prot · GB0937 · 1987-12-31 00:00:00 — När det däremot gäller förslagen tilleffektivisering, herr talman, vidhåller vi våra krav. Jag yrkar bifall tillreservation 2 i utskottsbetänkandet. Anf.22 (): har i sin motion om ett bättre resursutnyttjande förinvandrarbarnen föreslagit att statsbidragen till hemspråk och undervisning isvenska som andraspråk skaU slås ihop. Ett sådant schabloniserat bidrag bordefördelas till kommunerna med .skolan som huvudman. Ihöstas kom med en rapport i frågan som i stort sammanfallermed de tankar som framförs i vår kommittémotion. SÖ har dock inte föreslagitnågon förändring vad gäller ett samlat huvudmannaskap för resurserna tillinvandrarbarnens språkutveckling. Inte heller utskottet tar ställning, utanhänvisar till att ärendet bereds i , och därför har vi ifolkpartiet reserverat oss. Jag yrkar bifall tUl reservation 1. 23 HELGEHAGBERG (s): hartidigare behandlat anslaget till hemspråksundervisning. I dettabetänkande tas mera principiella frågor upp, t. ex. frågan om hemspråketsorganisation. De båda talarna har här framfört olika åsikter. anseratt skolan skall vara huvudman för hela anslaget oavsett om undervisningenförekommer i förskolan eller i skolan. har den åsikten atthemspråksundervisningen i huvudsak skall förmedlas i förskolan på låg- ochmellanstadiet. Utskottethar fått upplysningar om att SÖ, som haft regeringens uppdrag i denna fråga,har lämnat ett förslag till regeringen och att förslaget för närvarandebehandlas i . I nästa års budgetproposition kan alltså någonform av förslag förväntas från regeringen med anledning av bl. SÖ:s översynpå denna punkt. Rentallmänt vill jag säga att ambitionen när det gäller invandrarbarnen måste varaden att de skall ha lika stora chanser som de svenska eleverna i den svenskaskolan att nyttiggöra sig undervisningen, så att de blir lika skickade att sökasig till vidareutbildningar efter och även efter genomgångetgymnasium har möjligheter att hävda sig i högskolan. Utbildningsutskottetvar i bl. a. , där vi fick en redogörelse förhur en invandrarkommun, som har rik erfarenhet av invandrare, mycket ambitiösthar gått in för att ge invandrarbarn undervisning. Det exempel vi studeradegällde finska barn som fick inhämta sina kunskaper på finska. Genom statistikenkunde vi notera att just de finska barnen i nästan lika stor utsträckning söktetill och i samma utsträckning som svenska barn kom in pågymnasiet, och det är positivt. Utvecklingenar nu sådan att det kommer invandrare fill snart sagt alla kommuner i landet,och många kommuner saknar naturligtvis erfarenhet på detta område. Det är dåviktigt att kunskaper förmedlas till dessa nya kommuner, som får i uppgift attpå bästa sätt organisera undervisningen i hemspråk, så att invandrarbarnenockså får sådan undervisning att de kan hävda sig i den fortsatta karriären igymnasiet och högskolan. Vikommer att få anledning att vidare diskutera principerna när det gäller de tvåfrågor som och reservationsvis har framfört, och därförbehöver debatten inte förlängas. Jagyrkar för mitt vidkommande bifall till utskottets hemställan och avslag på debåda reservationer som är bifogade betänkandet. Anf.24 () replik: sade i sitt anförande att invandrarbarn skall ha sammamöjligheter att tillgodogöra sig fortsatt undervisning som de svenska barnen.Jag hoppas att han därmed inte menade att vi andra har en annan åsikt än denna- det är nämligen inte alls fallet. Detär emellertid så att färsk statisfik visar att bilden av skolorna är en annannu . Allt fler invandrarbarn föds i . I skolor varunder nästan två tredjedelar av invandrarbarnen födda iSverige. Det ställer naturligtvis helt andra krav på utnyttjandet av deresurser till hemspråksundervisning och svenska som andraspråk som står tillförfogande. Det behövs alltså en betydligt större flexibilitet. Iallt större utsträckning måste hemspråksträningen sättas in i förskola ochlågstadium. De invandrarbarn som kommer kanske kommer i högre åldrar ochbehöver svenska som andraspråk. Det förhållandet, som nämnde, attdet nu finns invandrarkommuner över hela , ställer också andra krav påresursutnyttjandet. Detär alltså bakgrunden till kommittémotion om ett förändratresursutnyttjande, där också huvudmannaskapet tas upp. Jagser fram mot att i budgetpropositionen får ett nytt förslag att taställning till. Hemspråksundervisning,m. 25 (): fattade 1986 beslut om ändrade riktlinjer förinvandrarpoUfiken. Förändringen innebar bl. a. att ordet "minoritetspolitik",som fanns i de tidigare riktlinjerna , ströks. Vidare gavs begreppet"valfrihet" en ny innebörd - en, anser jag, snävare betydelse än i detidigare riktiinjerna. Meningenmed lagstadgade bestämmelser till skydd för minoriteter är att man med vanligademokratiska majoritetsbeslut ute i kommunerna inte kan garantera minoritetervissa rättigheter. En språklig eller etnisk minoritet behandlas på ett sätt ien kommun och på ett annat sätt i en annan kommun. Dessutom kan undervisning,kulturstöd etc. för en minoritet inom en kommun variera så kraftigtatt föräldrar som tillhör minoriteter har svårt att planera undervisningen försina barn. Vi fick enutmärkt demonstrafion av varför det behövs Hemspråksundervisning,m. riktUnjer förminoritetspolitiken i . I kommun fattades beslut om att säganej till samernas begäran om en samisk förskola. Beslutet grundades inte påekonomiska skäl, utan på principiella skäl. a. påstods att samer skulle fåsvårare på den svenska arbetsmarknaden om de fick gå på eget dagis. Dennamotivering är synnerligen märklig. Fördet första innebär den att man underkänner de samiska föräldrarnas, ja, detsamiska folkets rätt och kompetens att bestämma vad som är bäst för deras barn. Fördet andra innebär den att kommunfullmäktige i har en kunskap som ännuingen forskare vågar stå för, nämligen att barn som inte går på svenskspråkigtdagis skulle ha svårare att få jobb när de blir vuxna. I däremot harsamerna ett alldeles utmärkt eget samedagis. Samerna är desamma med sammaönskemål i både och , men om de får det de önskar avgörs inteav dem själva utan av den svenskspråkiga majoriteten. Antaatt samma principer skulle gälla för oss svenskspråkiga om vi vore i minoriteti landet: I en kommun skulle vi ordna dagis, i en annan inte; i en kommunskulle vi få svenskspråkiga klasser, i en annan kommun skulle vi få några lösaundervisningsfimmar i hemspråket för att våra barn hjälpligt skulle lära sigatt tala svenska. Jokkmokkskommun anser säkert att samerna är en utmärkt turistattraktion, på marknadenskall de visa upp sig i färggranna kläder och kasta lasso efter renar, menförståelsen av vad det innebär att bevara och vidareutveckla den samiskakulturen har man tydligen inte. Det är sådana här, säkert välmenande men patriarkaliska och iblandt.o.m. fördomsfulla beslut ute i kommunerna som gör det nödvändigt att ha engenomtänkt minoritetspolitik. Samiska och finska är två urgamla svenska språk.Genom invandringen har dessutom finskan blivit vårt största minoritetsspråk. ISverige finns några estniska skolor, det finns en fransk skola, vi har en tyskskola med anor , det finns judiska skolor. I samtliga dessaskolor har minoriteten ett eget avgörande inflytande. Den finskspråkiga delenav den svenska befolkningen är i stort sett lika stor som den finlandssvenskabefolkningen i . I har man bestämmelser som kräver inrättandetav svenska skolor om den svenskspråkiga befolkningen har en viss storlek. Detfinns många finska politiker som vill ta bort dessa bestämmelser. De motiverardetta bl. a. med hur godtyckligt undervisningen i finska sköts i . Detär reminiscenser av fennomanin. Då sade man i : Ryssar vilja vi intebliva, svenskar kunna vi inte bliva, låtom oss bliva . Jagskulle vilja travestera fennomanins slagord och på tal om den finskaminoriteten i säga: kunna vi inte bliva, svenskar vilja vi intebliva, låtom oss bliva Sverigefinnar. Detär en Sverigefinsk minoritet vi har. Den kommer att förbli vår störstaspråkliga minoritet. Men genom våra beslut gör vi den Sverigefinska minoritetentill ett slags ständiga invandrare i behov av patriarkaliskt stöd frånmajoritetsgruppen. Det finns inte en enda grundskola ellerutbildningslinje inom som styrs av den Sverigefinska minorite- Vi har finska klasseri många kommuner, hemspråksundervisning osv., men ramarna är så vida att man urföräldrarnas synvinkel kan uppfatta det som rent godtycke. Det-är dags att nustärka det finska språkets ställning i svenskt utbildningsväsende. Dessutomstärker vi då indirekt det svenska språkets ställning i . Utöverde dåliga möjligheterna tiU medinflytande från minoritetsgruppens sida präglasfinskundervisningen och hemspråksundervisningen i övriga språk av vad man kankalla handikappsynen: man läser finska eller ett annat minoritetsspråk därföratt man inte kan svenska. De kulturella fördelarna med undervisningen tonasned. Detta framgår med önskvärd tydlighet av en annan motion, där det föreslåsatt hemspråksundervisningen företrädesvis skall förläggas fill förskolan ochlågstadiet, endast undantagsvis fill högstadiet. Sverigehar råd att ha en kulturellt inriktad hemspråksundervisning genom helagrundskolan, och det är rimligt att införa vissa regler som garanterarmedinflytande för minoriteterna när det gäller planeringen av undervisningen.Sverige har dessutom ekonomisk och kulturell nytta av att många människor ivårt land får goda kunskaper i så många språk som möjUgt. Frukterna av hemspråksundervisningenbörjar nu synas: Eleverna som lämnar skolan får jobb i exportindustrin, inombiståndsprojekt världen runt osv. Jag har i motion 1986/87:Ub830 också diskuterat vikten av en förändradSverigebild i skolan och i undervisningen. Vi har påmints omatt rasistiska element åter lyfter upp handen fill Hitierhälsning i vårt land.Grupperna är än så länge små, men man kan inte bortse från att det sker enutveckling liknande den i och . Enligt min mening har många avde här ungdomarna som demonstrerar med Sverigepartiet och andra rasistiskagrupperingar fått en skev historie- och samhällskunskapsundervisning i skolan.Det är 1800-talets nationalstatsidé, drömmen om en homogen nation, ett folk,ett språk, en kultur som slår igenom trots läroplanens vackra ord ominternationalisering i undervisningen. Vadhar de här ungdomarna fått lära sig om samer. Sverigefinnar, valloner, judaroch zigenare som medskapare.i historiska utveckling? Vad har de fåttveta om dagens invandrare? Vet de att man faktiskt kan födas i vårt land medsamiska eUer finska som sitt modersmål? Det vi behöver är inte litet lättpolityr i form av ökad information om dagens flyktingar och invandrare, det ären på djupet förändrad undervisning i den svenska historien och om den svenskakulturens framväxt. Då kan eleverna få lära sig att i frasen ärans ochhjältarnas språk finns bara ett enda ord som är ursprungligt nordiskt, nämligenordet och. Allt det andra är inlånat under olika perioder, och det försämrarinte vår svenska kultur. Den blandningen är något att vara stolt över! Vibör dessutom vara så stolta över vårt eget språk att vi kräver behörighet ochkunnighet av de lärare som skall lära invandrare vårt språk som andraspråk. Vifår hoppas att den nya grundskollärarutbildningen kan ändra på förhållandet.Nuvarande bristfälliga tillgång tiU kompetenta lärare i svenska som andra språkär en skymf mot vårt eget språk. Hemspråksundervb-ning, m. m. behöver utöver invandrarpolitiken engenomtänkt minoritetspolitik. behöver språkkunniga medborgare, vi behöveren ny Sverigebild i undervisningen. Därför yrkar jag, herr talman, bifall tillmotion 1986/87;Ub829 yrkande 1 beträffande skyldigheten för kommuner attinrätta finskspråkig utbildningslinje inom eller Sverigefinskskola. Jag yrkar också bifall till motion 1986/87;Ub830 yrkande 1 beträffanderiktlinjer för minoritetspolitiken och yrkande 2 beträffande förändrad bild iSverigeundervisningen samt till motion 1986/87:Ub830 yrkande 3 beträffandebehörighetsregler som kompletteringsutbildning för lärare i ämnet svenska'somandraspråk. Överläggningen i detta ärende var härmed avslutad. Kammarenövergick till att fatta beslut i de förevarande ärendena. Utrikesutskottetsbetänkanden 6, 10, 11 och 12 Mom. 1 (utbildning av lärare förgrundskolans tidigare årskurser) Först biträddes reservation 1 av BirgittaRydle m. fl, med 109 röster mot 51 för reservation 2 av . 132 ledamöter avstod från att rösta. Härefter bifölls utskottets hemställan med 140 röster mot 110 för reservation1 av m.fl. 45 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 2 (utbildning av lärare för senareårskurser) Utskottets hemställan biföUs med 186 röster mot 110 förreservation 3 av m. fl. 2 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 4 (viss utbildning i ) Utskottets hemställan bifölls med 227 röster mot 51 förreservation 4 av m.fl. 19 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 5 (viss utbildning i ) Utskottets hemställan bifölls med 218 röster mot 54 förreservation 5 av m. fl. 25 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 6 (viss utbildning i ) Utskottets hemställan bifölls med 219 röster mot 51 förreservation 6 av m. fl. 29 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 1(sammanslagning av statsbidragen till hemspråk och undervisning i svenska somandraspråk) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 1 avYlva och - bifölls med acklamation. Mom. 2 (regler för rättentill hemspråksundervisning i ) Utskottetshemställan - som ställdes möt reservation 2 av m.fl.- biföllsmed acklamation. Mom. 3 och 4 Utskottets hemstäUan bifölls. Mom.5 (skyldighet för kommuner att inrätta finskspråkig utbildningslinje inomgrundskolan eller Sverigefinsk skola) Utskottets hemställan bifölls med 295 röster mot 2 för motion1986/87:Ub829 av i motsvarande del. Mom.6-8 (riktUnjer för minoritetspolitiken, m.m.) Utskottets hemställan bifölls med 296 röster mot 2 för motion1986/87;Ub830 av i motsvarande del. 7 § Anmäldes och bordlades med anledning av prop. 1987/88:65 om vissa ändringar i reglerna om taxeringsrevision,m. 1987/88;Sk26 av m. fl. (c) 1987/88;Sk27 av KnutWachtmeister m. fl. (m, fp) 8§ Meddelande om frågor Meddeladesatt följande frågor framställts 1987/88:254av () till jordbruksministern om importen av äpplen: finns prima och extra prima svenskaäpplen i lager. Detta bedöms räcka till . Handeln har framställtkrav på att importen släpps fri. jämkningsbud frångårdagen innebär att importstoppet hävs fr. o. m. och att desvenska äpplena åsätts ett lägre pris. Ett sådant förfarande kommeratt leda till förluster för fruktodlama, osålda restpartier och till attkonsumenterna onödigt tidigt tvingas köpa importerad frukt, som vi vet ärintensivt kemikaliebehandlad. Eftersom hävandet av prisstoppet inte synesöverensstämma med de principer för importlicenser som grundas bl. a. på riksdagsuttalandeni vilka enighet rått om värdet av svensk fruktodling, vill jag frågajordbruksministern om regeringen avser att vidta några åtgärder. 1987/88:37 1987/88:255 av () till socialministern om rätten till sjukpenning; Meddelande om frågor En löntagare med . iårsinkomst får ca . per dag i sjukpenning. En lantbrukare med sammainkomst får däremot endast ca . Vilka åtgärder avser socialministern vidta för atträtta till detta missförhållande? 1987/88:256av () till försvarsministern om försvarsresurserna i ; Försvaret av liksom försvaret av övreNorrland har tidigare ansetts vara försvarets huvuduppgift. Delar försvarsministern chefens för arméntveksamhet rörande de framtida möjligheterna att försvara ? 1987/88:257av (vpk) till jordbruksministern om fiskevårdsinsatser idomänverkets fiskevatten: riktar nu ett erbjudande till defiskeintresserade. De kan för . få ett rikskort som omfattar alladomänverkets vatten. Enda undantaget är vatten som utarrenderats eller sommarknadsförs som speciella kortfiskevatten och där särskilda insatser nedlagtsi tillgänglighet etc. Mot en tilläggsavgift på . får man fiska med femnät. Dettaär en glädjande utveckling, och ger ortsbefolkning och turister godamöjligheter att bedriva fiske i de vatten där domänverket har fiskerätt. Detskulle vara bra om det kunde klarläggas om detta kommer att följas upp medökade insatser för fiskevård. Mot denna bakgrund villjag fråga jordbruksministern: Tänker regeringen ta något initiativ för ökadeplanteringar och andra fiskevårdsinsatser på domänverkets fiskevatten? 1987/88:258av () till statsrådet om prövningen avfillstånd tUl sändning i närradio: har upprepade gånger anmälts tillSveriges närradioförbunds etiska nämnd, men har tidigare inte kunnat fällas.Enligt nämndens ordförande har programinslagen hållit sig "vid gränsen fördet som kan tillåtas". Nuhar emellertid den etiska nämnden fällt för ett programinslag omOlof . närradio har i sin anmälan till den etiska nämnden anfört attprogrammet utgör ett sällsynt grovt brott mot närradions etiska regler. Mot denna bakgrund villjag fråga kulturminister : Prot. Vilka möjligheter finns det att prövaSkånepartiets sändningstillstånd? Meddelandeom frågor 9 § Kammaren åtskildes .