prot · GB0999 · 1987-12-31 00:00:00 — Beredskapsarbetena,där ni vill sänka bidraget med ytteriigare , innebär ändå ganska omfattandekostnader för kommunerna - kanske speciellt i Norrlandskommunerna, där vi harmånga beredskapsarbeten. Det skiljer alltså mycketäven på den biten. Anf.101 (): har aUdeles rätt - det är en jättestor skillnad i frågaom åtgärder för de arbetshandikappade mellan socialdemokratins politik ochfolkpartiets. Låt mig ta några exempel. Vivill anvisa ytterligare 600 platser med lönebidrag i ideella organisationer. Vi vill ha 500 nya platseri , som är alldeles speciellt för dessa H Prot.1987/88:99 Vi vill ändra reglerna för inbyggdaverkstäder, så att det inte behöver vara 13 april1988 fem anställda hos en litenföretagare utan man kan komma ned till kanske en ... eller tvä. Arbetsmarknadspohti- , Det finns flera sådana skildasynpunkter, sa det är alldeles riktigt att skillnadenär jättestor mellan att satsa på administration och personal och att Där ligger självfallet skillnaden. En annanfråga, som också är oerhört viktig, , är: Hur blir det med dedeltidsarbetande kvinnorna? När kommer de att få heltidsarbete? Hur längeskall ni förhala den frågan, som är så oerhört viktig, framför allt för de ungakvinnorna, som bara får deltidsarbete? När kan de få ett heltidsjobb ochchansen att själva försörja sig? Detta behöver vi också få besked om. 102 (); När det gäller deltidsarbetslösa pågår ettstort programarbete inom den kommunala sektorn, och det är inom den sektorn vihar mest kvinnor som är deltidsarbetslösa. Detta arbete är inte redovisat ännu,men det är ett brett arbete, som vi kommer att ta till oss när det är färdigt. Det är Utet underligt, tycker jag, att delsvill ge 300 milj. kr. mindre till sysselsättningsskapande åtgärder, delsföreslår att starta-eget-bidraget skall utökas från till ett år.Det kommer att kosta kanske 100 milj. kr. Ni vill dessutom i er reservation gemöjligheter till alla jordbrukare, i hela landet, att ta del av dettastarta-eget-bidrag. Ni drar ned med 300 milj. kr. medan ni ökar de här tvåposterna, och ni kan inte heller ange hur ni skall finansiera dem. 103 (): Jag kan redovisa några saker för . När det gäller överföringen av socialförsäkringspengartill arbetsmarknadsområdet kan vi inte exakt överblicka vad det rör sig omdär, men det är sannolikt rätt mänga miljonersom skulle kunna föras över och gearbete åt förtidspensionerade människor. Här finns mycket pengar, som IngeCarlsson tydligen inte har anledning att räkna in i den sammanlagda summa somvi talar om. Vidare ger ju, som jag sade, verksamheten i en hel del,och dessutom ger lönebidragsanställningarna i ideeUa organisationer en del.Räkna ihop summan, , så kommer vi fram till ett helt annat resultat! Det som är viktigt är att socialdemokraterna satsar påbyråkrati, på tjänster och på administration, medan satsar påkonkreta insatser, framför allt för de arbetshandikappade. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut i ärendet skulle fattas vid nästa arbetsplenum.) 1987/88:15 om anslag till m.m. (prop. 118 1987/88:100 delvis). Beträffandedetta ärende konstaterade andre vice talmannen att ingen PrOt. 1987/88:99 talare var anmäld. (Besluti ärendet skulle fattas vid nästa arbetsplenum.) 1987/88:16 om anslag fill statiig personalpolitikm.m. 1987/88:100 delvis). Statligpersonalpolitik m. m. Anf.104 (): betänkande nr 16 handlar om statligpersonalpolitik. Till betänkandet är fogade tre reservafioner. Jag skall barasäga några ord med anledning av dessa. Denförsta gäller vissa trygghetsfrågor för lärare. Enligt avtal skall 4 milj. kr.varje år avsättas för den här verksamheten. har i en motion påvisatatt dessa pengar inte alls behövs i föreslagen omfattning. Det finns t.o. m.reservationsanslag pä över 16 milj. kr., och det senaste budgetåret behövdesbara 1,4 miljoner. Folkpartiettillsammans med menar därför att vi för nästa budgetär skallavsätta endast 1,3 milj. kr. Jag ber att fä yrka bifall fill den reservationen. Ireservafion 3 har vi i arbetsmarknadsutskottet fillsammans med de övriga tvåborgerliga parfierna beträffande företagshälsovårdens förebyggande insatserframfört meningen att myndigheterna själva bör få betala i mycket högre grad . Också det förslaget framförs i en motion av . Det vill bådecenterpartiet och vi moderater instämma i. Jag ber således att få yrka bifallockså till den reservationen. Närdet gäller reservation 2 vill jag mer kraftfullt markera mitt missnöje.Reservafionen bygger på en moderat motion, som har pekat på den storaolönsamhet varmed SIPU, , bedriver sinverksamhet. Där nämns att den verksamheten endast har ett överskott på 250 000kr. Man skall veta att den verksamheten, som omfattar personalutbildning,konsultationsverksamhet genom seminarier, kurser, konferenser osv., har enomslutning på hela 70 milj. kr. Dä borde överskottet vara ofantligt mycket mer. Vi menar att SIPU skall utsättas för konkurrens.Vidare tycker vi att det är fel att statliga myndigheter nästan tvingas attutnyttja enbart SIPU. SIPU skall självfallet få sina uppdrag i konkurrens medandra utbildningsanordnare. Det kan medverka till en höjning av kvaliteten.Riksrevisionsverket borde faktiskt granska institutet, vilket vi har framfört imotionen. Det anförs också i reservationen, som jag ber att få yrka bifalltill. 105 (): Jag villbörja med att yrka bifall till arbetsmarknadsutskottets hemställan ibetänkande 16 och avslag på de tre reservationerna. Låt mig göra riågrakommentarer i anslutning till reservationerna och Statligpersonalpolitik m. m. Ireservation 1 vill de borgerliga minska anslaget till trygghetsåtgärder förlärare med ungefär 2,7 milj. kr. Detta anslag disponeras av trygghetsnämnden.Här bör sägas att parterna har börjat diskutera hur trygghetsåtgärdernaskall utformas. Det innebär att när det blir klart kommer det att bli betydligtstörre kostnader än det har varit . JagvUl konstatera att lärarna är en mycket utsatt grupp i dagens samhälle. Så ärdet inte bara i , utan det är ett faktum att detta gäller i helavästvärlden. Som exempel kan jag nämna att den enda tjänstemannagrupp varsarbetssituation har tagit upp till diskussion är just lärarna. Det visar attdet behövs resurser för att komma åt problemen. Vi tycker därför att det ärunderiigt att de borgerliga vill minska resurserna för förbättring av lärarnasarbetssituation. Ireservation 2 beträffande SIPU anför de borgerliga - vilket sade- att avkastningen är alltför låg. är naturiigtvis intresserade avvinstmaximering här liksom på alla områden. I detta fall har givetvis andramotiv varit vägledande. Därför arbetar SIPU inte pä samma villkor som denprivata marknaden. Det anses att de avgifter som betalas räcker för att manskall få kostnadstäckning, vilket är tillräckUgt. Det finns mänga motiv fördet. a. minskas riskerna för att de små statliga myndigheterna inte har rädmed personalutbildning. SIPU har en billig personalutbildning, som gör att småmyndigheter kan följa med i samhällsutvecklingen vad gäller omstrukturering isamband med data osv. Därför är det givetvis viktigt att hålla en lågkostnadsnivå. Detär inte så, , att SIPU är olönsamt - inte alls. När det därförnämns att SIPU har en omslutning av 70 milj. kr. skall vi komma ihåg att denstörsta delen utgör insatser för utbildning i , inte i . Ocksådär håller man avsiktligt kostnaderna mycket låga för att fä ut sä mycket sommöjligt av utbildningen. Det är alltså fråga om sociala insatser. Jagtror att SIPU i konkurrensen gott och väl mäter sig med vilket privatutbildningsföretag som helst. Jag har suttit i och haftmöjlighet att följa verksamheten. Vilka är då fördelarna? Manfär många fler utbildade, men jag tror också att man gör en samhällsekonomiskvinst när utbildningen kan ökas på detta sätt som bör räknas som minst lika brasom avkastningen av en enda myndighet. Dentredje reservationen gäller Statshälsan. Där kräver de borgerliga motionärernaatt myndigheterna skall ta ett större ansvar för finansieringen. Vi harföreslagit en successiv ökning av avgifterna. Vi är nu uppe i en avgift av 145kr. per anställd och år som de statliga myndigheterna betalar för att vara medi Statshälsan. höjning från föregående år. Det betyder intefull täckning, det är riktigt, men det är viktigt att vi får så hög anslutningsom möjligt till företagshälsovården. En bättre företagshälsovård är enförutsättning för att man skall förbättra arbetsplatserna. En del avföretagshälsovården går ut på kanske inte att bota människorna men att botaarbetsplatserna, så att man får verkligt bra förebyggande åtgärder så attmänniskorna inte skadas. Därförmenar vi att det i inledningsskedet är mycket viktigt att få med så mångastatliga myndigheter som möjligt, så att man kan bedriva en effektiv företagshälsovård överhela den statliga sektorn. Det tjänar vi samhällsekonomiskt på, och det ärbättre för de anställda. Avslutningsvisvill jag säga några ord om det särskilda yttrandet av de borgerliga omförnyelsefonderna. Vi konstaterar att det inte finns någon reservation i år.För några år sedan hade de borgerliga en reservation, där de vägrade att geanslag till förnyelsefonderna fastän det fanns ett redan ingånget avtal påarbetsmarknaden. sade de borgerliga att avtalet skulle sägas upp trotsatt det redan var ingånget. har de borgerliga nyktrat till och säger att viskall avstå från att teckna nya avtal . Detär bra att ni har kommit fill den insikten att ni inte skall riva upp avtal.Det är en fördel för samarbetet på arbetsmarknaden att ni agerar så och intekräver att avtal skall rivas upp. Sammanfattningsvisvill jag anföra att samtliga dessa reservafioner betyder mindre resurser tillde statligt anställda. De föreslagna utformningarna av åtgärderna försämrar förde anställda. Jag tror att de ur samhällsekonomisk synpunkt inte på siktinnebär besparingar utan snarare tvärtom större utgifter. SamtUga dessaåtgärder avser förebyggande insatser på arbetslivets område. Avslutningsvis kan jag inte frigöra mig från tanken att intresset föratt privatisera en del av utbildningen finns bakom dessa ståndpunkter - som mereller mindre väl dolda mofiv. Statligpersonalpolitik m. m. Anf.106 (); Jag förstår inte hur kan fä det till att vi villförsämra för de anställda och minska resurserna. Denförsta reservationen handlar om att det finns reserverade medel pä 16 miljonersom inte har använts, eftersom de inte har behövts. Om denna nämnd nu börjarröra på sig och skall se efter hur den kan göra av med pengarna finns detalltså 16 miljoner att ta av. Om det behövs mer får vi väl resoneraom det tänkbara anslaget. Närdet gäller SIPU, , skall dessverksamhet, oavsett om den bedrivs i landet eller utanför landet, ha en sä högkvalitet som möjligt. Qch kvalitet, , får man genom konkurrens -kvaliteten garanteras t. o. m. av konkurrens. Det kan väl inteha något emot. De två sista meningarna i det särskilda yttrandethar vi tidigare framfört i reservationer och särskilda yttranden. 107 (): 16 miljoner är inte särskilt mycket om det skall göras insatser för del av lärarkåren i , utan det är en mycket liten summa. Jämförtmed kostnaderna för sådana här insatser på avtalsområdet är det här en ytterstliten summa, . Närdet gäller SIPU har ingen, såvitt jag förstår, framfört att det inte ärkvalitet på utbildningen. De statliga myndigheterna kan gå dit och fåutbildning, men de behöver inte göra det om de inte vill. SIPU har en så storefterfrågan från utlandet att man inte ens törs ta emot den på grund av attorganisationen inte är så stor att man klarar det, och det visar väl att SIPUhar utvecklad utbildning, som många tycker är bra. Prot.1987/88:99 Anf. 108 wennerfors(m): Jag måste bara påminna om den första , m. m. reservationen ochtrygghetsfonderna för lärarna. Parterna var väl inte riktigt säkra på hurmycket som skulle behövas, men de kom överens om att föreslå att 4 miljonerskulle avsättas. Det visar sig att pengarna inte alls går åtoch att det t. o. m. blir en reservation pä 16 miljoner. Då måste väl ocksåGustav inse att det skulle räcka med 1-2 miljoner, i stället för de 4som ni envisas med att föreslå. Anf.109 (): Jag sade i mitt inledningsanförande att parterna först nu har börjatförhandla om dessa frågor. Att det har blivit en reservation beror på attverksamheten inte har kommit i gång. I det perspektivet är t.o.m. 16 miljonermycket litet, när man nu börjar göra insatser. Anf.110 (): Det är en intressant uppgift som kammaren får här, dvs. att nämnden,som har varit verksam , först nu börjar komma i gång med sinverksamhet. Överläggningenvar härmed avslutad. (Beslut i ärendet skullefattas vid nästa arbetsplenum.) 1987/88:38 om och rätten tilldomstolsprövning i (prop. 1987/88:69). Anf.111 (): För inte var liksom kommissionenoch domstolen i nära nog okända begrepp för den svenska allmänheten.I dag är läget annorlunda. Mångaskulle vilja påstå att allt började med den fällande domen i det s. k.Sporrong-Lönnroth-målet . Men det är, herr talman, bara delvissant. Ursprunget till de fällande domarna - som har fått stor publicitet intebara i -, de framtvingade förlikningarna och skadestånden ligger i denutveckling på lagstiftnings- och rättstillämpningsområdet som kulminerade idet s.k. lidbommeriet . Den syn på individens integritet ochrättigheter som då kom till uttryck skilde sig markant från synen i stora delarav . Nii har ju svenskar enbenägenhet att döma omvärlden efter hur det är här Vår så omtalade ochomskrutna internationalism är en ganska tunn Vad som hänt iStrasbourg har varit en nyttig påminnelse för 122 Reaktionen på utvecklingen i har varitavslöjande för många tänkesätt.Jag interpellerade två justitieministrar om vilka slutsatser vi i Sverigeskulle dra av Sporrong-Lönnroth-målet. Den förste, , medgav att mångaproblem fanns och gav uttryck för en viss medvetenhet om detta och att manborde se närmare på följderna av Sporrong-Lönnroth-domen. Men hände ingenting. Jag interpellerade engång till. avgick mellan det att interpellationen hade framställts ochsvaret skulle lämnas. första framträdande i var när hansvarade på min interpellation. Hans svar var direkt nonchalant och gick ut påatt han inte tyckte att det fanns anledning att säga eller göra något. Detta var det i särklass torftigaste interpellationssvarsom jag hade hört lämnas i kammaren. Jag gick och framställdeinterpellationen på nytt och fick till slut litet mera besked om hur regeringensåg på den uppkomna situationen. Men i sak nonchalerade man utvecklingen, ochingenting hände på ett bra tag. Sedan kom ett antal fällande domar ochförlikningar. har regeringen tvingats lämna en proposition som berörEuropakonventionen och rätten till domstolsprövning i . En ny ordningkommer som ger möjlighet till överprövning i regeringsrätten av vissa beslutsom regeringen och andra myndigheter meddelar i förvaltningsärenden. Beslut avregeringen kan helt enkelt överprövas av annan myndighet. Frågan är nu om det lagförslag som vi förhoppningsvistrots allt skall anta uppfyller konventionens krav. Jag tror inte det.Regeringen har inte gjort mer än ett minimum. Slutet på det hela torde bli måste återkomma till efter att om igen hablivit vederbörligen avbasad i . Detta är olyckligt. Vi har tillträtt konventionen, och vihar all anledning att hålla fast vid våra åtaganden. Visserligen hörs det gnällfrån kanslihuset över konventionens innehåll och dunkelt tal om att vi kanskeborde frånträda, men alla vet att detta inte är realistiskt. Ett frånträdandeeller en vägran frän svensk sida att uppfylla konvenfionsförpliktelserna skulleväcka en internationell skandal. Det räcker enligt min mening med det somredan har skett, t. ex. att vid ett besök i kalladeEuropadomstolen "en lekstuga för ". Det var ettuttalande som noga uppmärksammades, inte bara i utan runt om iEuropa, och som sanrierligen inte stärkte respekten för vårt land. Vi får aldrig glömma bort att om demänskliga rättigheterna är till för att skydda enskildas rättigheter ochfrihet. Det finns nämligen på sina håll en benägenhet att betrakta konventionensom ett instrument för att bara kritisera . Ingenting kan varafelaktigare. Det är enskilda människor det gäller, och uttalandena frånregeringshåll, eller från socialdemokrater som , är djupt avslöjandeför hur man ser på enskilda människors rättssäkerhet. Det är faktiskt så att vårt rättssystem ibland leder tillatt enskilda människor råkar djupt i kläm utan möjfrghef att få hjälp inom detsvenska rättssystemets ram. Det är detta som är kärnpunkten. Många problemskulle kunna undvikas med en annan inställning till enskilda människors rättigheter. , m. m. Detfinns därför i och för sig anledning att avslå propositionen och be regeringenåterkomma med ett nytt och bättre förslag. Detta skulle emellertid innebära attde förslag av positiv natur som trots allt finns i propositionen skullestoppas, och därför har vi från moderat häll inte yrkat avslag pä propositionenutan i stället på ett antal punkter lagt reservationer. Vilkade är framgår av betänkandet. Vi tror inte att vissa nämnder kommer att godtassom "domstolar" av och därmed uppfyllakonventionens krav. Här vill vi ha en ändring. Vi vill ha en utökad möjlighettill muntlig förhandling, något som man fäster stor vikt vid i . Vitycker också det är rimligt att ha en fullföljdshänvisning sä att människornages kännedom om och möjlighet att utnyttja den nya besvärsmöjligheten. Manriskerar att i slutänden mista sin rätt att klaga hos ,om man inte vet den nya gängen i . Vidareanser vi det väsentligt att frågan om ett införlivande av isvensk rätt utreds. Slutligen pekar vi på förhållandet att svensk rätt i mångahänseenden faktiskt anvisar regeringen eller förvaltningsmyndighet som sistainstans. En överflyttning av ärenden till förvaltningsdomstol bör därförövervägas för en bättre samklang med . Jag ber att få yrka bifall till reservationerna 1, 2, 3, 5, 6 och 10. 112 (): tycker att det är bra att medborgarna genom Europadomstolenhar en säkerhetsventil som innebär att de kan få sin sak prövad i ett internationelltforum. Det är också bra för , som i många avseenden är provinsiellt, attfä sina lagar och tillämpningen av dem granskade och genomlysta i ettinternationellt rättssystem. Det bidrar till att inte göra oss hemmablinda. Vii har svårt att förstå dem som inte tycker att harnågonting att lära av någon annan. Vi förstår inte dem som tror att det är braom vi avskärmar oss från inflytande utifrån. Den som tror att vi skullekunna stänga våra gränser för internationell påverkan inom rättstillämpningenhar inte stor kunskap om varifrån vi fått våra grundläggande idéer och vårrättstradition. Viskall försöka att glömma lekstugediskussionen om , men trots detär det inte utan att man vid olika tillfällen hos socialdemokratin kan spåra enrädsla för och en direkt ovilja mot att ta ochEuropakonventionen på riktigt allvar. Detavspeglas också i det förslag vi nu fått från regeringen. Socialdemokraternaföreslår minsta möjliga anpassning för att söka blidka domstolen ochministerrådet. De flesta domarna i domstolen har handlat om de klagandes rättatt få sin sak prövad inför domstol i stället för hos olika förvaltningsmyndigheter.Nu införs alltså en möjlighet till en överprövning hos regeringsrätten avregeringens eller andra myndigheters beslut i förvaltningsärenden. Det ärmycket oklart huruvida detta räcker för att uppfylla kravet på domstolsprövningi artikel 6 i konventionen. Vi har inte velat motsätta oss förslaget men ärytterst tveksamma till om det löser medborgarnas problem. Detfinns en påtaglig ovilja hos socialdemokraterna mot att ta ett rejält tag idessa frågor. Vi har frän sida föreslagit ett åtgärdsprogram på flera fronter men vi harinte fått stöd för det i utskottet. Folkpartiethar under en följd äv är föreslagit att enskilda skall få möjlighet att fårättsenligheten i förvaltningsbeslut domstolsprövade genom s.k. rättsbesvär.När vi har fört fram det kravet har det gällt hela förvaltningssektorn. Det avregeringen nu föreslagna överprövningsinstitutet begränsar kraftigt antaletärendetyper. Den nu föreslagna överprövningen är ett steg i rätt riktning motfolkpartiets förslag, men det räcker inte. Denandra delen i programmet kräver att ett väsentligt större antal beslut skallflyttas från myndigheterna till domstolarna. I avgörs ett osedvanligtstort antal ärenden av regering eller förvaltningsmyndighet som sista instans.I många fall skulle en förvaltningsdomstol kunna vara sista instans i stället.Vi önskar en systematisk genomgång av den typen av ärenden. Någon sådan harinte gjorts i utredningen, och och vi har tvingats reservera oss iutskottet. Dentredje delen i programmet gär ut på att avreglera så att myndigheterna intebehöver fatta några beslut alls. Då undanröjs ju risken att över huvud tagetkomma i konflikt med några bestämmelser i , och vi behöverinte bekymra oss om huruvida det skall vara en myndighet eller en domstol somskall fatta besluten. Det finns en rad tillståndsprövningar som Omedelbartskulle kunna avskaffas helt eller delvis. Det gäller bl. a. förköpslagen,jordförvärvslagen, etableringstillstånd för läkare och tandläkare ochliknande, yrkestrafiklagen och lagen om biluthyrning. Flera av dessa lagar ärobehövliga och en nagel i ögat pä många medborgare. De har dessutom förorsakatlidande för mänga människor pä grund av en fyrkanfig och ibland felakfigtillämpning av lagarna. Tillämpningen av dem har också förorsakat mångaanmälningar till . Ettgenomförande av ett sådant här program skulle öka rättssäkerheten i ,och vi skulle på allvar ta tag i den kritik av vårt system som ligger iEuropadomstolens utslag. Det är ju en av märkligheterna med regeringens förslagatt regeringen inte har utarbetat det för att öka rättssäkerheten, utan dethandlar bara om att i något slags formell mening försöka uppfyllakonventionskraven. Vihar också haft synpunkter på det nu framlagda förslaget. Vi tycker det görsmärkliga undantag för vissa myndigheter frän att omfattas avöverpröv-ningsmöjligheten. Regeringen försöker göra om ett antal nämnder ochmyndigheter fill domstolar. Det är högst tvivelaktigt om skullegodkänna dessa kvasidomstolar som domstolar i konventionens mening. Dessutomtycker vi att det bör finnas ökade möjligheter till muntlig förhandling iregeringsrätten och att utslag i domstolen skall vara vägledande för svenskamyndigheter. Det är rimUgt att om någon t.ex. tilldömts skadestånd i domstolenså skall andra svenska medborgare som behandlats på samma sätt också kunna fådet. Det är en lång kö av förtvivlade människor som ringlar framförEuropakommissionens och domstolens dörrar. Jag har träffat några av dem. Någraär starka och stidslystna, andra kuvade men fortfarande med ett visst hopp. Menallra värst är det att träffa dem som givit upp, som hamnat mellan två stolaroch inte ser någon väg ut och inte orkar driva sin sak vidare. Kampen för enökad frihet, för mindre av regleringar och tvång och ännu Prot.1987/88:99 bättre rättssäkerhet är en kamp för de många människorna iSverige. Med detta, herr talman, yrkar jag bifall tillreservationerna 1, 2, 7, 9, 10 '" '" Anf. 113 Tredje vice talman (): Från sida har vi år efter årkrävt utredning och förslag om möjlighet till domstolskontroll av sådanaförvaltningsbeslut som inte kan bli föremål för prövning av domstol. Vi hardärvidlag inte enbart sneglat på utslagen i , utan vi har settdetta som en viktig rättssäkerhetsfräga över huvud taget. Det är ju i de flestaländer vanligt att även förvaltningsbeslut kan prövas i domstol. Vi tycker attvi borde undersöka om det inte finns skäl att lämna vår månghundraåriga ordningmed förvaltningsbeslut för att övergå till det som är mer vanligt utomlands. Vihar uttryckt den meningen att vi tror att detta skulle öka rättssäkerheten heltallmänt. Det har också länge stått klart att om vi skall kunna levaupp till den tolkning av som domstolen numera har gjort i enrad fall är det också av det skälet nödvändigt att ändra den svenska ordningen.Vi har, som här redan nämnts, blivit fällda , i en hel del falluteslutande, kan man säga, av det skälet att den klagande inte har haft chansenatt få sin sak prövad av domstol.