prot · GB09108 · 1987-12-31 00:00:00 — I resolutionen påpekades också att inkorporerandetav de tre baltiska staterna i var och är en uppenbarkränkning av folkens rätt till självbestämmande. I 11 § underströks att ger utrymme förmöjligheten av Prot. 1987/88:108 förändrade gränser under förutsättning attsådana förändringar är förenliga med internationell lag ochgenomförs med fredliga medel och i samförstånd. Meddelande om inter-I 12 §underströks att de i ESK-processen deltagande staterna inte kan pellationåberopa principen om nationell suveränitet för att hindra diskussion om respektför mänskliga rättigheter. I 13 § vädjade till att respektera rätten tillsjälvbestämmande och de mänskliga rättigheterna i de baltiska staterna. I 14 §inbjöds regeringarna i medlemsstater att i ESK-processen i Wienoch vid framtida ESK-möten uppmärksamma de deltagande staterna på de allvarligakränkningar av mänskliga rättigheter och av rätten fill självbestämmande somförsiggår i de baltiska staterna. Resolutionen stöddes av hela den svenska delegationen. Den dåvarandesocialdemokratiske riksdagsmannen framhöll bl. a. i ett inläggatt "The incorporation of the Baltic states info the Soviet Union was, andstill is, a flagrant violation of the right of self-determination ofpeople." Mot bakgrund av officiella inställning tillmänskliga fri- och rättigheter var det svenska stödet till resolutionstextennaturligt. Människors möjligheter att i fria val fä avgöra sin framtid ärgrunden för en fredlig utveckling. Det finns ingen anledning att förneka tankenpå att denna rättighet också bör tillkomma de balfiska folken. En.socialdemokratisk riksdagsman har emellertid iriksdagens talarstol avfärdat tanken på att hävda de baltiska folkens rätt fillnationellt självbestämmande med att försök till att verka för dera'smöjligheter att i fria val få avgöra sin framtid skulle vara"utrikespolitiska stolligheter". För svensk utrikespolitiks trovärdighet vore detutomordentligt skadUgt om det i andra länder uppfattades som om Sverigesengagemang för alla folks frihet är beroende av vårt geografiska avstånd tillde folk det berör, i stället för av det förtryck som de lever under. Likaallvarligt vore det om människors förhoppningar om frihet, demokrati och ensäker fred stärktes som en följd av att politiker i demokratiska länderavfärdar dem som stolligheter. I då förtrycket i bland mycket annat tarsig uttryck i att de balter som verkar för frihet och nationellt självbestämmandeutvisas i strid med nationell folkrätt, är det viktigt att hävdarinnehållet i internationella konventioner och internationell folkrätt. Mot dennabakgrund vill jag ställa följande frågor till utrikesministern: Ärutrikesrninistern beredd att redogöra för om det är regeringens uppfattning attEuroparådets resolution 872, antagen av den parlamentariska församlingen den28 , är att betrakta som "utrikespolitiskastolligheter"? Ärutrikesministern beredd att redogöra för om regeringen stöder denna resolutionavseende de tre baltiska staterna? Avserregeringen att vidta någon åtgärd för att hävda deklarationens innehåll vadgäller de baltiska folkens mänskliga rättigheter och rätt tillsjälvbestämmande? Avser regeringenatt vidta någon åtgärd med anledning av de folkrättsstridiga utvisningar avoppositionella balter som sker? 1987/88:108 14§ Meddelande om frågor ~ Meddeladesatt följande frågor framställts 1987/88:464av () fill miljö- och energiministern om åtgärder mot denvattenförorenande verksamheten kring : På grund av skyddsvärde har regeringen intagiten restrikfiv hållning fill ansökningar från industriföretag omverksamhetsfillstånd i området. Vätternär av riksintresse för naturvården. Därför vill jag fråga miljö- ochenergiministern: Överväger regeringen att ytterligare skärpa sinhållning till förorenande verksamhet kring ? 1987/88:465av () till kommunikationsministern om postens paketsorteringi : Enligt uppgifter planerar man inom postverket attflytta paketsorterings-centralen från till . Detta voreödesdigert - både vad avser postservice och regionalpolitiskt. Det ärnödvändigt att säkra' servicen i . Vilka åtgärder tänker kommunikationsministern vidtaför att paketsorteringen i räddas och god postservice i Värmlandräddas? 1987/88:466av (m) till utbildningsministern om studiefinansieringen inomforskarutbildningen: I budgetpropositionen föreslås av regeringen ochbeviljas av medel för studiefinansieringen inomforskarutbildningen, varvid uttryckligen anges "minst de belopp" sombör tas i anspråk för detta ändamål. I de lokala budgetarna vid universitet ochhögskolor beaktas dock uppenbarligen inte dessa direktiv. Nedskärningar görs,och även anslagna medel för studiefinansiering får bekosta "gemensammaändamål" m. m. Vilka åtgärder ämnar regeringen vidta för att setill att beslut efterföljs? 1987/88:467av () fill miljö- och energiministern om valsedlar på oblektpapper: Kommerårets valsedlar att tryckas pä oblekt papper? 1987/88:468 av AlfWennerfors (m) till arbetsmarknadsministern om ikraft- Prot. 1987/88:108trädandet av förslag om ändringar i villkoren förarbetslöshetsersättning: Det ändrade förslaget i lagen omarbetslöshetsförsäkring skall träda i kraft Meddelande om frågor den 1januari 1989. Ipropositionen meddelar departementschefen att AMS skall få i uppdrag att isamråd med RFV, RRV och SO utarbeta ett förslag till utbetalningsrufi-ner m. m.AMS har ännu inte fått uppdraget. Enligt uppgift skall dock uppdraget varautfört . Eftersomfrågan om administration, utbetalningsrutiner m. m. är mycket komplicerad ochtorde ta tid att utreda och lösa, borde ikraftträdandet framflyttas till senaredatum. Med hänvisning till dettaber jag att fä ställa följande fråga: Av vilka skäl ges så före ikraftträdandetåt AMS att utreda och framlägga förslag beträffande administrationen,utbetalningsrutiner m.m.? 15§ Kammaren åtskildes .