prot · GB0932 · 1987-12-31 00:00:00 — Den motiveringen är,fru talman, lika hållbar . har också med stormajoritet gått på utskottets linje. I reservationen tycker jag mig märka att vpk gör sigskyldigt fill en glidning i begreppen. Först citerar och säger att "idrotten har rätt fill ett betydandesamhällsstöd oberoende av att den via tipsverksamheten tillför statsverketinkomster". i reservafionen påpekar att det direktastödet till idrotten uppgår till endast något mer än 200 milj. kr. plus detsärskilda ungdomsstödet. Men, fru talman, i begreppet samhällsstöd enligt beslutetfrån ingår givetvis också bidrag från kommuner och landsting, och därfinns naturligtvis också stora summor till anläggningar av olika slag. Dettainkluderar inte vpk i sin beräkning, men som alla vet uppgår det stödet tillmycket stora belopp . Jag yrkar avslag även på reservation 2. Även på den tredje och sista reservationen vill jag yrkaavslag. Det gäller en moderat motion om en omprövning av fidigareställningstaganden till spelkasinon i . Enligt vår syn i utskottet hardet inte inträffat något som ger anledning till begärd omprövning. Jag vill gärna tillägga, att när det gäller frågan omfolkrörelsernas möjligheter att även i fortsättningen bedriva spel ochlotterier för att få pengar till verksamheten, är det en bred opinion somstöder de tankarna. När det gäller kasinon i finns inte den opinionen.Jag kan inte, fru talman, erinra mig ha sett eller hört någon opinionsyttring iden vägen sedan i senast förde frågan på tal här ikammaren. Sammanfattningsvis innebär detta, fru talman, att jagyrkar avslag på de tre reservationerna och bifall till hemställan ikulturutskottets betänkande 2. 24KARL (): Jag vill understryka att det är bra att vi harkommit till skott i denna fråga, att vi har fått till stånd denna utredning somutförts mycket snabbt av att vi kan förvänta oss en proposition.Det är också bra att i sin utredning allmänt omnämnt mångaområden utan att närmare precisera sig på alla. Utredningen är ju även föremålför remissbehandling och sedan kommer regeringens prövning och proposition. Vi har självfallet inte en tanke på att reglera ellerstyra folkrörelsernas verksamhet i detta avseende. Det är fel att läsa in någonsådan tanke i våra yttranden. Vi från har, om någon, alltid hävdat attfolkrörelserna skall få arbeta på sina egna villkor. Vi vill ge regeringen till känna de synpunkter somframförs i våra motioner. Det är vikfigt att så många aspekter som möjligt tasmed när man skall lösa problemet och att man inser det angelägna i att detkommer ett ordentligt förslag som verkligen ger folkrörelserna en chans attklara sin ekonomi bl. a. genom att gå ut på denna marknad. 25 (vpk): Utskottet säger i sin motivering föravstyrkande av vår motion att man inte tar med det stöd som idrottsrörelsen fårfrån kommun och landsting när man gör sina beräkningar. Men det är allom bekantatt idrottsrörelsen har stora problem att kunna hävda sig ekonomiskt. Detär ingen hemlighet att idrottsrörelsen trots det statliga och det kommunalastödet bedriver en omfattande bingoverksamhet för att över huvud taget kunnaexistera. av småföreningarnas aktiviteter går ut på att just försökaklara den ekonomiska överlevnaden. Utskottet säger att "prövningen av stödet fillidrotten bör ske med utgångspunkt i det stödbehov som bedöms föreligga ställt irelation till andra behov". Det betyder att man gör en prioritering mellande behov som idrotten har och de behov som allmänt föreligger på olika områdeni samhället. Jag vill framhålla att idrottens behov och det nödvändigastödet skall ses i förhållande till den samhälleliga funktion som idrotten har.I detta sammanhang bör man komma ihåg att de pengar som kommer fillstatskassan från tipsmedlen för det mesta kommer från idrottslig verksamhet.Därför borde dessa medel rimligtvis återföras till idrotten i form av stöd ochinte hamna i den allmänna budgeten och tillfredsställa helt andra behov, om mannu inte prioriterar stödet till idrotten. Detta är i allra högsta grad enpolitisk fråga. 26 (): Jag vill komplettera det jag sade förut tillKarl . Jag tror att vi i vår grundsyn på dessa frågor har en ganska likartadbedömning. Det är väl att säger att det inte är fråga om att styrafolkrörelsernas verksamhet. Men vi måste förutsätta att den beredning som heltnaturligt sker hos regeringen görs i samspel med folkrörelserna och atteventuella lagar anpassas till folkrörelsernas behov ochintressen, men även utformas så att de fillgodoser de krav spelarna, dvs.allmänheten, kan ställa på kontroll, vinster m. m. Det är givet att det måstevara ett sådant samspel för att man skall få fram ett bra förslag. Jag vill också poängtera vad utredningsmannen har sagt isitt betänkande när det gäller fördelningen mellan folkrörelserna och staten.På sikt, säger han, kan en strikt uppdelning inverka begränsande påfolkrörelsernas möjligheter att utveckla nya spel. De statliga spelens förmågaatt följa marknaden internationellt och utveckla nya idéer är ganska stor.Eventuella framtida nya spelformer får sannolikt på något sätt enkoppling till datatekniken. I det sammanhanget kan det vara fel att alltför striktgöra en uppdelning i detalj meUan staten och folkrörelserna. Jag tror att manmåste förutsätta att om spelen blir förbehållna staten ochfolkrörelserna, så måste det kontinuerligt ske ett samarbete mellan dessa tvåom hur man skall utveckla nya spel. Till vill jag helt kort säga attjag får den uppfattningen att vpk väldigt kraftigt fokuserar frågan omlotteriverksamhet fill idrottsrörelsen. Det finns emellertid anledning påpekaatt det här är fråga om folkrörelserna och att det begreppet innefattaroändligt mycket mer än idrottsrörelsen. Det kan finnas olika intressen hosidrottsrörelsen och hos andra folkrörelser - kanske även inom idrottsrörelsen -för hur den här verksamheten skall utvecklas. Jag tror att dessa frågor förtjänar att vi tar tid på ossatt diskutera dem. Förhoppningsvis kan tiden för remissförfarandet och börjanav regeringens beredningstid användas av folkrörelserna och andra intresseradetill att på allvar diskutera förutsättningarna och vad som är bäst för allaparter. 27 i (m): Det händer ganska ofta att vi blir beskylldaför att odla någon form av dubbelmoral här i kammaren. Med tanke på despelformer som man fillåter framstår för mer än en medborgare i SverigeAnders inlägg som minst sagt förvånansvärda. Det finns ett gammaltordstäv som säger att när far super är det rätt. Det är litet av denargumentationstekniken som tillämpar. Jag baserade min motion på den information som jagerhållit. Jag skrev att man inte hade haft några större negativa socialakonsekvenser i de många länder där kasinoverksamhet förekommer. Jag kan intesom motionär begära att ett utskott hundraprocenfigt skall tro på vad jagskrivit i mofionen, utan jag förutsätter att man, om man har intresse förförslaget, undersöker hur kasinoverksamhet fungerar. Finns det verkligen skälfill allt det negafiva som man här i påstår är förenat med sådanverksamhet? Jag inbillar mig att man gör sådana påståenden utan att egentligenveta vad det handlar om. Allra sist, fru talman: Det var enny vinkling när sade att det inte förekommit någon opinion somtalat för kasinoverksamhet. Det parti som företräder är intespeciellt känt för att i andra sammanhang lyssna ens på befolkningsmajoriteter.Men jag är glad om motionen har haft den framgången att man nu framöver kommeratt lyssna på opinionen. 28ALEXANDER CHRISOPOULOS (vpk): Jag är helt medveten om att folkrörelserna ärbetydligt mycket mer än idrottsrörelsen. I vår mofion talar vi för det förstainte om lotteriverksamhet i allmänhet utan om tipsmedel och för det andra inteom folkrörelserna i allmänhet utan speciellt om idrottsrörelsen.Idrottsrörelsen är en samhällelig verksamhet med mycket stora och värdefullasamhälleliga funktioner,som inte bör finansieras genom en allmän lotteri- och bingoverksamhet i egenregi utan genom samhälleligt stöd. Vi har kommunisternassida den bestämda uppfattningen att varje form av lotteriverksamhet liksomockså tipsverksamhet i fortsättningen kan bedrivas i statiig regi. Det finnsförutsättningar för åstadkommande av en någorlunda god kontroll av sådanverksamhet. 29 (): Jag vill till säga att inriktningenpå vpk:s resonemang om kommersialismen och idrotten inte är riktigtinvänd-ningsfri. Jag noterade att i sitt huvudanförandesade att kommersialiseringen av idrotten är en följd dels av näringslivetsintresse att slå mynt av idrotten, dels av brist på bidrag. Denna beskrivning är nog så rikfig så fill vida att detfinns ett intresse från näringslivet att finnas med i idrottssammanhang,eftersom man på olika sätt kan slå mynt av detta genom att få PR osv. Så långtär jag med, men jag är inte alls säker på att detta med brist på bidragstämmer. Näringslivsföretagens intresse av att delta som sponsorer bygger på attidrotten möts av ett mycket stort intresse från olika håll, och detta har imycket stor utsträckning möjliggjorts genom samhällets stöd. Det är ungefärsamma förhållande som på kulturområdet i övrigt. Samhällets stöd har givitkulturaktiviteter, liksom idrotten, stor uppmärksamhet. Vi har fått storaframgångar internafionellt osv., och där hakar näringslivet på. Det är alltså inte brist på bidrag som ligger bakom dennautveckling. Ett intresse från näringslivets sida att delta iidrottsverksamheten genom sponsring osv. skulle föreligga även med aldrig såstora bidrag från staten till idrotten. Jag är inte alls, säker på att manunder sådana förhållanden inom idrotten i alla lägen skulle avstå från att taemot pengar som man blir erbjuden. En annan fråga att ta upp i anslutning till vpk:sidrottssyn är att det enbart är elitidrotten som får del av sponsringspengarnaosv., vilket också är något diskutabelt. I sin motion om ungdoms- ochkvinnoidrott anför vpk som exempel orienteringssporten. Jag kan på rak armräkna upp betydande mofionsarrangemang som , runt och andrasom samlar tusentals människor och som i olika former tar emot sponsorspengar.Det största orienteringsarrangemanget är 5-dagars, som en del år samlar 25 000deltagare. Visst finns det företag som på olika sätt utnyttjar detta. Jag håller med om att det finnsstora problem i samröret mellan näringslivssponsorer och idrotten, men man börockså ha klart för sig hur sakförhållandena gestaltar sig. 30 ALEXANDERCHRISOPOULOS (vpk): har vissa svårigheter attförstå sambandet mellan bristande statliga ekonomiska bidrag å ena sidan ochökad sponsring och kommersialisering av idrotten å den andra, men det är ganskalätt att inse. I samma takt som ekonomiska svårigheter ökar i en förening sökerföreningen genom sponsorer av olika slag. Det är ettfaktum som inte bara berör elitidrotten utan också idrotten på basnivå. Ocksådär finns en sponsorsverksamhet, även om den naturligtvis ärobetydlig, och de kommersiella inslagen ökar i samma takt som de statligabidragen minskar. Anf.31 (): Jag vill göra det konstaterandet i anslutning till vpk:s motion attsamhällets stöd till idrotten sannolikt överstiger 1 miljard och alltså är inivå med tipsmedlen, om man räknar in kommunala stöd, anläggningsstöd ochsådant. Målet för det arbete som intensivt pågår ilotterifrågan, som vi diskuterar, är dock att folkrörelser av oUka slagskall få bättre möjligheter att finansiera sin verksamhet med lotterier ochspel. Detta har av tradition varit ett sätt för folkrörelserna att finansierasin verksamhet, och det skall vi försöka förbättra. Överläggningeni detta ärende var härmed avslutad. (Beslut fattades efterdebatten öm näringsutskottets betänkande 3.) Kammaren övergick till att debatterakulturutskottets betänkande 3 orn folkrörelser. 32 (): Inte i något annat land har de ideella folkrörelserna varit lika aktivaoch spelat samma positiva roll som folkrörelserna i . Folkrörelsernahar betytt mycket för enskilda människors utveckling. Barn, ungdomar och vuxnahar i olika föreningar lärt sig att samarbeta. Människor har fått udopp för sininitiativlust och idealitet. Gemensamt har man kunnat verka för det som man harvarit övertygad om. Påområde efter område har folkrörelserna varit pådrivande i reformvänligriktning. Arbetsmetoden kan sägas vara den konstruktiva protesten. Folkrörelsernasfolk har pekat på brister i samhället. Men man har också visat på nya vägar attförbättra sociala och andra förhållanden. 1800-taletstre stora folkrörelser var väckelserörelsen, ocharbetarrörelsen. En bit in på det nya seklet kom idrottsrörelsen, som ärden största av alla rörelserna. Fredsrörelsens historia i vårt land går långttillbaka i tiden. Men har den mutat in nya områden ochökat aktiviteten. Hembygdsrörelsen har fått ett ajlt starkare genomslag.Dessutom har vi fått en rad "nya" folkrörelser, som, inte minst, ärknutna till miljöarbete i olika former. Närman talar om som ett organisationssamhälle inkluderas däri ett mycketstort antal ekonomiska intresseorganisationer tillkomna för att främjamedlemmarnas ekonomiska intressen. Men de ideella folkrörelserna har helt andrasyften än intresseorganisationerna. Medfolkrörelser menar vi i sådana rörelser som så att säga bär upp enidé och en önskan hos medlemmarna att på olika sätt förändra samhället -1, ex.i form av socialt arbete, internationell solidaritet, folkbildning ochkulturell verksamhet. Folkrörelsernahar haft en unik betydelse för den demokratiska utvecklingen i vårt land.Deras uppgifter framöver när det gäller att bredda och fördjupa demokratin kaninte överskattas. skrevföljande i sitt betänkande 1982/83:26: "Denverksamhet som bedrivs av folkrörelserna och det ideella föreningslivet är avstörsta betydelse för vårt samhällsliv. Demokratifrågorna har nära anknytningtill folkrörelsernas roll i samhället. En mycket positiv syn på folkrörelsernaoch det ideella föreningslivet har också präglat en rad reformer under senareår." De citerade meningarna vittnar om att det råder enighet omfolkrörelsernas betydelse, bl. a. för den demokrafiska utvecklingen i vårtland. Enhel del beslut har fattats som underlättat folkrörelsernasarbete. Men det finns också exempel på motsatsen. Exempelvis har anslagen underde inte räknats upp i takt med inflafionen. Problemen medlotterierna har ju debatterats här. fattade ett beslutsom var klart negativt för folkrörelsernas utveckling -nämligen beslutet om attta bort presstödet till organisationstidskrifterna. Närdetta stöd en gång infördes var ett av motiven att organisafionerna skullekompenseras för ökade portokostnader. har portokostnaderna stigitytterligare, som stödet till fidskrifterna försvann. Stödet drogsdessutom in mitt under ett budgetår, vilket var störande för en normalplanering. De kraffigt ökade kostnaderna har således resulterat i ekonomiskaproblem för flera organisafioner. Deorganisationer som har blivit tvungna att minska utgivningen av eller som rentav måst lägga ned verksamheten med sina tidskrifter får därmed klart sämremöjligheter att föra ut information till medlemmarna. Det medför i sin tursämre förutsättningar för en bred opinionsbildning - en uppgift som i hög gradvilar på välinformerade medlemmar. Det indragna tidskriftsstödet innebär etthot när det gäller folkrörelsernas roll i demokrafi-utvecklingen. Folkpartietanser därför att folkrörelserna numåste få kompensation för det bortdragnapresstödet. Hur denna kompensafion skall utformas bör övervägas i samband medberedningen av förslagen i folkrörelseutredningen. Över huvud taget borderegeringen inta en mer generös attityd till folkrörelserna i handling och intebara i ord. anser nämligen att ett samhälle med starka folkrörelserär bättre rustat att möta sociala problem, att utveckla demokratin och att gemedborgarna möjligheter att förverkliga sig själva. Ett samhälle med vitalafolkrörelser blir ett dynamiskt och öppet samhälle. Jag yrkarbifall till båda reservafionerna i betänkandet. 33 (): När folkrörelserna växte fram i vårt land var de någothelt nytt. Allt fler människor började organisera sig, och de upplevde att demed egna resurser kunde kämpa fillsammans för olika intressen och olika ideal. Behovet av bildning,kunskap och kultur har gått som en röd tråd genom De har genomgått en utveckling . Folkrörelsernasstyrka ligger i medlemmarnas egna akfiviteter och egna engagemang. Folkrörelserna når ut över hela landet, från storstädernatill de allra minsta byarna i glesbygden. Folkrörelserna erbjuder en mångfald;oavsett vilket intresse och vilken inriktning man har finns det allfid någonorganisation eller sammanslutning där man känner tillhörighet. Folkrörelserna och deras verksamhet är också ettutomordentligt bra alternativ till det kommersiella utbudet, inte minst när detgäller barn- och ungdomsverksamhet. När 1974 fattade beslut om denstatUga kulturpolitiken och dess framtid fastställdes ett antal mål. Ett avmålen var att ge människor möjlighet till egen skapande aktivitet och främjakontakt mellan människor. Det är precis det som folkrörelserna skall sysslamed, och därför är deras möjlighet att bedriva verksamhet av oerhört storbetydelse för att detta mål skall kunna nås och denna inriktning utvecklas. En av de viktigaste delarna i denna verksamhet ärledarfrågan, som har tagit upp i en mofion. Många av föreningarnaoch sammanslutningarna står och faller med möjligheten att få ledare, och påmånga håll är det en stor brist på ledare. Å andra sidan är det tusentalsmänniskor som , år , ställer upp med stora insatser ochoffrar mycket tid för att kunna delta i denna verksamhet, och de gör det rentideellt. Jag tror inte att de i något fall reflekterar över att de skall habetalt för denna verksamhet, men det får inte vara så att den fid de offrar ochdet engagemang de lägger ned också för med sig att de måste satsa och offraekonomiskt. måste på ett mycket bättre sätt än hittillsstimulera denna oerhört viktiga verksamhet, så att den kan fortsätta och ävenutökas. sade här i talarstolen attfolkrörelsernas ekonomiska situation är bekymmersam, och det vill jagunderstryka. I debatten har nämnts bl. a. omläggningen av tidskriftsstödet somvar ett beslut som innebar mycket bekymmer för just de här organisationerna -inte minst när det gäUer barn- och ungdomstidskrifter. Lotterierna har ocksåberörts här tidigare, och det har då på ett utmärkt sätt framkommit vilkabekymmer organisationerna har då de skall konkurrera ute på marknaden med destatliga lotterierna. Organisationerna har även upplevt att stödet tillkulturaktiviteter har skurits ned. Detta är också en viktig del i verksamheten,som gör att situationen för organisationerna blir prekär. Vi har hört och läst om den utredning som behandlar dennasida av problemet, och vi har naturligtvis förhoppningar om att man skall kunnakomma fram till ett gott resultat till förmån för verksamheten. Men vi tyckerändå från vår sida att det är viktigt att utskottet nu slår fast attsamhällsstödet är så väsentligt att det finns allt skäl att ta ett samlatansvar på denna punkt. Därför, fru talman, vill jag yrka bifall tillreservationerna 1 och 2 i betänkandet. 34BERIT (): betänkande nr 3, som vi nubehandlar, tar upp tre mofioner som syftar till ett ökat samhällsstöd till deideellt arbetande folkrörelserna. Vi har också hört flera talare intygabetydelsen av levande och starka folkrörelser. De är en förutsättning förfolkets delaktighet i samhällsutvecklingen, och de fungerar som skolor idemokrati. Folkrörelserna har vuxit fram som proteströrelser motorättvisor, förtryck och andra missförhållanden. Människor har slutit sigsamman för att gemensamt arbeta för bättre villkor för flertalet.Folkrörelserna har därigenom blivit bärare av idéer om frihet, jämlikhet,solidaritet och gemenskap. De har skapat möjligheter för människorna att skaffasig ökad medvetenhet, och kunskaper om sin situation. Grunden för folkrörelsernas arbete är människornas egenaktivitet, deras ansvar och solidaritet. Detta ställer krav.på en livshållningsom utmärks dels av en tro på sig själv och sina möjligheter att utvecklas,dels av en strävan efter gemensamt arbete för en gemensam sak..Detta är ocksåförutsättningarna för att den folkliga kraften skall kunna frigöras. Arbetet i en folkrörelse ger kunskap om hur samhälletfungerar och vad man kan göra för att förändra det. Man lär sig där hur manskall föra fram sina krav så att de skall ge resultat. Man lär sig argumenteraså att man kan driva sina åsikter och sin sak. Man skaffar sig erfarenheter avdet representativa systemet. På så sätt fungerar folkrörelserna som skolor idemokrati och som grundare av demokrafiska miljöer. Folkrörelsernas roll som bärare av grundläggande idéer ochsom skolor i demokrati är lika viktig nu som . Föreningslivet haraldrig varit så intensivt som . En bra bit över 31 miljonermedlemmar finns i 200 000 lokala föreningar. Många är medlemmar i fleraorganisationer. Dessa siffror innebär dock inte att allt är positivt iFöreningssverige. Idérörelserna tappar nämligen mark, det visar denkartläggning som folkrörelseutredningen gjort. Däremot ökar intresset förföreningar som har enskilda frågor på programmet, t. ex. hobbyföreningar och s.k. enfrågerö-relser. Idérörelserna tappar medlemmar och har svårigheter attsamla medlemmarna och att rekrytera folk fill förtroendeuppdrag. Bildningsförbundenredovisar att antalet cirklar kring samhällsfrågor med ideologisk inriktningminskar. Vi lever i ett välfärdssamhälle som upplevs som ensjälvklarhet för de flesta. Därför är det svårt att få de breda gruppernaengagerade i frågor som har med vidare politiska perspekfiv att göra. I ställetär det enskilda frågor med anknytning till den egna personliga situationen somattraherar folk. Då är det inte svårt att samla stora grupper i verksamheten. Problemet är att man inte lyckats slå vakt omdemokratiprocessen och helhetssynen på samhällsbyggandet. Ideologin har fåttstå tillbaka när enskilda frågor blivit huvudämne för engagemanget. . . Denna utveckling är djupt allvarlig och måste diskuterasav folkrörelserna själva, men också av oss som ger stöd, så att intesamhällsstödets konstruktion hindrar en positiv utveckling. Denna fråga, liksom andra frågor som tas upp i de motionersom behandlas i betänkandet, tas också upp i folkrörelseutredningens förslagsom för närvarande är ute på remiss.Även folkrörelseutredningens förslag om stödet fill barn- och ungdomsföreningaroch fill Folkrörelsernas lotterier och spel, som vi behandlade, berörs. Utskottethar vid flera fillfällen framhållit den stora betydelse som folkrörelserna harför vårt samhällsliv. Utskottet understryker åter betydelsen av ett aktivtföreningsliv för att människorna skall bli mer delaktiga i det fortsattasamhällsbyggandet - inte minst på det lokala planet. Detär med förvåning jag tagit del av de två reservafionerna från ochcentern. I många frågor är vi ju överens, och något tillkännagivande anser jaginte vara behövligt. Det kan inte vara riktigt att föregripafolkrörelseutredningens förslag vilket som sagt nu är ute på remiss. Dessutomkommer folkrörelseutredningen att lägga fram förslag omstatsbidrag till folkrörelserna. Även utredningen om Folkrörelsernas lotterieroch spel som debatterades fidigare remissbehandlas . Jagyrkar avslag på reservationerna 1 och 2 och bifall fill kulturutskottetshemställan i betänkande 3. 35 (): Till vill jag säga att vi anser att det trots allt ärytterst ovisst hur det förslag som skall komma kommer att seut. Vi undrar om förslagen fill statsbidrag möjUgen kommer att visa störreöverensstämmelse mellan ord och handUng än när det gällde borttagandet avtidskriftsstödet. Det var ett inte så folkrörelsevänligt förslag som den gångenresulterade i beslutet att med ena handen dra in en handfull .från de redan fattiga folkrörelserna och med den andra ge en halv miljardkronor till stora starka dagstidningar. Vi vill redan nu understryka behovet avkompensation för det borttagna stödet därför att det hade så stor betydelse förden fria opinionsbildningen. Anf.36 (): Vi kan instämma i vackra beskrivning av folkrörelsernaoch deras verksamhet. Vi har också i många sammanhang understrukit deras storabetydelse.