prot · GB09129 · 1987-12-31 00:00:00 — Tack för svaretpå min fråga. Denhär frågan gäller det sista orörda vattendraget i i ,Härjeån, och den sista kvarvarande naturliga badsjön, , med sinalånggrunda sandstränder, av befolkning och turister kallad riviera.Det handlar om en värdefull natur- och kulturmiljö, som kan bli förstörd. Vattendrageni är nu utbyggda till , och ett genomförande av de nu aktuellareglerings- och utbyggnadsplanerna skulle, som framgår av min fråga, bara geett marginellt tUlskott av energi på fillsammans ca . Denberörda befolkningen och kommun har motsatt sig och motsätter sigbestämt utbyggnadsplanerna. Man pekar på de skadliga konsekvenser dessa skullefå. Den viktiga turistnäringens framtid, vilken betyder så mycket föravfolkningsbygderna, förutsätter enligt expertisen i kommunerna och vidlänsstyrelsen att ett bevarande av Härjeån, och ioreglerat och outbyggt skick är ett absolut villkor för att man skall få utnågot av det arbete som har utförts och som man planerar att utföra. Dessamålmedvetna satsningar från statsmakterna, och kommunerna med bl.a. en omfattande fiskeplan och för en ökad turism, som kan ge nyaarbetsfillfällen och inkomster för bygden, bör enligt min mening följas upp.Det förutsätter att utbyggnadsplanerna stoppas. Nusvarar miljö- och energiminister nej på min fråga. Jag refurnerarföljande fråga tUl henne: Föreligger det inte enUgt vattenlagen möjlighet förregeringen att beträffande små vattenkraftsobjekt göra en prövning i varjeenskilt fall genom s. k. förbehållsbeslut? Måste inte det gälla, även om man idetta fall har meddelat vissa förbehåll i den tiUåflighetspröv-ning som gjordes1984? Det måste enUgt min mening finnas möjlighet för regeringen aft på nyttpröva ärendet. Anf.71 Miljö- och energiminister : Fru talman! Om förbehållsinsfitutetskall utnyttjas måste det ske före domstolsprövningen. Någon sådan möjlighetföreligger inte längre i detta fall. Jag vill vara tydlig och säga att det ärför sent att utnyttja förbehållsinsfitutet. Omplanerad reglering av och 72 (vpk): Då återstår möjligheten, trots att regeringen fidigare vidfillåtlighetsprövningen har meddelat vissa villkor, att på nytt fa upp ärendettill behandling mot bakgrund av de nya omständigheter som har kommit fram Prot.1987/88:129 och mot bakgrund av atf statsmakterna har satsat 10 milj. kr. Områdetfår inte byggas ut och riskera atf förstöras. Orn erosionsskadorna påvissa strandområden i Jag respekterar självfallet de regler, bestämmelser ochlagar som finns för handläggning av ett ärende som detta. Men det finnsfaktiskt ärenden i vilka regeringen har ansett sig oförhindrad atf göra nyaavvägningar och överväganden som man har tyckt vara befogade. Jag anser attdetta är ett sådant fall. Det finns anledning atf undersöka möjligheterna -utan atf komma i konflikt med gällande lagsfiftning - aft finna en lösning. 73 Miljö- och energiminister : Frutalman! Den lag som och jag själv varit med om att stifta och sombehandlades i utskottet när vi båda satt i det, ger inga möjligheter förregeringen aff agera när har sagt sitt. För aft regeringenskall kunna handla måste den förbehålla sig prövningsrätt, innan domstolen fattarsitt beslut. 74 (vpk): Man kan naturligtvis tjata om vad som ärmöjligt för en regering. Om den politiska viljan finns har man säkertmöjligheter att förhandlingsvägen eller på annat sätt agera i det aktuellaärendet. Intresserade av en utbyggnad i detta fall är tio kraftverksbolag. Förvart och ett av dem måste en utebliven reglering och utbyggnad betyda ganskalitet. Det måste helt enkelt finnas möjligheter för regeringen att ta initiafivoch genom förhandlingar lösa den här frågan. För tusentals människor som berörs betyder def oerhörtmycket att området bevaras. För var och en av kraftverksinfressenterna måstedet vara av marginell betydelse atf tvingas backa i den här frågan. Frågan ärännu inte slutligt avgjord, utan ligger hos vaffenöverdomstolen och högstadomstolen. Jag vädjar till atf i varje fall undersökamöjligheterna all finna en utväg. Överläggningen var härmed avslutad. 14 §Svar på interpellation 1987/88:254 om erosionsskadorna på vissa strandområden iSkåne 75Miljö- och energiminister : Fru talman! Per Stenmarck har frågatmig om vilka åtgärder som jag är beredd atf vidta för alt de för erosionsskadorutsatta strandområdena i skall kunna räddas. Jag har fält veta att en särskild arbetsgrupp förstrandskydd har bildats i Ystads kommun. Kommunen har ansökt om statsbidrag förförebyggande av erosionsskador. Jag har också fått veta att kommunerna utmedsydkusten har tagit inifiativ fill ett samarbete i dessa frågor. Institutionenför vailenresurslä-ra vid har vidare hos statens rådför byggnadsforskning ansökt om medel till en pilotstudie som syftar lill atlbistå kommuner med underlag vid upprättande av planer för kusinära områden. Jag vill gärna framhålla atf jag ser allvarligt,på dessafrågor. Jag kan också konstatera att berörda kommuner i enlighet mednaturresurslagens och plan-och bygglagens anda tagit sig an frågan i ettgemensamt utredningsarbete. Till skillnad från Per Stenmarck ser jag delta somdet rätta sättet att angripa frågan och inte som ett hot mot utvecklingen. Eftersom kommunerna nu har startat arbetet med aff finnaformer för att förebygga erosionsskador, finns det inget behov av styrninguppifrån. Jag anser tvärtom att deras arbete bör slutföras, innan detta kan bliaktuellt. Som Per Stenmarck väl känner till kan jag infe heller föregripa denberedning av Ystads kommuns ansökan om statsbidrag som bereds inomregeringskansliet. Jag anser därför inte att det är lämpligt atl nu föreslånågon åtgärd av det slag som Per Stenmarck tar upp i sin interpellation. Om erosionsskadorna på vissa strandområden i 76PER STENMARCK (m): Jag ber att få tacka miljöministern för svaretpå min interpellation. Stranderosion är till stora delar ett globalt problem.Forskare har påvisat att det sker en tillbakagång av sand- och badstränder överhela världen . Det finns fiera skäl fill detta, bl. a. att det fortfarandepågår en långsam höjning av havsytan. I sker det på åtskilliga ställen en fortgåendeförstöring av kusterna, t. ex. vid västsfränder i och längssödra och västra . Stora delar av den skånska sandkusfen är utsatta för mereller mindre konfinuerlig erosion. Som en följd av detta har strändernaminskat, i vissa fall kraffigt och . Detta fenomen utgör ett stortproblem för fiera skånska kustkommuner. Hårdast drabbad är sannolikt , därstora områden är utsatta för erosionsskador. Kommunen har vidtagit åtskilligaåtgärder , men dessa har sällan varit särskilt framgångsrika.Detta ger också, som jag ser det, ett mått på hur stort problemet är, och hursvårt def är att lösa. Generellt kan sägas att stranderosioner orsakar storaproblem för hela södra och västra . Därmed påverkas i stort sett allakustkommuner i från i söder upp till i nordväst. Alldelta är ett problem som till stor del berör och inte övriga isamma utsträckning beror dels på den långa sammanhängande sandkusten, dels påden landsänkning som förekommer i , medan def i övriga sker enfortsatt landhöjning. Stora insatser görs från statens sida för atf klarläggaolika frågor rörande . Erosionsproblematiken, vilken sammanhänger medströmmar, vågrörelser och andra förhållanden i havet, har ännu inte rönt sammaintresse. Det som också förefaller troligt är att även mänskligaingrepp har påverkat UtveckUngen. Vi ser def som vi förmodar är resultatet avsandsugningsakti-viteter på utanför och på Falsterbonäset. Låt mig mot denna bakgrund få fråga statsrådet: beredd att inom ramen för det arbete som görs för också tain den miljöförstöring som stranderosionen innebär? Jagbörjade med att tala om det globala perspekfivet. Stränder runt om i Om erosionsskadorna på vissa strandområden i storadelar av världen har drabbats. Mot denna bakgrund kan man nog också draslutsatsen att alla stränder inte kan räddas, inte ens i . Men def bordefinnas områden som för djurlivet och ur rekreations- och turistsynpunkt ärvärda aft göra extra insatser för. I sådana fall borde även staten ha ettansvar. Men det är ett ansvar som staten hitfills, som jag ser det, inte hartagit. Miljöministern säger sig i sitt svar inte kunna"föregripa den beredning av Ystads kommuns ansökan om statsbidrag som nubereds inom ". Jag kan i och för sig förstå detta, menjag vill bara påpeka att ansökan lämnades in för . Miljöministern säger också: "Eftersom kommunerna nuhar startat arbetet med att finna former för att förebygga erosionsskador finnsdet inget behov av styrning uppifrån." Jag tror att detta också är rikfigt. Det finns ett mycketstort kunnande på det här området med framstående forskare just vid deninstitution i som statsrådet åberopade och med politiker och tjänstemän ide berörda kommunerna som har lärt sig frågorna väl. Därför behövs det ingenstyrning uppifrån, men väl ett stöd uppifrån. Def är som jag ser det en vissskillnad. Och jag skulle vilja avsluta mitt anförande med atf fråga: På vilketsätt kan miljöministern tänka sig detta? Anf.77 Miljö- och energiminister : « Fru talman! För det förstalämnades den nu aktuella ansökan in , , såvitt jag minns rätt. Fördet andra ingår självfallet alla frågor av betydelse för miljön i det nupågående Östersjösamarbetet. För def tredje är det klart att staten,och länsstyrelserna har ett övergripande ansvar för planeringav det här slaget. Men vi har, med rätta tycker jag, lagt ett större ansvar påkommunerna och gett dem större rättigheter när det gäller att arbeta på det härområdet i och med tillkomsten av naturresurslagen och ochpå miljöskyddsområdet i och med framläggandet av miljöproposifionen. Definnebär att de människor som finns närmast problemen skall hantera dem. Jagtror atf det finns många fördelar med det. Per Stenmarck, vi brukar beskyllasför aff bedriva centralstyrning och för att inte lita på människorna. I dennafråga verkar del som om jag och de andra i regeringen litar mer på deförtroendevalda och medborgarna i de berörda kommunerna än Per Stenmarck. Jagtycker att det är bra att vi försöker utnyttja denna resurs. 78PER STENMARCK (m): Låt mig först få uttrycka min tacksamhet fördet förtydligande beträffande som miljöministern gjorde. I övrigtförsöker miljöministern föra någon sorts principiellt resonemang om huruvidastaten över huvud taget är ansvarig för atf den här typen av skador blirreparerade. Jag vill, som jag nog uttryckte i mitt anförande, säga att det, somjag ser def, inte är tal om någon centralstyrning men väl om någon typ av stödi form av bidrag och liknande från statsmakterna. De berörda kommunerna måste nog fa på sig merparten avdefta arbete, vilket de säkert också är beredda aft göra. Låt mig nämna någraskäl till att jag tycker atf det ärrimligt att staten åtminstone tar ett delansvar. Bl.a. kommer dettaräddningsarbete att medföra stora kostnader, som det är orimligt aff ett litetantal kommuner med speciellt långa kuster själva skall ta på sig. Dessutom ärden här marken normalt sett allemansrätfsligt fillgänglig. Det sistnämnda ärnågot som betyder väldigt mycket i ett landskap som , där sådan markfaktiskt är en bristvara. Därför borde staten ha ett intresse av att bevaradenna mark. Föraff komma till rätta med de problem som finns och för aff förhindra attnya uppkommer krävs det ekonomiska resurser både till forskning och tillberörda kommuner. Forskningen behöver resurser för att öka vårt vetande inomområdet och för att föra ut kunskaper om detta. Kommunerna behöver resurser somstöd - jag upprepar än en gång ordet stöd och inte styrning - för såvälkortsiktigt som långsikfigt arbete för att komma fill rätta med problemen. Överläggningenvar härmed avslutad. 15 § Svar påinterpellation 1987/88:259 om minikraftverken 79 Miljö- ochenergiminister : har ställt en rad frågor fill mig om utbyggnaden av mindrevattenkraftverk, s. k. minikraftverk, och om vattendomstolarnas prövning avsådana vattenmål. Låtmig till en början erinra om att anläggande av vattenkraftverk prövas enligtvattenlagen. Utbyggnad kräver fillstånd enligt denna lag. En ansökan omtillstånd prövas av en vattendomstol. En sådan ansökan prövas givetvis av envattendomstol mot andra allmänna intressen som kan beröras. Vid denna prövningtillämpar bl. a. naturresurslagen. En dom meddelad av envattendomstol kan överklagas fill vaffenöverdomstolen, vars dom i sin tur kanöverklagas till högsta domstolen. Jag kan i detta sammanhang upplysa om atfvattenöverdomstolens dom om tillstånd till det av nämnda Sösjökraftverk är överklagad till högsta domstolen. Enligtvattenlagen skall vissa särskilt angivna ansökningar tiUåtlighelsprö-vas avregeringen. Vattenlagen ger också regeringen möjlighet att i andra fall, innanvattendomstolen meddelat dom i målet, särskilt förbehålla sigfillåtlighetsprövningen. Som förutsättning gäller enligt vattenlagen att detrör sig om ett vaffenföretag som är av betydande omfattning eller ingripandebeskaffenhet. Det åligger kammarkollegiet, som vid sidan om kommunerna förtalan för allmänna intressen i vattenmål, att fill regeringen anmäla behovet avsådana förbehållsbesluf. Jag kan här fillägga att länsstyrelserna såsomtillsynsmyndighet enligt naturresurslagen bevakar allmänna intressen ivatlenmål. Delprövningssystem vi har ger inte regeringen någon annan möjlighet att ingripa iett vattenmål än aft förbehålla sig prövningen. Någon laglig möjlighet förregeringen att ändra en vattendom finns inte heller. Regeringenhar vid flera fillfällen särskih förbehållit sig prövningen avtillåtligheten. 4Riksdagens protokoll 1987/88:129 1987/88:129 . såledesatt tillåtligheten av Paubäckens kraftverk i Paubäcken i kommun skallprövas av regeringen. Regeringen har senast i proposifionen 1987/88:90,Energipolitik inför 90-talef, bedömt def som möjligt att uppnå riksdagensfastlagda utbyggnads-mål för vattenkraften om /år till mitten av90-talef. Vid behandlingen av propositionen 1984/85:120, RiktUnjer förenergipolitiken, godkände att det i den s. k. vattenkraftsplanen togsupp 400 GWh såsom möjligt tillskott genom minikraffverk. Det finns alltsåriksdagsstöd för siffran 400 GWh. Som väl känner fill är detta ettuttalande om möjligt energitillskolt och inte ett uttalande till stöd förenskilda projekt. Låt mig få påminna om att jag på s. 144 ipropositionen 1984/85:120 har uttalat aff jag med hänsyn till ekonomi ochmotstående intressen, bl. a. naturvården, bedömde aft små vattenkraftverk iförsta hand har förutsättningar att uppföras i anslutning till befintligaregleringar. Jag har infe haft anledning att ändra uppfattning på denna punkt. Det har visat sig att utbyggnaden avmindre vattenkraftverk orsakar konflikter mellan flera motstående intressen.Det gäller särskilt utbyggnader som berör orörda vattendrag. Vad gäller deskyddade älvarna och älvsträckorna har regeringen i flera fall sagt nej tillutbyggnad. För aff få en samlad bild av ufbyggnadsläget harregeringen i beslut gett tio länsstyrelser i uppdrag att tillregeringen redovisa aktuella mindrevattenkraftsprojekf. Övriga länsstyrelser i landet har också fått fillfälleatf lämria uppgifter. Avsikten är aff regeringen skall få in underlag för attöverväga om åtgärder är nödvändiga för att få till stånd en klarare praxis ienlighet med naturvårdens intresse. Under detta anförande övertog talmannen ledningen avkammarens förhandlingar. 80SIW (): Tack för svaret! Det glädjer mig att iinterpellafionssvaret få läsa aff miljöministern erkänner aft def uppkommitkonflikter mellan olika intressen, särskilt när det gäller sådana projekt somavser helt opåverkade vattendrag eller biflöden fill redan exploaterade älvar. Äntligen tycks regeringen ha fått upp ögonen för de mindrevattenkraftverkens oproportionerligt stora miljöpåverken. Det är bra attregeringen nu getl tio länsstyrelser i uppdrag atl i årredovisa aktuella mindre vattenkraftsprojekf. De uteblivna konkreta svaren på mina frågor tolkar jag så,atl miljöministern vill invänta den samlade bild som det blir möjligt att fåefter det atf länsstyrelserna har lämnat sina redovisningar. Jag är övertygadom atl när regeringen fått in underlaget blir följden aff man beslutar omåtgärder så atf vi får en klarare praxis i enlighet med naturvårdens intressen. Jag tycker att miljöministern redan nu kunde gå med på attvattendomstolarna måste ändras så, atf de alltid har fullgod ekologiskkompetens. Det är en oförsvarlig brist att def inte är så . Vad sägermiljöministern om detta? Skall det då äntligen bli klart för alla inblandade parteratt minikraflverk, som ju låter så oskyldigt men som är en typiskskrivbordskonstruktion och inte harnågon teknisk, hydrologisk, ekonomisk eller annan innebörd, i flera Prot.1987/88:129 Om konkurrensbegränsningen inom byggbranschen fall harblivit och kan bli - vilket vi nu hoppas skall hindras - ren och skärexploatering i gammal känd stil? Def finns alltså fortfarande gott hopp när det gälleropåverkade vattendrag och biflöden fill redan exploaterade älvar, dvs. att' allutbyggnad av minikraftverk stoppas om viktiga naturvärden skadas: 81 (): Jag lar fillfället i akt atl något kommenteradebatten, eftersom det är så sällan jag får tillfälle att uttala mig positivtom energiministerns insatser. Jag tycker aft det här interpellationssvaret ärbra och innehåller en markering av en opinionssvängning i samhället, som allakänner av och som moderata samlingspartiet står bakom, nämligen ett alltmerökande stöd för naturvården och särskilt för de små vattendragen. Jag vill docktillägga en sak till vad och energiministern har sagt. Jag hoppasatt den undersökning som skall förefas blir föremål för debatt ochtillgänglig för oss söm har ett intresse för energifrågorna och frågor av dentyp som undersökningen omfattar, så atl man på så sätt hos så mångagrupperingar i samhället som möjligt kan förankra den klarare praxis somenergiministern eftersträvar. 82 Miljö- och energiminister : Herrtalman! Självfallet skall utredningen bli föremål för debatt. Den är ju bl. a.fill för att vi skall få en öppen debatt kring de här frågorna och för altolika grupperingar skall få möjlighet all påverka utvecklingen. Till vill jag säga att inte bara domare sortidömer i vattenmål utan allmändomare och polis skall enligt vad som redovisas iden miljöpolitiska propositionen få genomgå särskild utbildning för atl fåbättre kunskaper om naturvård och miljöskydd. Sädana kunskaper finns inte i denutsträckning som skulle behövas inom rättsväsendet. Del är saker som redovisasi den proposition som har förelagts . 83 (): Låt mig konstatera alt vi tydligenär så överens om det mesta i denna fråga att jag med stor tillförsikt, ochmånga med mig, kan se fram emot utredningens resultat . Jag ser ocksåfram emol deri debatt som vi då kommer att få. Tack än en gång för svaret. Överläggningen var härmed avslutad. 16 §Svar på fråga 1987/88:516 om konkurrensbegränsningen inom byggbranschen har frågat bostadsminisfernvilka åtgärder regeringen avser vidta för all förhindra den koncentration ochkonkurrensbegränsning som håller på alt ske inom den svenska byggbranschen. Arbetetinom regeringen är så fördelat att det är jag som skall svara på frågan. Reglersom syftar till att främja konkurrensen i näringslivet finns i konkurrenslagen(1982:729). Lagen innehåller också regler om kontroll av företagsförvärv. Medstöd av konkurrenslagen kan , , och i sista handmarknadsdomstolen ingripa mot dominansförvärv och andra typer avkonkurrensbegränsningar, om de har skadlig verkan. Med stöd av dessa regler harNO tagit upp till prövning samtliga de förvärvsärenden som nämneri sin fråga. Jagvill i sammanhanget också nämna att regeringen genom tilläggsdirektivtill utredningen om ägar- och inflytandefrågor i svenskt näringsliv (I 1985:04)begärt att få en samlad bedömning av effekterna av vissa större företagsförvärvoch fusioner som genomförts . 85 (): Jag ber att få tacka statsrådet för svaret. Den här frågan har ju fleradimensioner. Jag ställde den till bostadsministern därför att den har minst ettbostadspolitiskt perspektiv, men naturligtvis också ett närings- ochfinanspolitiskt perspektiv - det område där statsrådet har ansvaret.Jag hoppas att bostadsministern har förstått frågan och inte är på väg attskjuta ifrån sig det bostadspolitiska ansvaret för den koncentrafion som nupågår inom byggbranschen. Vii är mycket oroliga över vad som händer på den svenska byggmarknaden . Denna oro delar vi med miljontals bostadskonsumenter, som inser att enkonkurrensbegränsning naturligtvis kommer aft påverka hyrorna. Den oron delarvi också med dem som står i begrepp att bygga och som ser attbyggkostnaderna skjuter i höjden då det inte finns någon konkurrens. Regeringenhar accepterat den lagstiftning som finns. I svaret nämndes t. ex.konkurrenslagen, som ger och marknadsdomstolenmöjlighet till ingripanden. Vi skaU ha fuU konkurrens vid upphandling avbyggföretag och inte minst när det gäller bostadslånereglerna. Men regeringenspolitik går inte ihop om man tillåter koncentration så att konkurrensenbegränsas. Jagvill fråga statsrådet om han är beredd att med bostadsministern ta upp fråganom man i är beredd att analysera konsekvenserna försvensk byggmarknad av de fusioner som har ägt rum. Som säger har denna fråga flera dimensioner.Bostadsministern har redan deklarerat att man följer denna fråga också ibostadsdepartementet. Jag anser det vara ganska naturligt, för att inte sägasjälvklart, eftersom detta är en viktig fråga för konkurrensen på byggmarknadenoch därmed också för vilka kostnader som så att säga äter sig in i bostadsproduktionenoch även annat byggande. Omföretagsfusioner leder till konkurrensbegränsningar, är det någonting man måstemotverka. Det tror jag att och jag kan vara ganska överens om. Detfinns förvisso anledning att just på byggområdet vara Om ägaransvaret i näringslivet särskilt uppmärksam pådetta. Jag vill bara markera det ytteriigare och Prot. 1987/88:129 dessutomtillfoga att pris- och kartellnämnden, som är det organ som följer 30 maj1988 olika typer av samverkan, har i särskilt uppdrag att följa också byggmarknaden. Anf.87 (): Jag tackar statsrådet för dessa ytterligare förtydliganden. Jag tyckeratt det är bra att också har tagit sig an dessafrågor. Såvitt jag kan förstå borde det leda till att man tvingas stoppa dessaförvärv. Med de signaler jag har fått från byggbranschen finns det anledningatt verkligen vara orolig. Jag har förstått att regeringen också är det. Jag hoppasdärför att man kan få till stånd en friare konkurrens på denna marknad. Överläggningen varhärmed avslutad. 17 § Svar påinterpellation 1987/88:241 om ägaransvaret i näringslivet ställt följande frågor filll statsministern. Har regeringen en strategisk plan för attfortlöpande omvandla enskild egendom till statsägd egendom utan att politiska beslut om socialiseringar genomförs? Anser regeringen att enhuvudägare till svenskt företag har generella förpliktelser gentemot"samhällets intressen"? Anser regeringen att enföretagsägare icke får utöva sitt ägande om ägarens förvaltning strider mot denpolitiska maktens uppfattning och inriktning? Vilken skillnad läggerregeringen i ägandet av bankaktiebolag och finansbolag? Anser regeringen att ägarensrätt att fritt förvalta det av honom ägda kan inskränkas under svensk grundlag? Med hänsyn till de utgångspunkter som interpellantenhaft för sina frågor har interpellationen överlämnats fill mig. Svaret på den förstafrågan är nej. Vadgäller fråga nr 2 utgår jag från att med "generellaförpliktelser" inte menar lagstadgade skyldigheter. Om så är fallet ärsvaret på frågan nej. Däremotanser jag det vara helt naturligt, och det bör också ligga i företagens ochdess ägares egna intressen, att företagen i sin verksamhet beaktar även vidaresamhällsintressen och andra intressen av etisk karaktär. Dessa intressen gör sigolika starkt gällande beroende på vad för slags verksamhet som ett företagsysslar med. I branscher som är betydelsefulla för landets säkerhet och försvareller som behandlar för landet vitala ekonomiska intressen är dessa intressenmer framträdande.