prot · GB0954 · 1987-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1987/88:54 1 § Justerades protokollet för den 12 innevarande månad. 2 § Upplästes följande inkomna skrivelse: Härmed ansöker jag om tjänstledighet från mittriksdagsuppdrag - på grund avenskild angelägenhet. Framställningen bifölls av kammaren. Talmannen anmälde att () skulletjänstgöra som ersättare för . 3 §Svar på interpellation 1987/88:145 om brottsbekämpningen har frågat mig om regeringenavser att kompensera polisväsendet för avgångar med en ökad aspirantantagningupp till den nivå som avgångarna svarar för. har vidare frågatmig vilka andra åtgärder regeringen planerar för att förbättra polisensarbetssituation och därmed minska avhoppen fråri polisyrket samt vilkaåtgärder med verkan på kort sikt regeringen avser att vidta för att bryta denökning av antalet anmälda brott som ägt rum . För att kompensera för avgångar har regeringen under dettabudgetår beslutat öka aspirantantagningen till från 150 till 300aspiranter. I budgetpropositionen föreslås att antagningen ökar till 360aspiranter under nästa budgetår. Där har jag också förutskickat att antagningenbör öka ytterligare. Poliserna är en kvalificerad, specialutbildad resurs somvi måste hushålla med. För att öka effektiviteten i polisarbetet är det därförviktigt att avlasta poliserna arbetsuppgifter som inte kräver den kompetens somföljer med polisutbildningen. Sådana uppgifter kan i stället med fördel läggaspå administrativ personal. I syfte att underlätta detta har det genom enändring i Prot.1987/88:54 20januaril988 de s. k.delegationsreglerna i polisförordningen införts vidgade möjligheter för delokala polismyndigheterna att delegera arbetsuppgifter. Därmed har man övergettden tidigare ordningen som innebar att regeringen och genomdetaljerade och långtgående bestämmelser styrde arbetsfördelningen inompolismyndigheterna. Den nya regleringen innebär att de lokala myndigheterna påeget ansvar och med utgångspunkt i den egna verksamheten har fått störrebefogenheter att fördela arbetsuppgifter mellan olika tjänstemän ocharbetsenheter inom myndigheten. Härigenom kan den administrativa personalen fåfler och mer stimulerande arbetsuppgifter som polispersonalen merhelhjärtat kan ägna sig åt det egentliga polisarbetet. För att främja detta beräknas i budgetpropositionen medeltill 150 nya administrativa tjänster. Det är självfallet mycket angeläget att de förhållandenunder vilka polisen arbetar inte utvecklas på ett sätt som leder till oönskadeavgångar från yrket. Olika satsningar har därför gjorts på att förbättraarbetsmiljön och för att göra arbetet säkrare. Jag kan här nämna de fortlöpandeförbättringar som sker på utrustningssidan och i fråga om arbetslokaler. Som enåtgärd i sådan riktning kan man även se den ökade aspirantantagningen.Anställningsvilt-koren inverkar naturligtvis också på situationen. I dettahänseende har regeringen vid sidan av berörda parter på arbetsmarknaden ettansvar för utvecklingen. Polisens förutsättningar för att bekämpa brottslighetenkan förbättras även på andra sätt. Effektiviteten kan öka, och har också ökat,genom en förbättrad utbildning, nya arbetsmetoder och bättre tekniskutrustning. Något som är viktigt för polisen, liksom för alla andra,är att man känner tillfredsställelse i sitt arbete. Att veta att man gör ettbra jobb och att man ser ett verkligt resultat av sina insatser är avgörandeför arbetstrivseln. Men polisens insatser utgör bara en del, låt vara en mycketviktig del, i det kriminalpolitiska maskineriet. Lagstiftningen och demyndigheter som verkar inom rättsväsendet måste vara samstämda med varandra närdet gäller samhällets åtgärder mot brott. Det får t. ex. inte vara så attnotoriska återfallsbrottslingar som gripits av polisen för inbrottsstöldereller våldsbrott genast släpps fria och kan fortsätta med sin brottslighet. Ensådan ordning vinner knappast förståelse hos allmänheten och kan leda till attpolisen känner en uppgivenhet inför sina arbetsuppgifter. I allmänhetens ögon är det viktigt att brott leder till reaktionersom uppfattas som riktiga och rättvisa. Därför gör vi inomjustitiedepartementet nu en översyn av straffskalorna i . Nyaregler för straffmätning och val av påföljd läggs fram i under våren.Reglerna för permissioner inom kriminalvården ses över. träder nyaregler för anhållande och häktning i kraft, som bl. a. syftar till snabbare ochresolutare ingripanden mot återfallsbrottslighet. Att förebygga brott är, , sannerligen intebara en uppgift för rättsväsendet. Att motverka brott kräver insatser på mångasamhällsområden. Här har åtgärder inom skola och arbetsliv, inom familje- ochsocialpolitik liksom inom den allmänna samhällsplaneringen stor betydelse. Ochhär vill jag särskilt understyrka den viktiga roll som de arbetsmarknads- Dessa är varken diffusa eller långsiktiga, som det påstås iinterpellationen. Tvärtom har de en mycket konkret innebörd när det gäller denfråga vi här debatterar, nämligen hur vi skall motverka och förebygga brott.All erfarenhet visar att om arbetslösheten kan hållas nere minskar risken försocial utslagning och kriminalitet. Det, , är i högsta gradbrottsförebyggande. Prot.1987/88:54 . 2GÖRAN (): Jag ber att få tacka statsrådet för svaret påmin interpellation. Tyvärr är jag tvungen att i min recension av svaret snararebeteckna det som kraftlöst än som handlingskraftigt. När jag ställde min interpellation var regeringensbudgetförslag okänt. Men man kunde konstatera att polisväsendets resurseravtappats i ganska snabb takt, som brottsökningen ingav alltmertilltagande oro. fastnade mina ögon på en intervju i , där justitieministern enligt min mening fog alltför lättsinnigt påläget, som börjar bli alltmer krisartat. Sanningen om situationen i är följande.179 polismän har avflyttat från till andra orter. 61 polismän harslutat sin anställning. 30 polismän har avgått med pension. Endast 72 polismänhar tillförts kommunen. Minskningen av antalet polismän i under 1987uppgick till nära 200. Detta är enligt länspolismästaren den störstaminskningen i historisk tid. har sammanlagtförlorat 350 polismän. med denna utveckling har arbetsuppgifternastadigt ökat. En sådan utveckling har vi moderater i denna kammare varnat för.Den är en direkt effekt av regeringens politik på detta område . Regeringen föreslår nu att intagningen till polishögskolanskall fördubblas. Det är en omvändelse under galgen. Intagningen svararemellertid fortfarande inte mot avgångarna. Frågan är hur allvarligt lägetegentligen skall tvingas bli. Åtgärden för att öka nyrekryteringen är en åtgärdpå meddellång sikt. Effekten av intagningen på slår inte igenomförrän . , herr talman, kommer läget att försämrasallvarligt. Frågan till justitieministern är vilka åtgärder man frånregeringens sida avser att vidta på kort sikt för att lösa detta problem. Ävenom regeringen förbättrar lokaler, förbättrar den tekniska utrustningen och påannat sätt ser till att poliser som finns i tjänst trivs, kvarstår det faktumatt polismännen, om de är för få, inte förmår tillgodose ens ett minimikrav pårättssäkerhet. Det är således vanligt folk som drabbas av den politik somni har drivit. vill jag och denna allmänhet veta och ha besked omvilka åtgärder regeringen avser att nu vidta för att förbättra situationen iStockholm och i andra delar av landet. Det behövs också åtgärder för attkompensera polisen för bortfallet på 350 polismän här i denna stad. Frånsett avsaknaden av besked om vilka åtgärder regeringenavser att vidta, inte minst med hänsyn till det nödrop som länspolismästarenoch landshövdingen uttryckte i sin skrivelse till regeringen av den 22december, kan jag dela de synpunkter statsrådet framförde iinterpellationssvaret.. Låt mig,herr talman, slå fast att moderata samlingspartiet inte är ointresseratav andra frågor inom rättstrygghetsområdet - tvärtom. Det må vara oss förlåtetom vi uttrycker en undran över den politiska färdriktningen, när polisbristennärmar sig en krispunkt och justitieministern framhåller vikten av attgenomföra åtgärder med verkan på relativt lång sikt, exempelvisarbetsmarknadsåtgärder. Det är, herr talman, viktigt att belysa sådanaåtgärder. Det kan vi emellertid göra inom och mellan de politiska partiernautan större tidsnöd. Överhängande och akuta lägen skall åtgärdas av regeringen. Såvitt jag kan se råder en överensstämmelse mellanregeringens politik och den moderata synen på återfallsbrottslingar. Jag skallinte kommentera detta mer än att ge det beskedet att förslag i den riktningenfrån regeringen kommer att få moderata samlingspartiets stöd här i kammaren. vill jag säga att jag också delarden syn som statsrådet framför när det gäller åtgärder på andra samhällsområden,såsom skola och arbetsliv. En bra skola som vågar ställa krav är utan tvivel enåtgärd på lång sikt. Men det är en bra åtgärd. Dagens kravlösa skola harbevisat sin oförmåga. En arbetsmarknad och en arbetsmarknadsutbildning som ärinlänkad i denna skola på ett riktigt sätt är också en åtgärd på lång sikt -och en riktig åtgärd. Låt mig bara helt kort fylla på statsrådets redovisningoch säga att vi noterar ett påtagligt socialt ointresse mellan föräldraroch barn. Det är inget nytt. Det är en effekt av den förda familjepolitiken. Omdenna kan vi tvista. Den har emellertid också ett avgörande inflytande påkriminalitet och social utslagning. Vi ser också i väsentliga delar likartat på många andraåtgärder som erfordras. Det är med glädje jag konstaterar att regeringen nu ivår återkommer till många av de mycket viktiga frågor som vi hardiskuterat i denna kammare. Vi får då tillfälle att närmare diskuterasakfrågorna. 3KARIN AHRLAND (fp): Av vissa tidningsintervjuer att döma är vårnya justitieminister tydligen mycket intresserad av vad som brukar kallasrättstrygghet, och det är ytterst medborgarens trygghet till liv och egendomsom den här debatten handlar om. Jag skall därför avstå från att ta upp en likaintressant debatt, nämligen vad egentligen förstår medrättssäkerhet. Låt mig bara understryka att det faktiskt är väl så viktigt attvi har rättssäkerhet som att vi har rättstrygghet i vårt land. harjustitieministern klokt nog undvikit båda begreppen i sitt svar . Men jagvill påminna om att om vi skall kunna garantera medborgarna rättstrygghet, dåkrävs det bl. a. ett tillräckligt antal poliser. Det finns, det skall mankanske också säga i en sådan här debatt, vissa debattörer som tycks tro, attbara vi fick ett par tusen eller ännu fler poliser, skulle alla problem med denökande brottsligheten vara lösta. Så enkelt är det faktiskt inte. Men däremotär det alldeles tydligt att vi inte har tillräckligt många och inte kommer attkunna få tillräckligt många ifall vi inte rekryterar flerasJDiranter. Budgetåret1979/80 antogs 800 polisaspiranter. Det budgetår som vi nu lever iblir det - efter stor tvekan - 300, och de 360 som i budgetpropositionen ärföreslagna för nästa budgetår kallar justitieministern för en fortsatt ökning.Det kallar jag politiskt språktrolleri på högsta nivå, eftersom det under mångaår bara varit fråga om minskningar. I menar vi att rekryteringen åtminstone måstesvara rhot avgången från poliskåren, och därför har vi följtrikspolisstyrelsens petita och begärt 460. Polisen har en nyckelroll när det gäller att bekämpabrottsligheten, det är vi ense om. Och därför förutskickar antagning. Jag skulle önska att socialdemokraterna anslöt sig tillrikspolisstyrelsen, som vi i har gjort. Det finns fortfarandechansen. har ännu inte behandlat budgetpropositionen. Men det är naturligtvis inte bara antalet som har medförtpolisavgången i , som ju är katastrofal. Det gäller säkert ocksåarbetsmiljön i stort. Ute i landet gäller det väldigt ofta arbetslokalerna. Jagskulle därför vilja rekommendera justitieministern att så snart tid ges resa uti landet och inspektera alla de polishus som vi i justitieutskottet fårmotioner om därför att de är så usla. är mycket välkommen tillMalmö. Där annonserades i valrörelsen - alltså för ett par - attdet nya polishuset skulle börja byggas . Tomten är fortfarande tom, ochlöftena i budgetpropositionen är vagare än i valrörelsen. harett stort ansvar för att polishuset i verkligen byggs snart. När blir detinvigning? : I svaret sägs att det inte får vara så, attnotoriska återfallsbrottslingar som har gripits för stöld eller våld genastsläpps fria och kan fortsätta sin brottslighet. Där är vi helt ense i sak, ochdet är utmärkt. Men den fråga som uppstår är bara vad ärberedd att göra för att åstadkomma en ändring. Från sida har vi t.ex. motionerat om en skyldighet för polisen att genast underrättaföräldrarna till de unga brottslingar som har gripits. Vi har pekat på vad vibrukar benämna den s.k. Malmömodellen, där polisen kartlade bråkstakarna ochsedan ingrep rejält mot dem. Man samarbetade med åklagarna. I harman nu självmant börjat att ta kontakt med föräldrarna. När kan vifå ett förslag från regeringen, så att kan lagstifta och göra dettill en skyldighet för polisen att ta kontakt med föräldrar? Och närkommer de klara reglerna om straff för återfall? Från sida kommervi att ställa upp för sådana regler. Jag skulle väldigt gärna vilja hastatsrådets kommentar till dessa frågor. Får jag först säga ett par ord om GöranEricssons kommentar till den intervju med mig som var införd i och som tydligen var upprinnelsen till den här interpellationen. Jagtalade där om brottsförebyggande verksamhet i stort och nämnde bl. Jag gjorde det mot bakgrund av en ganskalång erfarenhet av vad som händer i de situationer där man inte görarbetslöshetsbekämpande insatser, riktade framför allt till ungdomar. Tyvärrfinns det ju runt om i världen storstäder med oerhört hög arbetslöshetbland ungdomar och Prot.1987/88:54 20januaril988 till följddärav en kriminalitet och ett knarkberoende som vi kan vara glada över att viinte har i vårt land. Vi har också bekymmer, men om man inte ser till att hållanere arbetslösheten bland dessa ungdomsgrupper, då hjälper inte poliser ellerandra insatser. Detta vet vi, och det var det jag framhöll i intervjun.Dessutom kan vi glädjande nog konstatera att vi är mycket snabba med dessaåtgärder i . Det är inte fråga om åtgärder på medellång eller lång sikt,utan när har fattat beslut om insatser så vet vi att de kornmer tillstånd . Det kan vi också vara glada över. Sedan håller jag med om att läget på polissidan ärbekymmersamt framför allt inom . Totalt sett i landet har vifler utbildade poliser än vad vi har polistjänster, men vi har en ojämnfördelning över landet. Vi vet alla att det i har varit enavtappning, en avgång. Den är bekymmersam. hade jag underfrågestunden en debatt om just den här situationen. Jag redovisade då införriksdagen de åtgärder som vi har vidtagit från regeringens sida för attunderlätta situationen, bl. a. på vaktdistrikt 1 genom att ge ytterligare medelför förbättringar av lokalerna och genom att flytta ut tunnelbanesektionen ochdärmed göra arbetssituationen ytterligare förbättrad. Jag redovisade då också att den skrivelse frånlänspolismästaren och landshövdingen som hänvisade till förnärvarande behandlas av . Skrivelsen har alltså gått tillrikspolisstyrelsen, som i första hand skall avgöra vilka av de åtgärder sombehövs i som kan vidtas av . Det ärrikspolisstyrelsens avsikt att därefter vända sig till regeringen ocheventuellt kräva ytterligare insatser. Eftersom vi inte vet vilka av deåtgärder som behövs i som kan vidtas av rikspolisstyrelsensjälv inom nuvarande ramar, har det inte funnits möjligheter för mig att bedömalänspolismästarens och landshövdingens skrivelse,, som alltså ännu inte liggerför praktisk handläggning hos oss i departementet. Jag lovade frågeställarenhär i att jag naturligtvis med stort allvar kommer attse på den skrivelsen, när den kommer till oss från . Antagningen av polisaspiranter skall öka, men det tar treår innan dessa sedan kommer ut i aktiv tjänst. Därför måste vi göra andrainsatser för att förbättra situationen. Vi har haft resonemang i departementet.Vi har också lyssnat till vad de fackliga organisationerna har sagt. Jag kannämna att har sammanställt en rapport omett bättre polisväsende, där man bl. a. tar upp just arbetsfördelningen mellanden administrativa personalen och den polisutbildade personalen. Man har därframhållit som ett sätt att faktiskt utnyttja resurserna bättre att få depolisutbildade till det aktiva polisarbetet och avlasta dem en del av deadministrativa uppgifter som de utför . Det är bakgrunden till att vi ibudgetpropositionen har föreslagit ytterligare 150 administrativa tjänster, en siffrasom väl stämmer överens med de beräkningar som man från fackets sida har gjorti skriften om ett bättre polisväsende. Där kommer man fram till just dennasiffra, och där har man för övrigt också en del andra intressanta förslag.Detta är ett sätt att, trots att det tar att utbilda nya poliser, ändågöra något aktivt på kortare sikt. Jag vet ioch för sig att det ibland ställs en del frågor från poliserna. menar attde i vissa situationer måste kunna utföra även sådana här administrativauppgifter. Det kan gälla poliser som är gravida.eller som behöver andra typerav arbetsuppgifter efter ett långt, slitsamt liv som polis ute på fältet. Detär självklart att de möjligheterna skall finnas kvar. Jag är dock övertygad omatt vi kan utnyttja personalen, totalt sett, bättre genom att göra förändringari arbetsuppgifterna och genom detta tillskott av administrativ personal. När det sedan gäller en del av de frågor som upp hoppas jag få tillfälle till ytterligare en replik, så att jag kanåterkomma till dem utan att gå utöver talartiden. Slutligen vill jag bara säga att det självfallet är ettintresse för mig att se polishus och andra inrättningar ute i landet, men attjag inte kommer att hinna med alla på en gång. Jag ber att få återkomma tillKarin Ahrlands frågor i en senare replik. 5 (): Jag ber att få tacka statsrådetför förtydligandet av svaret. Låt mig ändå få göra några kommentarer. säger statsrådet att det ute i landet finns flerpoliser än polistjänster. Detta kan i och för sig vara riktigt. Låt mig ge enbild av verkligheten ute i landet. polisdistrikt har, om jag inte minns alldelesfel, fyra polismän utöver stat. Polismästaren där säger att han inte skullekunna upprätthålla bevakningen dygnet runt, om han skulle bli av med två avdem. Visst finns det fler poliser än tjänster - men de behövs,justitieministern! I har man två poliser över stat. Ej heller därskulle man kunna upprätthålla bevakningen dygnet runt, utan man skulle behövastänga polisstationen, om dessa två poliser skulle försvinna. Polismästaren därtalade med mig med oro i blicken över att en av polismännen nu var på väg attgå i pension. Skulle de få en polisman till,.eller skulle de inte få det?Bevakningen på orten och litet av människors rättssäkerhet hängde på detta. Rörande skrivelsen från landshövdingen ochlänspolismästaren vill jag säga att den är rätt unik, herr talman. Det är rättsällan som man ser att en landshövding och en länspolismästare beskriversituationen i som så dramatisk. säger statsrådet attskrivelsen skall remitteras till RPS för att de skall utreda vilka åtgärder sombehövs. Jag vill försäkra justitieministern om att alla de åtgärder som dessatimida "gentlemen" har radat upp på detta papper behövs. Jag tror attdet kan vara skäl att rätt snart göra något åt situationen. Så kommer vi in på frågan om fördröjning; det tar tre årinnan aspiranterna kommer ut från sin utbildning. Ja, förvisso! får viförsöka lappa ihop er politik med att försöka skotta in litet administrativpersonal, men denna lucka i neddragningen vid antagningen till polishögskolankommer att fortplantas i polisväsendet till dess att dessa går i pension. Detkommer att ställa till trassel, det kommer att ställa till besvär och detkommer att skapa rättsosäkerhet under många, framöver. 2 protokoll 1987/88:53-58 6KARIN AHRLAND (fp): Får jag först säga att det är ganskanaturligt att som f. d. arbetsmarknadsminister också tar upparbetslösheten som ett av de områden som måste beaktas för att man samtidigtskall kunna bekämpa brottsligheten. Jag vill gärna ta tillfället i akt att sägaatt jag i och för sig delar uppfattning på denna punkt. Jagtror egentligen att alla gör det. Det är självklart på det sättet attarbetslöshet, framför allt kanske bland ungdomar, är en grogrund förbrottsligheten. är det emellertid på det sättet, ,att alla som slåss på gator och torg på somrarna, t. ex. i om viskall vara konkreta, inte är arbetslösa. Det behövs alltså andra åtgärderockså. Det tycks vi dock vara överens om. Jag vill gärna säga att vi från sida haranslutit oss till förslaget om 150 administrativa tjänster. Jag tyckerpersonligen att det är mycket bra, för jag har upptäckt att det finns en heldel som uträttas ute på polisstationerna som man mycket väl borde kunna görautan att ha den långa polisutbildningen. Jag tror också att det är ett gottincitament för den administrativa personalen att få uträtta en del sådana härsaker. Men naturligtvis avhjälper det inte den brist på riktiga,välutbildade poliser som vi har. Det är faktiskt på det sättet att den bristenär så stor att vi måste ha många fler. antyder en fortsattökning, utöver den som regeringen har föreslagit i budgetpropositionen. Varförkan vi inte få den redan nu? Då skulle inte katastrofen vara så stor under denöverskådliga tiden. Jag väntar med intresse på kommentarer till deövriga frågorna. Nej, det är självklart som , att inte alla som slåss och bråkar är arbetslösa. Det finns många flerproblem än arbetslösheten, men vi vet att den lätt förvärrar situationen. Andra saker som vi måste göra är att i vissa situationergöra det svårare för dem som lätt blir provocerade och kanske lätt tar tillbråk att allvarligt skada andra. Detta är bakgrunden till att vi ävendiskuterar sådant som knivförbud. Där vet jag ju att , liksom ocksåmoderaterna, har haft en litet restriktivare inställning till den här typen avåtgärder. Man kan naturligtvis säga att det är i viss utsträckningfrihetsberövande att kroppsvisitera folk och att införa förbud, men iblandmåste man välja den vägen därför att alternativen tyvärr är ännu värre. Vi vetatt det , inte minst i , förekommer knivar och en del andra vapenbland ungdomar i en omfattning och på ställen som absolut inte är motiverat.Det är därför som vi arbetar med och kommer att lägga fram förslag i riksdagenunder våren för att göra det möjligt för polisen att ta ifrån ungdomarna knivaroch helt enkelt införa . förbud mot att bära med sig kniv på offentligatillställningar, t. ex. När det gäller ungdomarna har vi ett arbete på gångbeträffande de unga lagöverträdarna. Det har gjorts en utredning som har diskuteraten lång rad förslag om att få snabbare reaktioner från samhällets sida på debrott som begås. Där kommer vi också med förslag till . Jag tycker det är självklart, att om vi skall ha någon somhelst förutsättning att klara ungdomarna, måste det vara ett samarbete mellanolika myndigheter och ett samarbete mellan polis, föräldrar, skola och socialamyndigheter. I stor utsträckning tror jag detta handlar om metodfrågor. Detfinns gamla traditioner av revirtänkande mellan olika myndigheter, och kanskehänsynen till sekretessen ibland har använts litet för nitiskt i vissasammanhang, så att man i själva verket har omöjliggjort en sammanhållenhantering av de unga. Men jag vet att man på flera håll i landet, inompolisdistrikten och i samarbete med de kommunala förvaltningarna i övrigt,håller på att fundera på ett nytt sätt. Jag besökte mitt eget polisdistrikt,, . Där håller man också på att diskutera särskildainsatser för ungdomar och samarbete mellan olika myndigheter i dekommundelsnämn-der som håller på att byggas upp där. efterfrågar lagändringar för att göra detmöjligt för polisen att underrätta föräldrar. Jag är inte helt säker på att detbehövs någon lagändring. Den här frågan diskuteras på departementet, och detfinns de som påstår att det i första hand handlar om metodfrågor. Jag lovar attvi skall titta på den frågan i samband med att vi över huvud taget diskuterarde unga lagöverträdarna.