prot · GB09134 · 1987-12-31 00:00:00 — Man säger bara att man skall utreda frågan -def är, för resten,bara en av måriga frågor som skall utredas. Def finns möjligheter affåstadkomma en bättre stadsmiljö, och def äi- oerhört angeläget attåfgärdervidtas. Def är ju tätorterna som har den sämsta luffen. Vårt förslag, som rriajoriteten stöder - och somgäller bättre rening även för äldre bilar - är mycket viktigt i deftasammanhang. Jag har fått brev från människor som sysslar nied sådana här saker,och de säger att det infe är så krångligt aft åstadkomma förbättringar som manhar velat påskina. Man är klar över vilka system som skall användas när defgäller atf rena gamla bilar. Det äralltså enkelt att åstadkomma en ändring. Utsläppen skulle ju därmed minskasmycket kraftigt. Även frågan om natiirskyddet har diskuterats. Naturligtvisär def en vikfig fråga. var inne på aff man skulle studerajord- och skogsbrukets metoder. Vi i har fakfiskt en reservation, därvi säger att man borde göra miljökonsekvensberäkningar när det gäller vissaskogsbruksmetoder, så den reservationen kan rösta för. Men när det gäller naturen och möjligheterna aft bevaradenna är, skulle jag vilja säga, regeringens vandalisering av åkei-marken detstora problemet. Den jordbrukspolitik som man vill genomdriva och som innebäratl en hel del av den svenska åkerarealen skall planleras med skog är detstörsta bekymret. I går hade miljödag, och jag åkte då genom områdenmed vacker hagmark. Tack vare jordbruken med befesdrift finns def alltsåfortfarande hagmarker. Utan sådana jordbruk skulle hagmarkerna infe finnas.Problemen i detta sammanhang är stora. Den socialdemokrafiskaregeringspolitiken utgör här ett hot. Om denna genomförs, blir vi av med dessahagmarker. Av detta betänkande framgår aff def råder enighet om aftdet är viktigt att utbildningen i större utsträckning än som är falletomfattar miljöfrågor. , De människor som skall bygga värt samhälle förframfiden måste ha kunskaper om hur def biologiska livet fungerar: Det räckerinte att bara veta hurekonomin och tekniken fungerar. Om man enbart har dekunskaperna, går det inte att bygga ett bra samhälle. Man måste alltså se fillhelheten på ett helt annat sätt än man nu gör. De bekymmer som vi har hartill stor del sin grund i att man infe har fillräckliga kunskaper. Jag tycker att resonerade ganskakonsfigt när hon talade t. ex. om lagarna. Hon sade att människors värderingar är vikfiga. Men om människors värderingar är viktiga, är det väl också vikfigt att människor har kunskaper. Således är det mycket bra om def finns möjlighe ter fill utbildning. sade aft det infe var lagarna som skulle styra - men det måste de väl ändå göra. När hon sedan kom in på frågan om ekonomiska styrmedel vände hon helt plötsligt. skulle lagarna styra. resonemang gick alltså infe riktigt ihop. Jag tror aft det behövs en kombination av dessa olika saker för atf def skall fungera bra. Vi har föreslagit en del ändringar när def gällerlagstiftningen. Vi vill t. ex. ändra 5 § miljöskyddslagen. Vi tycker attvaraktigheten av en skada skall vara av betydelse vid bedömningen av skadan.Men det har man inte velat gå med på. I preventivt syfte är def dock vikfigtatt det kriteriet finns med. Miljölagstiftningen och miljömålen är besvärliga områden.Därför kräver vi aft det skall finnas en statsåklagare, vars specialområde ärmiljömål. Men infe heller på den punkten håller man med oss om def vi säger ivår reservafion. Vidare har vi krävt aft def skall finnas enmiljöombudsman. Det är ju alldeles klart att den enskilde långt ifrån alltidhar möjlighet aff agera i alla de frågor där det är motiverat aff agera. Mansaknar kunskaper på området. Dessutom vef man inte hur man skall bete sig föratt få någon rätsida på def ena eller det andra problemet. Infe heller dessavåra krav har man alltså velat villfara.Men, som sagt, def skulle vara av stor vikt atl ha en miljöombudsman när detgäller att skydda, bevara och förbättra miljön. De bekymmer som vi har beträffande harnågot diskuterats i . Det skulle vara väldigt bra om GretheLundblad i någon mån kunde beskriva agerande i deftasammanhang. Vi hör ju ofta av den att man är eri pådrivandekraft i detta avseende. Men om jag inte far alldeles fel, har man från sida varit ganska missnöjd med def sätt på vilket de olika ländernasmiljöministrar har agerat. Det skulle således vara väldigt bra om GretheLundblad något kunde redogöra för vad som verkligen har förevarit. Hon är juengagerad i . Med def sagda yrkar jag bifall fill dereservafioner av som är fogade till detta betänkande samt fillutskottets hemställan på de punkter där vi i har bidragit fill enmajoritet. 29VIOLA (vpk): gick iegenskap av landets miljöminister uf med ett av sina många stolta löften. Honsade nämligen aft miljöhänsynen skulle styra trafikpolifiken. Under vårens lopphar jag dock gång på gång haft anledning aff här i kammaren påminna om vad honlovat. Kammaren har redan avverkat flera stora trafikpolifiska betänkanden fråntrafikutskottet. Ett betänkande handlade om bilismen och vägtrafiken, ett annatom järnvägspolitiken, ett tredje om forskningen på trafikområdet osv. Det är helt klart att löften infe harinfriats och atf en riksdagsmajoritet, tyvärr, har medverkat till en utvecklingi alldeles galen riktning. Flera talare har nämnt de enorma kostnader som dethär rör sig om. Man kan alltså mäta miljöskadorna i reda pengar. Olika belopphar nämnts. Ett belopp är 60 miljarder. Det handlar således om otroliga, förmänniskor knappt fattbara, belopp. Men det finns någonfing annat som är lika konkretoch som t. o. m. är mycket mera skrämmande än dessa miljardförluster förlandets ekonomi och det är den havsdöd som har bevittnats och den skogsdöd somhar blivit allt allvarligare . När de första larmen kommerhar def allfid varit så, aft väldigt få forskare och polifiskt ansvariga direkttagit fasta på dessa. - i varje fall i ett fidigareskede av denna utveckling - har aktiva inom miljörörelsen mötts av hån ochmycket märkliga tillmålen från dem som är ansvariga på def miljöpolitiskaområdet i landet. Jag skall infe uppta kammarens fid med atf påminna om allade händelserna eller om sådant som i def sammanhanget ger uttryck för en mycketfarlig hållning till miljölarmen och def arbete som landefsmiljöorga-nisafioner har lagfned i detta avseende. Def blir andra tillfällenaff påminna om det. Ilskan har varit stor, och engagemanget har inte minskatnär miljöaktivister, miljökämpar och organisafioner, alltifrån Svenska naturskyddsföreningenner fill små lokala miljöorganisationer, har bemötts på detta sätt. Det har hänt någonting på alla dessa år. Forskare står upp och använder ordet katastrof om def som händer i havet. tidigare, utan del var ett förskräckligt lassande innanman vågade använda sådana starka ord. Allt fler politiskt ansvariga ochfolkvalda har bättre miljökunskaper och vill och vågar tala ommiljöproblemen i niycket klarare termer . Men detta hjälper inle,om-regering och riksdag inte snabbi fattar de beslut som verkligen skulle kunnaåstadkomma förändringar i praktiken. Lät mig därför återvända till exempletBirgitta och de miljöhänsyn som skulle styra trafikpolifiken. Def tycks vara pä samma sätt i som i landetItalien, där jag var med frafikutskottet på en studieresa-hösten 1986. Deenorma problem och det kaos som råder i trafiken i vissa-av de större städernai visar att del är dags - eller atl det har varit dags för länge sedan- alt diskutera gränser för bilismen. Jag ställde frågan till de politisktansvariga på olika nivåer i , om de aldrig hade diskuterat gränser förbilläthelen i landet. De var tysta och sade sedan: Nej, i ett land därFiat har säte kan vi infe diskutera i sådana termer. Detta är direkt tillämpbart på landet , fru talman,men här är del som har den stora makfen och del stora inflytandet.Bilkoncernen har lyckats få regeringen att gå med på mycket märkligaställningstaganden och har tyvärr också fått riksdagsmäjoriteten med sig iflera fall. Def är alltså inte miljöhänsynen som styr trafikpolitiken. Jag har försökt alt debattera dessa frågor med bådeBirgitta och . De säger inte att styr detta landstrafikpolitik, men det är mycket svårt aff få klara besked om de frågor jagställer. Det gäller bl. ä: det stora motorvägssyslemet Scandinavian Link, somhar diskuterats här och på många andra ställen i . En mycketviktig sak i ställningstagandena från början var orii regeringen, innanKjell-Olof gav löftet till P.G. alt bygga en del avScanLink, motorvägen i , hade tittat närmare på vilka miljökonsekvenserett sådant bygge skulle få. föregick beslutet om nedläggning avUddevallavarvef löfte atl i utbyte mot en bilfabrik, sorriGyllenhammar skulle bygga, skulle motorvägen byggas åt . försökte jag få insyn i de olikaharidlingar som rörde både bilfabriken, motorvägen och ScanLink. Jag fick såsmåningom reda på atf hade hemligstämplat materialet, såjag vet inte om miljöfrågor eller miljöhänsyn över huvud taget diskuterades.Jag tog därför i en interpellafion till upp detta problem; Jag ficksvar av och fick reda på atf miljö- och nafurvårdsfrågorsjälvfallet skulle belysas i vägverkefs projekteringsarbete. Det svaret fickjag . ställde jag liknande frågor tillBirgitta . Hon sade: "Miljökonsekvensbeskrivningar hardärför.också.tagits fram för den diskuterade motorvägen mellanStenungsund'och-Uddevalla." De miljöskyddsprövningar som gjorts hadeutförts av och . Def har sedan visat sig aff dessabeskrivningar, om def över huvud taget har funnits några sådana, dock aldrighar redovisats inför svenska folkel, inför de förtroendevalda, införriksdagsledamöterna eller Prot,1987/88:134 6junil988 Men regeringen gav ändå klartecken till aft sätta i gångmotorvägsbygget. Antingenljuger och om atf def hade gjortsmiljökonsekvensbeskrivningar av motorvägen, eller också struntade de i dem. Detvisar sig nämligen att den motorväg som skall byggas i och som kommeratt leda till att biltrafiken ökar ännu mer, att skogsdöden förvärras och attmiljön i havet blir ännu sämre än , skall gå genom ett lagskyddat område, Bratfeforsånsdalgång. Vad hjälper det då om , efter def att regeringen gavklartecken till att bygga vägen, säger aft beslutet var en plump i protokollet?Det hjälper inte med en minister som springer ut och säger sådana saker om honsamfidigt sitter med i landets regering och fattar de här vansinniga besluten.- BirgittaDahl presenterade, sarrifidigt som hon presenterade den miljöproposition somhar lett fram till det betänkande vi diskuterar, en liten söt bok somheter . Där finns en hel del vikfiga råd till allmänheten. Det ärrätt sött och oskyldigt, men där finns naturligtvis också sakupplysningar. a.: "Mellan av de försurande kväveoxidutsläppenkommer från trafiken." Hon talar också om hur mycket utsläppen skullekunna minska om hastigheterna på vägarna bara sänktes. Vidare säger : "Biltrafiken är den största källan till blyutsläpp." Vi vef atfjust blyet är ett av de farligaste gifterna, som skadar bäde barn och vuxna. Dettaär alltså bara små råd och fips fill oss som kanske tvingas använda bilen aft vi skall köra litet saktare. Men är infe beredd, vilket infe heller majoritet är, att fatta ett beslut om atf hasfigheternapå vägarna skall sänkas. Om man menar allvar skulle man kunna fatta ett beslut som fi-äder i funktion näsfan omgående. Def skulle kunna åstadkomma en del. ' Regeringenoch, har infe heller varit beredda atf ställa de . långtgående krav som de borde ha gjort när def gäller katalytisk avgasrening. De har gått ett steg längre tack vare atf opinionen är så stark, men infe tillräckligt långt. Framför allt är det ingen i regeringen, infe hellerBirgitta , som ens vågar andas om att verkligen sätta klara gränser för bilismen i . Jag vill mot slutet av mitt anförande läsa upp vad som står i denfrafikproposition som har signerat: De hittillsvarandeerfarenheferria är aff bilismen har en betydande utvecklingskraft. Denteknologiska utvecklingen och den fortsatta välståndsfillväxfen i vårt samhälleleder fill att bilismen kommer atf växa ytterligare. Bilismen kommer alltså ihögsta grad vara en del av de framtida transportsystemet. Jagskulle vilja återgå fill den bok som har gett ut, , Hon säger där: , , "Tågetär miljövänligare och energisnålare än både bil, buss och flyg,Järnvägstiransporfer är sex gånger mer energieffekfiva än landsvägstransporter.Och eldriven järnväg bidrar inte till luftföroreningar. Energimängden10 000 kWh kan användas för atf på sträckan transportera 25personer med flyg eller 40 personer med bil eller 75 personer med buss eller220 personer med tåg." Men varför drar inte , regeringen ochriksdagsmäjoriteten några konsekvenser av detta? Varför säger man inte ja tillde 45 miljarder som vpk har krävt för aff bygga ut järnvägen, vilket skulle minska landsvägstransporterna? Varför avvisarregeringen och majoriteten i vpk:s förslag aff tungalandsvägstransporter över skall flyttas över fill järnväg? En rad sädana konkreta förslag, som skulle ha kunnatgenomföras , har man alltså sagt nej fill. Det patos som BirgittaDahl visar i många sammanhang står i skarp kontrast fill de miljökatastroferoch miljölarm som vi bevittnar, om hon infe i prakfiken följer upp dem ochsäger ja fill sådana förslag som bl. a. vpk har framfört. Det skär sig ocksåmot det har sagt och de förhoppningar han har på ekologiskabilar och ekologiska vägar. Tro def eller ej, men just det vansinniga begreppethar han fått låna av en svensk professor, som sitter med i en utredning, ochsedan har han fakfiskt tagit med det i sin proposifion. Innan jag slutar vill jag yrka bifall fill samfligavpk-reservafioner. Tyvärr harriksdagen redan kört över en del av de krav jaghar nämnt, men def finns ytterligare några som bl. a. har med bilarnasmiljöförstörande effekt atf göra. 30GRETHE (): Hela Sverige-ja, hela - genomsyras av ett stort miljöintresse. Genom beskrivningar i radio och TV, genom åtskilligatidningsartiklar av forskare och politiker har kunskapen om de hot mot vårframtid som miljöförstöringen har skapat blivit allmänt samtalsämne i mycketvida kretsar. När våra skolbarn skall skriva fritt, är det krigshot ochmiljöhot som i stor utsträckning uppfar deras sinnen. I märksintresset i den ovanligt stora mängden mofioner och frågor från ledamöternassida. Vi har att behandla 639 förslag, framlagda av enskilda riksdagsledamötereller av partier. För den som sedan.mitten av 70-talet har fått arbeta medmiljöfrågornas behandling, både i utskott och i kammare, är det intressant, menockså glädjande, aff parfier som var bromsklossar i miljöarbetet, somt. ex. vad gäller bilavgaser och vissa industriutsläpp och centernvad gäller vattenföroreningar från urlakning av gödselmedel och bekämpningsmedel,nu har vänt om och ibland är mer ofäligään den verkliga utvecklingen egentligenger dem anledning att vara. är det lätt och populärt aff driva på i miljöfrågor.På 70-falet var det ofta svårt och impopulärt att ställa hårda krav imiljöfrågor i och ute bland olika intressenter. Men på 70-talefskapades genom utsläpp och urlakning många av de miljökatastrofer vi skönjer : skogar som vissnar, fisk som dör och människor vilkas hälsa försämras. Jag tycker att de borgerliga partier som var bromsklossarpå 60-talef och 70-falef måste vara på def klara med sitt stora delansvar fördagens katastrofer; försförda havsbottnar och giftiga ämnen i sjöar och hav.Därför tycker vi att alla skall hälsa regeringens beslut om en speciellkatastrofplan, för att klara den aktuella katastrofen, med fillfredsställelse. Min uppgift här är aff för socialdemokraternas iutskottet del lägga fram synpunkter på luftföroreningar och försurning, påhavsföroreningar samt på deinternafionella imiljöproblemen. Det är glädjande aff alla politiska parfier ifråga om luffföroreningar och försurning nu är överens om atf de försurandeutsläppen kan minskas ytterligare . Vi har minskatsvaveldioxidutsläppen . Den svenska andelen avsvavelnedfallen i är i genomsnitt . För atftillförsäkra en god livsmiljö i och ge naturen chanser atf överleva ochutvecklas, anser hela utskottet också att man utöver den av regeringenföreslagna målsättningen - en minskning av svavelutsläppen fill år1995 räknat års nivå - måste uppnå en ytterligare minskning med 80 %fill . För kväveoxidutsläppen i framfiden har majoriteten räknatmed att en 30-procentig minskning skall uppnäs och all tekniskaåtgärder sedan måste studeras för all en halvering skall nås lill . Mencentern och vill arbeta med målet minskning avkväveoxidufsläppen lill och det gäller även kolväteufsläpp. Jag villgärna instämma i det miljöministern säger i proposifionen, att def finns fleraolika utsläppskällor och en betydande osäkerhet kring orsakssammanhangen.Därför kanske mitfenparfiernas förslag mest blir ett önsketänkande. Koldioxidutsläppen och handlingsprogrammet för derasredukfion har redan diskuterats så mycket aff jag inte skall ägna mig specielltmyckel åt det. Men jag skulle gärna vilja påpeka alt del vidutskottsuffrågningen klart kom fram att anser atl vi behövermer kunskap och fler mätningar innan vi kan föreslå ett program. Av denanledningen tycker vi socialdemokrater att det är riktigt atf stanna vid detuppdrag som har fått aff göra en undersökning. Därför tyckervi alt de borgerliga partiernas inställning, att kräva ettaktionsprogram, är litet av en demonslialionspolitik. Den svenska miljöministern har varit mycket aktiv i sinaförslag atf påverka andra stater att minska sin utsläpp. Både genom besök i bl.a. och genom aktivt ordförandeskap på olika minisfermöfen har hon drivitpå den något tröga miljöpolitiken i våra grannstater. Därför anser visocialde-mokrafei aft man infe, som oppositionen gör, kan klaga på deninternationella aktiviteten hos regeringen, och vi har i reservation nr 43förklarat alt del egentligen är bristande intresse i andra länder som harmedfört aft en internationell luffvårdsfond inte har kunnat skapas. Riksdagensuppmaning står kvar. Jag tror säkert aft miljöministern arbetar vidare meddetta. aktionsplaner och mätningar i olika länhar visat att luffföroreningarna har en skiftande regional svårighetsgrad. Bådebeträffande kväveföreningar och svavelnedfall står det klart att södra hårdast drabbat. Del är , sydkusten och en del av norra är hårdast drabbade av havsföroreningar. I många mofioner framställs krav pä att den iproposifionen föreslagna möjligheten att förklara en region sommiljöskyddsområde bör användas för områden i sydvästra . Därför anserutskottet atl det bör tas ställning till om skall förklaras sömmiljöskyddsområde, när har kartlagt problemens omfattning. Förmånga sjöar finns också molionsledes framförd,! önskemål om särskiltmiljöskydd. Men utskottet anser aft de resultat bör avvaktas somlänsstyrelserna, vilka fält i uppdrag all samman- ställa deviktigaste miljöproblemen i varje län, kan komma fram till. Då bör PrOt.1987/88:134 en bättreöverblick över situationen uppnås. Utskottet anser därför att en viss 6junil988 restriktivitetmåste finnas när man lar ställning till speciellt skyddsbehövande .,; ; ; r ° ' ' Miljöpolitiken infor När det gäller aktuella utsläppskrav förförbränningsanläggningar, främst korrimunala värmeverk, skiljer sig åsikterna iutskottet. Vi socialdemokrater anser aff samma utsläppskrav bör gälla oavsettom det använda bränslet är kol eller olja. Det är nämligen utsläppen somorsakat miljöstörningar, öch höga krav måste ställas på miljövänlig förbränningsteknik.Men bränsleinköpen får inte av miljöskäl styras över mot ökad oljeanvändning.Snarare bör målet vara atf ersätta olja och kol med mera miljövänligaenergislag, t. ex. naturgas. Men de borgerliga partierna och vpk vill hahårdare utsläppskrav för nya koleldade anläggningar, både vad gällerkväveoxider och svavel, redan om en månad. Vi socialdemokrater har reserveratoss i reservation 53. Vi anser atf kraven måste vara lika för alla utsläppoberoende av bränsle. Luftföroreningarnas skadeverkningar i är mestlydliga i skogen. Därför föreslås i propositionen ökad forskning och försök medkalkning för att rädda skogen. Men vill tydligen infe garanterafortsatta räddningsinsatser för skogen, ty de skall spara 28 milj. kr. påkalkningsansla-get.Centern vill däremot öka anslaget med 39 milj. kr. utöver regeringens förslag.Därför måste jag fråga: Hur skulle det gå för skogen i med enborgerlig regering? Jag går så över till den viktiga frågan omhavsföroreningar som är det mest aktuella miljöproblemet. Algblomningen är atljämföra med skogsdöden vid luftförorening. Därför fastslåsdel också klart i regeringsförslaget: "Föroreningssituationen iÖstersjön, och är så allvarlig aft utsläppen börbegränsas." Det gäller såväl punktutsläpp som mera diffusa utsläpp. Denstora aktionsplan som gjort följs upp på flera områderi. Defgörs insatser mot jordbruk, mol skogs-och pappersindustrin. Det blir omprövningav utsläppsvillkor för kemisk industri samt en utredning om slamhantering. Detblir hårdare prövning av kommunala reningsverks utsläpp, halverade utsläpp avkvicksilver, kadmium och andra metaller, osv. Därtill kommer def dagsfärskatillägget från om 30 milj. kr. för olika insatser på grundav algblomningen.' Del finns ett tjugotal reservafioner påhavsföroreningsområdet, som jag inte hinner gå in på i detalj. Med anledning avden reservation som finns om dumpning vill jag säga att man har beslutatatf avfallsdumpning i bara skall få ske i undantagsfall. Jag skulle därefter vilja övergå till att diskutera detinternafionella samarbetet kring havsföroreningsfrågorna. Den svenskaregeringen har tagit flera olika inifiativ fill ett ökat samarbete. Det finnsredan tillräckligt med konventioner och kommissioner - Paris-, Oslo- ochHelsingforskonvenlio-nerria med årliga möten och två sekretariat. Därföravvisar vi socialdemokrater ytterligare byråkrafisering av samarbetet påhavsmiljöområdel genom bildande av en . Del är inle ettönskemål om atf minska insatserna, utan vi anser aft det är akfivitefen ochtakten i miljöarbetet som är def viktiga, inte miljöarbetets former. Miljögiftsproblemen i våra havsområden har orsakats avstabija organiska ämnen, varav en stor del kommit från massa- och pappersindustrin. Regeringen föreslår aktiva åtgärder för att kunna påbörja en minskning av utsläppen. Man skall börja att mer och mer övergå fill oblekt papper för aff minska trycket på denna form av produkfion. Därför är de borgerliga reservationerna och vpk-reservationerna på denna punkt föga annat än en demonstration av att också de vill minska dessa utsläpp snabbt.- Hela utskottet uttalar sig ju för miljömärkning av produkter för att sfimulera till användning av oblekt papper. . . När det gäller PCB samt dioxiner och andra farligamiljögiffer bör det inte råda något tvivel om att hela önskar få bortdem . De krav som finns, i reservafioner från opposifionspartierna ärvälmenande, men de går inte att förverkliga utan de ökade undersökningsresursersom regeringen har anvisat till förlaboratorieundersökningar. I utskottet är man mycket otålig beträffandeden utredning om ett Östersjölaboratorium spm infe tycks ha kommit till ståndpå def sätt som vi i utskottet hade förutsatt. Då miljösituationen - som såofta har omvittnats här i - i södra är allvarlig, börytterligare ansträngningar göras för aff stärka forskningsresurserna kringdessa problem, vilket utskottet uttalar till regeringen. Kanske kan dettilläggsförslag som vi har fått på bordet från miljöministern vara-en bitpå vägen mot ytterligare laboratorieinsafser. Avvecklingsplanen för freonanvändning innebär en halveringav användningen till 1991 och en i huvudsak total avveckling fill utgången av1994. Def innebär alltså ett förbud , när Monfrealprotokollet barabeslöt om reducering. Även på detta område vill jag fastslå atf definternationella miljövårdssamarbefet i allra högsta grad drivs på av . .Sverige deltar alltså aktivt i flertalet sammanhang i det internationellamiljösamarbetet, som är av betydande omfattning, bl. a. som en följd av svenskapåtryckningar och initiativ. I miljöpropositionen görs en översikt av både detsamarbetet och av och hur den kommer attuppföljas.