prot · GB09111 · 1987-12-31 00:00:00 — Regeringenhar i en proposition till vårriksdagen lagt fram förslag om ändringar ilotterilagen. Förslagen innebär en del förbättringar för idrottsrörelsen, menär inte tillräckligt långtgående. Vissa för idrottsrörelsen viktiga frågorbehandlas inte alls i propositionen. Fortfarandetillåts den statliga lotteriverksamheten ha en helt dominerande ställning påspelmarknaden. Dess monopol när det exempelvis gäller s. k. Trisslotterkvarstår oförändrat. Idrottsrörelsens och andra folkrörelsers krav på att fåstarta nya spelformer på lika villkor tillgodoses inte. Regeringenhar heller inte lagt fram några förslag som syftar till en lösning på det storaproblem som uppkommit genom att idrottsaktiva nu jämställs med anställda ochatt därmed sociala avgifter debiteras. har i en utredninglagt fram tre förslag till lösning pä problemet, men några reaktioner frånregeringens sida har ännu inte kommit. Ettstort antal svenska elitidrottare har av inte minst skattemässiga skäl valt attbosätta sig utomlands. Det finns visserligen möjlighet att genom särskildaavsättningar för pensionsförsäkringar få till stånd en viss inkomstutjämning.Dessa möjligheter är emellertid inte tillräckliga för att kompensera denkraftiga beskattning som sker när det gäller stora inkomster som intjänas underen relativt kortvarig idrottskarriär. Mot dennabakgrund vill jag fråga statsrådet : Är dennuvarande regeringen beredd att bryta upp den monopolställning som de statligaspelbolagen har och därmed bl. a. tillåta idrottsrörelsen och andrafolkrörelser att starta nya spelformer på lika villkor? Är dennuvarande regeringen beredd att lägga fram förslag om avskaffande avreklamskatten för ideella organisationer i den mån en snedvridenkonkurrenssituation inte uppkommer? Är dennuvarande regeringen beredd att lägga fram förslag om en lösning påarbetsgivaravgiftsproblemen inom idrottsrörelsen? Är dennuvarande regeringen beredd att lägga fram förslag om inkornstutjämning förelitidrottsmän? 1987/88:252av () till finansministern om kommunalskatten: "Vi måste få bukt med de storaorättvisorna när det gäller kommunalskatten." "spelar ofta invånarnas inkomster en avgöranderoll för vilken skattesats medborgarna måste betala - och då är det i praktikenofta kommunerna med de mest välbärgade invånarna som har de lägsta skattesatserna. Det är orimligt att det skall vara på det viset. Kampenför att ändra på det får vi inte ge upp. Rättvisa kommunalskatter är ettviktigt led i vår strävan att bygga ett rättvisare ." "Dessutom är det hög tid att på allvar börjadiskutera en reformering av kommunalskatten." Ovanstående citat är hämtade ur tal hållna vid den socialdemokratiskapartikongressen 1987 av i tur och ordning statsminister ,finansminister och ordförande . Ja, vårt sätt att finansiera den kommunala verksamheten ärorättvist. Kommunalskatten är också för en stor majoritet av inkomsttagarna dentyngsta delen av den skatt man betalar. Dessutom leder orättvisorna, åtminstonei vissa regioner, till att kommunalskatten blir en faktor som verkar isegregerande riktning. För att motverka orättvisorna har vi länge haft ett systemför skatteutjämning. Trots att systemet reformerats ett antal gångermenar jag att det är omöjligt att hävda att vi nått fram till rimlig rättvisa.Inte heller det beslut om skatteutjämning som fattade iår leder till att det bara blir skillnader i verksamhet som gerskillnader i utdebitering - långt därifrån. Med tanke pä att det ständiga lappandet medskatteutjämning inte resulterat i att rimlig rättvisa kunnat uppnås uppstårfrågorna om inte hela skattesystemet måste reformeras. Den nuvarandekommunalskattelagen tillkom 1928 i ett helt annat samhälle än dagens. Även omskattelagarna ändrats , är det alltjämt denna lag somligger till grund för dagens skattesystem. Lagen firar i är ! Motbakgrund av vad som ovan anförts vill jag fill finansministern ställa följande frågor: ' - Anser finansministern att åretsskatteutjämningsbeslut tillgodoser de krav på rättvisa som han själv ställde iseptember 1987? Om så inte är fallet, anserfinansministern att vi behöver en grundläggande kommunalskattereform? Om svaret på fråga två är nej -hur länge kan det nuvarande systemet behållas? Om svaret på fråga två är ja -när kommer ett reformeringsarbete för vårt system att finansiera den kommunalaverksamheten att inledas? 1987/88:253av () till arbetsmarknadsministern om åtgärder för attöka jämställdheten: Skillnaderna mellan mäns och kvinnors villkor påarbetsmarknaden är ännu mycket stora. Av allstatistik över sysselsättning,arbetsuppgifter; löne-och pensionsförhållanden framgår detta klart. Kvinnor ochmän finns i skilda branscher och i olika yrken. De har olika lång arbetstid, olikalön och som följd därav olika pension. Det är långt till "hälftenvar" för kvinnor och män! Deflesta män arbetar på en fri arbetsmarknad, medan över hälften av alla kvinnorarbetar inom offentlig omsorg, vård och service. Detta innebär att män, inom deområden de vanligtvis arbetar, fritt kan välja mellan olika arbetsgivare elleratt starta egen verksamhet. Kvinnor kan det inte, eftersom de ofta arbetar inomoffentliga monopol. Regeringenhar dock inte tagit några initiativ för att bryta de offentliga monopolen ochdärmed öka kvinnors valfrihet och möjligheter och minska skillnaderna mellankvinnors och mäns villkor i arbetslivet. Barnomsorg, vård och sjukvård -områden där de flesta anställda är kvinnor - förutsätts huvudsakligen ske iallmän regi. Inom dessa områden råder i praktiken inte näringsfrihet.Rätten att bedriva egen verksamhet är inskränkt. Närsamhället missgynnar enskilt ordnad barnomsorg innebär detta inte endast attfamiljens valfrihet att välja den barnomsorg de anser bäst begränsas. Detinnebär också att man förhindrar framväxten av nya modeller och lösningar inombarnomsorgen som bättre skulle motsvara människors behov - initiativ som mångakvinnor säkerligen skulle ta i form av entreprenad, egenföretagande,anställning m.m. Detsamma gäller inom vården. Ettbrytande av de offentliga monopolen inom vård och barnomsorg skulle ge kvinnorstora möjligheter till egenföretagande och entreprenadverksamhet. Det skulleockså vidga kvinnors arbetsmarknad. Friheten att välja mellan att sökaanställning i enskild eller offentlig verksamhet skulle öka. Detär nödvändigt att de offentliga monopolen inom inte minst barnomsorgen brytsoch att enskilda entreprenörer - som ofta är kvinnor - får möjlighet attkonkurrera på likvärdiga villkor. Då stimuleras konkurrens och tillväxt, och dåväxer nya företag och nya arbetstillfällen fram - inte minst för kvinnorna. Närolika arbetsgivare konkurrerar om arbetskraft, stärks personalens ställningsåväl i den enskilda som i den allmänna sektorn. Prot; 1987/88:11129 april 1988 Omde offentliga monopolen bryts, uppmuntras kvinnors erfarenhet, kreativitet ochinitiativförmåga. Kvinnors inflytande över det egna arbetet ökar. Motbakgrund av vad jag ovan anfört vill jag ställa följande fråga tilljämställdhetsministern. Är statsrådet villig att medverka till att deoffentliga monopolen bryts, så att kvinnors ställning i arbetslivet ochsamhället stärks? 1987/88:254av Per Stenmarck (m) till miljö- och energiministern, om erosionsskadorna påvissa strandområden i : Stora delar av de skånska kusterna är utsatta förkraftiga erosioner. har vid arbetat med att försöka förstå demekanismer som utgör de bakomliggande orsakerna fill skadorna. Mycketarbete återstår för att öka kunskaperna och för att komma till rätta medproblemen. gör bedömningen att ökaderesurser är nödvändiga, både till forskning och till de berörda kommunerna, omSkånes stränder långsiktigt skall kunna räddas. . De som studerat problemetunder senare år menar att två faktorer, av helt olika typ, har tillkommit ochgjort situationen ytterligare komplicerad. Denena faktorn är den s. k. drivhuseffekten som innebär att främst mänskliga aktiviteter leder till attförekomsten av olika gaser i troposfären ökar. Den kortvågiga solstrålningensläpps igenom, som gaserna reflekterar den långvågigavärmestrålningen från jorden. Därmed minskar den totala utstrålningen. Följdenblir en ökande temperatur. Somen följd av drivhuseffekten beräknas nivån i världshaven att stigamed cirka en meter. För stora delar av kan detta få drastiskakonsekvenser. I exempelvis kustområden som , och Löde-rup isydöstra kan havet redan under det innevarande seklet komma att hotaalltmer av bebyggelsen. Redannu, innan någon påtaglig höjning av medelvattennivän kan påvisas, utgörstranderosionen stora problem för , , , ochLandskrona (). Att detta är ett problem som främst berör beror pä denlandsänkning som förekommer där, medan övriga har fortsatt landhöjning. Denandra tillkommande faktorn utgör det decentraliserade planansvaret. Ansvaretför kustlandskapet har, genom den nya , lagts på kommunerna.Därmed saknas till stor del den kompetens som behövs för att lösa kompliceradeproblem, som gäller samverkan mellan vågor och strömmar och därmedsammanhängande transport av sand. nivåhöjning kan vi sannolikt inte göra mycket. Men de forskare -professor och teknologie doktor - som skrivitrapporten av havsytans höjning för Skånes kusttrakter menar attdet ändå går att rädda skyddsvärda områden. Sådana insatser kostar emellertidstora pengar. Detär orimligt att kostnader som är förenade med att rädda omfattande naturområdenhelt kan drabba enskilda kommuner med långa kuster. fall rör det sig om enunik strandUnje. Staten bör se fill att dessa kommuner Prot. 1987/88:111 fårnödvändigt ekonomiskt stöd för att bevara stränderna till efterväriden. Vilka åtgärder är miljö- och energiministern bereddvidta för att de utsatta Meddelande om frågor strandområdena skall kunnaräddas? 1987/88:255av () till justitieministern om förbudet mot pornografiskaföreställningar: finns ett generellt förbudmot att anordna offentliga pornografiska föreställningar. Syftet med förbudetär att motverka prostitutionen. Från sexklubb fill prostitution är steget intelångt, och mänga gatuprostituerade har arbetat på sexklubbar. Förbudetär också ägnat att motverka den kriminalitet och det asociala levnadssätt somfrämjas av den särskilda miljön vid sexklubbarna. Vidförbudets tillkomst utgick man från att sexklubbarna måste lägga ned sindåvarande verksamhet. Men man förutsåg också att de ekonomiska intressenterna iförsta hand försökte anpassa sin verksamhet till förbudet, och att detdärigenom kunde uppstå risk för nya avarter. Skulle utvecklingen visa ättsexklubbarna funnit nya former som medför risk för prostitufion och andraallvarliga olägenheter, räknade man med att dessa tendenser borde kunna bemästrasav polis- och socialmyndigheter. IGöteborg har tillsatt en prostitutionsgrupp som sedan 1981arbetar med olika typer av åtgärder inom könshandeln, dock med tonvikt pågatuprostitution, ateljéer och s. k. sexklubbar. Gruppen hai" haft kontaktmed ca 1 500 berörda kvinnor av vilka man haft mer eller mindre djupgåendeklientkontakt med ca 200. presenterade gruppen en rapport till miljö-och hälsoskyddsnämnden. Detär en fruktansvärd läsning, där det bl. a. handlar om posering kombinerad medpiskning, hantering av avföring och urin. Mot denna bakgrund villjag fråga justitieministern: Vilka åtgärder tänker justitieministern vidta föratt intentionerna i lagstiftningen om förbud mot pornografiska föreställningarskall uppfyllas? 29§ Meddelande om frågor Meddelades att följandefrågor framställts 1987/88:470av () till försvarsministern om upphandlingen avuniformsväv för försvaret: Utvecklingenav ett helt nytt fältuniformssystem för det svenska försvaret har nu kommit så långt attupphandlingar står för dörren. klara av en rad både nyaoch skärpta krav inför en förväntad stridsmiljö. () har inhämtat offerter på en mycket 1987/88:111 kvalificerad uniformsväv, resultatet av kostsamt utvecklingsarbete inom svensk textilindustri. Mot denna bakgrund villjag ställa följande fråga till försvarsministern: Ärförsvarsministern beredd medverka till att detta upphandlingsbeslut till fulloväger in värdet av den svenska tekoindustrins utvecklingsarbete, en bibehållenkompetens och tillverkningskapacitet på detta område för en möjligsjälvförsörjning i krisskeden samt betydelsen i ett vidare perspektiv försvensk tekoindustri? 1987/88:471av () till miljö- och energiministern om uppvärmningen av.småhus: I samband med oljekrisen i mitten av 1970-taletgjordes stora ansträngningar att minska oljeberoende. Statliga lånbeviljades till de småhusägare som installerade elvärme eller värmepump. Äveneldning med ved uppmuntrades. Vad som var sanning i samband med oljekrisentycks numera endast vara dåligt skämt. Eluppvärmningav småhus skall nu förhindras. Vedeldning har visat sig vara mycketmiljöfarligt. Värmepumparna har kommit i vanrykte genom att de innehållerfreon. Eldning med olja - även lågsvavlig - bidrar till försurning av mark ochvatten. Förbränning av olja liksom av andra fossila bränslen ger dessutom somslutprodukt koldioxid, som åstadkommer en drivhuseffekt och som på siktradikalt kan förändra förutsättningarna för mänskligt liv. Denmiljömedvetne småhusägaren som står i begrepp att byta värmekälla i sitt husstår således inför ett svårt val. Om han väljer fel, kan han i framfidendrabbas av förbud eller ekonomiska sanktioner. Vilket råd vill miljöministern ge de småhusägaresom står i begrepp att byta värmekälla? 1987/88:472av () till justitieministern om bevakningen påkriminalvårdsanstalterna: En huvudförklaring fill att två interner, dömda förmycket grova rån till långvariga fängelsestraff, lyckats rymma frånkriminalvärdsanstalten i torde vara att internerna under rastningbevakas av obeväpnade vakter. Med anledning härav villjag fråga: Är justifieministern beredd att föreslå åtgärdersom skulle leda fill en effekfivare och meningsfullare bevakning av interner,dömda till långvarigt fängelsestraff? 1987/88:473 av MargaretaGärd (m) till miljö- och energiministern om Prot. 1987/88:111 uttalande om : Vid ett besök på fälldemiljöministern följande Meddelande om frågor yttrande: "Jag måste barafå säga att den mest onödiga flygplats jag vet är ." Med anledning avmiljöministerns yttrande vill jag ställa följande frågor: På vilka grunder fälldemiljöministern sitt yttrande? Är miljöministerns yttrande ettavståndstagande till Bergslagspropositionen? 30§ Kammaren åtskildes . 1987/88:111 (Siffrornaavser sida i protokollet) , () 22,36, 40 , () 50,51 , , i (s) 32, 38, 42 , () 72,73 , ,utrikesminister 64, 65, 66, 67, 68, 69, 71 , () 84,85, 86, 87 , (vpk) 44,46 Bjelle, Brifta (fp) 68, 69 , ,utbildningsminister 87 , () 59 , () 48 , ,försvarsminister 83 , , miljö- ochenergiminister 76, 78, 79, 80, 81, 82 , Kersfin (fp) 54,57, 59 , () 80, 82 , () 70 , () 79 , () 64, 65 , Hans,bostadsminister 74, 75, 76 Hagård, () 88 , () 74 , () 42, 44 Hegeland, () 83 Hulterström, ,kommunikationsminister 72, 73 Kenneryd, () 25, 30,31, 35, 39, 44, 46 , () 66,67 , () 49,51, 52 Måbrink, Berfil (vpk) 71 , () 75,76 , , industriminister84, 85, 86, 87 , ()77, 78 , () 62 Rosqvist, () 56,58 , () 18, 37, 40 Stenmarck, Per (m) 56 , (vpk) 27,31, 32, 38, 41 , () 46 Virgin, () 82 104 gotab Stockholm1988 15451