff regeringert skal!tillsätta en kommitté för atf följa och återföra kunskaper om dert nyabiotekniken. Utskottet konstaterar aff delegafionert för hybrid-DNA-frågor ochdet har uppgifter som täcker vad som efterlyses. Attskapa ytterligare orgart på detta område bedöms irtte som mcrtirtgsfullt. Med vad jag nu har auförf yrkar jag bifalltill socialutskottets hemställan i betänkartde 26 och avslag på samfligareservatiorter. AnL 33 INGA (vpk) replik: sade atf man med def härbetänkandet och den här proposifionen hjälper naturen en bit på väg. Jag kartirtfe se def så, utart jag tycker atf vi är irtne och tassar i marker som viinte har någonfirtg alt göra i. Med del här betärtkartdet och den härbefruktningsmetoden kommer vi också ett snäpp närmare det felfria samhället,där individer som har defekter inte får plats. säger aft del är tillfredsställande aftvi nu lagreglerar verksamheten med provrörsbefruktning. Jag är förvånad överaft man infe ser de faror som ett sfällningsfagartde för provrörsbefrukfrtirtgför med sig. Def handlar ju inte om atf lagreglera, ulan del handlar tilsyvende och sidst om vilket samhälle och vilken märtrtiskosyrt vi skall ha, omvi skall acceptera den "utveckling" som är på väg. är det möjligt att implantera tidigare djupfrystabefruktade ägg. Det ses som en vinrtirtg för kvirtrtan och för utvecklingertoch forsknirtgert. Nyligert kunde vi läsa om tvillingar från ett ägg som hadebefruktats vid ett och samma tillfälle. De hade fötts av samma kvinna men eftertvå på varandra följande graviditeter. Del finns många effekter som vi infe harert artirtg om av det beslut som majoriteten i kammaren kommer att fatta om enstund och som innebär ett samhälle som jag har en oerhörd rädsla inför. Jag skulle vilja rekommendera de böcker som jag har lästinför den här debatten. Def är bok produkt ellervälsignad livsfrukt? och även bok som insats, somkom för någort mårtad sedart. Jag vill också rtämna : Kortsfert aff göra barrt, frän 1986. Def är en rtyffig menskrämmande läsning som innebär en förkovrart i den här frågan. Jag skulle viljarekommendera alla att läsa de böckerrta. Befruktning utanför kroppen, rn. AnL 34INGRID () replik: Irtgrid'Artderssort säger alträttssäkerhefert förbättras med def beslut som står i begrepp aftfatta. Jag har klart motsatt uppfattning. I propositionen uttalas klart - och utskottet haringenfirtg att erirtra - atf metodforskrtirtg och ufgallring av defekta äggskall få ske. Men def står inte ett ord om vad defta egentligen skall innebäraeller om några begränsningar i forsknirtgert - vilka metoder som skall fåartvärtdas för atl få fram ägg som irtte är "defekta". Detslällrtirigstagartdet irtrtebär ert klart ökad rättsosäkerhet. Beträffande forsknirtg på är det bara för mig atfbeklaga atf så mårtga irtfe ser farorna och vill använda den möjlighet somfinrts atl vara med och välja väg. Med den hanterirtg som föreslås kan del tamånga år inrtart trartsplarttatiortsulredrtirtgert är klar och irtnan def bliren proposition och ett beslut i . Då riskerar vi att återigen stå isituationen alt i efterhand ta ställning till någOrtfing som redan är praxisoch väl utbildad rutin. Av erfarenhet vef vi att def då är mycket svårt aftgöra något. Befruktning utanför kroppen, m. m. AnL 35INGRID () replik: Vi är väl alla av den uppfaftnirtgert attforsknirtg och utveckling infe kan hindras men måste omges av etik, regler ochlagstiftning. har vi ett förslag att fa ställning till som villreglera verksamheten med befruktning utanför kroppen - en verksamhet som pågåtti - för att få kontroll över den. Aff då ett par ledamöter vill gä inoch förbjuda verksamhetert och uttrycker våldsamma farhågor tycker jag är litetmärkligt. Jag vet irtfe om def beror på aff man inte har blivitmedveten om vad som händer. Jag har inte erfarit aft, vare sig vpk eller IngaLantz har motionerat tidigare om aft reglera eller förbjuda den härverksartihefert. Jag vidhåller aff det är bra att vi kan fa ställningfill den här lagreglerirtgert. Visst hartdlar def om ett område som kan ingemånga farhågor . Men då är det också bra aft veta aff de härfrågorrta behandlas i statens medicinsk-etiska råd och i flera utredningarsorin vi har att vänta resultat från. talade om forskrtingert påfoster i fråga om Parkirtsorts sjukdom och hade farhågor oui aff det skulle blibrist på . Jag vill säga: Dert forskrtingert har bedrivits i mycketlifert skala, och vi har också fått rada på atf den knappast förvärttas fåavsedd verkan. Jag tycker därför alt farhågorrta är mycket överdrivrta. AnL 36 () replik: Def är därför att forskrtirtgert bedrivs i litert skala som vi rtu har möjlighet atf välja väginuan dert byggs uf. Sedan blev jag överraskad över att intehar noterat att jag fleragånger har tagit upp de här frågorna sedan jag kom in i . Jag harväckt flera medicinsk-etiska motiorter , där jag berört just behovet aven lagreglering och en total översyn av livet i vardande och hur vi skall behartdla def. AnL 37INGA (vpk) replik: Den nya biotekniken innebär en stor tekniskförärtdring och kommer aft gripa irt i olika delar av samhället. Mert rtär martartvärtder ert biologisk teknik på människor, får man speciellt svåra efiskaproblem. Vi kan nu styra och påverka forfplartfrtirtgen på ett oartafsätt, och vi kan välja mellan människor. sade aff vi infe kan hindra forskningen.Men vi kart styra den och hur vi vill använda den. Tekrtiken utvecklas irtte avsig själv utan därför aft märtrtiskor styr dert i olika riktningar. Vilkenteknik vi får och hur vi anvärtder den beror på vilka människor som styr och vilkasyften som vi har med tekniken. Jag tycker att har ett stort ansvar i den härfrågart. Biosamhällef karakteriseras av atf människart far ett slutgiltigtherravälde över nafureu, med den nya biologin som ett hjälpmedel. Det är ocksåtypiskt för biosamhället att det integreras i ett data- ochinformationssamhälle. Det är en annan aspekt på den här frågan. Man talar ocksånu om bioinformationssamhället. Vilketbiosamhälle vi får är resultatet av vilka ideologiska ställnirtgslagart- den som vigör och vilka beslut som vi fatfar . Därför är den här debattenvikfig, och jag beklagar aff utskottet inte har varit mer krifiskt i hela denhär frågan. Jag vill dessutom säga till atf vpk harhaft en mycket krifisk irtställrtirtg i alla de olika efiska frågor som harkommit fram uuder Sertare år. ProL 1987/88:136 8junil988 Befruktning utanför kroppen, m. m. AnL 38 () replik: Visst har Irtgrid ochIrtga engagerat sig i medicinsk-efi.ska frågor. Men jag har faktisktundersökt vilka motioner som har väckts i frågan ombefrukfnirtg utanför kroppen och funrtit alt det frårt deras sida irtte harmotiorterais om reglering på just detta område. De medicinsk-etiska frågor som Lartfz far upp artser också vi i utskoftsmajorifeten vara mycketvikfiga. Jag vill påslå alt vi också har behandlat dem mycket utförligt ibefärtkandet. Vi ser alla fram emot atf få en diskussiort och ett samlatställrtirtgsfagande beträffande dessa frågor. Detta anser vi vara mycketviktigt. Atf vi sedan har olika uppfattningi just frågan om befruktning utanför kroppen kan vi kanske irtfe görartågorttirtg åt. Jag vill i varje fall beforta att utskoftsmajoriteten anseraft det är bra aff vi rtu får en lagreglering på detta område. Förste vice falmanrtcrt artmälde atf och anhållit att till protokollet få anteckrtataft de irtte ägde rätt till ytterligare repliker. AnL 39 (): Def område som diskussionert rtu gäller ärföremål för stort irttresse frårt forskrtirtgerts sida. Detta har ju med allöuskvärd tydlighet också framgått av tidigare inlägg här i debatten. Här görs hela fiden upptäckter och innovationer i en andaav optimism, där mart irtfe ser rtågra grärtser för dertna medicinsk-fekniskaingenjörskonst. Men just för aff entusiasmen är sä stor, forskaresupptäckarglädje så entusiasmerande, impulserna mellan olika irtfernationellaforskningscertf-rum så niånga - och de direkta och indirekta konsekvenserna förenskilda märtrtiskor och för samhället som helhet så stora och svåröverblickbara- är risken uppenbar att tillämpningen av forskningsmässiga landvinningar kange konsekvenser som vi egenfligert inte är befjärtta av. Jag kan också hålla med om all det, som harsagts, i ett läge när forskningen på defta område - som ändå rör gränslandetmellan död materia och liv - rusar fram med överljudsfart, är eu allmärtiakttagelse aff de etiska övervägartderta infe allfid hinner med. Defta gäller särskilt i en situation då entusiasmen ochuppläckarglädjen ger så Srtabba forskrtirtgsresulial och då de härliga lagraruaverkligert lockar och gror. I en sådan situation är del viktigt all del ges lid, såatt övertygelsen om aff det man håller på med och konsekvenserrta av defverkligert står i Befruktning utanför kroppen, m. m. överensstämmelsemed de djupa och omistliga värden som vi alla säger oss värna om. Det kräverrtågot som kartske är främmartde i ert kultur som hyllar snabba framsteg, rtyainnovationer och forsknirtgsmässiga lartdvirtningar, vilka i sin lur genererarteknisk-industriell produktion och stora vinster. Del som här krävs är ert begrurtdart, en eftertanke, såall man inte för ekonomisk och materiell vinrtings skull förskingrar ett arv aven artrtart valör mert som är omistligt för samhällets och märtrtiskovärdelsbeslårtd. Teoretiskt måste dert situationen uppstå atl man klartoch redigt ställs inför ett artfirtgen-eller. Det handlar om atf antingenobetingat säga ja till alt allt det som är möjligt för forskningen också skallprövas och genomföras eller atf klart och distinkt säga att här går ert grärts,alt vi måste stanna upp därför att tveksamheten om konsekvertserna är stor. Dåkrävs det ett etiskt begrundande om vad konsekvenserna skulle bli för självalivskänslan och för dert irtställrtirtg som långsamt genOrtisyrar den vanligamänniskan och på litet hela samhället. Det firtrts ett försvar som måste upprätthållas, euberedskap som måste vara vakert, inle bara mol rasism eller tendertser lill altväga och mäta människor efter deras nytta för samhället, deras intelligenseller skönhet, ålder eller bostadsort. Dert vaksamhetcrt är självklar och alerti vissa sammarthang men ytterst osäker, trevande och otacksam i andra sammanhartg. Atf påmiina om atf denna vaksamhet också måste finnasgentemot forskningen och dess konsekvenser är kanske inte speciellt opportunt. Forskrtirtgert har ju siu irtfe obefogade helgongloria. Desom vill förbjuda kan lätt iklädas den store inkvisilorrts roll. Delta rollspelhar sitt irtneboende budskap. Def är ett varnirtgsfeckert, ert påmirtrtelse omaft stafert och makfert i olika gestalter sä att säga har lagt locket pä ertforskrtirtg som har velat vara fri och ifrågasättande. Men vi vet också atl makfen kan ta forsknirtgert i sintjänst. Vi är medvetna om alt det firtns forskning som har klippt avrötterna till det etiska rotsystem ur vilket den har vuxit och därför känrtersig fri atf ställa sig i alla makters tjänst. Vår nutidshisforiatillhandahåller illustratiorter också till detta kapitel. Vad vi som politiker rtu måste ha både rätt och skyldighetatt göra är atf erinra om att den humanism som ibland måste bli kämpande utgören och samma grogiund för såväl forskrtingert som de etiska värderingar sommåste påverka också forskningens mål. Vi måste värdera konsekvertserrta av deresultat som forskningen avsätter och bestämma forsknirtgsanslagen. Den övertygelse som säkert är rätt allmän och värd atfhävda är att forskning och etik är samma andas barn. Den motion som behandlas idetta betänkartde, där vi frårt sida efterlyser en efisk grundsyrt ochdär ett enigt utskofi också har ställt sig bakom ett tillkännagivartde fill regerirtgen,vill peka på hur viktigt det är alt medvetandegöra de värden som vi allmäntställer oss bakom och vill hävda. Vi vill ävert aktualisera dert grurtdsyrt somfinns men som ofta är fördold och nedgrävd som en skatt i åkern och därför blirbortglömd och lill slut svår aff hitta. Vi måste alltså aktualisera dennagrundsyrt och göra den till ett aktivt kapital som förvaltas. Nulidshisloria,såväl utrikes som inrikes, borde ha lärt oss aft talet om den gemensammamänrtiskosyrtCrt, ert övertygelse om aft människart har ett högre ochanrtorluuda värde ärt tirtgert - def mäste vi ju erkäurta - mera handlar om troän om vetartde. Def illustrerar trous omistlighef i avgörartde frågor,där vetartdet kommer till korta. Den människosyrt som alltså t. ex. värderar ensvårt handikappad människa som hela sitt liv kommer aff vara beroende avsamhällets stöd lika högt som t. ex. dert framgångsrike företagare som görlandet stora tjänster, kan tyckas vara en tro mol allt förnuft. Men vårmärtrtiskosyrt är också här djupast seff och på lång sikt förnuftigare. Def är vikfigt atf talet om människovärdet och en djuparemäuniskosyn inte bara finrts som dekor i högtidliga deklaratiorter utart verkligenockså inkarneras i de beslut som vi som politiker här fattar. Vi kan göra def i övertygelsen aff det infe råder någortmotsäffrtirtg mellan en rätt förstådd, insedd och tillämpad efiskt betingadmärtrtiskosyrt. och ert forskrting i tjänst för dertrta mänrtiskosyn. Enligt min uppfattning är en bekräftelse på defta synsättalla de efiska nämnder och kommittéer som på senare har vuxit upp. Ettväsentligt inslag i defta behov av efisk begrundnirtg är fillkomsten av statensmedicinsk-efiska råd, med sin breda sammansättning. Jag yrkar bifall fill hemställan isocialutskottets betänkartde 26. Vårt ställrtingstagande är, som jag ser det, erttillämprtirtg av de tartkar som jag har försökt utveckla. Det irtnebär atf maninför möjliga vägar stanrtar upp ett slag och tar ut kompassriktningen. Även omdet, som det gör hos alla kompasser, förekommer missvisning och aff nålertsvärtger litet osäkert, så kan def vara nödvärtdigf atf stanrta upp ochbegrunda vårt faktiska läge i och inte bara rusa i väg. Befruktning utanför kroppen, m. m. AnL 40INGA (vpk) replik: Jag har lyssrtat på , och jagtyckte att hort i dert första delert av sitt irtlägg talade bra, talade vackertom aff vi behöver efiskt begrurtda dert här frågart. Mert sedart kryper UllaTillartder uudan när def gäller aft ta sfällnirtg. säger tvärtom aft visom vill förbjuda manipulation av mänskligt liv är inkvisilorer. Vad jag har försökt göra i dert här debatfert är atf varnaför en farlig samhällsutveckling. Jag tycker att det är förvånande att UllaTilländer har kurtrtaf hamrta i dert ståndpunkt som hon intagit. Den förstadelert av hertnes inlägg motsägs av def som hon säger i den senare delert. Vadvi gör rtu i dessa frågor är alt vi hela fidert flyttar grärtser.