prot · GB09138 · 1987-12-31 00:00:00 — Jagmertar atf fördelarrta av atf alla partier kan delta i beredningsarbetet iförhållande till sin styrka i kammaren väger upp de nackdelar som kan ligga iaf t inf e alla utskott garanterat har samma majoritet: Jag tycker irtte def ärbra att dertrta frågas lösning skall vara beroende av ett eller annat partisvälvilja, utan den bör regleras i riksdagsordrtingert. Såfill dert fråga som jag sade hade skymfat i karttert pä ärende men somtydligert har frärtgt sig fram ytterligare. Vpkhar ju klart markerat sin ståndpuukt i frågan när vi har sagt att Anna-GretaLeijons roll i affärert var sådart aff hon infe kuude fortsätta som justitieminister.Vi kräver pckså alla papperen på bordet - och vi kanske t. o. m. kommer atf gålängre än vissa andra partier när det gäller att syrta i sömmarrta. Mertjag är helt klar över att den politiska grartskrtirtgert och dert politiskadebattert kommer aff föras oberoertde av fidpurtktert rtär KU:s grartskrtirtgkan vara slutförd. Vi ser de konsfitutionellä frågorna som så vikfiga attgrartskrtirtgert irtfe bör pressas irt i tidsrtöd urider sommareu, då dert kartbli uppfattad som en del i valdebatten, vare sig vi vill det eller irtte. Detfirtrts också formella problem, som jag tror i ett annat sammanhartg skulletillmätas betydelse, men uu har inte tonläget gett plats för de Man harjämfört med sommarsammanfrädcrt i övrigt, mert Prot.,1987/88:13810 juni 1988 det är fakfiskt en vissskillnad här. Jag, syftar på vad som stadgas i regeringsformen, nämligen: "Detåligger konstifutionsutskottet att när skäl föreligger.fiU def, dock minst engång , meddela vad utskottet vid sin granskning har funnitförtjäna uppmärksamhet,. kan med anledning därav göra framställningtill regeringen," Ja,vilken riksdag - den som skingras om någon fimme? Eller skall vi ha; urtimariksmöte? Engranskning under sornmaren, om den skall komma till djupet och bU färdig, måstenog redovisas till den riksdag vi väljer . Är det då inte ocksårimligt att det konstitufionsutskott som väljs genomför granskningen? Jagtyckei det är ett viktigt steg vi har enats om i konstitufionsutskottet, attanvända sommaren till att ta fram så mycket tnaterial som möjligt. Dennagranskning rnåste ju komma i gång . Det är min ståndpunkt. AnL 33 /lNDERS (): Utskottets ordförande försöker göra gällande att det inte är någon störreskillnad mellan regeringens,ypk:s och de borgerliga parfiernas uppfattning omhur skaU granskas. Jag, vill, för kammareiis protokoll,säga att det är en betydande.skillnad i vår syn på utskottets gianskningsroll idetta sammanhang. Överläggningeni detta ärende var härmed ayslutad. Kammarenövergick till att fatta beslut i de förevarande ärendena. Med anledning av demonstrationer från åhörarnabeslöt kammaren kl, 13,03 på förslag av förste vice talmannen attförhandlingarna skulle ajourneras för att ordningen skuUekunna återställas. Förhandlingarna återupptogs under ledningav förste vice talmannen, Mom. 1 (krav påytterligare utredning före beslut om mål och inriktning för telepolitiken) Utskottetshemställan bifölls med 298 röster mot 16 för reservation 1 av , Mom.7 (regionalpolitiska och sociala uppgifter) UtskottetshemstäUan bifölls med 275 röster mot 38 för reservation 2 av , Mom.12 (inriktning mot effektiv konkurrens) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 3 av -bifölls medacklamation. Mom. 13 (utförsäljning m.m, av ) Prot. Utskottetshemställan bifölls med 199 röster mot 114 för reservation 4 av 10 juni 1988Rolf Clarkson m, fl. Mom.14 (ett sammanhållet öppet telenät) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 5 av m, fl, - biföUsmed acklamation. Mom.19 (uppdrag att överväga uppdelning av telenätet på två eller flera bolag) Uskottetshemställan - som ställdes mot reservafiori 6 av m, fl, - biföllsmed acklamation. Mom.20 (omfattningen av utredningsarbetet) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 7 av och -bifölls med acklamation. Mom.22 (ytterligare uppgifter för statens telenämnd) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 8 av m, fl. - biföllsmed acklamation. Mom.23 (uppgifter för statens telenämnd på radiokommunikations-området) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 9 av m. fl. - biföllsined acklamation. Mom.24 (avveckling av anslutningsmonopolen på kontorsväxlar och mynfapparater) Utskottetshemställan bifölls med 298 röster mot 16 för reservation 10 av , Mom.26 (tillåtande fullt ut av s, k. tredjepartstrafik) Utskottetshemställan bifölls med 201 röster mot 112 för reservation 11 av , fl. Mom.27 (och informationsteknologiijrogrammef) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 12 av och -bifölls med acklamation. Mom.29 (kabel-TV-divisionens verksamhet) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservafion 13 av -bifölls medacklamation. Mom.32 (minskning av investeringsexpansion) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 14 av och -bifölls med acklamation: Prot.1987/88:138 iWom. 5/(ökad inleverans av medel) 10 juni1988 Först biträddes reservafion 15 avOlle .Grahn och med 63 röster mot37 för reservation 16 av och , 213 ledamöter avstod från aff rösta.Härefter bifölls utskottets hemstäUan - som ställdes mot reservafiort 15 av OlleGrahrt och - genom uppresning. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. Mom. 1 och2 (den unges vilja atf göra rätt för sig, m. Utskottets hemsfällan biföUs med 298 röster mot 16 förmofion Ju32 av m. fl. i motsvarande del. Mom. 3 (verkan av kravet på skötsamhet) Utskottets hemsfällau - som ställdes mot reservation 1 avBjörn Körlof m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 4 (återgång fill tidigare regler omåtalsunderlåtelse) Utskottets hemställan bifölls med 163 röster mot 150 förreservation 2 av Karirt Ahrland m.fl. Mom. 5 (strafföreläggartde) . Utskottets hemsfällart - som sfäUdes mot reservafiort 3 avBjörn Körlof m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 6 (polismans rätt aff anmoda aft ställa fill rätta) Ufskottets hemsfällau - som ställdes mot motion Ju32 avLars m. fi. i motsvarande del - bifölls med acklamation. /V/ow. 7 (uppföljnirtg av polismans rätt) Utskottets hernsfällart - som ställdes mot reservation 4av m.fl. - bifölls med acklamafion. Mom. 9 (sanktion vid föreskrift att avhjälpa skada) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservafion 5 avBjörn Körlof m.fl. - bifölls med acklamafion. Mom. 11 (lämpliga påföljder för unga) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 6 avBjörn Körlof m. fl. - bifölls med acklamafion. Mom. 12 (samarbete mellan myndigheter) Utskottets hemsfällan - som ställdes mot reservation 7 avGunilla och - bifölls med acklamation. Mom. 13 (konfrontation medmålsägandert) Prot. Utskottetshemsfällart - som ställdes mot reservation 8 av 10 juni 1988och - bifölls med acklamation. Mom,14 (underrättelse fiU vårdnadshavarert) Utskottetshemsfällart - som ställdes,möt utskottets hemställart med dert ändring däri somföranleddes av bifall till motion Ju32 av m. fl. i motsvarande del- bifölls med acklamafion. Mom.15 (vårdnadshavares närvaroplikt vid huvudförhandling) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 9 av och -bifölls med acklamatiort. Mom,16 (familjens brottsförebyggande betydelse) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservafion 10 av m. fl. - biföllsmed acklamafion. Mom,18 (tidsfrister under föruudersöknirtgert m. Utskottetshemställart - som ställdes mot reservatiort 11 av Karirt Ahrlartd m. fl. -bifölls med acklamafion. Mom.19 (jourdomsfol för unga) Ufskottetshemställan - som ställdes mot reservafion 12 av m. fi. - biföllsmed acklamation. Mom.21 (registrering av brott av barn) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservafion 13 av och - bifölls med acklamatiort. Mom.22 (poUserts resurser) Utskottetshemsfällan - som ställdes mot reservation 14 av m. fl. - biföllsmed acklamafion. Övriga moment Utskottets hemställan bifölls. Mom. 1 (avslag påpropositionert) Utskottetshemställan bifölls med 293 röster mot 20 för mofion Ju30 av m. fl. Mom.2 (återfall) Utskottetshemsfällart bifölls med 162 röster mot 150 för reservafiort 1 av KarirtAhriartd m. fl. 1 ledamot avstod frårt att rösta. 1987/88:138 Mom.5 (inriktningen av kriminalpolitiken) ------- '------ Utskottets hemstäUan - som ställdes mot utskottets hemställan med den ändrirtg däri somföranleddes av bifaU till hemställan i motion Ju510 av m. fl. imotsvarande del - bifölls med acklamation. Utskottetsmofivering - som ställdes mot den i reservation 2 av m.fl. anfördamotiveringen - godkändes med acklamation. Mom.6 (alllmänpreventiva hänsyn) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 3 av m, fl. - bifi)llsmed acklamation. Mom.8 (villkorlig frigivning) Utskottetshemställan - som ställdes mot dels reservation 4 av m.fl., delsreservation 5 av m.fl. - bifölls med acklamation. Mom.9 (samhällstjänst) Utskottetshemställan bifölls med 162 röster mot 152 för reservation 6 av m,fl. Mom.10 (villkorligt fängelse) Ufskottetshemställan - som ställdes mot reservation 7 av m,fl, - bifölls medacklamation. Mom.11 (eftervård m. Ufskottetshemställan - som ställdes mot dels reservation 8 av och , dels utskottets hemställan med den ändring däri som föranleddes avbifall till mofion Ju510 av m,fl, i motsvarande del - bifölls medacklamation. Mom.12 (s;traffskärpning för vissa våldsbrott) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 9 av GuniUa och - bifölls med acklamation. Övriga moment Utskottets hemställan biföUs, Mom. I (omläggning avbudgetåret) Utskottelshemsfällan bifölls med 273 röster mot 37 för reservation 1 av tredje vicetalman och . 1 ledamot avstod från att rösta. 62 Mom. 2, 4, 10 a, 25 b och 27 (beredningen av kompletteringspropösitionen, AnL 34 FÖRSTE VICETALMANNEN: Prot. Idessa moment föreslås ärtdringar i huvudbestämmelser i riksdagsordning- lOjuni 1988 en. Av ändringsförslagen framgår att ändringarna önskas bligenomförda ' med ett enda beslut. För bifall härtill krävs emellertid attminst tre fjärdedelar av de röstande och mer än hälften av ledamöterförenar sig om beslutet. Beslut skall fattas genom omröstning. Omröstningenkommer att förrättas med rösträkning. Utskottefshemställan bifölls med 313 röster mot O för avslag. Utskottetshemställan hade alltså bifalUts med erforderUg majoritet, dvs. minst trefjärdedelar av de röstande och mer än hälften av ledamöter hadebiträtt utskottets hemställan. Mom.9 (organisationen av den statliga revisionen) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 2 av m.fl. - biföllsmed acklamation. Mom.26 (utskottens sammansättning) AnL35 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Ireservafion 4 av föreslås ändring i riksdagsordningen. Avreservationen framgår att ändringen önskas genomförd med ett enda beslut.Härför krävs att minst tre fjärdedelar av de röstande och mer än hälften avkammarens ledamöter röstat för bifall till reservationen. På grund härav kaninte i en avgörande omröstning något av övriga yrkanden under detta moment, somkräver endast enkel majoritet, ställas mot reservationen. Kammaren har därförförst att ta ställning till den i reservationen föreslagna ändringen iriksdagsordningen. Avslås denrta ställs propositioner härefter på bifall fillövriga yrkanden. Beslut i fråga om reservation 4 skall fattas genom omröstning,som förrättas genom rösträkning. Vidrösträkningen avgavs 17 röster för bifall till reservationen mot 296 röster föravslag. Reservationen hade alltsåavslagits. Vid den följande voteringen om de härefterkvarstående yrkandena under detta moment bifölls utskottets hemställan - somställdes mot reservation 3 av m. fl. - med acklamafion. Mom.28 (utskottsminoritets rätt att begära lagrådsgranskning) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 5 av m.fl. - biföllsmed acklamation. Mom.29 (fortsatt försök med nya arbetsformer i kammaren) Ufskottetshemställan - som ställdes mot reservation 6 av -bifölls medacklamafion. 1987/88:138 Mom.32 (artrtart lokal ärt plertisalért för fråge- och irtferpellafionsdebatfer) Utskottetshemställan bifölls med 266 röster mot 46 för reservafiort 7 av ;ebooch . 1 ledamot avstod från att rösta. Mom.34 (beredningen av de alkoholpolitiska frågorna) Utskottetshemställan - som sfäUdes mot reservatiort 8 av Artders m.fl. - biföllsmed acklamation. Mom.38 (.lO-delegafionens sammansäftrting) Utskottetshemsfällart - som ställdes mot reservatiort 9 av -bifölls medacklamafion. Övriga moment Utskottets hemställan bifölls. 5§ Befräflånde de på föredragningslistan sist upptagna ärendena, närirtgsufskoffefsbefärtkartdert 1987/88:42 och 44, beslöt kammaren på förslag av förste vicelalmannen medge atf voteringarna fick äga rum i ett sammanhartg sedartdebattert i båda dessa ärertdert avslutats. Föredrogs rtärirtgsutskoffets betänkanden1987/88:42 om allmänna pensionsfonden (prop. 1987/88:167 och skr. 1987/88::i74) samt 1987/88:44 om PKbankens förvärv av (prop. 1987/88:178). Först upptogs fill behartdlirtg rtärirtgsutskottefsbetänkande 42 om allmänrta pertsiortsfortdert. AnL 36 (): Ett litet steg för socialdemokraterna - men ett stort steg försocialisterma - det blev innebörden av riksdagsbeslutet omlönfagarfortderrtas irtförartde. Medfem löntagarfortder och den fjärde AP-fondsfyrelsen finns redau sexfonder för aff kollekfivisera ägandet av företagsamheten i . Dessutomhar första tUl tredje AP-fondsfyrelsen, genom beslut av riksdagenssocialisfiska majoritet, givits rätt aft köpa fastigheter och ge direktiårttill företag, I nu föreliggande proposition föreslår regeringen aft fill "fondfamil-jert"skall läggas ytterligare en fond för socialiserirtg - en femte.AP-foudstyrelse. Ytterstär def socialisfiska idéer som är grunden för partiefs politik. I def gäUandesocialdemokrafiska partiprogrammet sägs dels att "hela den ekonomiskaverksamheten måste samordnas fill en planmässig hushållnirtg under medborgarnaskontroll", dels aft "en växande del av människorrtas behovmåsfe tillgodoses genom kollekfiva irtsatser". Def ärklara bekärtuelser fill en socialisfisk samhällsufveckUug. När ATP-sysfemet med dess stora fondsystem beslutades,lovade i atf fonderna infe skulle användas för aff köpaupp företag i näringslivet. 1973 bröts det ursprungliga löftet genom bildandetav den fjärde . Dä började pertsiortskapifalet artvärtdas föraktieköp i uäringslivef. Vad def gällde var att flytta fram def kollekfivaägartdefs posifiortcr. Irtfe lärtgt efter dert fjärde AP-fortderts tillkomstkrävde emellerfid LO rtya åtgärder för atf bygga uf def kollekfiva ägandet.Syftet bakom förslagen var klart. Det handlade om aff "fa översuccessivt", som LO-fidnirtgert så fräffartde beskrev förslagert. När löntagarfonderna behartdlades här i den20-21 december 1983 gav dåvarartde stafsmirtister också ett löfte.Han sade aff löntagarfonderna är "steget". lovade afflöntagarfonderna infe skall vara ett första steg emot en kollekfivisering avägande i vårt land, utau just "steget". Ett antal av dagens socialdemokratiska riksdagsledamöterinstämde Ideffa löfte - närmare bestämt 106 socialdemokrater i denna kammare äransvariga för det givna löftet. En av dessa 106 ledamöter ärutskottsmajoritefens företrädare i denna debaft, . Jag vill frågaBirgitta : Hur kau rti 106 socialdemokratiska riksdagsledamöter varamed om atf ge löftet om att lörttagarfortderrta är "steget" och sedanbryta mot detta löfte och införa eu femte AP-fond? Löutagarfoudsbeslufef genomtrumfades i den sista arbefsveckartstrax före julhelgert 1983. drev samma majoritetigenom förslaget aft ge AP-fonderna nya möjligheter aff köpa mark, fastigheteroch akfier i bolag som är enskilt ägda. Det är en händelse som ser uf som eutanke aft vi även dertna gång behartdlar ett fortdsocialistiskf förslag dertsista arbefsdagert inför sommaruppehållet, dvs. som avslutning på entidsmässigt artsfrärtgd arbetsvecka. Regerirtgsförslagef om ökat statligt ägartde av företaggertom bl.a. ert femte AP-fond är ett hot mot företagande och tillväxt iSverige i synnerhet för små och medelstora företag. AP-fondernas resurser skallnu tas i bruk för aff fullfölja den socialisering av ägande som inletts medlöntagarfonderna. Genom en femte AP-fond med ca , enpåspädrting av deu med ca och ett rtyftsystem för automatisk påfyllnad av resurser utan riksdagsprövning skapas heltnya möjligheter för ett utbyggt stafsägaude av företag.. I kombination medlöntagarfonderna kommer dessa nya fonder aft kunrta korttrollera ett stortarttal företag. Begränsningert fill av akfierrta betyder i praktikenmycket litet. Def krävs avsevärt ägande för att ta över makfertöver huvuddelen av de svenska storförefagert. Propositiortens motiv för förslaget håller infe ens förden mest elementära granskning. Äveu om fjärde och femte APTfondeus placeringarskulle ge eu markartt bättre avkasfrtirtg ärt placeringcrt av övrigaAP-fortdsmedel, har dert så gott som ingen betydelse alls för de totalaAP-foudsmedleus storlek. AP-fonderrtas framfida möjligheter atf klara sirtaåfagartdcrt beror helt på Prot,1987/88:138 10junil988 5 protokoll 1987/88:138-140 Prot, 1987/88:138 Ett ökat statsägande särtker tillväxtert. Det är irtgentillfälUghef att de länder i världen som ökar sin fillväxt är länder där manminskar det stafiiga företagsägartdef. Ävertargumentet att närirtgslivet behöver pengar är falskt. Näringslivets samfligaorganisationer har bestämt avstyrkt förslaget. De problem som finrtS påaktiemarknaden, bl. a. en skattemässig diskriminering av enskilt akfiesparandeoch ert fill utlandet delvis utflyttad aktiehandel, har socialdemokraternaskapat själva. Dessa problem förvärras ytterligare genom den utvidgadeomsättningsskatten på aktier. Den försämrade funkfionsduglighefert hosakfiemarknaden repareras inte heller genom aft en ny medlem tillförs den redanexisterande fondfamiljen. Regeringenhemlighöll utrednirtgen om den femte på finartsde-partemenifef ifyra mårtader. Sedan skickade man i väg utredningen på remiss islutet på februari - varav var vintersportlov. Som kronan på verketlades propositionen fram i stencilerad form. Redandessa omständigheter talar, alldeles bortsett från de sakliga invändningarna,för att proposifionen måste avslås. Därför ber jag redan nu att få yrka bifalltill reservafiort nr 1. Agerandethar emellerfid infe stoppat med defta. När vi i utskottet bad aff man skulleskjuta på frågan om den femte AP-fortdert , så atf svenska folket ival skulle få en chans att fa ställning, blev det nej. Den socialisfiskamajoriteten i näringsufskottet ville infe få dert femte AP-fortdert som ertvalfråga. Ert offerttlig hearing vore väl då det minsta, ansåg vi toorgerUga iutskottet. Men det tyckte inte socialdemokraterna. Hearing sade man ja fill,men den skulle vara sluten. Allmänheten skulle inte få lyssna. Ettskäl för att smyga sig, fram är sannolikt aft man rtu vill sanktioneramöjligheten att köpa irt sig i börsbolag fill högre andelar än begrärtsningsreg-leruafilläter. Löntagarfonderna får inte ha , , av rösterna:i ett börsbolag. Begränsningsregeln är för vardera fjärde resp, femteAP-fonden. Hela fondsystemet får ha maximalt . Nuskall alltså dessa AP-fonder få köpa in sig i börsnoterade bolag till högreandelar, bara aktieserierna irtfe är rtoterade. Det är ett klart löftesbrottdef också! Aff mart släpper begränsningen i vad gäller ägandet i börsrtoteradebolag för såväl löntagarfonderrta som övriga AP-fonder inrtebär att bolagengenom riktade emissioner av ny aktieserie kart sätta lagsfiffnirtgen ur spel. publicerade LO en diskussionsbok om ägande ochinflytande inför 90-talef. I denna bok med den talande titeln beskrivs strategin så här på s. 61-62: "Varje enskild reform innebärsällan uågon stor omvälvning, men lagda på varandra kan de förhoppniiugsvisnärma oss fill utopin. Funktionssocialismen lär oss atf denna reformistiskastrategi är en möjlig framgåugsväg." Somjag fidigare påpekat, är lörtfagarfonderna infe lärtgre "steget" utaubara ett av stegert. I efterskriften fill dert här LO-bokert sägs också, på s.163, att mart viU "pröva om tidert nu är mogen aff ta nya steg". Vadko mmer då att bli forfsättnirtgert på lörttagarfortderrta - eller det som isocialdemokratiska tidningar kallats lönfagarfortderrtas "avlösare"?Ert avlösnirtg är deri , som vi behandlar här , men iövrigt står på programmet enutveckling av arbetsrätten, förhandlad överskottsdelning ochfuuktionssocialisering. Defrtya maktblock som socialdemokraterna vill bygga vidare på kommer alltså aftbestå av fem AP-fonder och de fem löntagarfonderna. Dessa fonder skall fillsammansutgöra det insfrumertt som man vill begagna sig av för aff uppfyllapartiprogrammets socialisfiska ambitioner. Det är anmärkrtirtgsvärt atfskattemedel i betydartde utsträckning lämuas aff disporteras äv orgart somvisserligert formellt har fillsatfs av staten men som till följd av flertaletledamöters irttresseartknytnirtg kommer att verka enUgt principer som stateninte råder över. Genomde möjligheter som foudsfyrelserna får aft tillsammans förvärva relafivt seffmycket betydande andelar av olika företag banas väg för eu kraftig förändringav ägar- och inflyfandeförhållartderta irtom uäringslivef. Klart är aff defackliga organisationerna på detta sätt får en dubbelroll som skapar mycketstora problem i framfiden. Givetvisär def så ätt om en femte AP-fortd får placera sirta fillgårtgar i akfier,leder det till atf det institutionella och kollektiva ägandet kommer att öka,och def kommer att öka på bekostnad av enskilt sparande och ägande. Enfortsatt marsch in i fondsamhällef försvagar fillväxtkraften i svensk ekonomi.Därmed skulle falla fiUbaka ytterligare som industrinafion, vilketallvarligt skulle hota de framtida pensionsuf befalnirtgarrta. Regeringert förmed artdra ord ert bakvänd politik. Trots aff den säger sig varrta om pensiortsfrygghefertfår de åtgärder dert faktiskt föreslår motsatt effekt. Vimoderater slår självfallet vakt om pertsiortssysfemet som sådartt, men dettafaktum utgör inget skäl för oss att låta ärtnu eu fortd bidra tillsocialiseringen av def svenska näringslivet. Vi har redan för många fonder avsådant slag. Detblir sålunda väljarna val som avgör om det blir en ytterligarefortsättning på vägen mot fondsocialismerts förverkligartde. Lika litet somtidigare kart tydligert ert socialdemokrafisk regerirtg slå emot trycket frårtsocialiseringsivrarrtas sida. Def visar de begårtgna löftesbrotten med allönskvärd tydlighet. Defär och förblir endast genom en växling vid regeringsmakfert som fortdfrägandefirtifivt kan avföras från dert politiska dagordn,rtgert. Så srtart somdertrta kammare får ert ny icke-socialistisk majoritet, kommer vi att verka föratf de fondsocialistiska besluten rivs upp - så även dagens! Det är, frutalman, ett löfte som ges för atf infrias! Prot,1987/88:138 Idetta anförande instämde (), (), KarirtFalkmer (m), (), (), (), HåkanStjernlöf (m), Irtgrid Hemmirtgssort (m). Harts (), (),(), (), (), (), (), (). (), HansNyhage (m), (), (), (), SiriHäggmark (m), (), (), (), IngridSundberg (m), (), Per Stenmarck (m), (), (); (), i (m), (), (), BoLundgren (m), (), (), Berfil (), (), (m), (), (m), (), (), Per (), GöranAllmér (m), (), (), Gunrtar (), JerryMartinger (m), Artrte (), (), (),(), (m), (), (),(), (). (fp), (),(), (), (), CarlBildt (m) och (). AnL 37 (): Def nu föreliggande förslaget om införandet av en femte AP-fortd harmottagits med besförfrtirtg ute i näringslivet, iute bara därför atf förslagetinnebär ett nytt steg mot ett socialiserat samhälle, utart också därför atfförslaget bryter mot tre högtidligen avgivna socialdemokrafiska löftert ochdärmed undergräver näringslivets förtroende för politiker över huvud taget. De tre löften som bryts ärföljande: TageErlander lovade att AP-fonderrta, om de irtfördes, ej skulle utnyttjassom något insfrumertt för atf socialisera rtärirtgslivef. OlofPalme sade i ett berömt yttrartde , atf lörttagarfortderrta inte var ettav flera steg för aft socialisera närirtgslivet utau aff de utgjorde"steget". skulle de över huvud taget iute tillföras rtågranya medel. Att detta yttrande infe var ett påstående i "hasfigt mod"bevisas av atf 148 socialdemokratiska riksdagsmän då instämde i Palmes fal.