prot · GB0985 · 1987-12-31 00:00:00 — representerar läns valkrets.Jag är inte säker på att han har ens en majoritet av sina väljare med sig, desom bor i glesbygd och måste köra mycket och som drabbas av den härbensinskattehöjningen. är som bekant ett mycket stort område, därskogsindustrin spelar en enorm roll. Det sker nu enhöjning av transportkostnaderna som motsvarar , alla andrakostnadsstegringar att förglömma. Det drabbar den transportkrävandeskogsindustrin i allra högsta grad. Jag tycker att som norrlänning i stället bordeha arbetat för att stoppa propositionens förslag om höjning av tre skatter somtas ut av vägtrafikanterna. Bensinskatten, m. m. 54STIG JOSEFSON (c) replik: , gör det ganska lätt för sig, riärhan avfärdar alla som har en annan uppfattning än han själv och regeringen. Detär partsinlagor, säger han. Det är ett enkelt men ganska svagt sätt att bemötaen motståndare. Jag må säga att det är en egentligen ganska märkligmotivering, som förs fram. skall det helt plötsligt vara en rättvisfördelning av kostnaderna. Är det ett erkännande av att regeringen först nu haruppmärksammat orättvisor och har använt detta som argument för atthöja skatter och ta in mer till statskassan? Jag tycker att det argumentet ärganska svagt. Sedan säger att det ännu är en bit kvar innanden tunga trafiken bär sina kostnader. Är detta ett besked om att vi ganskasnart får en ny proposition om en ny höjning av kilometerskatten? Jag vet intevad som är avsikten med uttalandet och jag skulle vara ganska tacksam att fäveta vad som avsågs. Som vanligt blandar man ihop begreppen när det gäller vadsom sker inom landet och vad som sker på världsmarknaden. Bensinpriset harstigit med , men skatten har stigit med . Det ärväl den som vi här är ansvariga för och inte den förändring som sker påvärldsmarknaden. I den diskussion om arbetsresorna som tar uppfinns det all anledning att påminna om att socialdemokraterna här har medverkatfill att försämra förhållandena också för norrlänningarna i och med att maninte får lov att räkna in de fasta kostnaderna när det gäller avdrag förarbetsresor. Jag tror inte att man skall skryta med att man här har varitpositiv, utan här har man i stället gjort en ändring somär negativ för arbetsresorna. Det är ganska märkligt att höra en norrlänninghär vara så tillfredsställd med förslaget. Man inte bara höjer skatten, man gårockså , emot den motion som har väckts, och som representanter harställt sig bakom, om en ytterligare höjning av den kompensation som skulle gåut till bilägare i vissa Norrlandskommuner. När det sedan gäller och miljöfrågorna:Miljöavgifter har vi på ett visst, begränsat område, och det är jordbruket.Skall,vi acceptera den principen, hoppas jag att är beredd attacceptera den också på andra områden där har föreslagitavgiftsbeläggning. Men tyvärr, där säger man nej. 55BRITTA BJELLE (fp) replik: När man hör förstår man att hanmed glädje välkomnar bensinprisökningen för norrlänningarna. Jag tror inte.atthan är alldeles representativ. säger att har det lägsta bensinpriseti . Jag har för mig att det finns något land som har lägre, men det ärganska ointressant. Det intressanta är hur man tar ut skatter. Skatter kan tasut på väldigt många olika sätt för att användas till skilda nyttigheter.Eftersom vi har det högsta skatteuttaget av jämförbara länder, kan man intetitta enbart på bensinskatten och säga att den är lägre, utan man måste se dettotala skattetrycket. Såanvänder 1982 som ett utgångsår när han jämför Det förstårjag att han väljer. steg nämligen bensinprisernamycket kraftigt, och därför har han lämnat dem därhän och i stället . Medelkörsträckanför inland var, om jag uppfattade det rätt, 1 . Efter 500 milär onekligen de här uppätna, så resten av sträckan, som är enmedeldistans, får man betala ett högre bensinpris på. Detgläder mig också att var så väldigt observant att han noterade attjag sade fel - men det skapade en sådan förvirring hös honom att han tyckte attjag skulle byta bil. Det förvånar mig att han inte kunde räkna ut att det varfel. Såsäger att de resor som görs i över huvud tagethuvudsakligen är arbetsresor. Det är säkert riktigt, men det intressanta, somjag försökte visa, är att vi måste få till stånd större lokalmarknader. Detärlokalmarknaderna som skall vara underlag för nytt företagande, och då måste manockså åstadkomma större områden. Det kan man göra genom att resa också för attfå fill stånd ett socialt, kulturellt och föreningsmässigt utbyte mellan orter.Jag undrar hur han har tänkt åstadkomma det genom att höja bensinpriserna. Bensinskatten,m. 56 (vpk) replik: Jag skall inte förlänga den här debatten onödigt mycket, men jag kanändå inte låta bli att ta upp några saker som berörde i sittinledningsanförande. BoForslund ansåg att olika trafikslag skall bära varandras kostnader. Jag delarinte den uppfattningen, det har konstaterat. Jag kan konstatera attinte heller regeringen har delat den uppfattningen, och den gör det inte ännu,i varje fall en fid framöver. har miljökostnaderna för den härtypen av trafikslag över huvud taget inte räknats med, och därför har ocksåkostnaderna för miljön fått tas på andra vägar via andra inkomstkällor. Likadantär det med regionalpolifiska insatser, där naturligtvis också frågan omtrafikslag får vägas in. De bekostas också över skattsedeln på annat sätt änvia bensinskatt eller andra typer av skatter på olika trafikslag. Jagkan ytterligare anknyta till detta och ställa frågan, varför man inte, om manabsolut vill ställa upp den här principen, accepterar att föra över pengar fråndet expanderande flyget med den miljöförstöring det ändå medför och införaskatt på flygbränsle för att i stället lägga in satsningar i andratrafikstrukturer; exempelvis järnvägen. Det skulle ge - som vi också harangivit i partimotionen - ungefär 2 miljarder , vilket utan tvivelskulle vara välbehövligt för satsningar inte minst på järnvägstrafiken. Sedansade att förslaget om en skatt på kapitalexporten inte var särskiltrealisfiskt. Jag skall inte diskutera huruvida det är reahsfiskt eller inte -för min del tycker jag fakfiskt att det är det - men jag kan påminna om att fören del år sedan möttes vi avexakt samma argument när vi förde fram tanken attaktiehändeln skulle omsättningsbeskattas. Det är en realitet. Slutligendet här med inkomstförstärkning. Vi lägger inte förslagen enbart för att få inpengar i budgeten, utan vi har en mycket långtgående satsning på inte minstjärnvägstrafiken , och det är för detta ändamål vi föreslårinkomstförstärkningar. Bensinskatten, m. m. 57 BOFORSLUND (s) replik: Jag skall bemöta en del av replikerna. KnutWachtmeister sade att vi har ett överuttag av skatter i det här landet. Där harvi delade meningar. Det är möjligt att vi har plockat uppgifterna ur olikakällor. Men jag tror att det kan finnas olika värderingar av vad överuttagetskall omfatta. Det är där som det kan skilja i uppfattning oss emellan. påstår att jag gör det för lätt för mig. Detvill jag inte påstå. Jag tycker att jag var ganska noggrann i min inledning.Jag tycker också att jag avslöjade på ett speciellt sätt. Jag kan ocksåkonstatera att jag med mitt inlägg faktiskt har hamnat i ett ganska gottsällskap. Jag har fått en fidskrift sänd till mig som heter Natur. Detär som ger ut den. Man har där granskat de olikaparfiernas miljöpolitik. Min syn överensstämmer helt med den som framkommer itidskriften. Därför tycker jag att jag har hamnat i ett bra sällskap. När sade att socialdemokraterna inför enbegränsning av reseavdragen nämnde han inte att vi har infört ettschablonavdrag på . som kommer väldigt många till del. , jag sade att är ett av de ländersom har de absolut lägsta bensinpriserna i . Det är måhända ett landeller två som har några ören billigare bensin. Men nämndeskillnaden när det gäller att inteckna reduceringen av fordonsskatten med 500mil, att den höjs så Utet. Jag trodde att hon var medveten om det och villepåvisa att detta var en futtig reducering. Det var därför jag villetillrättavisa henne. Men jag konstaterar att det är skillnad mellan och4 . Jag vill också som norrlänning påstå - västernorrlänningoch före detta västerbottning- att norrlänningarna i stort sett inte kör bil såmycket mer än andra annat än i vissa undantagsfall, i glesbygdskommuner och iNorrlands inland. Det är därför denna reducering av fordonsskatten harföreslagits för de 36 kommuner som ligger inom det speciella stödområdet. Jagvill påstå att de är mindre gynnade av höjningarna, men man föreslår åtgärderför att försöka kompensera detta. 58 () replik: sägerbeträffande överuttaget att vi har olika beräkningar. Jag har stött minaberäkningar på Svenska vägföreningens uppgifter och kommit fram till attöveruttaget är . Om inte anser attdet finns något överuttag alls borde han för kammaren redogöra för de, källorsom visar att han har rätt. 59STIG JOSEFSON (c) replik: Jag skall upprepa min fråga. Harsocialdemokraterna för avsikt att snart föreslå en ny höjning avkilometerskatten? Med anledning av det yttrande som gjorde i sitt förstainlägg anser jag att det kan vara värdefullt att få reda på om ni redan harräknat med en ny höjning. talade om att socialdemokraterna infört ettschablonavdrag, ett fribelopp, för löntagarna. Men det är väl inte såförfärligt många i glesbygden som får någon nytta av det, eftersom det bara ärom man har kostnader som understiger , som man har någon nytta av detta schablonavdrag.I stället är det till direkt nackdel för dem som har långa arbetsresor? Dettavar ett dåligt argument att ta fram i denna debatt, , när man talarom förhållandena i , eftersom schablonbeloppet gynnar den som inte harnågra avdragsgilla resekostnader. När det gäller och miljöfrågorna vill jag frågaföljande. Är beredd att inta en annan inställning när det gällermiljöpolitiken och miljöavgifter? har föreslagit detta på en delområden, men då säger socialdemokraterna konsekvent nej. Det kunde varaintressant att även på den punkten få ett besked om socialdemokraterna ärberedda att följa när det gäller de mofioner som har väckts ommiljöavgifter. Bensinskatten, m. m. 60 () replik; I och i 'och överhuvud taget i Norrlandslänen är och förblir vägtrafiken det viktigastetransportsättet. Tåget och flyget får några få orter del av, men vägtrafiken ärvikfig. I är strukturomvandlingen också något som är pågång och som utgör problem för Norrlandslänen. Strukturomvandling kommer attske i stor utsträckning när vi avvecklar kärnkraften. Den strukturomvandlingenkommer att drabba även Norrlandslänen. Vägtrafiken kommer också attvara det transportsätt norrlänningarna kommer att behöva. Då är min fråga: Ärdet riktigt att med det framfidsperspekfiv som vi har när det gäller dessastrukturomvandlingar, då vägtrafiken är det viktiga för , att ökabensinpriserna? Jag kan inte förstå att någon kan ha den inställningen. Sedan säger att man kör1 i inland. Jag vet inte om det är riktigt. Men även om detär så har vi i flera omgångar fått höra att dessa . räcker till 420 mil.Då återstår det i alla fall över 1 som norrlänningarna skall betala iextra bensinskatt. För dem är det inte så enkelt, eftersom det inte finns såmånga allmänna kommunikationsmedel att välja även om de så skulle vilja användasådana. Jag hävdar fortfarande att det framgår att vi behöver störrelokalmarknader i . Hur skall vi åstadkomma dem? 61 BOFORSLUND (s) replik: Jag vill säga följande till överuttaget. Hans källa var . Jag misstänkte nästan det. Jag ärnämligen övertygad om att man i den statisfiken inte har tagit med kostnaderför förslitningen av miljön, invaliditet, sijukdom, osv. Därför finns det enskillnad mellan våra uppgifter. frågade om vi kommer att föreslå en nyhöjning av kilometerskatten. Mitt svar är; Inte såvitt jag vet , framförallt inte om de olika trafikslagen bär sina kostnader, vilket de kommer attgöra nu när denna justering sker och när det har skett en investering iavgasrening. har de inte stått för sina egna kostnader. Därför trorjag inte att det finns skäl att återkomma och föreslå en höjning avkilometerskatten. talade om kärnkraftsavvecklingen och ändradenergibeskattning i samband med den. Detta kommer naturligtvis att ske inomnågra år. Men lät oss föra den debatten då. Jag tycker att det är ganskafjärran att föra. 8 protokoll 1987/88:85 1987/88:85 ' den diskussionen i sambandmed debatten om bensinskattehöjningen. Jagförstår att ni vill göra ett stort nummer av detta, även om många av er inseratt det finns mycket realism bakom detta förslag. Ni inser också att pengarnakommer väl till,användning. De kommer att gå till vägunderhåll och tillNorrland i stor utsträckning. Det är naturligtvis alltid opportunt att gå emoti en fråga som gäller bensinskatten och över huvud taget allt som berörbilarna. Men jag vill, mina vänner, påpeka att de borgerliga partierna som de hade regeringsansvaret inte heller var bästa barn. Då höjdesbensinskatten med . Men det har ni definitivtredan glömt bort. Andrevice talmannen anmälde att , och anhållit att till protokollet få antecknat att de inte ägde rätttill ytterligare repliker. : , - ' Anf.62 (): I den proposition och det betänkande som vi nu diskuterar är den storastridsfrågan en bensinskattehöjning på . Jag yrkar avslag på förslaget.Jag och många norrlänningar tycker att detta förslag riktas som ett dråpslagsärskilt mot och glesbygden, och det har väckt en kraffigproteststorm. Detta är förståeligt. När avfolkningen tilltar i inlandoch iinga människor flyttar söderut - där bättre jobb och ökade utvecklingsmöjligheterfinris - kommer inte en ny skatt att medverka till att flyttström-men vänds. Närdet pågår en allmän mobilisering för att stimulera Norrlandslänen till en egenprofil där satsning på ny teknik och forskriing ingår som viktiga moment närdet gäller att skapa sysselsättning i nya framtidsbranscher, kommer regeringsförslagetatt innebära fördyrade resekostnader för eventuellt intresserade forskare ochtekniker som tänker bosätta sig i norr. När prioriteringen - i varje fall imitt hemlän - är att stimulera insatser för inlandet i syfte attbibehålla och utveckla en bra service, då lägger regeringen fram förslag som såklart diskriminerar boendet i norr och de långa avstånden. Jagmåste ställa frågan; Delar inte regeringen och dess företrädare här ,norrlänningen , längre den uppfattningen att det för att inlandetskall få en rejäl chans till överlevnad behövs kommunikationer av olika slagtill ett rimligt pris, eller vill man ytterligare utarma den norrländskaglesbygden? Så sårbar är faktiskt situafionen nu i inlandet. Frånfolkpartiets sida har vi slagit fast att det för att man skall kunna vändautflyttningen från inlandet till inflyttning behövs en allmän mobilisering ochdärmed även goda kommunikationer till ett bra pris. Detkan finnas flera skäl att även i denna skattedebatt erinra något ombefolkningsläget, och jag talar då framför allfför . Länetssammanlagda befolkningsstatisfik ser kanske tillfredsställande ut, men läget ide enskilda kommunerna är dystert. I 11 av länets 15 kommuner minskarbefolkningen, mest i och i , medan den i medkranskommuner ökar. har inland åderlåtits på 22 000 människor,dvs. lika mycket som dagens befolkning i de tre kommunerna Storumän, Sorseleoch . HelaNorrland har av landets yta men av befolkningen. Att skog, malmoch vattenkraft har bidragit och alltfort bidrar till laridets resurser kanbehöva påpekas. Norriand står för av landets exportvärden. Att avståndenär stora och därmed förorsakar stora kostnader för transporter av både gods ochmänniskor är obestridligt. Det borde vara välkänt för både regeringen och désocialdemokratiska riksdagsledamöterna. Det är för mig obegripligt att riksdagsledamöter kanacceptera ytteriigare ökade kostnader för länsborna. Räcker det inte med attVästerboften leder den kommunala skatteligan med en genomsnittsutdebitering på32:50 kr., riär landets kommuner i genomsnitt har 30:50? Jag tycker att det varbeklämmande att höra säga att det var utomordentligttillfredsställande med förslaget om en bensinskattehöjning. Jag undrar om hanskamrater på Västerbottenbänken instämmer i den värderingen. Detbehövs inte mer skattepålagor utan i stället bättre kommunikationer och bättretransportstandard. Människorna i norr är oerhört beroende av bilen för att nåarbetsplatsen, bufiker, vårdcentralen, kulturaktiviteter av olika slag och överhuvud taget för att träffa varandra. Även glesbygdsbor är beroende avutbildning och socialt kontaktnät. Ungdomar saknar möjligheter tillutbildning. Varför går av ungdomarna i norr vidare fillhögskoleutbildning när i går vidare? Det finns flera skäl, mende långa avstånden med de dyrbara resorna är en kraftigt hämmande faktor. Regeringentalar med dubbla budskap. Av propositionen framgår att det övergripande måletför trafikpolifiken skall vara att erbjuda medborgarna och näringslivet ilandets olika delar en tillfredsställande, säker öch miljövänligtrafikförsörjning till lägsta möjliga samhällsekonomiska kostnader. Å andrasidan framhålls även att transportsystemet skall byggas upp så att det bidrartill regional balans. Men så blir inte den faktiska verkligheten. Enskattehöjning på per liter bensin kommer faktiskt att förstärka den nurådande regionala obalansen. Av kommunikafionsdepartementets utredning omNorriandstrafiken framgår tydligt att bilen för del vad avserfjärresandet och resandeutvecklingen har den överiägset största andelen. Intemindre än av resandet sker med bil. Därefter kommer flyg och tågmed , buss så långt ner söm på . I utredningen konstaterade man ävenatt såväl tåg som buss är nödvändiga för att tillsammans med personbilen geNorrland en bra trafikförsörjning. Medvetskap om stora ytvidd och befolkningens totala spridning överdenna yta - vilket är unikt för just - ger det statistiskaunderlaget bekräftelse på befolkningens beroende av bilen. Trots att denkollektiva busstrafikens körsträckor i uppgår fill perdag och att även flyg och järnväg kan nyttjas, täcker inte utbudettillnärmelsevis det behov som befolkningen i länet har för att ta sig tilljobbet, vännerna, butiken osv. Man kan sålunda inte som på så många andra hålli landet nyttja kollektivtrafiken för sina arbetsresor och övriga transporter. Bensinskatten,m. Bensinskattehöjningenkommer därför att extra hårt drabba norrlänningen, som för sin utkomst ochöverlevnad är hänvisad till bilen. Även för en utveckling av turismen ärbensinskatten ett hårt slag. Skattehöjningenpå har av regeringen motiverats dels med det sjunkande reala priset påbensin, dels med behovet av att finansiera investeringar i t.ex. SJ:sutbyggnad. har för sin del i sitt budgetalternativ lagt framförslag fill finansiering av järnvägens investeringsbehov som motsvarar de avregeringen avsatta beloppen. Enliberal trafikpolitik skall enligt mål erbjuda valfrihet förindividen. Den målsättningen grusas med nya skatter på bensin. De framtidasatsningarna för SJ:s del lär även göra halt vid . De ärframför allt mycket svåra att överblicka. Det finns sålunda ej skäl att användabensinskattemedel för en upprustning av SJ, som till stor del går norrlänningarnaförbi. Minbärande tanke för en aktiv regionalpolitik är att inte enbart fördela överflödutan än mera utjämna skillnader i levnadsbetingelser mellan olika delar avlandet. Detta bidrar inte bensinskattehöjningen till. Jagyrkar avslag på förslaget och därmed bifall till reservationerna 2 och 4 samt iövrigt till utskottets hemställan. 63 (): Landsbygd och mindre orter har av regeringen och av enriksdagsmajoritet fått inhösta femtiotalet beslut som direkt motverkar eneftersträvad positiv utveckling. Ungefär tre fjärdedelar av vårt land har råkatut för en rätt besvärlig utveckling på grund av regeringens och riksdagensbeslut. Bensinskattehöjningen och kilometerskattehöjningen är ytterligareförslag som har udden riktade mot de utsatta delarna av vårt land. , Herr talman! Det finnsett stort antal människor som inte har tillgång fill kollektivtrafik, men defår betala 1 ä . per intjänad hundralapp i skatt till kollektivtrafiken. Dehar inte tillgång till järnväg. De har långt till dagUgvaruaffärer och de harlångt till centralortsservice. Ofta har de närapå oframkomliga vägar undervissa delar av året. Och, , de kommer inte heller att få bättrevägar genom det här förslaget. Detär dessa människor som skall betala. Men ännu besvärligare är det egentligenatt företagen i dessa de mest utsatta kommunerna råkar ut förkilometerskattehöjningen. Det glömmer och bort, närde utvecklar sin regionalpolitik. Småföretagarnai - en liten kommun med 5 000 invånare - har räknat ut att de får sinafraktkostnader ökade med 1 milj. kr. Och deras vinstnivå är sådan att de intehar råd att bli av med denna miljon. Basnäringarnafar väldigt illa i dessa utsatta områden, för här rör det sig om tungatransporter och dyra transporter. Kännetecknande för dessa områden är dessutomatt väganslagen i stort sett dragits in. Anslagen har alltså dragits in justnär det gäller dessa områden och gått till storstadsinfarter, tillUddevallalinken o. d. Motdenna bakgrund anser jag att om regeringen hade haft minsta känsla förmänniskorna och för företagen i dessa kommuner, runt om i vårt land, så skulleman ha sökt en annan väg. Det är inte svårt att göra differentieringar i sådanahär sammanhang, om man bara vill. Människorna i Mjösjöby och andra byar är intede som håller på att kvävas äv bilavgaser. Dessa problem finns på annat håll.Mjösjöbyborna och andra i en liknande situation behöver inte höjd bensinskattav miljöskäl. Vihar en kampanj i gång nu - det lär vara den största kampanjen någonsin - somgår ut på att Hela landet skall leva. Det gäller landsbygdsutveckling ochutveckling av mindre orter. Det här förslaget går stick i stäv mot kampanjenHela skall leva - det måste tyvärr noteras. Nuär ju loppet kört för den här gången. Jag har förstått att vpk fått böja sig.Därför vill jag vädja till regeringen att den tillsätter en utredning somklarar ut villkoren för dem som inte når kollektivtrafiken, för dem som intenår järnvägen, för dem som egentligen inte får någon del av väganslagen, fördem som får sina varutransporter kraftigt fördyrade - det gäller såväleriskilda som företag. Det här är inte svårt, om bara den politiska viljanfinns. Detblir ett antal människor, och ganska många människor, som den här gången barafår betala- till andras kollektivtrafik, till andras snabbtåg, till andrasbannät osv. Dessa människor har anledning att visa sin vrede. Jagvill vända mig till och knyta an till hans miljöresonemang. Hantalar om att dessa avgifter skulle få en styrande verkan. Ja, i ett fall får deen styrande verkan. De får en styrande verkan på människorna - dessa skallflytta bort från de här utsatta områdena. Därför är det väldigt förvånande ättBo Forslund som norrlänning deltar i den här debatten, för det är våra områdensom får de stora smällarna plus sydöstra och utsatta delar också i länpå annat håll. Men jag understryker att de stora sammanhängande områdena sområkar illa ut är inre och även stora delar av Norrlands kustland. Jagförstår att det är det förhållandet att bor så pass centralt som itrakterna kring som gör att han icke fått rätt partiförankring. Om BoForslund är miljöintresserad, gå då med på vårt förslag om att satsa ordentligtpå etanol. Det gör mycket, mycket mer för miljön och det sker till betydligtmindre kostnader än vad som är fallet med de förslag som strax skallrösta igenom. Bensinskatten,m. 64 (); Moderata samlingspartiet har i en partimotion yrkat avslag på såväl förslagetom bensinskattehöjning som förslaget om kilometerskattehöjning. Jag har förmin del i en enskild motion, nr 1987/88;Sk29, likaledes yrkat avslag påförslagen men har ett tilläggsyrkande. Jag tycker nämligen att om en höjning avskatten på bensin skall genomföras, så bör höjningen ske genom ett bidrag tillmiljöförbättrande åtgärder. Denna 25-öreshöjning borde läggas på den blyadebensinen. är skillnaderna alldeles för små mellan blyad och oblyad bensin för att detskall vara stimulerande för människor att köra på oblyad bensin.