prot · GB09104 · 1987-12-31 00:00:00 — Jag hoppas i såfall att vi kan få svar av utbildningsministern på annat sätt, men jag berBarbro att ge oss besked om vad hon vet i det här sammanhanget. Till slut frågorna om materialfysik och teknisk fysik. Vihar gått emot regeringens förslag, inte minst därför att UHÄ har avstyrkt över huvud taget ger sig in på dessa utbildningar. sade attvi har behov av en central myndighet som UHÄ. Då måste man väl också i vissafall lita pä och följa de förslag och rekommendationer som kommer därifrån. Inte minst gäller det ocksä ekonomilinjen. Vi hadeuniversitetskanslern på hearing, som vi alltid har , närbudgetpropositionen lagts fram. Säkert minns mina utskottskamrater de sista ordsom universitetskanslern yttrade vid det fillfället. Som svar pä en fråga omvad han ansåg vara.den verkliga faran inom högskolesystemet sade han att detvar just en utplottring av ekonomilinjen, av fördjupningslinjen, på diverseolika högskolor. Detvar hans avskedsord, och det finns kanske anledning att tafasta på dem. 19PAR () replik: anförande här , som såmånga gånger tidigare, andas en betydande välvilja. Socialdemokraterna vill nogväldigt väl med högskolan, men kan de? men inte kunna är kanske denslutsats som det finns anledning att dra,av det vi fick höra här. Socialdemokraternaställer upp på vårt krav på bättre balans mellan grundutbildningoch forskning, att grundutbildningen skall få fillskott så att Prot.1987/88:104 man kanhänga med i utvecklingen. Men när det handlar om pengar, kan inte 20 apnl1988 socialdemokraternaställa upp längre. När det blir fråga om konkret j-iogi- i tbld ' handling,är de inte med. Den argumentation som för är ganskaintressant. A ena sidan är det så förfärligt Utet pengar - det är promille, sägerBarbro . Å andra sidan är det alldeles för mycket pengar för att manskall ha råd med det. Jag tycker att socialdemokraterna borde bestämma sig, omdet är försumbara belopp eller om det är summor som absolut inte gär att fåfram. är det faktiskt inte promille. Med denmatematikundervisning som både och jag fått åtnjuta är detganska lätt att räkna ut att talar man om ett antal fiotal miljoner av ettbelopp som ligger pä 1,5 miljarder, rör det sig trots allt om procent - inte särskiltmånga men tillräckligt många för att möjliggöra påtagligakvalitetsförstärkningar på ett antal nyckelområden, och det ställer intesocialdemokraterna upppå. Alla partier som har lagt fram budgetförslag till åretsriksdag har gjort balanserade budgetar, i relation till regeringens förslag.Jag vågar inte svära för vpk, men övriga partier har ett budgetsaido som liggerlägre än regeringens. Trots detta har de flesta av oss fått fram störreresurser för utbildningsområdet och i synnerhet för högskolan. Det här handlar alltså om politiska prioriteringar. NärBarbro varje gång säger att det här har vi inte råd med, är dettadetsamma som att säga att för socialdemokraterna är inte detta tillräckligtviktigt i förhållande till andra samhällsuppgifter. Det är en åsikt som man kanha, men låt oss ärligt säga att det är ett uttryck för att socialdemokraternainte prioriterar högskolan fillräckligt högt i förhållande till andra uppgiftersom finns i statsbudgeten. Det är som sagt bara att konstatera det. Att vilja och inte kurina avspeglas också i insatserna förde mindre högskolorna. Det hänvisas till de strukturplaner som tagits fram ochsom UHÄ har överlämnat till regeringen, men ställningstagandet skjuter regeringentill kommande budgetprövningar. Det är klart att det är ganska liten tröst fördem som har jobbat med strukturplanerna och hoppats pä en posifiv framtid. 20 () rephk: Att nämna ordet promille i den här kammaren ärtydligen tändande, även om det inte råkar vara en alkoholpolitisk debatt.Faktiskt måste jag vidhålla att påslaget med några miljoner till miljardbeloppär att räkna i promilleklassen. Jag tycker att det var fint av attuppmärksamma min välvillighet, eftersom jag faktiskt är en vänligt sinnadperson. Även om jag kan konstatera att de borgerliga ledamöternagenornsina reservationer är synnerligen splittrade, måste jag ändå notera att man ytterligare vill öka de positiva insatser som vi gör för högskolan. Om \i föreslår en viss summa i förstärkning, kommer de borgerliga ledamöterna i~ motioner och reservationer med förslag om ett litet tillägg, 5 milj. kr., 10 milj. kr., 37 milj. kr. här eller där. Det är mycket tacknämligt att man vill åstadkomma en ännu större förbättring, men man må förlåta mig: jag har inte ' Högskoleutbildning, m. m. särskiltstor tilltro fill att det blir så mycket bättre om ni gemensamt skulle försökahandha denna verksamhet. Vi är nog många som är överens om att vi inte vill hatillbaka den period när de borgerliga parfierna hade ledningsansvaret. Dekostnader som verksamheten då utökades med kom ju senare tillbaka i form avstora budgetunderskott, som vi surt fick betala. Det finns ett exempel där de borgerliga inte är överens omen enda liten detalj, nämligen det som rör pedagogisk utbildning för enhögskolelärare. Vår docent i utskottet, , anser att det inteär motiverat att en högskolelärare har.en pedagogisk skolning. Som gammalfolkskollärare tycker jag att hans ställningstagande är djupt tragiskt. Dethade hedrat , om han insett att den pedagogiska skolningen ävenför högskollärare behöver förstärkas. Det skulle ha medfört en fortsatt godkvalitet, och en bättre kvalitet, på gundskoleutbildningen. Dessutorn hademänga av våra studerande inspirerats till att satsa pä forskarutbildning och enegen forskarkarriär. Därmed hade förusättnigarna för en god utveckling i landetförstärkts. 21LARS () replik: Detta är inte.rätt tillfälle att ha engenerell debatt oni de borgerliga regeringsåren. När det gäller insatserna på högskoleområdet under denborgerliga perioden vill jag framhålla att det var ett mycket dynamiskt skededå det hände åtskilligt. Betröffande en del har vi i efterhand haft anledningatt diskutera huruvida det var så klokt. Det är ändå odiskutabelt att deborgerliga partierna under den fiden enade sig pä en rad punkter och förde enmycket ambitiös högskolepolifik. Jag tycker att vi skall vara tacksamma mot utskottets viceordförande för att han har hjälpt oss med procenträkning. Jag harsjälv suttit här och strukit nollor. Då kom jag fram till att det är PärGranstedt som har rätt. påslag ligger i varje fall alldeles klartpä procentnivån. Men även i det sammanhanget vill jag upprepa det jag sade imin förra replik, nämligen att detta naturligtvis i första hand skall ses somsignaler. Om vi får på oss kommer inriktningen att skilja sig ännumera gentemot inriktningen i den socialdemokratiska politik som förs. illustrerade den borgerliga splittringenmed exemplet om inställning till bättre pedagogisk utbildning avgrundskollärare. Om jag förstod det rätt har denna debatt redan visat attBirger Hagård behöver bättre pedagogiska kunskaper. Detta fick vi veta genomhans meningsutbyte med . Jag tror alltså att vi även på den punktenkommer att. kunna nä borgerlig enighet. 22 () replik: Som så ofta annars kan jag konstatera att jagär överens med , utom möjligtvis på den sista punkten som hantog upp. Det är troligt att åsikterna där kan komma att gå isär. Över huvud taget skall kanske inte tilltron fillpedagogiken förvandlas till någon övertro. Det centrala är ju om man, utan attta alltför stora resurser i anspråk, kan ge en hygglig pedagogisk utbildning.Man skall nog akta sig för att begära en fullständig pedagogisk utbildning av vårauniversitetslärare. När man nu inte ens kan rekrytera gymnasielektorer på grundav kravet pedagogisk utbildning, borde man definitivtinte heller kunna kräva detta när det gäller universitetslärare. Jag kan talaom för att det redan nu finns möjligheter att anordna kurser ipedagogik, vilket också kontinuerligt görs. Beträffande de påslag som det har framlagts förslag omfrån de borgerliga partierna vill jag åtminstone för vidkommandekonstatera att påslagen inte grundar sig pä några siffror som gripits urluften. Dessa gäller för de fall att UHÄ eller någon annan myndighet harföreslagit en förstärkning som de funnit vara befogad. Vi för dä det kravetvidare för att pä det sättet rätta till vad regeringen har brustit i. vill jag än en gång upprepa min fråga: KanBarbro säga någonting om när denna proposifion om anslags- ochstyrsystemet kommer? Eller vet inte någonfing om det? Det kan viväl i alla fall få reda på. 23 () replik; Det är tur att jag vet att ärnykterist; Annars skulle den oförmåga att skilja mellan procent och promillesom visar vara utomordentligt oroväckande. kanpolisen i alla fall sova lugnt. Jag gjorde ett litet överslag om vad våra förslag tillförstärkning pä högskoleområdet innebär. Jag fann att det rör sig om ungefärdrygt . Jag försäkrar att om man här så mycket alkohol ikroppen, är man väldigt illa ute. är visserligen välvillig, men hon är kanskenågot för slarvig med fakta. Om man dessutom skall mästra andra, är det viktigtatt man vet litet grand vad man talar om. Det är därför värdefullt om man harläst motpartens reservationer, så att man någorlunda vet vad som krävs i dem. antydde att de förstärkningar som viföreslår skulle leda till ett ökat budgetunderskott. I samband därmed åberopadehon historiska erfarenheter. Det är riktigt att den period då vi var iregeringsställning innebar resursförstärkningar för utbildningsområdet iallmänhet. Tiirskillnad frän 80-talet var det således ett uppbyggnadsskede försvenskt utbildningsväsende. Jag tror att vi kan ha glädje av detta ,eftersom det kanske är anledningen till att vi fortfarande har en hyfsadkvalitet på vår utbildning. Däremot har 80-talet varit en period av nedrustningpä utbildningsområdet. Detta har det socialdemokratiska regeringsinnehavetkännetecknats av; börjar situationen bli farlig. Det faktum att budgetunderskottet gått nedberor allmänt sett inte på minskade statsutgifter. Det beror i stället - somBarbro säkert vet eller annars kan ta reda på genom sina kontakter ifinansdepartementet - på ökade statsintäkter som har sin grund i en bättreinternationell konjunktur. Denna högre konjunktur har medfört högre inkomsterför samhället, i form av bl. a. större skatteintäkter. AUt detta har gjort attbudgetunderskottet har minskat. Statsutgifterna har i reala tal i stället ökatunder 80-talet. Det är således inte en skillnad i sparsamhet, utan det är en Högskoleutbildning, m. m. Prot.1987/88:104 skillnad i internationell konjunktur som har påverkatbudgetunderskottet. Högskoleutbildning, m. m. Vi har lagt fram ett totalt budgetalternativ, som har ettlägre saldo än regeringens budget. Ändå medger vårt alternativ utrymme förstörre satsningar på utbildningsområdet. Man kommer nog inte ifrån, BarbroNilsson, att skillnaden ligger i vilken prioritet man ger utbildningsområdet.Utbildning är inte lika viktig för socialdemokraterna som för oss. Det är därden stora skillnaden finns. 24 () replik: , vi sätter högskolan och denhögre utbildningen minst lika högt. Vi anser därför att den är lika viktig somnågonsin en borgerlig ledamot av utbildningsutskottet hävdar. Men det har sinarandiga skäl att högskolan inte kunnat växa i önskvärd takt. Jag avser att ta upp några punkter som nämndes i minamotståndares repliker. Till att börja med vidhåller jag att högskolelärareskall ha pedagogisk skolning. Jag hoppas att UHÄ i kraft av sitt ämbete kanmedverka till att man kan få till stånd sådana kurser. undrar om jag kan säga något om arbetet medanslags- och styrsystemet, och visst kan jag det. Relativt snart får vikunskaper om vad delar av det arbetet kan leda fram till. Om vi ger oss tilltåls kommer vi att få ta ställning till framförda tankegångar om treårigperiodisering även av grundutbildningen, dvs. samma ordning som vi harbeträffande forskningsverksamheten. Jag tror att det är värdefullt förhögskolan, och att den får en något bättre arbetsrytm med dessa treårsperioder. talade på nytt om nedrustning. Det har underden tidiga våren varit intressant att följa diskussionerna i massmedia mellanuniversitetsrektor i och vår statssekreterare.Universitetsrektorn anser sig ha fått släppa till mycket medel på grund avbesparingar. Det är värt att notera att åldersförändringar som faktisktinträffar även bland högskolans personal aldrig medför någon automatiskuppräkning av anslagen. Man får vara tacksam för att det finns äldre ochförhoppningsvis kvalificerad personal till gagn för undervisningen. Vi kansåledes inte hävda att högskolan och forskningen har en särställning ibesparingssammanhang. Däremot kan vi påvisa den glädje som samhället i stortfaktiskt har av väl använda resurser inom högskolan. Förste vice talmannen anmälde att och anhållit att fill protokollet få antecknat att de inte ägde rätt fil!ytterligare repliker. 25KERSTIN (): Alldeles strax skall vi debatteraBergslagspaketet. Därmed kommer vi in pä utbildningspolitikens betydelse förregionalpolitiken. Även i denna debatt om den grundläggandehögskoleutbildningens inriktning och dimensionering bör regionala frågor tasupp till behandling. En sådan fråga är utan tvivel riktigheten i att förläggacivilingenjörsutbildning utanför de tekniska högskoleorterna. Självfallettror vi att vi här i fattar visa beslut. m. m. majoritetett beslut fattas, desto visare kan beslutet tyckas vara. Men är det PrOt.1987/88:104 då så vist att flytta ut civilingenjörsutbildningar till t. ex.Umeå, 20 apnl 1988 och ? Alla inblandadekompetenta parter på området- Höeskoleutbildnine UHÄ, rektorerna ochstudenterna vid de tekniska högskolorna, IVA och -säger nej till detta förslag. Ändå gär fyra partier, inkl. mitt eget, in förett sådant beslut. Beror det månne på att denna kammare saknar civilingenjörer?Beror det månne på att så få i denna kammare har erfarenheter från näringslivet?Var i skall civiUngenjörer med teknisk fysik få anställning? Knappast påVolvos hyttfabrik i varje fall, en av ortens absolut största enskildaarbetsgivare. har redan i sitt anförande tagit upp fråganom utiokalise-ringen av civilingenjörsutbildningen i teoretisk fysik fill Umeåsamt utlokaliseringen av utbildningen i materialfysik till och sedantill / samt /. har försvaratmajoritetens ståndpunkt. Jag viU här deklarera att jag till fullo stöderreservationerna 1 och 2 i utbildningsutskottets betänkande 22. Själv har jag imotion Ub633 framfört liknande yrkanden utan att vinna gehör för dem ens hos . råder en arbetsfördelning i den norrahögskoleregionen som går ut på att ingenjörsvetenskaplig utbildning skallförläggas till och matematisknaturvetenskaplig utbildning till Umeå.Redan förra året ville utbildningsministern - i strid mot åtskilliga kompetentapersoners och organisationers uppfattning - bryta denna arbetsfördelning. Förstutbildningsministern, sedan utskottet och sist kammaren trodde att man genomatt byta namn pä fysikerlinjen, som länge funnits i , skulle få en linje iteoretisk fysik. Fysikerlinjen hade länge haft rekryteringssvårigheter, trotsatt den vetenskapliga kompetensen hos lärarna i är hög. Hur i all sin darskall man få kvalitet på en ny linje i teoretisk fysik som inte fär mer pengarän den gamla fysikerlinjen, trots att faktiskt saknar ingenjörsvetenskapligkompetens, så att alla lärare inom ingenjörsvefenskapliga ämnen måste hämtasfrån och ? Resor kostar pengar. Vilken kvalitet blir det, då 30teknologer kommer att sakna daglig kontakt med andra teknologer? 'Äff utbildastill civilingenjör är att utbildas till en profession där kolleger ochkontakter med kolleger är betydelsefulla. Varför är utbildningsministern så sparsam med ordetkvalitet och så flitig med ordet fördelning? Fördelning utan hänsyn tillkvalitet kan aldrig bli bra för en region. Värre är att redan innan fattadebeslut om att ge planeringsmedel för att utveckla encivilingenjörsutbildning i , hade , professor i , påUHÄ:s uppdrag mycket förtjänstfullt tagit fram ett förslag om att höjakvaliteten på de naturvetenskapliga utbildningarna, bl. a. fysikerlinjen.Varför statsråd och utskott slår dövörat till och ändå vill införa en linje förteoretisk fysik för civilingenjörer mitt uppe i en matematisknaturvetenskapligsektion, i stället för att verkligen utveckla och ta till vara den godakompetens som finns på det matematisk-fysiska området i , förblir en gåtaför mig. kommer jag med spänning att från en annan horisont ändenna kammare följa hur först skall lyckas rekrytera studenter till denna 1987/88:104 civilingenjörslinje och sedan hur man skall lyckas få kvalitet på encivilingen- jörslinje som skall anordnas inom ramen för medeltill fysikerlinjen, som är kortare,trots att inte har tillgång till ingenjörsvetenskaplig kompetens ° °' utan tvingas importera den ufifrån. Dessutomundrar jag bestämt om inte denna civilingenjörslinjei bara blir ett mellanspel, kanske en enda årskull. Ministern säger ju atthan är beredd att nästa är satsa på deri förlängda fysikerlinjen. Inte har hanväl pengar till både den, civilingenjörslinjen och den nyamellaningenjörslinjen. Varifrån skall plötsligt alla dessa studenter komma tillUmeå? Vadgäller den nya linjen för materialfysik i , där studenterna under densenare delen av utbildningen fär flytta till /ochGävle/, är tveksamheten ocksä mycket stor. har KTH enmaterialtekniklinje, som i likhet med fysikerlinjen i har haft rekryteringsproblem.Detta är djupt beklagligt, eftersom det är uppenbart att det under det närmastedecenniet kommer att ske stora förändringar inom materialområdet. , somhar en lång och god tradition inom detta område, bör ligga kvalitetsmässigtlångt framme. Om en linje har rekryteringsproblem är knappast lösningen attändra namn och utlokalisera linjen. I det här fallet, i , får docklinjen nya medel, men dessa medel borde enUgt min uppfattning ha använts föratt höja kvaliteten på existerande utbildning, t.ex. vid KTH. Låtmig också säga några ord om motion Ub719 och dess krav på en ökning av antaletplatser vid arkitektlinjen pä CTH. skars platsantalet ner iGöteborg från 60 till 45. Vi kan klart säga att det var ett olyckligt beslut.Dels är marginalkostnaderna för ytterligare 15 studenter inte så våldsamtstora, även om de är större än ministern tycks tro, dels är nu efterfrågan päarkitekter återigen väldigt stor. Jag är övertygad om att som nationskulle må bra mycket bättre, om medel frän materialfysiklinjen användes t. ex.till att öka antalet arkitektstuderande i . Jag inser att jag saknarstöd i denna kammare för en sådari uppfattning. Min förhoppning är dock attnästa, nya utbildningsminister, när han skriver sin budgetproposition, kommertill samma insikt som UHÄ resp. . Anf.26 (); Jag skall här kommentera reservation 2 vid utbildningsutskottetsbetänkande 27 med anledning av en motion av oss fyra centerpartister från norraÄlvsborg öch . Den gäller högskoleutbildningen i . Jag hamnarkanske mera på detaljnivå än vad debatten i övrigt har legat på, men när detgäller råder ett speciellt förhållande, eftersom den fortsattahögskoleutbildningen i området nu utreds; detta är väl känt. Vi hoppas att ettförslag från utredaren skall komma före sommaruppehållet. Behovetav utbildning i området är mycket stort, bl. a. med tanke pä industristrukturen och efterfrågan på kvalificerad personal. Det finns redan nu ett stort antal högskoleutbildningar i som administreras av ett högskolekansli. Utbildningarna har skett i samarbete med , och högskolorna i 32 , och . Genom attregionstyrelsen som sammanhållan- de instans nu upphör urholkas möjligheterna till dennasamverkan mellan högskolorna, vilket vi beklagar. Det är viktigt att utbildning som redan nu finns fårmöjlighet att fortsätta tills en fastare organisation för högskoleutbildningeni området tar form. Risken är annars att man hamnar så att säga mellanstolarna; det har vi redan tidigare pekat på. Detta har också härit, eftersommedlen till utbildningen i samlats i en pott som ställts tillregeringens förfogande. Vi har i vår motion yrkat på att dessa medel skallöverföras till högskolekommittén, detta för att undvika onödig byråkrati. Men det stora problemet är att ingen uppräkning av medlenhar gjorts. Trots att man i budgetpropositionen framhåller vikten avdecentraliserad högskoleutbildning och säger sig vilja stödja de småhögskolorna är beloppet alltså detsamma i kronor räknat . Det ärinte så som utskottsmajoriteten skriver, att den planerade utbyggnaden avutbildningen ryms inom detta anslag. Det innebär i stället att det inte finnspengar till ny antagning till den administrativa datalinjen i . Inteheller har medel anslagits till den planerade specialutbildning - enverkstadsingenjörs-linje enligt coop-modell - som föreslagits av UHÄ. EnligtUHÄ är det mycket angeläget att försöksverksamhet med teoretisk utbildningvarvad med praktik prövas i på ingenjörsnivå. Planerna var långtframskridna och intresset var mycket stort. Men det blev alltså inga pengar. I stället kommer förhoppningsvis en intagning till den härlinjen att ske 1989/90, men då som en påbyggnad av årskurs 3 på gymnasietsT-linje - alltså som en variant av den s. k. mellaningenjörsutbildningen. Dettainnebär en förändring av den planerade linjen och en ökad ekonomisk belastningpå kommunerna, eftersom de förutsätts stå för kostnaderna för utrustning, och -vilket är det viktigaste - en enligt vår mening oacceptabel tidsförskjutning.Det är beklagligt att man på det här sättet stoppar upp utvecklingen under dentid frågan utreds. Det måste noteras att detta i själva verket innebär ennedskärning av högskoleutbildningen i området, eftersom den kooperativaverkstadsingenjörsutbildningen skulle ersätta fordonsingenjörslinjerna - tvåstycken om vardera 100 poäng i , finansierade genom Uddevallapaketet. Jag är medveten om att tiden har gått så långt att det nuinte finns praktisk möjlighet att återuppta planerna på att starta de härutbildningarna som blivit uppskjutna, men jag tycker att det är så angelägetatt markera viljan och inriktningen att slä vakt om utbildningen ochutvecklingen i det här området att jag ändå vill yrka bifall till vår motion.Jag vet att samtliga partier i utom är mycketangelägna om en utveckling av högskoleutbildningen i området, och jagförutsätter därför att reservation 2 vid utbildningsutskottets betänkande 27skall få ett brett stöd. Med detta yrkar jag bifall till reservation 2och i övrigt till alla reservationer som står bakom i de betänkandensom behandlas i denna debatt. Prot..1987/88:10420 april 1988 Högskoleutbildning, m. m. 3 protokoll 1987/88:104 Högskoleutbildning, m. m. 27 (): Att vi i har en synnerligenbesvärande regionalpolitisk obalans är uppenbart för oss alla, och detunderstryker vi av och till också här i kammaren. Vi känner väl till att någrafå regioner dras med alla de både positiva och negativa problem som den s. k.överhettningen skapar, inte minst svåra miljöproblem pä grund av enbefolkningskoncentration som är större än vad planeringen varit inställd pä.Man utsätts också för stora påfrestningar på den fysiska miljön förorsakade avbilism och industriutsläpp etc. Vi vet också att bostadsproblemen är enorma i deöverhettade regionerna och att detta drar med sig svåra sociala bekymmer. Attdet är svårt att klara av att ge alla människor som har rätt till det och behovav det den vård och omsorg de borde få är också bekant. Vilka effektiva medel finns det då för att skapa bättreregionalpolitisk balans? Säkert är det bra med kampanjer om att hela Sverigeskall leva, och visst är det nödvändigt med s. k. paket för regioner somdrabbas hårt av strukturomvandlingen. Det är just detta, menar jag, som vimåste tillstå: att svenskt näringsliv är av annan struktur. måste kunna hävda sig i den internationellakonkurrensen, det är ett påstående som ingen bestrider. Näringslivet fordrar därförkunskap och snabba kommunikationer. Jag tror att just utbildning och snabbakommunikationer är två grundförutsättningar för att arbetstillfällen skallexistera och erbjudas. Vi vet för övrigt allesammans att det är just runt vårasvenska utbildningscentra som expansionen skett och sker. Universitets- ochhögskoleorterna och regionerna omkring dem suger, åt sig och skapar framtidsjobben.