prot · GB09135 · 1987-12-31 00:00:00 — Def sista ärinfe mitt eget påstående, utan def läste jag i ert fidrtirtgsartikel skrivertav Lertrtart för iute så länge sedan, och han kan inte vara helt okändför dem som vill snabbaweckla kärnkraften. Dessutom kommer defta beslut aftinrtebära aff vi får ert försämring av miljön i . Om man skall avveckla ett aggregat, måste def mednödvändighet irtrtcbära aff man har alternativ, och alla kända ochbeprövade alternativ påverkar miljön negativt. Dessutom innebär detta beslut,särskilt för , där man har många villor och andra bosfäder som äreluppvärmda, aff många enskilda hushåll kommer atf bli tyugda av nya avgifterför något så vardagligt som värme och ljus. Det finns också en del företag som kräver ganska mycketenergi. Dessa företag kommer pä detta sätt atf tvingas öka sinapersonalkostnader med ett i vissa fall så stort antal procent aff det kanifrågasättas om dessa företag kommer aff kunna existera pä samma nivå som . I stället för att ha fillgång fill billig energi med målsättning ochmöjlighet all utveckla och anställa fler märtrtiskor, får företagert i dagkämpa till det yttersta för att behålla vad de har. Varför, fru falman, har dertna situation uppstått? Man kansäga atl den bl. a. beror på en inlerrt tvist inom socialdemokratin. Barnen hossocialdemokraterna, , har protesterat mot kärrtkraflert. Detsamma harkvirtnoför-bundet och gjort. Av den anledningen vågarsocialde- Prot, 1987/88:135 mokraternairtfe lärtgre stå fast vid def som de lovade svenska folket vidfolkomröstningen , nämligen att säkerheten skulle få avgöra uärkärrtkraffverken skulle tas ur drift. En annan faktor som också har vägt tungt i dettasammanhang, åtminstone enligt min bestämda uppfattning som är baserad på dendebatt som har ägt rum, är situationen i . I har man nämligenmer eller mindre officiellt riktat en oerhörd kritik mot och motBarsebäcks placering. hör det emellertid till saken aff när man en gångbestämde sig för atf detta verk skulle ligga där det ligger fick danskarna en förfrågan,och de sade okej. är det andra tongångar från danskarna. Jag vill påståatt den krifik mot som under läng fid har förts fram i harbemötts mycket svagt från syenskt håll. Man kan säga alt argumertien frånsvenskt håll i stort sett här varit obefintliga. När nu ett aggregat skall tas ur drift i , vadbjuder då danskarna oss på? Jo, de bjuder på ökade utsläpp från kolkraftverktill . Om man är realist är risken uppenbar atf danskarna kan komma affexportera mer el till framöver. den övervägande delen av dendanska elen produceras i kolkraftverk. Och dessa kolkraftverk har utsläpp. Defär klart aft det är de länder som ligger närmast dessa kolkraftverk som drabbasvärst av utsläppen. En effekt av att vi i nu skall fa ett aggregat urdrift i är en försämrirtg av miljön i , och det är sannerligeningenting som vi är tacksamma för. Därför hade det, fru talman, varit bättreaff gå på den linje som de tolv inom distributionsområdestår bakom, nämligen att man skall senarelägga avvecklingen. Om vi fattar beslut om avveckling måste vi ocksåtala om vad vi skall ha i stället. Det blir då kol och gammal beprövad teknik,och vi vef vad detta får för effekt på miljön. Om man j stället värtfar fio årkart mart dra nytta av den srtabba utvecklingert inom teknikens område somtrots allt sker. Def finns, fru talman, inte någon anledning att ha så bråttom. Socialdemokraterna säger atf de är eniga. Om detinfe är fel på mina ögon, min TV och mina tidnirtgar, så har det furtnifs ettstarkt motstånd åtminsforte ii från LO-håll mot detta förslag som ertmajoritet tyvärr kommer att fatta beslut om i riksdagert. Vi har ocksä seff atf är mycket aktivt idessa frågor. Men finns över huvud taget knappast representerat ide skånska tätorterna. Jag tror att fler och fler börjar tycka attcenterpartiet inte driver en realistisk energipolitik. Vi har också, fru falmau, hört hur represerttartterför vpk i fråga efter fråga i denrta talarstol blåser upp sig. Vpk är defparti, åtminstone i riksdag, sorri är dert största förespråkaren fördemokrati. Men i de lärtder där kornmunisterna firtrts i majoritet kan manknappast stava ordet demokrati. Vi hade.förra veckan en flyktingdebaft, där vpktyckte atf vi i princip skulle öppna dörrarna i för vem som helst attkomma hit. Men i de länder där kommurtisferrta har makfert har man ingertflyktingpolitik, där är dörrarna helt stängda. Vad gäller energipolifik är vpk, som vi hört ,förespråkare för en snabb och total avveckling av kärnkraften. Men i de länderdär kommunisfer- na harmakten sker fakfiskt ingen avveckling utan en kraftig och avancerad utveckling. Låt oss anta att vi - man skall inte önskaandra ont - 1995 skulle få ell torrår i , hade stängt Barsebäcksverkeloch var tvurtgna att stänga av delar av och . När vi trycktepå knappen skulle vi inle få något ljus, ingen ström i spisen eller i frysboxenoch företagen måste stänga. Då hoppas jag att människorna inte har glömt bortvilka partier som stod bakom det beslut som tyvärr en majoritet i kommer alt fatta om rtågort timme. I defta anförande instämde (). AnL 40 () replik: Låt mig först konstatera aff Barsebäcksverketär ett av de sämst placerade kärnkraftverken i världen. Atf def har enfilteranläggrtirtg är bra. Säkerhetert höjs då något. Däremot, , är det i fiera avseenden av gammal konstruktion med utanpåliggandekylsystem osv. och kart på irttet sätt klassas som världerts säkrastekärnkraftverk. Aft säga att def är ett verk av god genomsrtittlig kvalitet ärrtog närmare sanningert. Om det nu skulle gä så olyckligt aff vi hamnade i krig-Sten var inne på aft försvara - då skall vi stänga allakärnkraftverk. I det läget vore det faktiskt oerhört tacknämligt om vi hadebörjat avvecklingen så aft sfängrtingert av kärnkraftverken blev merproblemfri, att vi var mindre beroende av kärnkraftverken. Jag har tidigare här talat om aft vi producerar ivårt energisystem i stort seff 20 miljarder kilowattimmar "fri"energi som vi infe använder. Den krissituation som här måladeupp förutsätter atf vi driver eu helt ansvarslös moderatpolitik, atf vi tillvarje pris ökar vår energianvändning. Jag har svårt alt se någon sorts välfärdi detta. Allt talar för - forskare och experter är övererts om detta - atf erteffektivare crtergiartvärtdnirtg och övergårtg till förnybar energi är ettmåste om vi långsiktigt skall klara ekonomi och miljö. Aldrig så små ansatser idenrta inriktning konimer aft ge oss mycket gott om elenergiäven rtär vi stärtger Barsebäcksverkel och ell verk i Rirtghals. AnL 41 i (m) replik: Jag börjar med all diskutera Barsebäcksverkefsläge. Det är bara aff fa fram ert karta och se hur alla audra kärrtkraftverk ärplacerade ruuf om i världcrt. Då firtrter man aft fakfisktinfe är så speciellt dåligt placerat. Sedan till bedömning av ursäkerhetssynpunkt. må ursäkta meu jag vill ärtdå ställa mig idert rad av märtrtiskor som håller med dert förkrossartde majoriteten avexperter världen över om att Barsebäcksverkel är ett mycket säkert kraftverk.Jag hyser faktiskt större tilltro lill dem än till i dertna fråga. Vad händer om skulle hamna i krig? Detta problemdrabbar faktiskt de flesta industrialiserade lärtder . Mert om vi medraska steg skall kliva tillbaka lill stenåldern då blir självfallet effekternabetydligt mindre. Prot,1987/88:135 AnL 42 () replik: 7 juni1988 Fru talman! Jag har själv läst denrapport som experterrta gjort om Det är ett gertomsrtitfligf säkert kärnkraftverk. Men jag rtoterarlörändringen hos i : Världerts säkraste blir mycketsäkert. Det är ert mycket vikfig rtyansering. Vi kan ha olika åsikter om hursäkert ett verk skall vara för att man skall känna trygghet. Om vi ena gängert hävdar aff det irtfe är några som helstproblem med att stänga alla på en gårtg om def blir krig och artdra gångensäger aft stängrtirtg av tvä reaktorer i ett elsystem som är väldimertsiorteratär rtågot av ert katastrof, då måste man ändå konstatera aff logiken ochtrovärdigheten saknas helt i sådana påståendert. AnL 43 i (m) replik: Jag är så pass optimistisk att jag faktiskt förutsätter att varken Sverigeeller något anrtaf land i skall hamna i efft storkrig. alltid i första hand planera vårtagerande därefter. Vad gäller säkerhetert i vill jag nuunderstryka aft en förkrossandemajoritet av experter påstår att är världens AnL 44 (): I folkomrösfrtingen om energipolitiken 1980röstade en majoritet av svenska folket för aft kärnkraffert skall avvecklas"i den takt som är möjlig med härtsyrt till behovet av elektrisk kraft föraff upprätthålla sysselsättning och välfärd". Vid sertast fattadeertergipolitiska beslutet, grurtdat på regerirtgsförslag frårt ochriksdagsbeslut , beslöts atf "tillförselrt av ertergioch resultafeu av hushållrtirtgert avgör rtär reaktorer tas ur drift". Def finns , sex mäuader sertare, i varje fall irtgetuuderlag, härtdelse eller orsak som kart mofivera beslut om afffidigarelägga stängning av säkerhetsmässigt väl fungerartde och elproducerandekärrtkraftsreakto-rer, vilkas produkfion alltemellanåt efterfrågas fill sistakilowatt av industrin och folkhushållet. , som haft regeringens uppdrag aft fafram prognos över elanvändningens utveckling, kom fram fill ett så lågt behovav elkonsumfiort i landet fr. o. m. 1997 att elproduktion från två reaktorer avtolv blir obehövligt. Dock är, som konstateras i proposifionert, dertnaprogrtos som alla prognoser behäftad med avsevärda osäkerheter. Många remissinstartser invänder också mot energiverkelsprognos. Här återfinns praktiskt tagel hela producenlsidan rtär det gäller elkraft. Härfinrts också Landsorganisatiorten, som anser alt gjort en alltför ytlig analys av den framtida elanvändnirtgert. Enligt LO talar sannolikhetert för all elbehovet i mitten av 1990-talef blir avsevärt större än vad ertcrgiverket beräkrtat. Både LO och TCO kräver - mot bakgruud av atf man håller prognoser för felaktiga - atl det till ell kortkret beslut om avveckling kopplas lika konkret beslut om ersältartde produktiortskapacilel med motsvarande effekt. Frän LO-håll sägs vidare i annat sammanhartg all 76 den första nedläggningen skulleenligt folkomröstningen ske i slutet av 1990-talef.Om awecklingert skall fidigareläggas, skall det finnas ett ordentligt underlagsom visar vilka effekterrta blir för sysselsätfrtingen, levrtadsstart-dardcrt,regiorterrta - och hur samhäljef skall klara tillförseln av el. Def finns inte rtu rtågot sådant underlag utan baraaviserade utreduingar som kan vara klara . Därför borde ju ettnedläggrtingsbeslul anstå fill dess. Frågan gäller många mänrtiskors välfärd.Beslut som negativt kan påverka ekonomi och sysselsättning ger följder som allfiddrabbar vanliga löntagare hårdast. Men är det positivt aff rtärirtgsufskoftet vill ha ettså aktuellt material som möjligt för en avstämning 1990 av samhällets kostnaderför den takt i nedläggningcrt av produkfiortskapacifet befräffartde el som ertawecklirtg av väl furtgerartde kärrtkraftverk redan i mitten av 90-falet skullebetyda. Vidare har jag, herr talman, också noterat att utskottetupprepar sitt och ställningstagande , där def sägs afttillförsel av ertergi och resultat av hushållning avgör när reaktorerna kan tasur drift. Utskottet betonar nu också att det inför den s. k. kontrollstationen1990 görs klart hur en stängrtirtg av produktionskapacitet skall ske utan aftresultera i elbrist eller osäker tillförsel i mitten på 90-falet. Denredovisningen skall också föreläggas . Med dessa uttalanden från utskottet går man såväl LO somTCO till mötes på väsenfiiga punkter. Detta sammartfaller ju också med desyrtpuukter som anfördes från produceufsidart i remissomgårtgert. Jag tyckerdef är bra att utskottet gör dessa påpekanden och också ställer upp vissavillkor. Frågan om kärnkraftens vara eller irtte varablev ert polifisk stridsfråga . Den hade troligen enavgörartde roll i valufgångert 1976, då def blev borgerlig valseger. När mart nu far del av förslag och synpurtkter frårtmoderata samlirtgspar-tief om kärnkraften i vår energiförsörjrtirtg, så har jagi mirtnet helt klart hur defta parfi agerade inför valet , när det gälldeatt med alla metoder komma åt regeringsmakten. Då var man med på atf göra uppawecklingspla-ner att sättas i kraft på kort fid, då var man med på att skrämmaoch oroa med härdsmälfor och exploderartde reaktorer, då utsattes i denpolitiska debatten de som ville hålla fast vid fastlagt program förenergiutbyggrtaden för krifik som innebar att de skulle vara oansvariga ochutan insikt om kärnkrafferts faror, att de saknade respekt inför säkerhetskrav.Ni förde debatten i ert parti på en mycket låg nivå, måste jag säga. Jag ansåg då aff vi behövde kärnkraffert, och jag anser nuockså aft vi behöver den ett artfal år framöver. Mert rti moderater var med omaft bygga upp dert rädsla som en del människor känner inför kärnkraften. Nihade också hjälp - direkt eller indirekt - av företrädare för näringslivet påhög nivå. Takfiken var: Borgerlig valseger går i första hand. nödvärtdig elproduktion - får lösas när valsegerrt är över. Vi vet hurdet gick. Vi vet vilka konvulsioner som skapades. Vi vef aft de finrts kvar. Det är bara syrtd atf ert så viktig fråga som denrta engång blev ett polifiskt tillhygge. Den gav åt er moderater och er artknyfningen kortvarit lycka. Den lyckan var alltså förgänglig. Kvar finns oro och rädslahos de människor som ni påverkade då. Def är främst den kvarvarartde oron ochrädslan som styr frågan om kärnkraftens existens i vårtkraffförsörjnirtgsprogram i . Prot.1987/88:135 Jag skulle vilja fråga: Fiurts det infe plats för åtminstonenågon självkritik när denfoim av rädsla dyker upp som grundas på oro för framfida brist på säker ochbillig elförsörjning, oro för de kostnader som kommer aft uppstå fill följd avförtida stäugrtingar, och naturligtvis även oro för sysselsättning och trygghetbland berörd personal? Under detta anförartde övertogtredje vice talmannens ledningen av kammarens förhandlingar. AnL 45 HÄDAR (): har här i kammaren erinratom det som framhållits fidigare i debatten - vad tunga orgartisatiorter somLandsorgartir sationen. har haftatt säga om den förtida avvecklingen. Jag förstår aft de insfartserrtasytfrartdert oroar . Jag delar hans uppfaftnirtg att def hadevarit värdefullt om konsekvenserna av de beslut som vi skall fatta försthade varit utredda. har ju utskottets majoritet av socialdemokrater gåttett steg åt rätt håll när det gäller konfrollsfafionen 1990. Man har sagt attresultatet av kontrollstationen skall underställas riksdagert. Mert mart harirtfe, efter den stora uppvisningen i för sedart, medslalsmirtisterrt, industriministern, finansministern och miljö- ochenergiministern på podiet, vågat gå så långt aff man sagt aff man 1990, påbasis av den kunskap man då har, faktiskt skall få avgöra om def är dags atf fasteget till avveckling 1995/96. Det tycker jag aff man skulle ha sagt. Helabetänkandet hade varit mycket starkare om man hade gjort korttrollstafiorten1990 fill en verklig kontrollstation. Jag är säker på atf isitt hjärta helt stöder mig pä den punkten. Och jag är övertygad om atfflertalet av socialdemokraterna i näringsufskottet också i sitt hjärta delarden uppfattningen - och atf det är därför de ändå har begärt att riksdagenskall få ta sfällnirtg till frågan 1990, att man irtte skall överlåta sfällrtingstagandeftill regeringen, som hade föreslagits i proposifionen. Jag beklcigar bara att ingen av erhar modet aff gå så långt aff ni också vågar säga klart uf aff det är vid deftillfället, dä man vet konsekvertserrta för sysselsäffningert och irtdustrijobbeni , som man skall fatta det fakfiska beslutet. Def hade varit ganskasnyggt, och trodde jag atf , som jag känrter somert modig persort, skulle våga la del steget. Men se, också hau slartt. AnL 46PER-RICHARD MOLÉN (m): har alltid gjort sig kändför aft vara kärnkraftsvärtlig, och hart har i artslulning fill varjeproposifiort om ytterligare rtågot steg när det gäller kärnkraffsavvecklingenväckt en mofion om behovei av ökad saklig informatiort om kärnkraftert. Jagförmodar atf känner sig tvingad att å ena sidan skapa: någortform av balans i sirt kärnkraffsvänlighef och å andra sidan försöka bygga uppen vrångbild genom aff påstå att vi moderater genom att tala om härdsmälfa harskrämt upp folk. Jag tycker att har all anledning attkritisera sin egen socialdemokratiska regering för aft den inte, trots BirgerRosqvists påpekan- den, har hjälpt till aftfå fram dert sakliga irtformafion som både vi moderater och som kolossalt angelägen. Överläggnirtgeni detta ärende var härmed avslutad. ' (Beslut fattades efterdebatten om näringsutskottets betänkande 41.) Kammaren övergick fill att debatteranärirtgsutskotfefs betärtkande 41 om ny ekortomisk styrrting av statensvaftenfallsverk m. m. Ny ekonomisk styrning av m. m. Ny ekonomisk styrningav m. m. AnL47 (): Av praktiska skäl skulle vi väl egenfligert ha tagit tillfället i aktoch diskuterat detta äreude i anslutning till def förra. Själv hade jag gärnavelat ätt, vilket väl också var tänkt från början, skulle habehandlat frågan om ekonomisk styrnirtg av betydUgttidigare. Men av skilda skäl har alltså den förevarande situationert uppstått. Detförslag från regeringen om ekonomisk styrrtirtg av staferts vaffertfalls-verksom behandlas i detta betänkande utgörs av en mycket tunn proposition, somegentligen kan te sig relativt oskyldig. vill aft ägarert Vaffertfallskall åläggas ökade krav på avkastning, något som väl låter riktigt. Men def ärinfe vanligt att det är ägarna som ålägger ett bolag högre krav på avkasfnirtg,utan det är mestadels styrelsen som både formulerar och lägger fast de mål somman strävar emot. Förslagetinnebär att staten, alltså regeringert, ålägger att leverera in merapengar till statskassan. Def rör sig om underen treårsperiod. höjer därför Vattenfall elpriserna ochmed lika mycket 1990 och 1991. EftersomVattenfall är marknadsledartde, kommer de privata kraftbolagen aft heltnaturligt följa Vattertfalls exempel och höja priserna för sina kunder likamycket. Totalt inrtebär regeringerts förslag att mart belastar det svertskafolkhushållet med ytterligare 6 miljarder krouor . De privata bolagenskall infe - def fick vi ju bekräftat av - räkna med aft fåbehålla någonfirtg av det inflöde av pengar som det här är fråga om. Redan nusitter man i finansdepartemerttet, sorn statssékreteraren därstädes nämnde viden av begärd utfrågning i näringsufskottet, och skriver pådirektiven fill dén utredning som skall lägga fram förslag om högre skatter påel. Detta är infe rimligt. Regeringen begär dessutom ettriksdagsbemyndigande att framöver irtfe behöva fråga riksdagert om lov för atthöja Vattertfalls avkastningskrav. Med andra ord kommer socialdemokrater ochfolkpartister i verkligheten att här om ge regeringen ett nytt egetskafteinstrument och en egen skaffekälla att ösa ur. Det har de två partierna ien ohelig allians kommit överens om. Jagtycker att detta är skandal. ifrågasätter så högaavkastningskrav som de som regeringen föreslår och jämför därvid med annanliknande verksamhet. Prot.1987/88:135 Regerirtgen utnyttjar Vattertfalls mortopolsfällrtirtg lillall öka stalerts 7 juni1988 irtkomster på elkonsumenlernasbekostnad. Detta är upprörande och strider ; mot de principer som hittillshar gällf för statlig affärsverksamhet. v 6 tillgodosekonsumerttirttressef och eliminera monopolinfressen har fidigare J ' riksdagar tillämpat den självkostrtadsprirtcip som fortfarandeanvärtds av kommurternartär def gäller deras elverk, rerthållrtirtg etc. Det förvånar mig infe att socialdemokraterrta mera färtkerpå stafert och dess inkoms;ter än på konsumenterrta. Mert det förvårtar migstorligen atf vill ställa upp för detta och för aft understödjamonopolfendertser. Jag trodde i min enfald, herr talman, att folkpartietställde upp mot monopolen och för konsumentert samt mot statlig prispolilik ochför marknadsstyrning. Men så är det inte. Tvärtom medverkar här, liksom när del gällerhöjrtingen av oljeskallen, till att förslärka statskassan och frånta deenskilda def de får över efter skatt. föreslår aft de privata kraftbolagen skalltvingas bygga upp fortder eller inleverera sina pengar till staten. Till rågapå allt säger att den höjrtirtg av elpriserna som föreslås inteär tillräcklig utan måste följas av flera. Den signalert harfirtansdeparfemenfet registrerat. För dert, herr talmart, behövs irtgen extrafin avlyssrtirtgsufrustrting. går emot regeringens förslag och presenterar elleget, som infe inbjuder till lika stora elprishöjningar. Def är bra. Som jag tidigare rtämrtt har Nobelirtdusfrier som ettresultat av.dehögreavkastrtingskraven på beslutat atf lägga ned sin anläggrting iLjungaverk. Def är en stor besvikelse, herr falman, att behöva konstatera atfalla de ledamöter på Västernorrlandsbänken, som ändock borde känna ett intresseav att stödja de anställda i inte nu finns i plenisalen. Detta visaratf man mera ställer upp för partiet ärt för sina egrta väljare i länet. Detta förslag om höjnirtg av Vattertfalls avkastrtingskravär bara början. Socialdemokrater, och uppenbarligert också folkparfister, visarliknöjdhet för de regionalpolifiska problem som detta medför, speciellt i frågaom Norrlandslänert. Skälen till detta är förståeliga. Varför skall man sprutain en eller annan miljard i eller Bergslagen, när mart i rtästaartdedrag-i form av högre krav på avkastning i och därmed högreelfaxor -brandskaffar dem på ett mycket större belopp? Är det industripolitikoch regionalpolifik, signerad socialdemokrater och folkpartister. Eftersom närirtgsutskottet till förslaget omirtförartdet av en s. k. kontrollstation har kopplat ett krav på aft enarbetsgrupp skall studera konsekvenserrta av högre elpriser för denelinfertsiva irtdustriu, så borde det logiska vara atf höjda avkasfrtirtgskravrtu avvisades av riksdagert. Det är givetvis bättre atf låta dcrtrtaarbetsgrupp få fuudera över detta och all ett genomtänkt förslag presenterasriksdagen någort gårtg urtder eller , så atf man harhurtrtit seöver alla de faktorer och tagit fram allt det underlag som skallligga till grund för energipolitiken . Vi moderater motsätter oss prishöjnirtgar av elert tillföljd av högre avkastrtingskrav pä Vattertfall. Den svenska elmarknaden har enligt vår uppfattningfungerat bra under 80 decennier och har gett oss en i jämförelsemed de allra flesta länder effektiv Att låtapolitiska beslut styra elpriset pä def sätt som socialdemokrater och PrOt.1987/88:135 folkpartistervill vore inte bra. Vattenfallsmonopol måste brytas sörtder. Vi moderater vill ha en \i i, k tv ' q uppdelnirtgav Vattertfall på flera regiortala bolag. Markrtadert behöver flera ,, .. t ,i ° F 6 6 av statens vattenfalls- aktörer.Då fungerar den bättre. Skulle vi redan nu ha haft en uppdelnirtg av , Vattenfalli flera bolag, skulle , rnot bakgrund av de tankegårtgar om högreavkastrtingskrav som redovisas, inle ha kuunat vara markrtads- Sammartfatfrtingsvis vill jag konstatera atfsocialdemokraternas energipolitik mera är baserad på omtanke om den egnamaktposifioncrt ärt på omfartke om konsumeuferrta, miljön, indusfrirt ochsvertskt välstårtd. Av energipolitik blev def bara en tumme, omän fillräckligt störande, speciellt om den stöttas av def pekfinger som honofta riktar mot de djupt kunniga professorer och tekniker som vågar ge uttryckför en artnan uppfattnirtg eller mot eller ledning, närman där säger något som inte sammartfaller med ertergimirtisterrts strategi. För och firtartsdepartemerttet har vårenssocialdemokrafiska energipolitik med stöd av blivit bingo,eftersom den leder till ett ökat inflöde av pengar till statskassan om mångamiljarder. Mert för kortsumenterna - för alla oss som kortsumerar el- iunebär det ökade utgifter. Sådaut är livet med ert socialdemokratiskpolifik, när den stöds av - partiet som vill artvärtda både hjärnaoch hjärta. Vad harman använt i energipolifikert? Med def anförda vill jag yrka bifall till demoderata reservationerna vid närirtgsufskoffefs befäukartde 41. AnL 48 HÄDAR ():