prot · GB09135 · 1987-12-31 00:00:00 — Man vill, anger man, åstadkomma en förtida avveckling avtvå reaktorer. Men hur skall man klara det? Jo, främst genom att ökaprodukfionen av el i de resterande tio kärnkraftverken. Kärnkraften skallersättas med mera kärnkraft. Mer än hälften av den kraft som man förlorar närman lägger ner de tvåkärnkraffsreakforerna skall komma från de kvarvarande tio reaktorerna. Om det inte är en opportunistisk linje,' vet inte jag vadopportunism innebär. I sak innebär det ju aff vi realiter gör oss ännu mera beroendeav de tio återstående kärnkraftsreaktorerna. Vi minskar alltså inte vårtberoende av kärnkraften, vi ökar det. Def andra uttrycket för den nämnda opportunismen ärbristen på intellektuell trovärdighet. Regeringen försöker nämligen fåmänniskor och företag aft tro atf den förtida avvecklingen kan genomföras utannågra egentliga uppoffringar för konsumenterna. Möjligen överträffas man i denambitionen av företrädare för den tredje linjen, som söker framsfäUaavvecklingen som en möjlighet till industriell blomstring. Jag erinrar om aft kärnkraften svarar för avden svenska elförsörjningen och vattenkraften för de andra , dettai runda tal. Lät oss leka experimentet aft vi stängde av vattenkraften underett antal år för att pröva vilka konsekvenserna skulle bli. Jag tror atf mycketfå verkligen tror att man utan konsekvenser för def svenska folkhushålletskulle kunna avstå från den nyttighet som vattenkraften ger oss. Jag har glädjen, herr talman, aff företräda ett parti varslinje i energipolifiken är klar och tydlig. Den bygger på bl. a. en förbättradenergihushållning och på avveckling och ersättning av kärnkraften . 'Vi försöker från håll infe dölja att en avveckling innebäruppoffringar för den svenska samhällsekonomin. Vi redovisar att avvecklingenleder till ökade kostnader för energi, aft det blir dyrare för hushållen ochdyrare för företagen. Vårt förslag att man för in energiskatten inommervärdeskatten har till syfte atf underlätta för exporfindusfrin, menkonsekvenserna bUr även när man gör detta atf energipriserna sammantaget blirhögre också för industrin. Viunderstryker, herr lalman, alt högre energipriser utgör en sfimulans fillenergisparande, för det är klart atf om energin kosfar mera, lönar det sig meraatt hushålla. Högre priser ger också motiv för ersättning, för om man får utett bättre pris för den kraft man producerar i nya anläggningar, blir det meralönsamt att bygga sådana anläggningar. Dessutom kan de pengar som högre elpriserger användas till att finansiera anläggningar som skall ersätta kärnkraften. Allt deftautvecklas och redovisas tydligt och klart i folkparfiets program. Jag känner inte riktigt igen den beskrivningsom gav av linje. Vi har inte någon negafiv synpå el som sådant. Vi är medvetna om aff el på många sätt är en mycket värdefullform avenergi. Men vi är också medvetna om att en kärnkraffsavveckling fill2010, som har beslutat på basis av en folkomröstning där en stormajoritet av folket uttalade sig för en avveckling, inte kan åstadkommas utanaft det får konsekvenser för kostnaderna när det gäller att framställa el. Folkparfiet redovisar i sitt program otvetydigt vilkaåtaganden statsmakterna måste göra. Def gäller åtaganden för miljön. Man skallsätta gränser för de utsläpp som kan medges när det gäller kraftproduktion. Manskall lägga avgift också på de medgivna utsläppen för aft sfimulera producenterav kraft och värme alt pressa ned utsläppen. Prot, 1987/88:135 Vi begär ett lagstadgaf skydd mot utbyggnad av de orörda älvarnaoch av andra vackra vattendrag. Vi föreslår program för hushållning ochberedskap och vi anger hur vi vill använda priser och, eventuellt, skatter föratf sfimulera en utveckling i den riktning som vi vill se. Det får, herr talman, inte råda någon tvekan om atfstatsmakterna har betydelsefulla uppgifter när def gäller att fastsfällaramarna för kärnkraffsav-vecklingen. Men inom de ramarna vill vi överlåtagenomförandet, dvs. a. utvecklandet av de nya energislagen, besluten omersättningen och metoderna för hushållningen, till dem som har störstsakkunskap, dvs. till de många som svarar för den svenskaenergiförsörjningen. Högre elpriser gör alternativen lönsamma. Vi vill utnyttjaskaparkraften, viljan till företagande, och undvika centralstyrning. Den polifiska fördelningen i kammaren ger miganledning tro aft regeringen vinner majoritet för förslaget om en förtidaavveckling av två reaktorer. Detta kommer att få konsekvenser. Först och främst skapar def ökad osäkerhet hos dem somarbetar vid kärnkraftverken. Det kommer att bli svårare atf få dem motiverade.Betydelsen för säkerheten av motiverad, kunnig personal kan inte överdrivas.Beslutet innebär en risk för kärnkraffsprogrammet i dess helhet. Jag kan härcitera vad generaldirektör , chef för statenskärnkrafts-inspektion, uttalat. Han säger att man kan diskutera om kärnkrafthar en livslängd på 25, 40 eller , men den kan bli betydligt kortare, inteav tekniska skäl, utan beroende på hur länge kärnkraftverken får behålla denkvalificerade personalen. Dagens beslut kommer infe atf underlätta ansträngningarnaatf behålla kvalificerad och motiverad personal. Vidare kommer detta beslut - även om det inle tydligtframgår av regeringspropositionen - alt resultera i aft man påskyndarinförandet av naturgas. Naturgas har många fördelar. Den innehåller prakfiskttaget inget svavel och inga tungmetaller. Men den åstadkommer avfall i form avkoldioxid och den är ett importbränsle, vars prisbild vi har små möjligheteratt ha inflytande över. Ur beredskapssynpunkt har gasen otvetydiga nackdelar.Det som är mest allvarligt är emellerfid aff gasen hotar atf slå ut denspirande marknad vi har i landet för biobränsle. Den marknaden behöver föratt slå rot, och den fiden kommer inte att stå fill dess förfogande på grund avdef beslut vi fattar . Vi vet att, när man vill introducera naturgas, är denstora kostnaden rörledningarna. De är en förutsättning för aft fåfram gasen. Sedan ledningarna väl är på plats är lönsamheten beroende på hursnabbt man kan få en stor marknad. Därför kommer de som introducerar naturgasenatt se till aft de får den stora marknaden. Därefter blir def heller ingetutrymme kvar för skogsbönder och jordbrukare som tror aft de skall få enförstärkt konkurrenskraft förde biobränslen som de skulle kunna producera.Detta är det allvarligaste hotet under myckel lång lid mot ansträngningarna altskapa en inhemsk energimarknad för biobränslen, som ur miljösynpunkt och ävenur många andra synpunkter har betydande fördelar. Mina slutsatser blir följande. Fördef första: Av valfaktiska skäl överger regeringspartiet den energipoli- PrOt, 1987/88:135 tik det självt varit med om atf utforma. Detta sker inte avomsorg orii svensk energiförsörjning utan för aft vinna rösterfrån , vpk och . Fördet andra: Avvecklingen åstadkoms till mer än hälften genom ökad satsning påkärnkraft, dvs. en ökad produkfion från de resterande tiokärnkraftsreaktorerna. I sak gör detta oss ännu mer beroende av kärnkraft. Fördef tredje: Konsekvenserna av de beslut man fattat är inte fillräckligtklarlagda. De skall utvärderas till 1990. Men, säger regeringen, oberoende avvad konsekvenserna blir kan dessa infe föranleda någon ändring av beslutet omen förtida avveckling. Följaktligen, herr lalman: Först ett reellt beslut-sedan får man ta reda på vad resultatet blir. Vem skall då, 1990, få sopa uppskärvorna efter def porslin regeringen har krossat? Fördet fjärde: Ett nytt importerat fossilbränsle slår undan benen för de mångabönder öch skogsbrukare som, bl.a. av miljöskäl, vill satsa på energigrödor ochenergiskog som alternativ fill fossilbränsle. Fördet femte: De många skilda förslag som kommer aff vinna majoritet iriksdagen är resultat av en fuvhoppningspolifik. Den socialdemokratiskaminoritetsregeringen får i vissa frågor, bl. a. i fråga om den förtidaavvecklingen, stöd från och vpk. I andra avseenden grundas beslut på ensamsyn i sak mellan å ena sidan socialdemokraterna och å andra sidanfolkpartiet och/eller moderata samlingspartiet. Fördet sjätte: Socialdemokraterna bedriver en ren och oförfalskadvågmäsfarpolitik. Över en sådan politik brukar socialdemokraterna i andrasammanhang drypa sin galla. Men uppenbarligen resonerar regeringen så, attfinns def inga andra förulsättningar atl vinna stöd för partiets opportunistiskaenergipolitik, får vågmäsferiet fas fill nåder. Svenskenergiförsörjning, som är beroende av en konsekvent och långsikfig politik,hade förtjänat ett bättre öde. Dagensenergipolifiska beslut undanröjer inte osäkerheten om framtiden. Det är mångasom för att lösa sina vikfiga uppgifter för svensk energiförsörjning hadebehövt klara riktlinjer för energipolitiken. De får emellertid fortsätta afttreva sig fram i de Dahlska dimmorna. AnL 3 () replik: Jag har med intresse noterat att känner bekymmer förstålindustrin. Han är bekymrad även för andra industribranscher på grund avatt elpriserna kommer att sfiga. Han refererar också till den oro som finns hospersonalen i och . Han hyllar de svenska kärnteknikernaskompetens och menar atf den inte kan ifrågasättas. Han konstaterar också affingen grupp är så överkörd som just denna grupp. Menvarför då, herr talman, kommenderar och varför kör överdenna grupp, om den har en kompetens som klart ger uttryck för att de svenskakärnkraftverken är säkra och kan gå längre än fill 2010? Varför avvecklakärnkraftverk om just dessa tekniker gör dessa bedömningar? Varfinns marknadsekonomiska filosofi på energipolitikens område? Det står, herr talman, i betänkandet aff folkparfiet förordar en strategi, där statsmakterna skall ange bestämda ramar för energimarknader- 29 Prot.1987/88:135 - Dessa ramar skall gälla normer för utsläpp, miljöavgifter,beredskaps- krav, statliga åtgärder för hushållning med energi, skyddför orörda älvar, krav på säkerhet vid driften av kärnkraftverk samt en lag somförbjuder kärnkraftsproduktion , Ovanpå alltihop ger manprispolitiken en central roll ;i strategin. Var finns då marknadsekonomin kvarinom elbran-schen? AnL 4HÄDAR () replik: Jag känner infe något stort behov av atfpolemisera mot . Jag fattade väl ändå rätt om jag påstår atfinte heller anser att statsmakterna skall strunta iberedskapssyn-punkferna, och i de utsläpp som blir följden vid förbränning avfossila bränslen. Vi kan infe överlåta åt marknaden atf avgöra hur mycketavgaser som släpps ut i luften. På alla dessa punkter trodde jag och troralltjämt - det tycker jag aff diskussionen i går om miljön bestyrker - aff delfinns en grundläggande samsyn i kammaren. Vår energipolitik utgår ifrån att det 1980 av folket i enfolkomröstning fattades ett beslut, som innebar aff kärnkraften skulleavvecklas, och att året därpå lade fast att den avvecklingen skulleäga rum . Eftersom jag deltog i kampanjen inför folkomröstningenoch eftersom det var ett viktigt moment i den kampanjen att avvecklingen skullevara avslutad år ;!010, finner jag mig ha anledning att respektera def beslutsom fattades på basis av folkomröstningen. Det är min utgångspunkt. Jag har full respekt och förståelse för aff Per-RichardMolén, som företräder en annan hållning, kan argumentera på annat sätt. Men jagtycker inte aff han bör vara överraskad över att linje också i defhär avseendet är fullständigt konsekvent. AnL 5 () replik: Många av de uppräknade punkterna har jagingenfing emot. Det jag reagerar emot och som jag på något sätt uppfattar somlök på laxen är att ställer upp på en aktiv statUg prispoUtik påenergiområdet. Man accepterar fillsammans med socialdemokraterna högreavkastningskrav för - och är de enda partier som gör det. Mansignalerar dessutom från sida att det infe är nog med dessa högreavkastningskrav, med de effekter detta får på elpriserna, utan säger dessutomaft skall tvingas höja priserna ytterligare framöver. Detta gör att jag är en aning förvånad över folkparfietsinställning. Man vill alltså ta ifrån människor och företag de pengar som de såväl behöver för atf kunna bygga upp och förstärka sin egen ekonomi och kunnaförstärka den svenska industrin, som inte räcker till för att finansieraen alltför stor offenfiig sektor. AnL 6 HÄDAR () replik: Eftersom jag som god marknadsekonom tror attpriset betyder mycket för människors konsumtionsval och konsumfionsinriktning,förordar jag i syfte att hålla tillbaka en ökande användning av el atl priset skallspela en central roll. Märkvärdigare än så är det inte, /88:135 Molén. Energipolitik inför 1990-talet - Jagvill också, herr talman, ta fillfället i akt aff yrka bifall till samfiigareservafioner i betänkande 40 som stöds av . Talmannen anmälde aft anhållit att till protokolletfå antecknat aff han infe ägde rätt till ytterligare replik. AnL 7 IVARFRANZÉN (c): Jag vill börja med att dels ta upp en frågasom ställde, dels rätta till ett par direkt felaktigapåståenden som framförde. Han frågade: Hur klarar vi ett fak för koldioxidutsläppen?Läs på den strategi som för fram i sin förnyelseplan för vårtenergisystem! Den innebär en effektivare energianvändning och en ökadanvändning av förnybar energi, som inte bidrar till ökad koldioxidhalt iluften. Def är defta som ger svaret på att vi klarar en kärnkraftsavvecklingutan atf öka koldioxidhalten i luften. påstod att är emot elektricitet,att vi skulle bekämpa elektriciteten. Jag delar uppfattningom att el är en bra vara, ett värdefullt energislag. När vi ser på elen ser vipå helheten, alltifrån produkfion fill användning. Def är denna helhetssyn somi det längre perspektivet leder oss fram till aft en begränsning avelanvändningen är miljömässigt motiverad men framför allt motiverad därför aftelens goda kvalitet skall användas där den behövs bäst. På def sättet får vitotalt den bäsfa ekonomin, och vi får också de bästa funktionerna sett i helavårt samhälle. Hushållning och effektivare energianvändning påstårPer-Richard Molén skulle innebära högre priser. Det är beklagligt att sådanaargument används. Det är ju så uppenbart att om vi effektiviserar vårelanvändning och därmed minskar behovet av att bygga ut nyaelproduktionsanläggningar, innebär det lägre elpriser. Def har varit ett av deväsenfiiga argumenten när har drivit linjen om den mest effekfiva ochmiljövänliga vägen beträffande vår totala energianvändning, som innebär minskadelanvändning' och ökad användning av förnybar energi. Eftersom är förhindrad aft deltai debatten - han skulle ha tagit upp forskning och utveckling - kommerjag att försöka fa upp även de bitarna. Jag hoppas då atf jag kan utnyttjanågot av hans faletid utan aft det uppfattas så aft jag inkräktar på kammarensfid. I den svenska energipolitiken, som dén kommerfill synes i näringsutskottets betänkande 1987/88:40, finns det inte mycket avfradifio-nell blockpoUtik. Reservanterna och majoriteterna bildas i infe mindreän 25 olika kombinafioner. Trots defta finns def ingen reservation ikombinafionen moderaterna-folkparfiet-cenfern. Det kan synas anmärkningsvärt atf ett aktuelltregeringsalfernafiv infe har lyckats samla sig till en enda gemensamreservation. Huvudorsaken är starka vilja att i varje läge gå frammed en egen och mycket kärnkraffsvänlig profil. leder också liganmed egna reservatio- ner ochhar totalt 19 stycken, närmast följda av vpk med 12. Den bild ;5om skapar på detta sätt av enblivande regering är mycket dystrare än verkligheten. arbete medenergifrågor i riksdag vet jag aft def inom den moderatariksdagsgruppen finns många som tror på linje vad gäller effektivareenergianvändning och ökad användning av förnybar energi. Det är att beklaga altmoderaterna, efter bl. a. erfarenheterna från Tjernobyl, offrar den gemensammagrundsyn som de icke-socialistiska partierna har i ett fierfal energifrågor,för att framstå som kärnkraftens suveräna företrädare. och har vitt skilda åsikter omkärnkraften och dess avveckling. Def beslut som med stor sannolikhetkommer atf fatta , som anger en konkret startpunkt förkärnkraftsavvecklingen, är def ingen av oss som tycker om. kommer dockatt stödja beslutet som ett andrahandsalternativ. Därmed har vi också sagt altvi i en regering kommer att arbeta för att fullfölja riksdagsbeslutet och skapabäsfa möjligheter för en fortsatt käinkraftsavveckUng. Konkret kommer detta attinnebära en kraftfull satsning på effekfivare energianvändning och ökadanvändning av förnybar energi, en satsning som vi borde kunna vara helt överensom - eller hur, ? Den fråga som jag måste ställa fill moderaternasPer-Richard Molén är om i en kommande icke-socialistisk regeringkommer att respektera beslut som har fattats och som garanteras av en betydanderiksdagsmajoritet. Det är vikfigt aff vi får ett positivt svar på den fråganhär och för aft slippa aft under hela valrörelsen föra en helt ofruktbardebatt om vilken energipolifik som en korrimande icke-socialistisk regeringenskall föra.' betänkande har 83 beslutsmomenf. I 23moment är utskottet enigt. Till de kvarvarande 60 momenten har avgivits 95reservationer. Efter ett enigt utskott är den vanligaste majoriteten s, moch fp, totalt 18 moment. Denna majoritet har en klart konservafiv prägel. Detär i huvudsak centerförslag som drabbas av majoritetens onåd och avstyrks.Detta ger också en klar signal om att - om det skulle komma in iriksdagen - knappast kommer att kunna påverka energipolitiken i riksdagen.Däremot kommer dess inflytande aff vara betydande på blockskiljande frågor.Problemet är aff i dessa frågor inte har någon enhetlig och kändhandlingslinje. Den gamla Linje 2 från folkomröstningen, s och fp, har 5gemensamma reservationer. Det gäller t. ex. en begränsad satsning på kol imotsats fill övriga partiers helt avvisande inställning till ökad användning avdetta energislag. Projektering av kolkraftverk i och teknikutvecklingför elvärmeersättning är andra frågor som de gamla Linje 2-kompanjonerna hargemensamt, men inte är det mycket kvar. Linje 3 är betydligt aktivare. I infe mindre än 28reservafioner läggs def fast en konsekvent energipolifik med välkändaenergiprofil och med uppbackning av övriga Linje 3-parfier. och har fyra gemensamma reservafioner,som avser ökad användning av biobränslen, bättre konkurrens på elmarknaden. förenklad och ökad rätt till fransifering av elström ochett bättre skydd för de outbyggda älvarna - vi vill göra dem lillnationalälvar. Med aldrig så litet god vilja borde ha kunnat varamed på dessa reservafioner. På några viktiga punkter har utskottet gjort uttalandensom innebär att man flyttar fram positionerna. Så har t. ex. ufskotfef bestämtuttalat sig för kraftvärmens stora fördelar i jämförelse med kondenskraft ochatf energiskatten måste justeras så att inte kraffvärmen missgynnas ijämförelse med kondenskraft. motion om Uka skatt på bränsle oavsett omdet används för värme- eller elproduktion fillstyrks ändå infe, men meningskillnadenavser sätt och tidpunkt för skatfeändringen och infe skillnad i sakfrågan. Detär min förhoppning aft regeringen skall respektera utskottets klara signaler ochsnabbt återkomma fill med konkreta förslag i denna för rätt förnyelseav vårt energisystem så viktiga fråga. Socialdemokraterna uttalar vid ett flertal tillfällen ibetänkandet aft energipolifik i allt väsenfligt överensstämmer med denpolitik som regeringen förespråkar. Detta är sant. Överensstämmelse finns ibetydande omfattning när det gäller uttalanden om mål och inriktning. När defdäremot gäller konkreta förslag och åtgärder för aff nå angivna mål ärskillnaden mycket stor. Socialdemokraterna lever fortfarande i allt väsentligtkvar i sin icke-politik med massor av vackert tal men ringa eller ingaåtgärder. Domen över denna socialdemokrafiska icke-politik måste bli myckethård. Det huvudspår som en enig riksdag har lagt fast för energipolitiken-effektivare energianvändning, ökad användning av förnybar energi, fortsattersättning av olja och avveckling av kärnkraften - har socialdemokraternaavvikit ifrån, eller också går de baklänges i spåret. Kärnkraften skall avvecklas - regeringen har hittillssysslat med utbyggnad, genom byte av ånggeneraforer på ocheffekthöjning i flertalet övriga kärnkraftverk. På detta sätt har marknaden förkärnkraftsel ökat och något utrymme för alternativen har det inte blivit. Qljeersättningen skall fortsätta - ökaroljeanvändningen. Socialdemokraterna tillåter atf def låga oljepriset fårkonkurrera ut ny och pågående användning av träbränslen. Kapital och kunskapinom träbränslebranschen går förlorat. Energin skall användas effektivare - socialdemokraternahar, trots konkreta löften om motsatsen, plockat bort allt stöd och allamålsättningar för effekfivare energianvändning. Resultatet har blivit affnäsfan all energi-sparverksamhet har upphört. Inför förra valet gick miljö- och energiminister ut med budskapet att socialdemokraterna var del enda alternativet förcentern alt få sin politik genomförd. har talat mycketcenterpoli-fik, men i handling har stilen varit mycket moderat. Detta energiministernsdubbla budskap, skillnaden mellan fal och handling, är ett av de storaproblemen i svensk energipolitik. Jag har försäkrat aff centernkommer aft stödja socialdemokraterna om hon omsätter sin verbala centerpolifiki prakfisk handling. går ett steg längre. Även förslag som endastligger i färdriktning är vi beredda atf stödja för att energipolifikeninte helt skall Energipolitik inför 1990-talet . ' 3 protokoll 1987/88:135 Prot.1987/88:135 komma bort från det huvudspår som i enighet har lagtfast. Som ett : andrahandsalternativ kommer vialt stödja regeringens förslag till startpunkt : I ~ . för kärnkraftsavvecklingen.' ° -" . Därmed bildas en säker majoritet iriksdagen för detta förslag, som varje , , , , r. - - ,a 7 . f- regeringmåste respektera - om vi kan lita pa atf socialdemokraterna for .sammapolitik i opposifionen som i regeringsställning. har ; mångagånger försäkrat aft beslutet om avveckling av två kärnkraftsreakforer1995-1996 står orubbligt fast. Min konkreta fråga till är: KanBirgitta lämna den garantin också med socialdemokraterna i opposifion? Från i första hand moderat håll har det framhållits attavvecklingen av en reaktor 1995 och en 1996 skulle innebära något av enkatastrof för svensk elförsörjning. För att få litet sans och måtta i dendebatten kan det vara nyttigt att något analysera den aktuella situafionen förvår elförsörjning. Enligt veckorapporter om den svenskaelförsörjningen har ca 8 miljarder kWh använtssom avkopp-lingsbarel,netfoexporlen avel har varit mellan 4öch , och ejutnyttjad kapacitet i kraftvärme- och mottrycksverk kan också beräknas motsvaramellan 4 och . har på grund av den goda vattentillgångendärutöver skett en viss nedreglering av kärnkraften och en del vatten harsläppts förbi turbinerna. Vi kan alltså konstatera att fillgängligelproduk-fionskapacifet - utan att kondenskraft tagits i anspråk - under desenaste tolv månaderna varit bortåt större än den primäraanvändningen-av el. Avvecklingen av två reaktorer innebär att basprodukfionenminskar med - alltså endast ungefär hälften av den "fria"elproduktionskapaci-tefen; Även vid-betydligt mindre fillgång på vattenkraft ändet regnrika finns def med marginaltillgärigligbasproduktionskapacitet utan aff man behöver ta i anspråk kondenskraff efterdef att två kärnkraftsreaktorer har avvecklats. Även rned begränsade insatser för effektivareenergianvändning, och speciellt för effektivare elanvändning, kommernuvarandeelanvändning atf kunna sänkas med en betydandeindustriell expansion. Avgörande är att bäsfa kända och ekonomiskttillgängliga energiteknik kommer till användning vid såväl nyinvesteringar somreinvesteringar inom näringslivet, i bostäder, lokaler osv. Ofta hävdas def från industrin själv att möjligheternatill effektivare energianvändning inom industrin är mycket begränsade. De konkreta projekt som genomförts inom industrin med en fackmässig energikartlägg ning, och ett konsekvent utnyttjande av de lönsamma hushållnings- och effektiviseringsmöjligheterna visar något helt annat. Med dagens energipri ser, bäsfa teknik och kunnande hör def fill undantagen aft energianvändning en infe kan minskas eller mer.