prot · GB0919 · 1987-12-31 00:00:00 — intensiva arbete för att nå ut meddetta viktiga budskap börjar också bära frukt. En rad psykologer, socionomeroch kulturarbetare har härvidlag bidragit. har i samarbete medStockholms kommun, förskollärarseminarierna och också startatförsöksverksamheter med pedagogiskt ledd dans i förskola och skola.Danshögskolan har initierat och bekostat forskning om barn och dans. Inteundra på om utbildningen då blir alltmer efterfrågad och om utbildningen kräveralltmer utrymme. har för trånga lokaler och så även , som i sin tur gärna vill ha och därför söktfå fram förslag till andra sådana. Det förslag som presenterats, magasin 3 vidFrihamnen, är emellertid inte acceptabelt ur Området är mycket trafikerat av alla möjliga och omöjliga fordonsom kör i alla möjliga och omöjliga riktningar. är området mörkt ochskrämmande. Fartyg ligger vid lastkaj , och besättningarna sökersig från och till hamnområdet. Även andra personer mer eller mindre sysselsattadväljs där. Flera silor sprider damm i luften omkring magasinsbyggnaderna, dammsom den som dansat och svettats drar in i lungorna i större mängder. Kvällstidskall stora grupper barn i olika åldrar, från de riktigt små tilldansträningsgrupperna , företrädesvis flickor, till danslokalernaför att träna. Skolansledning känner desperation inför höstens och vårens arbete. Trängseln är redannu bitvis olidlig. ses alternativet med magasinslokal i frihamnensom helt oacceptabelt med tanke på läge och på de stora grupper små barn sommåste ta sig till lokalerna. Jagkänner till att utbildningsministern besökt m. fl. högskolor ochinformerat sig bl. a. om lokalproblemen och frågar därför: Vad anser utbildningsministern nu måste göras föratt klara m. fl. lokalproblem och när kan lämplig åtgärd tänkaskomma till stånd? 1987/88:90 av () till kommunikationsministern om bränsletransporterna i : Ett flertal tankbilsolyckor har inträffat i Sverigei år. I betyder en havererad tankbil ofta, förutom eventuellapersonskador, kraftiga miljöskador och trafikproblem. Miljöskador ochtrafikproblem samverkar i förvärrandet av en uppkommen risksituation. Merän bensin, diesel- och brännolja transporteras igatutrafiken i . Merparten av bränsletranporter-na går frånVärtan, och det betyder att de flesta tankbilarna rullar ochValhallavägen, där också en olycka inträffat. Enav absolut största oljekonsumenter är flygplats.Via Lidingövägen, och E 4-an mot går bortåt 40stycken 24-meterstransporter. Innepå Arlandaområdet utgör givetvis de många och farliga transporterna storarisker. De depåer som är målet för transporterna har placerats så näraflygtrafikledningsbyggnaden som . En olycka med brand i närheten av denna slår obönhörligen ut hela flygplatsen. De känsliga datorerna förstörs påkort tid, och en omfattande olycka betyder att de flygledare som tjänstgör itornet är fångade i en fälla. ISigtuna kommun har diskuterats möjligheten att genom en pipeline från Värtantill minimera antalet transporter. Ett projekt med detta syfte lär haförelagts kommunikationsministern. Hur ser kommunikationsministern på möjligheten attgenomföra ett sådant projekt? 1987/88:91av () till försvarsministern om radio- och TV-sändningarssårbarhet; slogs under helaSveriges radio- och TV-sändningar ut. Orsaken påstods vara ett tämligen enkeltöverföringsfel i , som;är central för all sändning. Lång tidefteråt kvarstod emellertid frågetecken beträffande orsaken till felet. Oavsett om försvaret har andra informationskanaler, innebären utslagning av dessa mediakanaler via , att allmänheten under entid inte kan nås. är således en viktig och ytteriigt sårbar del ivårt informationsnät och vårt försvar. Vad skulle ett sabotage på Kaknäsanläggningen betyda förvår beredskap? Vad ämnar försvarsministern vidta för åtgärder för attsäkerställa alternativa informationskanaler? 1987/88:92av (vpk) till utrikesministern om de politiska förhållandena iKorea: Koreanska halvön är ett av deområden där politiska spänningar och militära rustningar har hållits vid livunder hela efterkrigstiden. , 1950-1954, lämnade efter sig ett land iruiner med sönderslagna städer och samhällen och hundratusentals människorhemlösa och på flykt. Resultatet av kriget blev också att är delat i tvåstater, där gränsen utgörs av en militär uppladdning av enorma mått. I södra befinner sig med militära trupper ochhar dessutom stationerat stora mängder kärnvapen riktade mot norra . sker militära incidenter vid gränsen. Sydsidanoch har med jämna mellanrum igångsatt stora militära manövrar, som på denandra sidan uppfattats som hot och bevis på bristande vilja att föraavspänningssträvandena på halvön framåt. senast har och de sydkoreanskamyndigheterna beslutat förlägga styrkor ur Stilla Havs-flotta längs desydkoreanska kustvattnen och ytterligare intensifiera de gemensamma militära"Team Spirit"-övningarna under förevändning av "tryggtgenomförande" av olympiad. Demokratiska har vid ettflertal tillfällen lagt fram förslag om avspänning på den koreanska halvön. Nusenast ett förslag om massiv stegvis militär reducering i avsikt att inleda enavgörande fas för att minska spänningarna på den koreanska halvön. Förslagethar följande innebörd: Den militära balansen mellannorra och södra bibehålls genom att de resp. väpnade styrkorna reduceras, inte genom att de ökas. I enlighetmed denna princip måste nord och syd skära ned sina väpnade styrkor i treetapper , och de bör bibehålla väpnade styrkor på mindre än100 000 man vardera . Med den stegvis militära nedskärningenav nord och syd måste också de USA-trupper som är stationerade i södra stegvis dras bort, och då de militära styrkorna i nord och syd har reducerats till 100 000 bör FörentaStaterna dra bort alla sina styrkor inkl. kärnvapen och montera ned sinamilitära baser i södra . Norra och södra bör hållavarandra informerade om hur deras militära nedskärning fortskrider och offentliggöra det för världen, och bör underrätta vår sida om framstegen i dess truppbort- dragande och offentliggöra det för världen. Deneutrala nationernas som är stationerad i genomföra stegvis inspektion för att bekräfta den militära nedskärningeni norra och södra och bortdragandet av trupper. Dendemilitariserade zonen längs den militära demarkationslinjen skall omvandlastill en fredszon där de neutrala nationernas inspektionsstyrka skallstationeras för att förhindra den möjliga faran av väpnad konflikt och bevarafrederi av och efter den militära nedskärningen i nord och syd. Multinationellanedrustningsförhandlingar skall hållas i med deltagande avnorra och södra och som de berörda parterna och avPolen, , och , medlemmar av de neutrala , som observatörer för diskussion av sådana frågor sombortdragande av de väpnade styrkorna från den koreanska halvön och verifikationav detta, omvandlande av den demilitariserade zonen längs den militära demarkationslinjentill en fredszon, ökande av de neutrala nationernas övervakningskommissionsauktoritet, organiserande av en neutrala nationernas inspektionsstyrka och dessutstationering. Spänningarna på den koreanskahalvön berör inte enbart länder och folk i denna region. Den berör också vårtland. Kärnvapenhotet är en påtagbar realitet på den koreanska halvön. Enutlösning av dessa vapen kommer också att få konsekvenser i vår del av världen. Förslaget från omskapandet av kärnvapenfri zon på den koreanska halvön förtjänar ett aktivt stödfrån den . De konkreta förslag som framlagts av Demokratiskafolkrepubliken bör inte förtigas. Jag villfråga utrikesministern: Hur serregeringen på förslaget om att göra koreanska halvön till en kärnvapenfri zon? Hur serregeringen på förslaget från Demokratiska ommassiv stegvis militärreducering? Hur serregeringen på förslaget om den neutrala - därSverige ingår - utökade mandat i de olika faserna för att garantera denmilitära nedskärningen på den koreanska halvön? 1987/88:93av BertU Måbrink (vpk) till utrikesministern om kärnvapennedrustning; Allt talar nu för att och kommer attunderteckna ett avtal om att avskaffa sina landbaserade medeldistansmissiler. Detta är i så fall ett konkret exempel på ett första litetsteg mot verkHg nedrustning. Trots att det endast rör sig om avdet sammanlagda antalet kärnvapen så är det ändå en framgång för ana de kraftersom energiskt har arbetat för att åstadkomma påbörjandet av nedrustning. Men det finns andra oroväckande tecken i samband med dettaINF-avtal, och det är risken för en upprustning av kärnvapen till havs. Omdetta inte förhindras innebär det, inte minst för de nordiska länderna, en ökadspänning. Denna kärnvapenupprustning måste förhindras. a. av denna anledning bör generalsekreterareGorbatjovs tal och konkreta förslag i , gällande begränsningar på denmHitära sidan och utveckling av samarbetet på den civila sidan, mötas medförslag om förhandlingar. Jag villdärför fråga utrikesministern: Vilka bedömningar och slutsatserhar den gjort med anledning av det sovjetiska förslagetsåsom det framlades av generalsekreterare i ? 1987/88:94 av () till miljö- ochenergiministern om föroreningsmätningarna i : Miljösituationen i och blir allt mer allvarlig. Havsdöden sprider sig tillallt större områden. Förekomsten av olika typer av miljögifter ger anledningtill stor oro. Situationen i är oacceptabel ur allmänmiljösynpunkt. En försämrad miljösituation i kan dessutom fåallvarliga ekonomiska konsekvenser genom att fisket drabbas. Även om det finns tillräckligt många rapporter för attkonstatera att har betydande miljöproblem är kunnandet ommiljöutvecklingen där fortfarande otillfredsställande. För att få underlag fören kraftfull miljösatsning i , och krävs betydandeforskningsinsatser. Mot denna bakgrund är det orande och anmärkningsvärt attSMHLs mätningar i området nu upphör på grund av brist på medel. ForskningsfartygetArgos kan inte längre användas. Vissa mätningar som måste genomföras på grundav internationella åtaganden avses att genomföras med finsk hjälp. Situationenär ytterst anmärkningsvärd inte minst mot bakgrund av att regeringen haraviserat ett aktionsprogram mot föroreningarna i . Att denna situafion skulle kunna uppstå uppmärksammadesredan i somras. Efter skarpa reaktioner gjorde regeringen uttalanden somtolkades som att miljömätningarna skulle säkerställas. Med hänvisning till det anförda vill jag ställa följandefråga tin miljö- och energiministern: Påvad sätt avser regeringen att tillse att miljömätningarna i ,och kan genomföras minst i den omfattning som tidigareplanerats? 1987/88:95av () till bostadsministern om arbetsplatsutbyggnaden iStockholmsregionen: Utbyggnaden av kontorsarbetsplatser iStockholmsregionen är oerhört snabb. Kontorshus med ensammanlagd yta av ca 3 , motsvarande 300 Hötorgshus, är under byggnad eller planeras . Utbyggnadensker inom mycket begränsade områden. Huvuddelen är koncentrerad till regionensmest centrala delar - centrala och närförorter. Till detkommer ett antal utbyggnader på linjen . Totalt kommer dettaatt leda fill inte bara en kraftig ökning av antalet arbetsplatser iStockholmsregionen, utan också en ökad koncentration av arbetsplatserna inomregionen. Utveckhngeninger allvarlig oro ur miljösynpunkt. Den förutsätter en fortsattbefolkningstillväxt i med det exploateringstryck i olikaavseenden som detta medför. Trycket på trafikapparaten kommer att öka starktsom en följd både av den allmänna fillväxten och av den ökade koncentrafionen.Det finns inget som tyder på att kollektivtrafiken kommer att kunna sväljadetta ökade resebehov. Resultatet blir i stället en ökande bilism, i synnerheti innerstaden och andra centrala delar av regionen. Bilismenutgör en av viktigaste miljöproblem. Trafikenär en dominerande källa till försurningsproblem och till luftföroreningar iövrigt. räknar man med att hälften av all skog i Stockholmsregionenhar försurningsskador. Stora kuhurhistoriska förluster görs när bl. a.sandstensornament från tidiga stadsbyggnadsepoker vittrar sönder. Luften ärredan nu direkt hälsovådlig på många håll i och situationenförvärras under rusningsfid och vid ogynnsam väderlek. Detär nödvändigt att bilismen, i synnerhet i de centrala delarna avStockholmsregionen, minskar. försiggår i stället en stark ökningoch om inga särskilda åtgärder vidtas kommer denna ökning av allt att dömafortsätta i rask takt. För att vända utvecklingen krävs i första hand enförbättrad kollektivtrafik och det kan också bli nödvändigt med restrikfivaåtgärder som t. ex. avgifter. Minst lika viktigt är dock en samhällsplanering somhåller tinbaka behovet av pendelresande. Utbyggnaden av arbetsplatser får inteske i en sådan takt att inte kollekfivtrafiken och byggande av närbelägnabostäder kan hänga med. Kravet att bibehålla värdefulla grönområden är en annanviktig begränsning. Den utbyggnad av arbetsplatser som ändå sker måstefördelas över så att den leder till en minskning avresebehovet i stället för en ökning. Demiljöproblem som skapas av biltrafikens utveckling i är aven så stor omfattning att de inte kan betraktas som en enbart lokal ellerregional angelägenhet. Också regeringen måste ta sin del av ansvaret. Prot.1987/88:19 Det stopp för byggande av annat än bostäder som infördes innebäringen lösning på det långsiktiga problemet. I stället krävs enkombination av åtgärder som inkluderar regionalpolitiska insatser för att lättaexploateringstrycket i , en medveten styrning av nyaarbetsplatsprojekt bort från de redan mest överhettade delarna av regionen ochen samplanering mellan arbetsplatsutbyggnad, utbyggnad av kollektivtrafiken ochbostadsbyggandet. Här krävs insatser av såväl stat som landsting och berördakommuner. Med anledning av det anförda ställer jag följande frågatill bostadsministern; Vilka initiativ avser regeringenatt ta för att få till stånd en utveckling av arbetsplatsutbyggnaden i är förenlig med viktiga miljökrav såsom bevarande av värdefulla grönområdenoch minskande luftföroreningar från bl. a. bilismen? 1987/88:96 av () till utrikesministernom förtroendeskapande åtgärder på det området: De nordiska länderna har valtskilda säkerhetspolitiska lösningar. Det samspel som råder mellan dessa ansesverksamt bidra till minskad stormaktsnärvaro och till stabilitet i detnordiska området. Traditionellt respekterar vi också varandras olika säkerhetspolitiskahnjer, och formaliserat samarbete finns ej på det säkerhetspolitiska området. Trots detta förekommer i olika sammanhang informellakontakter, och gemensamma nordiska inifiativ tas t.ex. i FN i frågor som harmed nedrustning och säkerhetspolitik att göra. En ämbetsmannagrupp hartillsatts för att se på frågorna kring problemkomplexet kärnvapenfri zon iNorden. Vilka initiativ har från svensksida tagits, och vilka ämnar utrikesministern ta, för att det allt vikfigareproblemkomplexet om stridskrafter och förtroendeskapande åtgärder på detmarina området också skall belysas i ett nordiskt sammanhang? 20 § Meddelande om frågor Meddeladesatt följande frågor framställts 1987/88:112 av () tillkommunikationsministern om godstrafiken på järnvägssträckan : Enligt SJ:s marknadsavdelning iStockholm så diskuteras nu en avveckling av bandelen . Denna järnväg, , används förgodstransporter till och från stålföretaget . 62 Till transporteraslegeringsmaterial, skrot och tegel, och från Vid en nedläggning av denna järnväg måste godstransporternaläggas över till landsväg, vilket ekonomiskt får direkt negativa effekter fören industri i en redan förut hårt strukturerad region. Avser kommunikationsministern att vidta någraåtgärder för att förhindra SJ att genomföra denna ur regionalpolitisk synpunktomöjliga åtgärd? 1987/88:113av () till utbildningsministern om behörigheten att undervisai engelska i : behandlade regeringensproposition om en ny lärarutbildning (prop. 1984/85:22). Isamband därmed beslöt att samfliga lärare för de tidigare årskursernaskulle ges kompetens att undervisa i engelska (UbU 1984/85:31, rskr. skrivelse till (1986/87:163) har regeringen redovisat enutformning av den nya lärarutbildningen, som på denna punkt strider motriksdagens beslut. Med anledning härav villjag ställa följande fråga till utbildningsministern: Är regeringen beredd att ompröva sitt beslutangående engelska i lärarutbildningen? 1987/88:114av () till kommunikationsministern om telekommunikationerna iBergslagen; Bergslagsdelegationens uppdrag innefattar - enligtdelegationens handlingsprogram - att arbeta för att utveckla brakommunikationer på alla områden. Frånvaronav modern teleteknik och en dålig telefonfunktion gör det över huvud taget intemöjligt för företag att etablera sig i , eller . Omdelegationen skall kunna leva upp till vad som förväntas av densamma måsteteleverket vakna upp ur sin regionalpolifiska Törnrosasömn. Vilka åtgärder är kommunikationsministern bereddatt vidta för att förändra den nu rådande situationen? 1987/88:115 av ErlingBager (fp) till justitieministern om uppgifter om. utbildning i avsvenska pohsmän: Enligt uppgift i massmedia har svenska polismänfrån , Norrmalmsdistriktet, deltagit i utbildning i Sydafrika.Denna utbildning skulle enligt uppgift ha pågått under ett flertal år ochstrider helt mot de internationella strävanden som drivit motSydafrikaregimens apartheidpolitik. I anledning härav vill jagfråga justitieministern: Prot.1987/88:19 Avser justitieministern vidta någraåtgärder med anledning av de ovan 1987/88:116 av () till miljö- ochenergiministern om havsforskningen i : har man iBottenhavet mätt vattenkvalitet. Mätningarna har gjorts på omkring 35 olikaplatser ute på öppet hav längs Norriandskus-ten. Resultatet används somreferensmaterial av , , länsstyrelserna ochkommunerna. läggs havsforskningen ned på grund av räknefel på 850 000 kr.Trots begäran om ersättning har man inte fått några pengar. Ianledning av ovanstående vfll jag fråga statsrådet: Avser statsrådet att vidta någraåtgärder med anledning av att planerar att lägga ned havsforskningen iBottenhavet? 1987/88:117 av () tillindustriministern om verksamheten vid Verkstad: 60 man varslas om uppsägning vidKalmar , K V AB, där nytinverkning och reparationer avjärnvägsvagnar sker. Orsaken till varslet är bl. a. att regeringen med sitt s.k. Kockumspaket har beslutat om att reparationer och ombyggnad av äldrejärnvägsvagnar skall förläggas till . De arbetstillfällen som räddas i leder till arbetslösheti . Dessutom riskeras yrkeskompetensen vid KVAB genom att yrkesskickligaarbetare försvinner. Vad avser industriministern göraför att förhindra att varslen leder till uppsägning? 1987/88:118 av () till miljö- ochenergiministern om miljöföroreningarna i : Miljöföroreningarna i harökat drastiskt . Undersökningar visarpå en akut syrebrist i stora bottenområden och allvarliga störningar i denmarina faunan. Halterna av organiska miljögifter har ökat liksom kväve- ochfosformängden. Situationen i uppfattas av allt flera experter somså akut att skyndsamma åtgärder måste vidtas för att kraftigt begränsa demiljöstörande utsläppen från jordbruk, industrier och kommunala reningsverk. behövs uppenbarligen ökad forskning om bl. a.effekterna av organiska miljögifter, samordning av de kunskaper som redan finnspå området och fasta mätstationer i sundet. Motbakgrund av ovanstående vill jag fråga miljö- och energiministern: Är miljö- och energiministernberedd att tillämpa samma typ av åtgärder 64 inom som de vilkaredan vidtagits inom andra särskilt föroreningskänsligaområden och intensifiera samarbetet med för att komma tillrätta med de svåra miljöproblemen? 1987/88:119av () till industriministern om företagensinvesteringsfonder: I regeringens proposition 1984/85:115 angåenderegional utveckling och utjämning angavs vissa regionala avgränsningar. Ensådan avgränsning utgjorde östra omfattande åtta kommuner. Enligtuppgift har investeringsfonderna i fem av dessa kommuner släppts fria. Med anledning härav villjag ställa följande fråga till industriministern: Avser industriministern att vidta några åtgärder såatt även företagen i angränsande kommuner får använda sina investeringsfonder? 1987/88:120av () till miljö- och energiministern om vattenföroreningen iVättern: har vid ett partillfällen slagit larm om att vätterröding innehåller höga halter av detextremt giftiga ämnet dioxin. Nyligenrapporterades att undersökningar vid visat att vätterrödinginnehåller tio gånger högre halter av dioxin än det rekommenderade högstavärdet för daglig dos. Den enda kändaföroreningskällan är Aspa bruk. Vilkaåtgärder ämnar miljö- och energiministern vidta? 1987/88:121av () till kommunikationsministern om postservicen i : Det har under en rad år förts en omfattande debattom de stathga verkens servicenivå. Många exempel har under den senaste tidenvisat på en alltför låg servicenivå från våra statliga monopolföretag. Oftasthar det handlat om försämrad servicenivå i glesbygden. har vi ävenfått ett exempel på försämrad postservice i . Isamband med att postverket har flyttat sin centrala postsortering frånDrottningtorget har möjligheten till en sen central brevinlämning kvällstidavsevärt försämrats. Ianledning av detta vill jag ställa följande fråga till kommunikationsministern: Vilkaåtgärder ämnar regeringen vidta för att den försämrade postservicen skallförbättras? 1987/88:122 av BengtHarding () till justitieministern om påföljden för psykiskt stördalagöverträdare: Denmest brutala brottsligheten som mord, våldtäkt och grov misshandel 5Riksdagens protokoll 1987/88:19-20 Prot.1987/88:19. begås oftaav psykiskt störda personer. Ett särskilt aktuellt fall gäller en man sombegått sexuella övergrepp mot barn och dömts 28 gånger främst till fängelse. Vårt brottspåföljdssystem är uppenbarligen bristfälligtbeträffande psykiskt störda lagöverträdare. Stark och berättigad kritik harockså framförts från både experthåll och allmänhetens sida. Förbättringar ärhelt nödvändiga såväl från den enskildes som från samhällets synpunkt. Emellertid dröjer förslag till ny lagstiftning. Inomregeringskansliet pågår arbete . utlovade dåvarandejustitieministern förslag . har enligt nuvarandejustitieministern förslaget uppskjutits till tidigast . Mot dennabakgrund vill jag fråga: Är justitieministern beredd attvidta åtgärder för att påskynda ett lagförslag beträffande påföljd för psykisktstörda lagöverträdare? 1987/88:123 av () tillkommunikationsministern om upprustning av : har upprepade gångermarkerat sitt stöd för , bl. a. genom att anslå medel tillupprustning. Turistsatsningen har varit mycket framgångsrik.Kommunerna längs banan engagerar sig och "" kan komma att bli alltmer betydelsefull för kontinenten. Fr. o. m. kommer torv att transporteras från Svegtill , delvis på . Det innebär ett uppsving för näringsliveti och är positivt ur energiförsörjningssynpunkt. SJ har emellertid aviserat att man tänker dra in två turerdagligen och sända passagerarna med landsvägsbuss i stället. Orsaken är attaldrig mer än ett tåg i taget tillåts befinna sig på linjen mellan ochSveg av säkerhetsskäl. En av de nedlagda stationerna behöver bemannas igen ochen viss upprustning ske. Enligt min åsikt bör SJ få de resurser som krävs för attinlandsbanan skall kunna utnyttjas bättre. Är kommunikationsministern villigatt föreslå att anslå de medel som behövs för att skallkunna trafikeras både med torvtåg och flera persontåg ? 1987/88:124av i (m) fill socialministern om alkohol-lagsfiftningen: har beslutat att drain alkoholförsäljningsfillståndet för 's rocklubb i , varigenom etttjugotal anställda riskerar mista sina jobb. Som skäl för åtgärden anförs att matförsäljningen är förliten jämfört med alkoholförsäljningen, att gäster har setts dricka öl direktur flaskan och att åhörare har bevittnat scenuppträdande sittande på golvet. Med tanke påmyndigheternas oförmåga att komma till rätta med andra Prot. krogar i , främstrunt , där illegal alkoholservering enligt polisen går handi hand med brottslighet, förefaller nämnda beslut ., .. , ] ~ , ' ° " Meddelande om frågor Är statsrådet beredd föreslå ändringar ialkohollagstiftningsreglerna så att dessa på ett bättre sätt blir förståeligaför allmänheten? 21§ Kammaren åtskildes .