prot · GB0916 · 1987-12-31 00:00:00 — Närdet gäller är det alldeles riktigt som BirgittaHambraeus sade. Vi stöder den rapporten helhjärtat, och den tar ställning förförnybara energikällor. har alltså klart markerat sin ståndpunkt i FNnär det gäller förnybara energikällor. Det är klart att man skulle vilja agerapå många olika vägar. Närdet gäller kärnkraft och kärnvapen ser regeringen fortfarande inte dessa somsiamesiska tvillingar. Den civila kärnkraften är något som riksdagbestämt sig för att aweckla, men inte för att den är en del ikärnvapenutvecklingen, som vill göra det till. Det är intedet motiv för att avveckla kärnkraften som riksdag har ställt sigbakom. Sverigemåste naturligtvis agera trovärdigt internationellt. Finns det något som helsttvivel om att vi har agerat mindre trovärdigt, får vi naturligtvis undersökadet. Jag har svårt att se det. Det finns olika sakområden och olika fält sombeskrivs och behandlas på olika sätt. Närdet gäller måste det finnas en folklig opinion för att frågan över huvudtaget skall kunna få en chans till ett internationellt genombrott. Det sade jagockså till när det togs upp. Eftersom det är stormakten USAsom är "förmyndare" för denna lilla stat, är det inom man måsteväcka en opinion, så att man ser till att följer de självklarafolkrättsliga regler som skall gälla. har man på ett majoritetsförfarande,och har man lyckats uppnå majoritet för att tillåtakärnvapenbaserna. Det är att beklaga. har det alltså inte funnits denmajoriteten på . Folket har tidigare kunnat säga nej och inte accepteratkärnvapenbaser. Men med den situation som uppstått, med ett stort ekonomisktberoende och en fattig befolkning, har allt fler människor röstat för ettstörre beroende av , dvs. en acceptans också av kärnvapenbaser, vilket äratt beklaga. Men,, jag tror att det är viktigt att man i första hand väcker enmedvetenhet och ett engagemang i . Det är i första hand därifrånreaktionerna måste komma och kraven ställas på den amerikanska regeringensagerande. 164 BIRGITTAHAMBRAEUS (c) rephk: Det är mycket viktigt, , att vi har klart för oss attdet fortfarande går att hjälpa . är ett fantastiskt land. Enamerikansk högt uppsatt domare har sagt att denna omröstning uppenbarligenbehöver prövas. Man har försökt pröva den, och då har det förekommit mord ochmordhot. Domaren säger att han gärna prövar omröstningen igen, om någon överklagar. Detär alldeles riktigt att det är viktigt med opinionen i . Men vi kan välåtminstone stärka den. Vi behöver inte försöka hindra den från att komma fram.Det är vad vi gör . Vi reserverar oss, med och , för attundvika att den kommer fram, av formella skäl. Jag tycker att det är viktigtatt hålla på formerna i FN, men då får vi åtminstone se till att detta kommerupp i ett annat sammanhang. Man kunde t. ex. ha nämnt detta i något tal. Där ärman ju oförhindrad. Detfinns kraftiga bevis för kopplingen mellan kärnvapen och kärnkraft. Jag vet attMaj Britt känner till dem. Jag vet också att det är en stor splittringi socialdemokraternas led. Ni har olika åsikter där. Jag önskar Maj BrittTheorin lycka till i det vidare arbetet inom sitt eget parti för att dettaskall bli alltmer förstått. Det är ju så klarasamband, t. ex. när det gäller plutonium. Det går alltså i Frankrikeatt använda kärnkraftsplutonium för att göra vapen. Det är alldeles tydligt gör det. Ju mer plutonium som sprids i världen desto lättare blir det attskapa bomber. Vidare är det tydligt att fick möjlighet att göra vapengenom sitt civila kärnkraftsprogram. Man får kompetensen. Stora, dyraanläggningar byggs upp med hjälp av FN och lAEA. Sedan kan man själv göra sinatombomb. Det är en så tydlig koppling här. Jag vet att till det. Jag är också mycket glad över att man nu kommer att arbetakraftfullt för Brundtlandrapporten. Men som det är nu har vi inte gjortnågonfing. FN har faktiskt några personer som försöker arbeta för förnybarenergi. De har varit i och försökt att få stöd. stöder ju lAEAi arbetet med att sprida kärnenergi till . Men de stöder inte pånågot sätt de människor från som ville ha hjälp och pengar tillkonferenser för förnybar energi. Vi bör faktiskt ändra oss här. Jag litar påMaj Britt möjligheter att här kunna påverka regeringen. 165EVERT (): Vi bekämpar kärnvapen i olika sammanhang. ISverige gällde som bekant striden en gång om vi själva skulle införlivakärnvapen -det hette då atombomben - i det svenska försvaret. Efter en långprocess blev det ett bestämt nej till en svensk atombomb. har vi i satt i gång en process för att få enkärnvapenfri zon även i fredstid. Det arbetet fortsätter på olika nivåer. Jagdeltar själv i det så gott jag kan. I denna övergripande fråga, nämligen bekämpandet avkärnvapen, har några socialdemokratiska motionärer - , , och jag själv, alla tillhörande -ansett att man bör ha garantier för att gästande krigsfartyg inte är bestyckademed kärnvapen. Det är fler i denna kammare som motionerat om detta ochkraftfullt talat för det . Jag tycker att det är en självklarhet, även omjag är medveten om att detta rymmer vissa diplomatiska komplikationer. Vi har kommit en bit på väg efter densocialdemokratiska kongressens beslut. Det beslut som utrikesutskottet i detbetänkande vi nu har framför oss föreslår att fattar ser jag som ettbifall till vår motion. Jag noterar detta med glädje. Jag yrkar bifall till förslaget frånmajoriteten, som i detta fall består av socialdemokraterna och . Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut i ärendet skulle fattas vid nästa arbetsplenum.) 1987/88:1om ändring i vapenlagen (prop. 1986/87:154). 11 protokoll 1987/88:16 166 (): I justitieutskottets betänkande 1987/88:1behandlas ett regeringsförslag om vissa ändringar i vapenlagen, som syftar tillatt öka möjligheterna att få kontroll över vapenliknande föremål som kan kommatill användning i samband med brott. Ändringarna innebär att lagensbestämmelser om skjutvapen skall tillämpas också på start- och signalvapen.Salutkanoner undantas. Det innebär att tillstånd från polisen i princip kommeratt krävas för den som vill inneha, införa eller handla med sådana vapen. Dockskall tills vidare inte krävas tillstånd för den som, när de nya reglernaträder i kraft , redan innehar sådant vapen. Först vill jag säga att det är viktigt att införa enordning som medger en kontroll över hantering av skjutvapen. Dessa vapen kanmed relativt enkla medel ändras om till fungerande skjutvapen. Inte sällan hardessa vapen använts i brottslig verksamhet. Det har framkommit att flera tusensådana här startvapen säljs , i huvudsak genom postorderföretag. Det ärenligt gjorda utredningar uppenbart att enbart en mindre del av dessa användsför startändamål. Som vi ser på det inom kommer dagens beslut attinnebära att ett stort antal av dessa vapen kommer att cirkulera okontrollerati vårt samhälle även framöver, eftersom beslutet inte innefattar redan inköptavapen. När polis påträffar dessa vapen kan innehavaren kort och gott påstå attvapnet inköpts före lagändringen. Lagen blir svår att kontrollera, och det voreangeläget att karflägga den totala förekomsten av sådana här innehav. Vi har därför i vår motion pekat på en möjlig väg att gåfram, som enkelt skulle innebära att man införde en anmälningsplikt för innehavav start- och signalvapen. Den som anmäler innehav bör också automatiskt ansesha fått tillstånd för innehav. Vi anser förslaget obyråkratiskt och smidigt ochhoppas att regeringen tittar närmare på det. I propositionen föreslås att regeringen genom ett tilläggtill 5 § vapenlagen skall få generellt bemyndigande att föreskriva undantag fördet föreslagna tillståndskravet för start- och signalvapen. Främst torde detvara olika idrottsföreningar anslutna till förbund inom som har ett legitimt behov av att inneha startvapen. Det ärvettigt att undanta dessa föreningar från tillståndskrav, och likaså är detvettigt att undanta kommunala vapeninnehav, skrev vi i centermotionen. Vårtmotionskrav måste anses tillgodosett i och med utskottets förtydligandeskrivning. Det är bra. Likaså tillgodoses motionskrav att undantaget i22 § tredje stycket även skall gälla signalvapen, eftersom dessa används inombåtsporten, t. ex. vid kappseglingar. I motion Jul32 yrkar vi också avslag påpropositionen i den del som innebär att bemyndiga regeringen att föreskriva attvapenlagens bestämmelser även skall omfatta andra farliga föremål. Vi harrespekt för syftet bakom förslaget, att det finns behov av snabba ingripandenoch att det kan vara förknippat med nackdelar att behöva tillgripa tidsödandelagstiftningsarbete för att avgöra om föremål som kan användas som hjälpmedelvid brottskall få introduceras på marknaden. Dock skriver vi i vår reservation fråncentern och att behovet att reglera även innehav m. m. av föremålbör tillgodoses i annan ordning, t.ex. i en för ändamålet särskilt stiftad lag. Enligt vår uppfattning är det angeläget att vapenlagensbestämmelser reserveras för de föremål som är eller efter omändring kananvändas som vapen. Klart är att det finns'behov av att snabbt kunna ingripaäven mot farliga föremål som inte är vapen i egentlig mening. Regeringen bör därför enligt reservationen snaraståterkomma med förslag till hur en reglering som möjliggör sådana ingripandenbör vara utformad. Det kunde lämpligen ske i samband med den av regeringenaviserade samlade översynen av vapenlagstiftningen. Med dessa ord, herr talman, ber jag att få yrka bifalltill center- och folkpartireservationen. 167GÖRAN (); I justitieutskottets betänkande 1987/88:1,som vi nu behandlar, finns ett förslag från regeringen om vissa ändringar ivapenlagen. Enligt regeringsförslaget skall vapenlagens regelsystemgöras tillämpligt på start- och signalvapen. Däremot skall salutkanonerundantas. Vidare innehåller förslaget från regeringen en hemställan ombemyndigande för regeringen att föreskriva att vapenlagens bestämmelser ävenskall tillämpas på andra föremål som är särskilt ägnade att användas vid brottmot någons liv, hälsa eller personliga säkerhet. Ett enigt utskott ställer sig bakom förslaget att start-och signalvapen skall omfattas av vapenlagen. Utskottet föreslår på en punkt ensmärre ändring i regeringens förslag, vilken möjliggör att även signalvapen kanlånas ut under vissa förutsättningar i samband med idrottsträning och tävling. Man kan givetvis rent allmänt beklaga att den nuföreslagna utvidgningen av vapenlagens tillämpningsområde är nödvändig.Regeringen konstaterade dock redan i sin skrivelse till om åtgärdermot vålds- och egendomsbrott att start- och signalvapen vidflera tillfällen kommit till brottslig användning. I den till betänkandet fogade reservationen yrkarfolkpartiet och avslag på förslaget om bemyndigande för regeringen attgenom förordning göra vapenlagen tillämplig på ytterligare föremål ochanordningar. Reservanterna är av den uppfattningen att vapenlagens regelsysteminte bör gälla andra föremål än vapen i egentlig mening. I och för sig konstaterar man i reservationen, och det harIngbritt Irhammar här också understrukit, att det finns behov av att snabbtkunna ingripa mot handel och innehav av föremål som kommer till användning vidbrott mot människors liv, hälsa och personliga säkerhet. Att i varje särskiltfall behöva tillgripa lagstiftning kan medföra onödig tidsutdräkt. Huvudinvändningeni reservationen är alltså att vapenlagen inte skall användas. Reservanternavill i stället att regeringen återkommer till med förslag tillreglering beträffande andra föremål än vapen. Regeringenhar tillsatt en särskild utredare med uppgift att i ett flertal avseenden företaen översyn av vapenlagstiftningen. I direktiven till utredningen behandlas bl.a. frågan om lagens tillämpningsområde med utgångspunkt i dess första paragraf.I denna sägs att lagen är tillämplig på apparat eller anordning som beträffandeverkan och ändamål är jämförlig med skjutvapen. Direktiven innehållerresonemang om lösning av detta problem efter två linjer. Den ena är attifrågavarande paragraf förtydligas. Den andra är - under förutsättning attregeringen erhåller begärt bemyndigande - att bestämmelsen helt kan avvaras.Regeringen skulle då i förordning kunna ange vilka föremål som omfattas avvapenlagen. Vifår självfallet avvakta resultatet av denna översyn, men jag vill ändå konstateraatt exempelvis tårgas på sprejburk och elpistoler redan nu är införda underifrågavarande vapenlagstiftning. som reservationen aktualiserar är alltså föremål föröverväganden i den nämnda översynen, och mot den bakgrunden yrkar jag avslag påreservationen. 1det nu aktueHa betänkandet behandlas också tre motioner från allmännamotionstiden. I två av dem argumenteras för att kontrollen vid förvärv avammunition skall bli mer omfattande och rigorös. Enligt nu gällandelagstiftning kan viss ammunition inköpas utan någon närmare kontroll. Ocksådenna fråga skall behandlas i den tidigare av mig nämnda översynen avvapenlagstiftningen. tredje motionen föreslås att det skall göras möjligt att från allmänhetensamla in sådana vapen som innehas utan tillstånd. Det skulle kunna ske genomen särskild s. k. vapenamnesti, något som med framgång genomförts i Danmark.Även denna fråga ingår i uppgifterna för den utredare som skall se övervapenlagstiftningen. Jag yrkar således avslag på motionerna Ju804, 805 och 814. Slutligenyrkar jag bifall till hemställan i justitieutskottets betänkande 1987/88:1. 168 (): Som nämnde är utskottsmajoriteten och reservanternaöverens om att det fordras att beslut fattas snabbt och att viinte vill ha ett system som förhindrar ett snabbt ingripande mot nya föremålsom införs på marknaden. Vi reservanter har sett på problemet med att tolka vadsom skall anses vara vapen och icke vapen. Härhar nämnts att vi principiellt redan har gått med på att elchockspistoler ochtårgas skall ingå i denna bestämmelse. Det har vidare nämnts att handbojor ochchocklampor skulle kunna inbegripas i lagändringen. Det skulle kunna leda tillatt man inte längre ser var gränserna går i vapenlagen. Vad är t. ex.skillnaden mellan handbojor och rep, som kan användas för att fängsla någon?Vad är skillnaden mellan en chocklampa och en vanlig fotoblixtlampa? Vad ärskillnaden mellan tårgas och en hammare eller en kniv? Eftersomdet ändå skall göras en översyn ansåg vi reservanter att det hade varitlämpligt att där dra upp riktlinjerna för skillnaden mellan vapen och ickevapen. Det finns alltså möjligheter att komma tillbaka och föreslå ändringarsom gör det möjligt att ingripa mot farliga föremål. till att reservanternaanser att det är felaktigt att ge regeringen ett bemyndigande. Anf.169 (): Det finns utan tvivel definitionsproblem. När man talar om vapenlagenoch skjutvapen går tankarna åt ett bestämt håll. Jag ser med fillförsikt frammot förslag från den utredning som pågår. Fördelenmed att nu biträda utskottsmajoriteten är att ett sådant förfarande blirmöjligt att regeringen snabbt kan ingripa, när utvecklingen leder till att detkommer nya farliga föremål som används i brottslig verksamhet. Sedan får viavvakta utredningen och fatta beslut när frågan om definifionernärmare har belysts. Anf.170 (): Det framgår av inlägg att vi är överens om att detfinns problem. Vi reservanter vill definiera dessa problem innan ett lagförslagläggs fram. Majoriteten vill däremot lägga fram lagförslag innan man vet vadman egentligen beslutar om. Anf.171 (): Vi kan vara överens om att det finns problem, men vi är också överensom att det är en olägenhet att för varje särskilt farligt föremål behövatillgripa lagstiftning. Majoritetens linje innebär att regeringen snabbt kaningripa. kommer resultatet av översynen. Överläggningenvar härmed avslutad. (Beslut i ärendet skullefattas vid nästa arbetsplenum.) 14§ Föredrogs justitieutskottets betänkande 1987/88:2 om olovligt könsumgänge. 172 (): Utgångspunkten för den motion som behandlas i detta betänkande är atttvå män tvingade en 16-årig flicka - som enligt chefspsykologen i Lundbedömdes som ensam, deppig, ängslig och kontaktsökande - till upprepade samlagoch annat sexuellt umgänge. Dettahände i och visar än en gång hur bräckligt rättsskyddetär för våldtäktsoffer. Trots den nya lagstiftning som trädde i kraft i juli1984 kan en flicka än manglas och pressas i ett otal förhör när hondristar sig att anmäla en våldtäkt, trots att anmälan på alla punkter hållerför ett åtal. Trots proceduren att konfronteras med gärningsmannen står honlika tomhänt efter domslutet. I Malmöfallet är den yttrebevisningen entydig: flickan har utsatts för våld Prot.1987/88:16 och har gjort motstånd. Männen friades därför att de inför domstolenkunde . hävda att de inte insåg att flickan inte ville. Hennesnej var för tyst och inte tillräckligt. Kan vårt samhälle acceptera den friande domen? Som lekmansäger jag nej. Juridiskt sett finns det inget att anmärka mot domslutet.Det har jag JO ord på: Rätten fann utrett att det sexuella förfarandetinletts och fortsatts mot C:s vilja och att visst våld utövats mot henne iinledningsskedet till det sexuella förfarandet. JO har alltså ansett att det juridiskt sett intefinns något att anmärka mot domslutet. har jag också justitieutskottets ordpå att domen var korrekt. Låt mig då fråga; Vad är det för mening med ensexualbrottslag om den inte tillämpas i praktiken? 173 (): I detta betänkande behandlar utskottet enmotion i vilken föreslås att allt könsumgänge mot någons vilja skall varakriminellt, dvs. även sådant där varken våld eller hot har förekommit. Utskottet har föreslagit att avslå motionen, ochutskottet har baserat sitt ställningstagande på en omfattande remissbehandlingav motionen. Samtliga remissinstanser avstyrker motionen. Låt mig peka på tvåav remissinstanserna. Riksåklagaren säger att det skulle bli mycket svårt atttillämpa den föreslagna straffbestämmelsen. Han fortsätter; "Denhuvudsakliga bevisning som normalt torde kunna åberopas i den situation sombestämmelsen avser är en persons påstående att han eller hon har haft ettkönsligt umgänge mot sin vilja. Det är uppenbart att åklagarna därför i densituationen i stor utsträckning måste lägga ner förundersökningen eller attdomstolarna i stor utsträckning meddelar frikännande dom. Enligt min meningfinns det därför stor risk att den föreslagna bestämmelsen inte alls skulle fånågon preventiv verkan." riktar minst lika stark kritik motmotionsförslaget. Enligt är motionsförslaget svårförståeligtmed hänvisning bl. a. till att varje övergrepp som kränker någons personligaintegritet är straffbart enligt gällande regler. Samfundet anför.vidare att enbestämmelse med en så diffus utformning som den föreslagna varken skulleförstärka respekten för den enskildes vilja eller ha någon preventiv effektbeträffande sexuella övergrepp. torde, framhåller samfundet, detillämpningssvårigheter som motionärerna förutser verka i motsatt riktning. Remissinstanserna är alltså samfällt nedgörande i sinkritik och anser att det förslag som har framförts i motionen inte börgenomföras. Ett enigt justitieutskott yrkar därför att motionen skall avslås. Jag avser inte att kommentera det enskilda domslut somMargitta har åberopat från talarstolen. Man kan ha olika uppfattningar om detta domslut - och nämnden som avgjorde målet var inte enig. Det är möjligt att utgången i målet hade blivit helt annorlunda om nämndsammansättningen hade varit en annan. 166 Jag yrkar bifall tilljustitieutskottets hemställan. 174MARGITTA (): Min fråga kvarstår: Vad är det för mening meden sexualbrottslag om den inte tillämpas i praktiken? Om vi här skall ägna oss åt högläsning urremissinstansernas yttranden kan jag tala om vad säger,trots att den som mycket riktigt påpekar, har avstyrkt motionen.Tingsrätten inleder med att säga att den delar motionärernas grundinställningatt sexuella övergrepp är en särskilt allvarlig integritetskränkning. Svenska jurister och EG Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut i ärendet skulle fattas vid nästa arbetsplenum.) 1987/88:4om telefonavlyssning (skr. 1986/87:162). Beträffande detta ärende konstaterade andre vice talmannenatt ingen talare var anmäld. (Beslut i ärendet skulle fattas vid nästaarbetsplenum.) 16 § Föredrogs justitieutskottets betänkande 1987/88:5 omsvenska jurister och EG. 175BJÖRN KÖRLOF (m); har tidigarekonfronterats med den framväxande rättsordningen inom EG. Kammaren skall nubehandla ett ärende, som till det yttre kan tyckas vara av mindre vikt. Ärendetvisar emellertid också på de större principiella och politiska problem som vårtland ställs inför, när vi inte i tillräckhg grad är med i det ekonomiska,tekniska och rättsliga integrationsarbetet inom EG. Ärendet vi behandlar visar att vårt land i sin handel medEG och svenska företag som verkar inom EG kan riskera att bli diskriminerade iförhållande till EG-företag, om vi inte på ett fullvärdigt sätt blir behandladesom likaberättigade parter i EG:s materiella marknadsrätt och i EG:s rättsordning. Betänkandet handlar om huruvida svenskajurister har s. k. legal privilege vid juridiska EG-organs undersökningar, t.ex. vid misstanke om kartellbildning. Legal privilege betyder rätten tillförtrolig kommunikation mellan advokat och klient. Genom att hänvisa tilllegal privilege kan en klient undvika att lämna ut konfidentiellt material förgranskning, t.ex. i samband med de inspektioner och revisioner somÉG-kommissionen gör för att undersöka efterlevnaden av EG;s regler om kartelleroch konkurrens. Frågan omsvenska jurister åtnjuter s. k. legal privilege har ställts på sin Svenska jurister och EG spetsefter en prejudikatbildande dom i 1982. Domstolsutslaget är fillsin ordalydelse sådant att svenska jurister icke längre kan åtnjuta denna rätt.Det får till konsekvens att svenska exportföretag inte kan anlita en svenskjurist som rådgivare i frågor som rör EG-rätt, eftersom en sådan jurist intekan få sina konfidentiella råd skyddade. Andra tolkningar av domstolsutslaget har visserligengjorts. Eftersom ytterligare prejudikat inte finns har detta lett tilltveksamhet om det verkliga rättsläget. Själva oklarheten leder emellertid tillsamma konsekvens för svenska juristers del. Risken för att kommissionen tolkardomstolsutslaget i för negativ riktning är så uppenbar att man intevågar ta sådana juridiska uppdrag. Vad skall vi i detta läge göra från svensk sida? Uppenbartär att rättsläget är mycket otillfredsställande och leder till en faktiskdiskriminering mot icke medlemsnationer i EG. Om detta är vi i utskottet heltöverens. Men vi reservanter, moderater och folkpartister, kan intese att den lösning som majoriteten anvisar kan leda till något resultat, i vartfall inte inom rimlig tid. Majoriteten stöder sin uppfattning på ett remissvarfrån vår diplomatiska delegafion i . Det är möjligen ett diplomatisktfinurligt, men i sak och logiskt sett, omöjligt ställningstagande. Om jagtolkat delegationens uttalande rätt, och majoriteten stödjer ju delegafionenpå den här punkten, anser den nämligen att en framstöt från svensk sida, föratt bringa reda i det oklara rättsläget, skulle leda till en uppfattning i EGatt vi inte anser oss åtnjuta s. k. legal privilege, men att vi vin ha det. Detsker då i en situation där vi på grund av det oklara rättsläget ändå skulle hadet. Därför skall vi inte göra någonting. Det är innebörden av EG-delegationensuppfattning, som majoriteten stödjer sig på. Om kammarens ledamöter hade svårt att förståvad jag just sade, kan jag dela deras undran på den punkten. För ossreservanter ter det sig i denna situation, med själva det oklara rättsläget,som innebär en diskriminering av , egendomligt att inte kräva atträttsläget klargörs i förhållande till EG och att svenska jurister självklartskall åtnjuta legal privilege. Jag yrkar mot denna bakgrund bifall tillreservationen till detta betänkande. 176LARS-ERIK (): I detta betänkande från justitieutskottetbehandlas en motion som rör s. k. legal privilege för svenska jurister inom EG.Med det förstås i det här sammanhanget rätten till förtrolig kommunikationmellan advokat och klient. Motionen föreslår att svenska initiativ skall tasför att undanröja det motionärerna påstår vara oklarhet vad gäller svenskajuristers rätt att åtnjuta legal privilege.