prot · GB0942 · 1987-12-31 00:00:00 — Intill dess att skolan verkligen har blivit engrundskola med alternativ som passar alla måste, som vi moderater ser det,skoltrötta elever ges möjlighet att utanför skolmiljön få en sysselsättning somde upplever som meningsfull. Därvidlag är anpassad studiegång, utformad utifrånskilda elevers situafion, ett sätt för skolan att hjälpa elever att finna sigsjälva. Anpassad studiegång kan också bidra till att det känns lättare för enelev att efter ett avbrott komma tillbaka till skolmiljön. Det finnsvisserligen möjligheter till anpassad studiegång, men vi anser att dessa möjligheteromges med alltför stor restriktivitet. För elever som har svårigheter iskolarbetet kan det vara fördelaktigt med en möjlighet till förlängdlärlingsutbildning efter årskurs 8, och om de åtgärder som kan komma i frågamisslyckas bör som en sista utväg möjligheten fill skolgångsbefrielse finnas.Den möjligheten avskaffades /, men vi anser att denborde återinföras. I de fall där skolgångsbefrielse tillgrips som ju måste varaytterst få, måste skolmyndigheterna inom ramen för uppföljningsansvaret geeleven en meningsfull sysselsättning. Naturligtvis skall i alla de här fallenvägarna tillbaka till utbildning alltid hållas öppna. Mot bakgrund av vad jag har anfört yrkar jagbifall fill reservationerna 4 och 6. 75 (): Det är nu arbetsmiljölagenantogs. Eleverna fr.o.m. årskurs 7 likställdes där med arbetstagare, menundantogs från bestämmelserna i kap. 6 där skyddsverksamheten regleras, dvs.funktioner för skyddsombud och skyddskommitté. fick i uppdragatt utforma speciella tillämpningsföreskrifter och skilde sig från sitt uppdrag1980. har faktiskt ingenfing hänt. Regeringen har här struntat ielevernas behov, och vi har i utskottet fått besked om att arbetsgivar- ocharbetstagarparterna inte heller har för avsikt att göra någonting. Det finnsmycket oroande uppgifter om barns olycksfrekvens. skadas drygt 200 000 barn så svårtatt de måste uppsöka sjukhus eller motsvarande. Olycksfall är orsak fill nästan hälften av dödlighetenbland barn. Det finns undersökningar som visar att de flesta olyckor helt hadekunnat förebyggas med enkla medel och utan större kostnad. Det är också dubbeltså vanligt att barn skadas i skolan som att vuxna skadas på sina arbetsplatser. Det är uppenbart att det inte räcker med att utveckla desamråd som redan finns och som kommunförbundet har föreslagit. Trots dessa alarmerande uppgifter tycker regeringen inteatt det är 90 bråttom att fastställa någratillämpningsföreskrifter för skyddsarbete i skolan,och det tycker inte heller och i utskottet. Vilken vuxenmänniska skulle acceptera att tillämpningsregler aldrig utformas till den lagsom dock finns och som skulle reglera förhållandena i arbetsmiljön?Utsköttsmajoriteten säger att regeringen beslutat tillkalla en arbetsgrupp, sombl. a. skall ta upp frågan om elevernas skyddsarbete. Men det är faktiskt intefler arbetsgrupper som behövs, det är handling! Förslag till tillämpningsföreskrifterfinns fakfiskt i SÖ:s rapport. Det är bara att fastställa dem. Jag yrkarbifall fill reservation 1, som handlar om just detta. På några orter i pågår en försöksverksamhet meds.k. Det ger bl. a. möjlighet att studera ett främmande språkutan att därför behöva avstå från andra fillval. I ett annat sammanhang har visagt att denna möjlighet borde utökas ätt gälla alla elever i . I dethär sammanhanget vill vi också öppna möjlighet att friare använda tiden förelever med speciella behov. Vi har också reserverat oss för att enjämställdhetsansvarig bör finnas vid varje länsskolnämnd. Vid flera fillfällenhar vi i utskottet behandlat frågor som gäller skolans medverkan ijämställdhetsarbetet. Vi bar då hänvisat till de formuleringar som finns iläroplanen. Trots det förefaller det som om intresset för jämställdhetsfrågornafakfiskt har mattats. Det är naturligtvis inte så på alla ställen i landet. Jagtycker ändå att det vore till fördel för jämställdhetsarbetet om varjelänsskolnämnd inom sig utsåg en ansvarig för jämställdhetsarbetet, som kunde gestöd och råd till de lokala skolmyndigheterna. Det är självklart attjämställdhetssträvandena skall genomsyra all personals arbete vid nämnden, menatt en person ges det totala ansvaret innebär dock, liksom inom andraverksamhetsområden när en har ansvaret, att en person också får överblick överde samlade insatserna och också ser var ytterligare initiativ kan behövas. Jag yrkar bifall till reservationerna 1, 3 och 7. 76BJÖRN (vpk): Till det betänkande som behandlas har vifrån vpk fogat två reservationer. En reservation handlar om arbetsmiljölagensfillämpning i skolan. En annan reservafion handlar om det som kallas anpassadstudiegång. Det kan verka som om dessa två reservationer inte har medvarandra att göra, men ur demokratiaspekt och miljöaspekt i skolan ligger demycket nära varandra. Det handlar om elevernas möjlighet att själva påverka sinarbetsmiljö. Den anpassade studiegången används när vissaelever- och det är ett smalt urval av elever - inte kan anpassa sig exakt tillskolans arbetsmiljö, fill dess arbetsstruktur osv. Vi vet precis - kan nästanpeka ut -vilka elever det är som kommer att drabbas av denna anpassadestudiegång. Vi vet via undersökningar att det är grabbar ur socialgrupp 3 somblir föremål för denna anpassade studiegång. Jag träffade för ett par veckorsedan en skolledare som sade att han kunde peka ut vilka familjer som framöverskulle få barn som skulle bli föremål för anpassad studiegång. Då är det viktigtatt göra en kraftig markering, så som vi har gjort i vår reservafion, och istället försöka angripa orsaken till att barn slås ut i skolan. 1987/88:42 Detär alltså grabbar ur socialgrupp 3 som får anpassad studiegång. också grabbar ur socialgrupp 3 somkommer att få ta del av skolgångsbefrielse. Till teoretiska linjeri gymnasieskolan är den sociala snedrekryteringen enorm. Ännu värre är den tillhögskolans högstatusutbildningar. Ser inte socialdemokraterna mönstret? Ocksåi fråga om tillämpningsföreskrifter när det gäller arbetsmiljölagen handlar detom elevdemokrati och om att utveckla demokratin i skolan. Om eleverna hade ettsjälvklart inflytande över sin egen arbetsmiljö skulle det innebära attundervisningen och livet i skolan skulle kunna utvecklas på ett mycket positivtsätt. Det skulle innebära att många brister i skolan kunde åtgärdas mycketsnabbare än vad som sker . Jaghar här ett brev från . Han är ordförande i elevorganisafionen och går på vårdlinjen. Han skrev ett brev tillutbildningsminister , och det brevet publicerades i , Dethar senare också publicerats i nr 3/87 av Elevforum, Han skriver: "Detär ju du som ska se till att skolan utvecklas och förbättras och jag undrarbara om du hört talas om: * Skolmat som kostar 4:20 per portionoch som varken ser ut eller smakar som mat. Vad kostar din mat herr minister? * Högstadieskolor där varje elev får: två pennor, ett suddgummi ochtjugo A4 blad till en termins skolarbete. Hur många pennor gör du av med på entermin herr minister? * Elever som går ut utan att kunna läsa och skriva. Fick dulära dig läsa och skriva herr minister? * Fyra duschar i omklädningsrum där trettio elever ska duscha och bytaom på fio minuter för att hinna till nästa lektion. Hur länge duschar du herrminister? * Elever som måste ta med sig skrivunderlägg fill klassrummen för attbänkarna är så utslitna. Hur slitet är ditt skrivbord herr minister? * Böcker som faller sönder för att dom är så utslitna, skolorna har interåd att köpa nya. Får du utslitna ihop-tejpade och inaktuella utredningar herrminister? * Skolor med så dåligt ljus att det är farligt för ögonen. Har du braljus på ditt kontor herr minister? * Papperspärmar som ska hålla . Olyckligtvis håller dom igenomsnitt tre terminer sen får eleverna själva köpa sina pärmar. Behöver du köpadom pärmar du använder i tjänsten herr minister? * Elever på yrkeslinjerna såsom verkstad och fordonteknisk linje sommåste köpa skyddsskor och skyddskläder själva för att kunna delta i undervisningen. Trordu skolan blir bättre för att man sparar på den? Det tror inte jag. Så därförhoppas jag för skolans och bästa att du drar in utbildningsdelen ibudgetpropositionen och aldrig kommer på tanken att spara på skolan igen!" Detta handlade på slutet om den budgetpropositionsom lades fram i , men brevet från behandlarfakfiskt frågan om arbetsmiljön i skolan.Skolan är största arbetsplats och också en av de farligastearbetsplatserna. Det finns otaliga exempel på dålig miljö i skolan. Den dåligamiljön leder ibland till direkta olyckor och i andra fall bara fill fysiskt ochpsykiskt lidande - om det nu är så bara. Det är en självklarhet att den dåligamiljön går ut över undervisningen. Dålig belysning i klassrummen ger huvudvärkoch kan leda till försämrad syn. Detär klart att utbildningsutskottet och utbildningspolitiker från partierna iriksdagen måste ta tag i sådana frågor. Vi anslår ju medel och sätter upp målför undervisningen. Detta förfelas sedan av den dåliga arbetsmiljön. Det är somatt kasta pärlor för svin. Äveni matsalarna är ljudnivån ofta hög. Köerna till maten är så långa att tiden föratt äta och vila blir alltför kort. Detta leder till stress och stressymptomsom huvudvärk och magkatarr. Påhögstadiet tvingas många elever fortfarande byta klassrum mellan varje lektion.Det blir ett evigt släpande på böcker genom långa korridorer. Det är inteovanligt att skolsköterskor får ta hand om 15- och 16-åringar med ryggont ochstresshuvudvärk. Underlektioner på yrkeslinjer och i slöjd- och tekniksalar runt om i landet stårelever och arbetar vid ibland oskyddade och ibland t. o. m. trasiga maskiner. Imånga kommuner är eleverna dessutom tvungna att själva betala för skyddskläderoch skor. Det finns exempel på att kemi- och fysiksalar är direkt farliga. Manhar t,o.m, kommit på att nödduschar varit avstängda. Detta är ingenting som jagstår här och hittar på. Ärdet så här ni vill att det skall vara? Nästa gång kanske det är MargaretaHemmingssons barn som drabbas. Närarbetsmiljölagen trädde i kraft hade man inte lyckats lösafrågan om elevernas medverkan i skyddsarbetet. Ända , i snart fio år,har man dock lovat att en lösning är på gång. Frågan har utretts av bl. a.demokratiberedningen, som lämnade sitt betänkande Skola för delaktighet.Utskottet meddelar nu att en del av detta betänkande bereds inomregeringskansliet. Vi får också veta att regeringen i årtillkallade en arbetsgrupp för att se över bl. a. elevernas medverkan iskyddsarbetet. Sedan1978 har denna fråga varit uppe ett otal gånger här i kammaren. Man har haftnästan på sig. Efter alla dessa diskussioner och debatter här i kammarenborde man väl ha fått något tips om vad detta handlar om. I stället har mantillsatt en ny arbetsgrupp. Vi behöver inte fler utredningar på detta område,eller förhalningar som det handlar om. Vadvi, och framför allt elever, behöver är lagstadgade rättigheter närdet gäller skyddsarbetet för att få en bra arbetsmiljö och för att utvecklademokratin i skolan. Ett införande av elevskyddsombud kommer naturligtvis attinnebära förändringar på skolorna, när det gäller både elevinflytande ochelevdemokrati i stort och elevernas reella möjligheter att sätta kraft bakomsina krav. Ärdet detta man är rädd för? Varför förhalar man och fortsätter att förhalafrågan såsom man har gjort? Det handlar om att måste ta ställning -ta ställning för eleverna. När man tar ställning för någonting kanske man ocksåtvingas att ta ställning mot någonting. 1 detta fall får man ta ställning mot dekrafter och intressen som inte vill släppa demokratin loss i skolan. Jagbefarar att och har blivit lurade i denna fråga. Är det såsom vissa signaler vill ge en antydan om, att man ifrån socialdemokratisk sidaplanerar att göra frågan om arbetsmiljölagens tillämpning och frågan omutvecklande av demokratin i skolan med avseende på arbetsmiljön till enkommunal valfråga 1988? Det är i så fall ett ypperligt sätt att skjuta ettrikstäckande elevfackligt arbete i sank. Det kommer att innebära att arbetetmed arbetsmiljön i skolan kommer att se ut litet hipp som happ, eftersomkommunerna ser ut som hipp och happ. Har ni sådana planer, MargaretaHemmingsson? Är det därför ni förhalar och skjuter på den här frågan? Jag kan sluta mitt inlägg här och yrka bifalltill vpk:s reservationer i detta betänkande. När det gällertillämpningsföreskrifter till arbetsmiljölagen kommer vi i andra hand att röstaför reservation. Om moderater ochcenterpartister tar sitt förnufttill fånga, kan vi ta ett steg framåt i denna fråga. Detskulle bli en fin julklapp till den elevfackliga rörelsen. 77MARGARETA (): Låt mig inledningsvis få yrka bifall tillutbildningsutskottets hemställan i betänkande 1987/88:3 och avslag på samtligareservationer. Jag skall försöka att fatta mig kort i min kommentar tillde inlägg som har gjorts. Först några ord om påstående atteleverna i den svenska skolan klarar sig dåligt eftersom alternativen är förfå. Det betyder således att moderata samlingspartiet menar att de problem somtyvärr finns på sina håll inom den svenska skolan skulle kunna lösas genomflera alternativ; Varför kommer ni då med förslag omatt de elever som inteklarar sina studier skall tas bort från skolan? Jag förstår inte detresonemanget. Det är också litet oklart vad moderata samlingspartietreserverar sig mot i reservation nr 4, eller rättare sagt vad man reserverarsig för. Jag har tittat på denna reservation gång efter annan. Den handlar omanpassad studiegång. Moderata samlingspartiet talar om att detta kan fungera omman gör det i samråd med elev och föräldrar osv. Det är emellertid precis vadutskottet har skrivit. På s. 7 i betänkandet skriver utskottet att detta bör sessom en elevvårdande insats och syfta till en återanpassning av eleven. Det börske noggrant och i samråd med elev och föräldrar. Det kan man ju inte reserverasig emot. Det är precis samma text. Är det största restriktivitet manreserverar sig mot? Är det största möjliga generositet som moderatasamlingspartiet vill se på detta område? Resonemanget om skolgångsbefrielse är litet skrämmande. Vihar en nioårig skolplikt som är en rättighet. Det är då sorgligt att höra attden rättigheten skall tas ifrån några. skall jag gå över till ocharbetsmiljöfrågorna, menar väl inte på allvar att eleverna haransvaret för att skolan ser ut som den gör på sina håll eller att det skerolyckor? Om jag vänder på det: Om vi lyckas få en förändring så att elevernafår större inflytande, skall eleverna då vara ansvariga för det som sker? Detkan ändå inte vara möjligt. Det måste ändå vara vivuxna som tar ansvaret föratt icke myndiga får arbeta i en miljö där olyckor inte sker. Dennadiskussion gäller hur vi skall förbereda skolelever för inträdet påarbetsmarknaden och för den lagstiftning som gäller där. Tillämpningen avarbetsmiljölagen har tyvärr inte fungerat. Vissa delar är mycket svåra atttillämpa, eftersom elevernas ställning inte är att jämställa med arbetstagarnas, I en diskussion här i kammaren påpekade statsrådetGöransson att vi måste ta fill tvingande åtgärder, om man inte kan få fillstånd en ändring på' annat sätt. Den arbetsgrupp inomarbetsmarknadsdepartementet som ser över arbetsmiljölagen fick också i uppdragatt se till att dessa uppgifter skall skötas på ett riktigt sätt på skolansområde. Både och säger nu att vi inte behöverfler arbetsgrupper eller utredningar. Det kan vi ha delade meningar om. Jagtycker det finns många saker som vi behöver utreda. Helt klart är dock attdetta inte fungerar. Vi vill att det skall kunna fungera och att eleverna skallfå ett reellt inflytande. Reservationenom ökat praktiskt tillval för vissa elever förstår jag inte riktigt. Jagförstod inte heller inlägg. Jag hoppar över det. Varförvill förändra någonting som kan fungera bra till något som enperson skall ha ansvar för? Jag tänker nu på jämställdhetsarbetet. 1 går fördesen stor, mycket intressant jämställdhetsdebatt här i kammaren. Men är intedetta en angelägenhet för alla. skall en person på länsskolnämnden åka ut ochprata om betydelsen av jämställdhet. säger att ingentinghindrar att alla tar detta ansvar, men att det är bra om en person har detövergripande ansvaret. Jag tycker att det är obegripligt. Detta är ett stegtillbaka. Jagförstod tankar kring arbetsmiljöns samspel med den anpassadestudiegången. Jag tror att det ligger en hel del i de tankegångarna. Det ärviktigt att se fill att skolelever, och naturligtvis också övrig personal iskolan, har en miljö som de kan fungera i. Det var kanske inte så mycket attsäga om det. Dettamed kommunalvalsfrågorna har jag aldrig hört talas om. När det gällerarbetsmiljöfrågorna arbetar vi med att få en reell möjlighet för eleverna attbli delaktiga. Man skall också ta vara på de möjligheter som finns att fådagens avtal att gälla ordentiigt på skolans område. 78 (): Ingen skulle vara gladare än jag, , om grundskolanverkligen blev utformad så, att den passar alla elever. Då skulle inte någrasäråtgärder behöva tillgripas. Jag vill påminna omatt vifrån moderat håll har talat om t. ex, en utökning av intressevalenmed alternativ som passar alla elever, alternativ som utvecklar eleverna ochsom verkligen kan väcka deras intresse för skolarbetet. Den dag vi får skolanutformad på det sättet kan vi avskaffa de nuvarande säråtgärderna. Anf.79 (vpk): Naturligtvis kan inte eleverna göras ansvariga för arbetsmiljöfrågorna,. Det är vi som är ansvariga. 1987/88:42 till attplanera miljön, arbetsklimatet i skolan, men ge möjligheter 10december 1987 för eleverna att bestämma över sin egen arbetsmiljö. Detfinns förslag fill tillämpningsföreskrifter för arbetsmiljölagen . Det är bara att ta fram dem och damma av dem. Dethandlar om att ge eleverna en möjlighet att påverka sin arbetsmiljö, för att deskall kunna utveckla demokratin i skolan. Då måste man också få eleverna attbli delaktiga i detta sammanhang. Svårare än så är det inte. Eleverna får dådelta i det konkreta arbetet med den egna arbetsmiljön. Detta måste kanskegöras i strid med någon annans intresse, som jag sade i mittinledningsanförande. När man tar ställning för eleverna kanske man får gå påkontrakurs mot dignitärerna i . Man skall inte vara rädd för attgöra det. Detfinns ett nytt klimat ute i skolorna, en ny vilja till diskussion ochutveckling av den svenska skolan, har jag märkt. Den rymmer inom sig mångakvaliteter som är dåligt utvecklade. Elevdemokratin och arbetet med skolmiljönär exempel på sådana. Låtoss ge skolorna verktyg för att utveckla pedagogiken, metodiken,undervisningens innehåll, den demokratiska fostran och rätten tillbildning-kvaliteter och idéer som arbetarrörelsen har stått bakom. Låt oss gedem allt detta genom att de får möjlighet att påverka sin egen miljö. Jagbesökte en högstadieskola i en Värmlandskommun . Detvar som om ingenting hade hänt där. Eleverna ville nu piffa upp sin egenskolmiljö. Men det fick de inte för . De fick inte målaväggar och förbättra sin egen arbetsmiljö. Det skulle målare göra. Dettahandlar inte heller om fackligt arbete. Det är så orimligt att inte eleverna,som är den största parten inom skolväsendet, skall ha rätt att bestämma översin egen arbetsmiljö. Jag kan inte förstå denna förhalning, denna tröghet frånsocialdemokraternas sida. Varför i all fridens namn är det så här, MargaretaHemmingsson? Anf.80 (): talar högstämt om att ta sitt ansvar, I dettafall är det alldeles uppenbart att det finns vuxna som inte tar sitt ansvar.Det är socialdemokrater, moderater och centerpartister som inte vill ta sittansvar och fastställa de förslag till tillämpningsregler för arbetsmiljölagensom redan finns och som har funnits , för att få bättreskyddsförhållanden för eleverna i skolorna. Det finns emellertid goda exempel.Stockholms kommun har redan startat med att eleverna skall få vara med iskyddsarbetet. Det finns också exempel ute i landet. Manhar i ett rektorsområde gjort en ettårig studie som talar för att en skyddsorganisation med elevmedverkan kan etableras med gott resultat på alla stadier. Elevernas skyddsombud i det rektorsområde där undersökning en gjordes fångade upp hundra gånger fler skadetillfällen än personalkollek tivet rapporterar enligt arbetsmiljölagen. Därigenom bidrar de till kunskap som kan leda till skadeförebyggande åtgärder. Studien ger stöd för att arbetsmiljölagen kan omfatta samfiiga elever. Finns det då någon anledning att ställa barnen utanför ett skydd som vuxna anser vara en självklarhet på sin 96 arbetsplats? 81 MARGARETAHEMMINGSSON (s): sade att skolan tyvärr inte passar alla elever, så demåste bort. Det visar skillnaden mellan oss. talar mycket omindividen och dess betydelse. Detta visar verkligen att det när det gällerskolan inte är individen som är intressant utan skolan. De elever som inte ärfyrkantiga nog att passa in där skall bort. Tillvpk och vill jag säga att vi är överens om att skyddsarbetet ärmycket betydelsefullt. Det är ju något som vi samfiiga vill göra eleverna delaktigai. Men det niåste finnas ett avtal att stödja sig på när man skall utseskyddsorganisationen. Vihar fått klart för oss att inget avtal kommer att slutas, och då måste vi gripain på något annat sätt för att garantera eleverna möjlighet att påverka sinarbetsmiljö. Det är därför som vi vill att gruppen som ser över lagensfillämpning skall utarbeta förslag som gör det möjligt att ta vara på elevernaskunskaper på rätt sätt. Frågan om att utse skyddsombud handlar också om attskapa möjligheter för eleverna att få utbildning för uppgiften. Anf.82 (vpk): Jag tror säkert att vi är överens, säger . Vikanske är överens om att vi är törstiga också, men då måste vi bli överens omatt fillsammans gå och hämta vatten och göra någonfing åt detta. Nuförsöker konstruera avtalsmässiga problem. Avtal får maninte till stånd med mindre än för det första att man tar framfillämpningsföreskrifter och för det andra att man säger att eleverna är enpart i sammanhanget. Ufifråndet kan man träffa avtal, och det är detta vi vill att skall beslutaom, så att vi kan ta ett konkret steg mot ökad elevdemokrati och ett konkretsteg mot en bättre arbetsmiljö i skolan. Anf.83 (): säger att vi är överens, och det är bra. Vi måstegripa in säger hon också. Det är bara att ansluta sig till reservationen,. Vibehöver inte flera arbetsgrupper i det här ärendet. Det finns nämligen ettförslag till tillämpningsföreskrifter. Det är faktiskt baraatt fastställa dem. Överläggningeni detta ärende var härmed avslutad. Beträffande näringsutskottets betänkande 6konstaterade tredje vice talmannen att ingen talare var anmäld. Kammaren övergicktill att fatta beslut i de förevarande ärendena. Utskottetshemställan - som ställdes mot motion 1986/87:U530 av - bifölls medacklamafion. Utskottetshemställan - som ställdes mot reservationen av Berfil Måbrink - bifölls medacklamation. Mom. 1 (överlåtelse avrätten till fillfällig föräldrapenniiig fill anhörig m.m.) Utskottets hemställan- som ställdes mot reservationen av och -bifölls med acklamafion. Konstitutionsutskottetsbetänkanden 11 och 17 Vad utskottet hemställtbifölls. Utrikesutskottetsbetänkanden 16, 17 och 18 Vad utskottet hemställtbifölls. Mom. 1 (hemkunskapsämnetsställning i ) Utskottetshemställan bifölls med 260 röster mot 35 för reservation 1 av . 2 ledamöter avstod från att rösta. Mom.3 (konsumtionslinjen samt primärkommunala och landstingskommunalaspecialkurser inom konsumtionsområdet) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservafion 2 av m. fl. - biföllsmed acklamation. Mom. 6 (konsumentekonomiska fortbildningsinsatser genom studieförbunden) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 3 av och - bifölls med acklamation. Mom.7 (utbildning m. m. av personal i den kommunala ) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 4 av och - bifölls med acklamation. Övriga moment Utskottets hemställan bifölls. utbildningsutskottetsbetänkande 3 Prot. Mom. 1(tillämpningsföreskrifter till arbetsmiljölagen) Förstbiträddes reservation 1 av och med 45 röster mot17 för reservation 2 av . 237 ledamöter avstod från att rösta.