prot · GB0946 · 1987-12-31 00:00:00 — Det gäller endastförsäljningar från allmännyttiga bostadsföretag och endast när de gör vinstervid vissa försäljningar, nämligen vid försäljning till dem som bor i husen ochsom vill överta dem i form av bostadsrätter. Regeringen har nämligen gjortundantag för HSB:s och bildande av bostadsrätter. Då går det braför allmännyttiga bostadsföretag att göra vinster på den statliga belåningen.Det skall även gå bra att göra vinster vid andra försäljningar, om detallmännyttiga företaget kan visa att man behöver dessa vinster. Då kan mansälja ut husen med fortsatt hyresrätt även till privata fastighetsägare. Det ärjust denna principlöshet som det är fullständigt oacceptabelt att vi här i skall sitta och fatta beslut om. Det är en helt ogenomtänkt ochoöverlagd bostadspolitik. Syftet, som inte framkommer någonstans, är att visaoch i praktiken ta fram förslag som redovisar hatet mot privatabostadsrättsföreningar. 1987/88:4616 december 1987 Räntebidragettill allmännyttiga bostadsföretag, m.m. Anf.39 (): lät en aning irriteradnär han var uppe i talarstolen. Det förvånade mig, eftersom jag, då jag nämndeLennart namn, gjorde det i berömmande ordalag för att han hade fattatriktiga ekonomiska beslut i sin styrelse hemma i . Han säger att detkommunala bostadsföretaget i har sålt några fastigheter för att kunnaföra en bra bostadspolitik. Det är ett bra yttrande, . Vi villge möjlighet för allmännyttiga företag att av ekonomiska skäl sälja och därmedge hyresgästerna möjlighet att köpa fastigheter för ombildning tillbostadsrätt. Vi vill inte rycka undan denna möjlighet genom den föreslagnalagen. Det är detta frågan gäller. Vi är alltså helt överens, jag. Det här skall nog bli bra om vi bara slipper denna lag. 40 LENNARTNILSSON (s): Jag tackar RolfDahlberg för komplimangen. Det är bara litet märkligt att man är motståndaretill ett sådant förslag som man över huvud taget inte vill ha någraräntebidrag. Om allt från är så genomtänkt och så bra, skulle jag, somkanske inte förstår lika mycket som , vilja ha svar på en enkelfråga om uttalanden som har gjorts av representanter i samband medförslaget i bostadsutskottets betänkande 3. Räntebidraget till allmännyttiga bostadsföretag, m.m. BådeBirgit och andra talesman har sagt att den kommunalademokratin hotas. Då kan väl , som ju sitter i ,förklara för mig på vilket sätt den kommunala demokratin hotas med anledning avdet här förslaget om slopande av räntebidrag vid försäljning. Sedan begriper inte jag att det kan vara principlöst atten majoritet i denna riksdag vill bevara och förstärka allmännyttan för attgarantera en god social, bostadspolitik. 41 (); Det är andra talesman som begärtordet. Något som ofta återkommer i yttranden äratt han inte begriper; Jag vill säga till att om man inte villbegripa så gör man det inte. Det är helt klart att kommunerna fråntas sin rätt att påsamma sätt som tidigare fördela olika former av lägenheter. Det är precis likaklart att hyresgästerna som bor i allmännyttan inte längre har sammamöjlighetersom andra. Jag kommer osökt att tänka på vad många har sagt,nämligen; Tyck gärna vad duvill, bara du tycker som vi. 42 (); När det gäller kommunerna handlar det om tvåsaker. För det första handlar det om det kommunala ansvaret förbostadsförsörjningen, där det är alldeles uppenbart att man genom detta förslagvill. lägga sig i det kommunala ansvaret och försöka styra det i en annanriktning än vad vissa kommuner vill. För det andra handlar det om den kommunalademokratin som sådan. Det finns partier som i val har gått ut och lovat en visspolitik och sagt att om de får majoritet skall de se till att människor fårstörre inflytande i boendet via bostadsrätter. Sedan visar det sig att förslagläggs fram som är direkt riktade mot dessa partier så att de inte kan genomförasin politik. Då handlar det om förtroende för politiker som går ut i val ochlovar och sedan inte kan genomföra det som de har lovat. Förtroendet för politikernaär en mycket viktig fråga, som är grundvalen för hela vår demokrati. Jag skullevilja be de ärade socialdemokraterna och äyen centerpartisterna att tänka pådet framför allt vid behandlingen av nästa .ärende. ' Överläggningen i detta ärende var härmed avslutad. Kammaren övergick till att fatta beslut i de förevarandeärendena. Mom. 1(grunderna för anvisningsrättslagen) Först biträddes reservation 2 av m. fl. med96 röster rriot 73 för reservation 1 av m. fl. 157 ledamöteravstod från att rösta. Härefter bifölls utskottets hemställan med 168 röster mot90 för reservation 2 av m. fl. 68 ledamöter avstod från attrösta. Mom. 2 Prot. Mom. 3 (upplåtelsetvång och generell förmedlingsrätt) Utskottets hemställan bifölls med 308 röster mot 16 förreservafion 4 av . 'Z (vissa skärpningar av anvisningsrätten) Hemställan Utskottets hemställan bifölls med 307 röster mot 17 förhemställan i reservation 6 av . 2 ledamöter avstod från att rösta. Den i reservation 5 av m.fl. anfördamotiveringen godkändes med 167 röster mot 159 för utskottets mofivering. Mom. 5 (avgiftsfri bostadsförmedling) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 7 avAgne m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 6 (hyresgästinflytande över reparationer i egenlägenhet) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 8 avAgne m.fl. - bifölls rned acklamation. Mom. 1 och2 (räntebidrag vid överlåtelse av allmännyttiga bostadsföretag m. Först biträddes reservation 1 av m. fl. med120 röster mot 40 för reservation 2 av och . 166ledaniöter avstod från att rösta. Härefter bifölls utskottets hemställan - som ställdes motreservation 1 av m. fl. - genom uppresning. Mom. 3 (ett program för att främja ett bostadsrättsboende) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 3 avAgne . m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 4 Utskottets hemställanbifölls. Mom: 5 (aktieutdelningen från allmännyttigabostadsföretag) . Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 5 avAgne m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 6 (räntestöd till allmännyttiga bostadsföretag förvissa fastighetsför värv) . ' Utskottets hemställan bifölls med 308 röster mot 16 förhemställan i 39 reservation 7 av . 1 ledamot avstod från attrösta. Ett nytt plan- och bostadsverk Utskottets motivering - som ställdes mot den i reservation6 av m. fl. anförda motiveringen - godkändes med acklamation. 1987/88:5om ett nytt plan- och bostadsverk (prop. 1987/88:37). Ettnytt plan- och bostadsverk 43AGNE (): Jag har i de ärenden som vi harbehandlat haft motiv för att vara ganska kritisk mot desocialdemokratiska förslagen. behandlar vi ett ärende som vi är överens om -det finns också sådana. betänkande 5, som vi nu skall fattabeslut om, innehåller två väsentliga förslag till reformering avbostadsadministrationen. Dels föreslås att ett nytt plan- och bostadsverkinrättas fr.o.m. genom att det tidigare planverket sammanslåsmed , dels föreslås att den nya, bantade och effektiviserademyndigheten förutom låneförvaltningsdelen lokaliseras till . Förslaget om sammanslagningen och förnyelsen har föregåttsav utredningsarbete enligt tidigare beslut som fattats här i . Frånbörjan var det ett motionskrav från oss i som låg till grund förbeslutet om utredning. Det är med tillfredsställelse jag noterar att vi nu ärredo att fatta beslut i denna fråga i stort sett efter de riktlinjer som viförordade då vi första gången väckte frågan. Från sida har vi envist hävdat måste anlägga en helhetssyn på bebyggelsefrågorna. Alla skall kunna få enbra bostad till rimlig kostnad i en god miljö. Samhällsplaneringen skall geförutsättningar för en decentraliserad bebyggelsestruktur och utgå från enekologisk grundsyn. Bostadssamhällena bör planeras så att man där samlararbetsplatser, bostäder, service, fritids- och motionsområden i näraanslutning till varandra. Planeringen av mark och vatten måste ske med hänsyntill värdet av en god fysisk miljö och med bevarande av tillgång till bådefriskt vatten och ren luft. Det säger sig självt att man med en sådanhelhetssyn inte kan hantera planeringsfrågorna om hur vi skall använda mark ochvatten och hur vi skall utforma den yttre miljön skilt från bebyggelsefrågorna- och hur vi utformar en bra boendemiljö i övrigt. Genom en sammanslagning avstatens planverk och ges nu förutsättningar för att påmyndighetsnivå anlägga denna helhetssyn. Vi har från sida inte bara ställt upp påförslaget att sammanföra statens planverk och , utan vi hartagit initiativ till och aktivt arbetat för att det skall korrima till stånd. Jag yrkar,fru talman, bifall till utskottets hemställan i denna del. Dock harvi från sida gjort vissa invändningar mot förslaget. hade velat gå längre ifråga om förenklingar och effektiviseringar, och vi har närmare redogjort fördet i reservation 5. Jag ber att få yrka bifalltill reservafion 5. Ireservation 3 redovisar vi från närmare de allmänna utgångspunkternaför det nya plan- och bostadsverkets verksamhet. I reservationen anför vi tvåsynpunkter som vi tycker borde beaktas mera i det nya verkets verksamhet. Centralstyrningenbeträffande den översiktliga planeringen får inte bli så stark attöversiktsplanerna får en bindande verkan. Vivill med vår reservation 3 fästa uppmärksamheten på den översiktliga fysiskaplaneringens ställning i organisationen i förhållande fill vad harbeslutat vid behandlingen av den nya . I det beslutet slåstydligt fast att översiktsplanerna inte får göras bindande för den meradetaljbetonade planeringen. Föratt undvika återgång till det tidigare mera centralistiska synsättet är detviktigt att inte den centrala samordningen och styrningen av den fysiskaöversiktsplaneringen görs så stark att översiktsplanerna får karaktären avbindande planeringsdokument för detaljplaneringen. Vi tycker att det finnstendenser i den riktningen. Jag ber att få yrka bifalltill reservation 3. Den har väckt uppståndelse och debatt, och det ärnaturligt. Många är inblandade. Beslut om utlokalisering är alltid svåra attfatta. De berör inte minst enskilda individer. Det är fråga om att flytta påanställda som är rotade på en plats med hem och familj. Ändå måste det göras.Det måste göras därför att vi har ett samhälle i obalans. Det måste görasdärför att vissa regioner hotas av utarmning, medan andra får växt- ochträngselproblem. Det måste göras därför att koncentrationskrafterna tvingarandra människor att flytta i motsatt riktning mot en utiokalisering, vilketmedför samma problem för de enskilda människorna. Detär för att undvika dessa ofrivilliga flyttningar av människor som vi fråncentern driver decentraliseringsfrågorna och kravet på regional balans så hårt.Så länge det inte tas krafttag för att stoppa koncentrationskrafterna och föratt skapa regional balans, så länge tvingas vi ta ställning till frågor av dentyp vi nu skall behandla. Förslaget att utlokalisera det nya plan- ochbostadsverket innebär en åtgärd för att ge bättre förutsättningar för skapandeav regional utveckling i ett utsatt regionalt problemområde, nämligenKarlskrona och sydöstra , och därmed en åtgärd för totalt bättreregional balans i vårt land. År1982 fattade beslut, efter beredning i arbetsmarknadsutskottet, omnya riktlinjer för regionalpolifiken. För det första slog fast, i1982 års regionalpolitiska beslut, att prövning av utlokalisering skall ske förny eller tillkommande statlig verksamhet. För det andra fastställde riksdagenen prioritetsordning efter vilken en utlokalisering skall ske. Sågott som samtliga beslut av någon storleksordning som riksdag och regering harfattat i lokaliseringsfrågor har lett fram till resultatet attlokaliseringsorten blivit . Menar allvar med vad den har sagt, måste också visadet i handling. I annat fall står parlamentets trovärdighet på spel. Ettnytt plan- och bostadsverk Ett nytt plan- och bostadsverk Ju längredet dröjer tills handlar i en utlokalisering, desto mer fårutlokaliseringen karaktär av symbolfråga. Det är mot den bakgrunden som vi från har tagitinitiativet till en utlokalisering av det nya plan- och bostadsverket. Vi varförvånade över att inte frågan om en utlokalisering fanns med vare sig idirektiven till utredningen eller som förslag i propositionen. Det var därför som vi agerade, först i utredningen genomBirgitta från vårt parti och sedan motionsvägen i anledning avpropositionen. Vi är från sida tillfredsställda över atttveksamheten till en utlokalisering nu har släppt hos såväl regeringen som densocialdemokratiska riksdagsgruppen och att det varit möjligt att ibostadsutskottet bilda en majoritet mellan och socialdemokraterna fören utlokalisering. Jag vill ge de socialdemokratiska ledamöterna i utskottet,och inte rninst utskottets vice ordförande, en eloge för ett utmärkt arbete idet sammanhanget. Låt mig sedan gå över till att kommentera denkritik som har riktats mot förslaget i de reservationer som fogats tillbetänkandet. En invändning är att beslutet har kommit till försnabbt.Till det vill jag säga: För det första har frågan väckts av iutredningen , så den har funnits med och dethar funnits tid att tänka. För det andra är det med hänsyn till personalen och frånrekryteringssynpunkt viktigt att kunna ge besked, så att personalen inte skalltvingas sväva i ovisshet om framtiden och så att god tid ges till omställning.Bostadsutskottet har valt det alternativet framför att vänta och fundera ochdärmed ge mindre tid för denna omställning. Förslaget är inte tillräckligt utrett,arbetsmarknadsutskottet borde ha hörts, är en annan invändning. Även andralokaliseringsbeslut har fattats av utan att arbetsmarknadsutskottethar hörts. Utan mer omfattande utredningar än vad som har gjorts föreslås iBergslagspropositionen att 200 statligt anställda vid statens banverkutlokaliseras till , 100 tjänster vid statistiska centralbyrånlokaliseras till , 100 tjänster vid föreslås lokaliseras tillLudvika och 80 tjänster vid .Vattenfall föreslås lokaliseras till Liileå. Det förslag som bostadsutskottet nu lagt fram omlokalisering av det nya plan- och bostadsverket följer helt 1982 årsregionalpolitiska beslut, som arbetsmarknadsutskottet har berett. Det formella beslutet skall fattas av regeringen.Regeringspartiet står bakom förslaget; de vidare överväganden som krävs avregeringenhar gjorts i det sammanhanget. Ställningstagandet har vidare växtfram vid arbetet inom'resp. partigrupper, där arbetsmarknadsutskottetsledamöter funnits med och tillfört ärendet sina synpunkter. Vidare vill jag framhålla att det i betänkandet ställsmycket stora krav både på berörd kommun och på staten för att omlokaliseringenskall kunna ske på ett så smärtfritt sätt som möjligt både vad gällerpersonalen och vad gäller verksamheten. Såväl verkets ledande personal som de fackligaorganisationerna har fått företräde att inför utskottet redovisa sinasynpunkter. Flertalet av de aktuella lokaliseringskommunernahar genom uppvaktningar inför utskottet redovisat sina resurser och motiv. Flera lämpliga orter hardiskuterats, men bland flera lämpliga orter måste man göra enprioritering. De skäl som har talat starkast för är följande: Sydöstra är ett prioriteratområde enligt regionalpolitiska beslut. Kommunen harförlorat över 1 000 statliga arbetstillfällen . Kommunensrepresentanter kunde vid uppvaktningen inför utskottet redovisa både tommalokaler för.myndigheten och lediga lägenheter för de anställda. varden enda av de aktuella lokaliseringsorterna som kunde redovisa detta. Allaandra visade på både lokalbrist och bostadsbrist. Jag ber att få yrkabifall till bostadsutskottets majoritetsskrivning för en utlokalisering av detnya plan- och bostadsverket till . Dessutom yrkar jag bifall tillreservationerna 3 och 5. Under detta anförande övertogförste vice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. Ett nytt plan- och bostadsverk Ianförandet instämde (). 44 (): . Handläggningen avfrågan om sammanslagning av och planverket är ett av de mestslående exemplen på beslutsordningen "handla först - tänk sedan" somjag upplevt i . För ganska exakt beslöt enriksdagsmajoritet bestående av och socialdeitiokraterna att godkännaden socialdemokratiska regeringens beslut att slå samman planverket ochbostadsstyrelsen. Enligt vår uppfattning hade den naturligahandläggningsordningen -varit att först studera vilka av myndigheternas uppgifter som är nödvändiga och värdefulla. Därefter borde män undersöka hur dessa skall organiseras och om de skall kvarligga på nuvarande myndigheter, överföras till andra eller privatiseras. Först därefter finns underlag för beslut om en eventuell . När man studerar de två myndigheternas arbetsuppgifter börutgångspunkten vara att bostadsbyggande och bostadslångivning skall avreglerasoch förenklas. I bostadsutskottets betänkande nr 6, vilket kommer attdebatteras efter detta betänkande, har vi moderater utvecklat hur énkraftigt förenklad bostadslånehantering skulle kiinna organiseras. I reservation 1 har vi moderater föreslagitatt av regeringen skall begära ett snabbt förslag om denbostadspolitiska'admini-strationens framtida organisation. Vad som behövs isvensk bostadspolitik är främst en förenkling och avbyråkratisering. Jag yrkardärför bifall till reservation 1. I propositionen har inte lokaliseringsfrågan tagits upp.Utskottsmajoriteten, och socialdemokraterna, vill dock att skall Ettnytt plan- och bostadsverk besluta att förlägga plan-och bostadsverket fill . Denförsta fråga man ställer sig är naturligtvis vilka bostadspolitiska motivutskottsmajoriteten har för detta ställningstagande. Av betänkandet framgår attmajoriteten anser att det "från regionalpolitisk utgångspunkt" är välmotiverat att föreslå lokalisering till . Punkt, slut. ochsocialdemokraterna har, fru talman, inte lyckats uppbringa en enda bostadspolitiskmofivering. Men inte nog med det - förslaget har inte blivit föremål förutredning och beredning. Det finns heller inga uppgifter om de direktakostnaderna för den föreslagna lokaliseringen. berörde detta isitt inlägg, då han kommenterade våra reservafioner i den något ovanligatalarordning som vi har här . Han menade att det inte var nödvändigt attgöra denna utredning och beredning utan att det mer handlade om att leva upptill mål beträffande regionalpolifik. Dennabrist på kunskap om konsekvenserna av en lokalisering fill ärskrämmande och den hade varit svår att förstå om det inte varit för AgneHanssons särskilda yttrande, som alla bör läsa. Av det framgår nämligen att detviktiga inte är att myndigheten lokaliseras där det finns bäst förutsättningarför att den skall kunna fungera bra utan att den lokaliseras utanförStockholmsregionen. Tillvägagångssättet av utskottets socialdemokrater och centerpartisterkan minst av allt beskrivas som att det kännetecknas av respekt för de statligamyndigheternas arbete. Än värre blir det om man ser det utifrån de anställdasutgångspunkt. Riksdagenkan när det gäller detta ärende liknas vid en bolagsstämma i jämförelse mednäringslivet. Tänk, om en sådan stämma helt plötsligt, utan några som helstutredningar i sak, skulle besluta omlokalisera exempelvis ett dotterföretag -utan att veta hur företaget kan fungera på den nya orten, utan att veta vad detkostar och, inte minst, utan att diskutera frågan med berörd personal. Vilketliv det skulle bli; säkerligen också från de riksdagsledamöter som utgörutskottsmajoritet i detta ärende! Olika statsråd skulle med all sannolikhet bliöverhopade med frågor angående företagets cynism och bristande respekt för deanställda. artikel i säger ett av dessa statsråd, bostadsminister , att omlokaliseringen av det nya plan- och bostadsverket inte ärproblemfri. Men det handlar om regionalpolitik, säger han, och avslutar sittinlägg med orden: "En del av oss tror att nyttan övervägerproblemen." Dettaär ett yttrande som säger det mesta. Det handlar inte om vetande, det handlarom tro. Detta framgick också mycket tydligt av anförandefidigare, där han talade om att kommunerna hade varit här och redovisat sinasynpunkter, att det fanns bostäder, osv. Men, fru talman, han hade icke ettenda ord att säga om hur myndigheten skall fungera. Somframgår av detta ärende är det i riksdag fullt möjligt för enmajoritet att genomdriva ett beslut utan några som helst kunskaper om beslutetskonsekvenser - ja, t. o. m. utan att ens vilja skaffa sig dessa före beslutet. Enligt moderata samlingspartiets uppfattning saknas underlag för beslutom omlokalisering. Jag yrkar därför bifall till reservafion nr 6. Idetta anförande instämde (). 45 ()replik: anför många frågetecken och tveksamheter. I och för sigrepresenterar han ett parti som jag tycker har motiv för att behöva tänka. Jagförstår att det är på det sättet som han vill angripa sakfrågan. Jag tycker detvore bättre att då angripa sakfrågan än att skjuta in sig påhandläggningsfrågan. Vi diskuterar om vi är oense i sak. Jagär verkligen förvånad över att säger att analysen av hur verketskall fungera efter sammanslagningen inte är gjord. Det är ju precis detta somutredningen har suttit och funderat på i nästan för att sedan kommafram fill detta förslag. Jag är verkligen lika fundersam där, som i fråga om deandra frågetecknen som han har rest. KnutBilling är tydligen också inne på att det här ärendet skall avgöras snabbt. Hanvill ju begära ett mycket snabbt besked i ett nytt förslag från regeringen.Alltså är vi ense på den punkten. Däremotär vi oense i sak, om hur detta skall fungera. Det är klart att är man, somKnut i det här fallet, beredd att avveckla det mesta av dennabostadsadministration, så behöver man inte ha särskilt mycket bekymmer om hurden skall fungera i framfiden. Enligt moderat bostadspolifik finns det ju ingauppgifter att fullgöra. Men,, det finns ett bostadssocialt motiv bakom utlokaliseringen. Dettaframgår av betänkandet på s. 9, där bostadsutskottet slår fast vilkautgångspunkter som har varit avgörande vid beslutsfattandet. Det första skäletvar att den nya myndigheten självfallet skall kunna sköta verksamheten på ettfillfredsställande sätt även på den nya orten. På den punkten har vi alltsågjort det konstaterandet att den mycket väl kan fungera lika bra där. När detgäller kostnaden trycker vi mycket starkt på att kommunen skall ta sitt ansvar.Vi har också sagt att staten skall ta sitt ansvar. Detfinns ingenting som säger att inte ett bostadsverk skulle kunna fungera precislika bra utanför som i . Ettnytt plan- och bostadsverk 46 ()replik: är bekymrad över att jag sätter frågetecken och anförtvekan inför detta beslut. Det är kanske bl. a. det som skiljer oss åt i dethär fallet, att jag föredrar att tänka först och handla sedan. säger; Det har ju sutfit en utredning i som har tagit redapå vad myndigheten skall göra, så därför är det inget problem när man gör enutlokalisering till - det förändrar ingenting. hartydligen över huvud taget inte förstått det här. Vad det handlar om nu är juatt se om det förslag som denna utredning har lagt fram om den nya myndighetenhar bärighet även vid en lokalisering till , och det finns det ickeen enda utredningsrad om. Dåsäger att detta finns i utskottsbetänkandet. Vi har tagit upp det,säger han. Och så fortsätter han; Vi har konstaterat att verket kan fungeramycket bra i . Ja visst, det har ni konstaterat - men vad har ni förstöd för det? Inte ett dugg! Det är klart att man kan påstå vad som helst här ikammaren, men någon liten aning om fakta bakom påståendena borde vi kunnakräva. Det är mycket riktigt attvi vill ha en annan bostadsadministration. Ett nytt plan- och bostadsverk ha ensnabb utredning om detta. Vi menar nämligen att det är oerhört viktigt förbostadsbyggande och samhällsplanering att få en förenklad långivning och enförenklad bostadsadministration. Att detta innebär att det kommer att bli färreanställda i denna myndighet är också högst troligt, liksom att den kommer attorganiseras på ett annorlunda sätt. Och det är som sagt viktigt att vi får dettaklart mycket snart, men det hindrar oss ju inte att kritisera ett förslag somär så totalt utan underbyggnad som det som och socialdemokraternahar presterat i utskottet. 47 () replik; frågar om vi inte har prövat omutredningen har bärighet även vid en utiokalisering fill .