prot · GB0990 · 1987-12-31 00:00:00 — Vidare säger att de borgerliga partiernahar spridda bud när det gäller det skattefria beloppet vid gåvor. För 30 årsedan beslöts att en gåva på . skulle vara skattefri. hardetta belopp inte ändrats. föreslår de borgerliga partierna - som jag förövrigt vill hävda är tre olika partier, vilket är skälet till att vi inte harlika förslag- en avsevärd höjning av det nuvarande beloppet. Då borde det vararimligt för socialdemokraterna att välja något av de borgerliga förslagen.Även socialdemokraterna borde anse att det är rimligt att man skall få ge bortmer än . Tanken var knappast, när det skattefria beloppet infördes, attdetta skulle vara detsamma . Välj , ellermoderata samlingspartiets förslag och rösta på det, så att människorna kan gevarandra något mer än . utan att att det utgår gåvoskatt. Tanken bakom den civilrättsligafamiljereform som trädde i kraft var att man skulle stärkaden efterlevandes situation. Men gör man det när grundavdraget bara är 200 000kr.? I stället inför man en dubbelbeskattning, som vi inte hade tidigare. Detbetyder att skattereglerna urholkar den civilrättsliga familjereformen. Menarman någonting med den civilrättsliga familjereformen måste man införa ettavsevärt högre grundavdrag eller också, som vi i vill, införafullständig skattefrihet när den efterlevande övertar kvarlåtenskapen. 33STIG JOSEFSON (c); Det är riktigt som säger attdenna fråga behandlades , men det är ju ingen motivering för att nunonchalera kravet på en rättvis och rimlig beskattning. talade om regeringens stora skicklighet.Detta tal har vi hört tidigare. Jag skall inte fördjupa migsärskilt mycket i den saken, men jag vill säga att det finns anledning attnågot dämpa detta tal om regeringens skicklighet. Med den utveckling vi haftunder de senaste fem sex åren hade nästan vilken regering som helst kunnat redovisa en viss förbättring av landetsekonomi. Men trots förbättringen av konjunkturläget och ökningen avskatteunderlaget när det gäller både enskilda och näringslivet har vi ändåfått en ständig ökning av skattetrycket. Det finns här inte mycket att skrytaöver och inget fog för talet om regeringens skicklighet. Pengarnagår fillbaka, sägs det. Jag vet inte hur det sker. Det har i varje fall inteskett på de områden vi nu diskuterar. säger vidare att det inte finns något gemensamt borgerligt förslag.Jag anser att inte skall bekymra sig över detta. På den härpunkten har de tre borgerliga partierna lätt att komma överens. Dethar här lagts fram förslag som ger socialdemokraterna möjlighet att återställanågot av det värde som det skattefria beloppet vid gåvor hade 1958. Men trotsatt utredningen var enig kan socialdemokraterna inte förmå sig att tillmötesgåett så rimligt krav. Närdet gäller grundavdraget för makar som fastställdes säger att det skedde en anpassning . Men det var just det som inteskedde. Det blev ingen anpassning. Utredningen hade föreslagit en anpassning,men det förslaget gick socialdemokraterna ifrån. Regeringen tog i stället detbelopp som utredningen föreslog 1981. Jag vet inte om ärtotalt omedveten om att inflationen väsentligt har försämrat dettagrundavdrag. Socialdemokraterna var här alltså inte beredda att följautredningens förslag. 34 (): Till vill jag först och främst säga attsocialdemokraterna aldrig har ställt upp på förslag om indexregleradeskatteskalor. Det är kanske anledningen till att vi avstyrker exempelvisförslag som innebär att man vill anknyta grundavdraget till 12 basbelopp. BrittaBjelle har jag litet svårt att förstå. Hon måste utgå från ett annatutskottsbetänkande än dagens, kanske från det som är daterat den 16 december1987. Hon pläderar ju ivrigt för frågor där det nu inte föreligger någonfolkpartireservation - bl. a. frågan om ett grundavdrag på . Dettaförvånar mig något. Hon kunde väl ändå ha försökt komma överens medmoderaternas och representanter i det avseendet. StigJosefson för ett konstigt resonemang när han talar om hur blygsamt förslaget omdessa . Men för att över huvud taget kunna beveka majoriteten iutskottet och försöka komma till ett resultat i frågan borde väl de borgerligapartierna ha kunnat göra något annat än att först föra fram tre olika bud somär vitt skilda från varandra och därefter här i kammaren beklaga sig över detsätt på vilket utskottet har behandlat frågan om gåvoskatten. Iövrigt vill jag när det gäller den mer allmänna politiska debatten säga att detobestridligen har gått bra för sedan socialdemokraterna tog överregeringsansvaret. För detta har vi fått så många internationella erkännandenatt vi lätt uppfattar den borgerliga kritiken mest som gnäll och uttryck förbesvikelse över den egna oförmågan när man hade makten.Utvecklingen var ju då katastrofal för den svenska ekonomin. Vi hade ettväxande budgetunderskott och en växande statsskuld, där räntan höll på att Prot.1987/88:90 bli den största utgiftsposten i budgeten. Under densocialdemokratiska regeringen, med somfinansminister, har det varit möjligt att få ned ; budgetunderskottet på ett sådantsätt att det är under kontroll. ° Det här var ingenfing som man kundeförutse . Då skrev en känd * politiker, som ärpartiledare, om ett minus på 100 miljarder och han talade omett budgetunderskott som skulle rusa i väg över 100 miljarder. Han beskrevvilka drastiska insatser som måste göras i det här landet bara för att manskulle få ned budgetunderskottet och uppnå kontroll över det. Det gälldesträngt taget att göra en allmän social nedrustning. Men allt det här har viklarat. Den sociala välfärden har varit orubbad , även om vi naturligtvis har fått gneta och spara. Det är justgenom att arbeta och spara som vi har klarat oss ur situationen och bl. a.kunnat lösa sysselsättningsfrågorna. 35 (): Jag kan bara konstatera att man undersocialdemokraternas regeringsinnehav har höjt skatterna med 60 miljarder, ochman fortsätter att höja dem. Detta är till stort besvär för den svenskaekonomin, för det svenska samhället. Jag ställde i mitt första inlägg en frågatill om de höjda taxeringsvärden som gäller från den 1 janaurii år. Jag har inte fått svar på den frågan - om socialdemokraterna tänkeranpassa kapitalbeskattningen samt arvs- och gåvobeskattningen till de höjdataxeringsvärden som vi fått nu 1988, som vi får 1990 och som vi får 1992. säger vidare att socialdemokraterna inteär intresserade av att inflationsskydda vare sig skatteskalorna ellergrundavdraget. Det innebär att så fort det blir inflation så höjs den arvsskattsom vi nu talar om. När grundavdraget infördes rådde det - som - i utredningen enighet om att avdraget skulle vara 200 000 kr.Det motsvaras t.o.m. av drygt 12 basbelopp, som och vi är överensom. Människorna har drabbats av en orimligbeskattning i och med att grundavdraget inte anpassats till basbeloppet. När det slutligen gäller det skattefria gåvobeloppet, därdet finns variationer i förslagen från den borgerliga sidan, delar jag BrittaBjelles och uppfattning att det inte borde ha varit någraproblem för oss att komma fram till en gemensam ståndpunkt. Det hade då varitbetydligt enklare att möta socialdemokraterna och nå fram till en diskussion iutskottet. Jag tycker i och för sig att vårt förslag ur förenklingssynpunkt ärdet naturliga - att vi utgår från att det skall vara ett halvt basbelopp,oavsett om det gäller kontanter eller lösöre. Det är ju helt onödigt att manförst skall behöva köpa en sak i stället för att direkt ge bort kontanter. Härär det fråga om samma sak, och vi skall inte krångla till skattelagstiftningenutan förenkla den. Det gör man genom att besluta i enlighet med vårt förslag. 36 (): Det är riktigt som säger att vi i inte haravgivit någon reservation till förmån för det förslag som jag talade Men framhöll ju att vi så sent som , 48 alltså för mindre än tre månadersedan, behandlade denna fråga. skälet till att vi underallmänna motionstiden inte motionsledes angav vår ståndpunkt. Men jaghar redogjort för denna ståndpunkt, som alltjämt är densamma. Vi har inte byttfot bara därför att det gått sedan frågan behandlades. Våruppfattning är att man inte skall ha ett grundavdrag; efterlevande make skallfå överta kvarlåtenskapen utan att behöva betala arvsskatt. säger: Det har gått bra för ; vi har gnetat och sparat. Dettaär väl ändå att överdriva. Att det har gått bra för , om vi tar densaken först, redogjorde jag för. jämförde på nyttförhållandena med situafionen under den borgerliga regeringens fid. Men underden perioden fördubblades oljepriserna - oljechockerna satte kraftiga spår ihela , även i . Under den socialdemokratiska regeringens tidhar oljepriserna halverats, och dollarn har sjunkit. Sedantalade alltså om att vi har sparat. Det är minsann inte frågaom något sparande, såvida man inte sätter likhetstecken mellan sparande ochhöjande av skatter. Detta är vad den socialdemokratiska regeringen har gjort. Dådet gäller sparandet i övrigt - om det var detta menade - såär det privata sparandet i uruselt. 37 (): Det är det svagaste argument jag hört,när anför att man inte kunnat tillmötesgå oppositionensönskemål om ett höjt belopp då det gäller avdragen på gåvoskatteområdet pågrund av att de borgerliga parfierna inte har haft ett gemensamt förslag. Dettamåste ändå anses vara en mycket egendomlig argumentering. Centernhar anslutit sig till det förslag som socialdemokraterna accepterat iutredningen. Där fanns väl den största möjligheten att enas, och det var frånden utgångspunkten vi lade fram förslaget. Vi trodde att det skulle varamöjligt att ändå på den punkten komma fram till en överenskommelse. TorstenKarlssons argument är nytt här i - jag har aldrig hört det . Detsägs att man inte vill ha några indexbundna skatteskalor. Det är detsamma som attsäga att man accepterar att inflationen skall skärpa beskattningen. Jag ställerfrågan: Varför står inte ni socialdemokrater för vad er representant iutredningen har kommit fram till? Närdet gäller skrytet om vad som har skett och kritiken mot vad som skedde underåren 1976-1982 tycks fortfarande vara totalt ointresserad avvad som sker utanför gränser. Jag tror inte att någon seriös personkan bortse från att just utvecklingen i världen har spelat en ofantlig rollbåde och därefter. HarTorsten inte uppmärksammat den varning som finansminister har uttalat för att vi får en för stor lönehöjning ? En sådan utgören risk för handelsbalansen och skapar problem genom att vi inte kan hålla osspå samma nivå när det gäller inflationsutvecklingen som våra konkurrenter påvärldsmarknaden. Är totaltovetande om vad som sker utanför vårt lands 4 protokoll 1987/88:90 Prot.1987/88:90 > gränseroch om de bekymmer, som finansministern gång efter annan har uttalat underdenna vinter och vår? 38, (): Jag vet inte vilka frågor vi egentligenbehandlar. Vi har här fått en allmän ekonomisk debatt. Det hade varit trevligtom man hade fått veta detta litet grand i förväg, så att man hade haftmöjlighet att ladda upp inför en större debatt. Utskottsbetänkandet i sig är juganska tunt. , Det har blivit litet spridda skurar i denna debatt. Jag är intresserad av dessa 60 miljarder. Varifrån skall Karl-GöstaSvenson ta dem, och vad är det som skall förändras i statens utgifter för skall kunna sänka skatterna med 60 miljarder? Det vore verkligen intressantatt få svar på den frågan. Fastighetsskatten får vi väl behandla i annanordning. Jag vill så vända mig till, . Vill BrittaBjelle verkligen ta upp frågorna om grundbeloppet och skatteskalorna?,I så fallgår det inte bara att hänvisa till en behandling som skedde . Man hadei stället väntat sig ett förslag från sida. Att här bara framförakritik mot utskottsmajoriteten i dessa frågor utan att ha några förslag är somatt delta i en diskussionsklubb. Jag håller helt med om att det finnsbekymmer med ekonomin . Vi har emellertid klarat oss mycket bra, och medfortsatta åtgärder skall vi säkert kunna klara oss mycket bra i fortsättningenockså. Den värsta katastrofen vore väl om vi finge en borgerlig regering. Deborgerliga kan ju inte ens komma överens ombett bud när det gäller gåvoskatten. Jag vill i detta sammanhang bara hänvisa till att detfinns en kommitté som har lagt fram ett förslag . Förslaget var utepå remiss fram till . Det finns nu i . Jagförväntar mig att vi framöver också får behandla denna fråga här i kammaren. 39BRITTA BJELLE (fp): säger att vi har fått endebatt som enligt hans mening handlar om allt möjligt annat än det som ingår iutskottsbetänkandet. Men om jag inte minns alldeles fel, talade,TorstenKarlsson själv i sitt inledningsanförande öm allt elände som hade inträffatunder den borgerliga regeringsperioden. Han har själv angett tonen i dennadebatt. När det gäller våra förslag vill jag peka på att TorstenKarlsson själv i sitt inledningsanförande hänvisade till, att vi harhaft en debatt om identiskt lika frågor. Det är, bakgrunden till att vi till inte har någon motionom just grundavdraget. ,Beträffande arvsskatteskalornas nivå har vi i en motion om inkomstskattenangivit de riktlinjer som vi vill arbeta efter. Vi har där sagt att vi inteanser att staten skall ha rätf att ta mer än hälften i skatt på någon arvslott.Vi har alltså väckt förslag i frågan. inte vara orolig,för folkpartietsståndpunkter. Vi.kommer att.väcka motioner inom dessa områden. 40 (): Man skall inte kasta sten när man sitter iglashus. Det var själv som drog upp debatten om denallmännaekonomiska pohtiken. Han skall därför inte vara kritisk om han får svar. Allra sist i förra inlägg kom någotlitet av ett svar på de frågor som vi har tagit upp i debatten, nämligen attdet kanhända kommer ett förslag längre fram. Det hade varit värdefullt om detbeskedet hade kommit tidigare i debatten, eftersom det egentligen var detta somvi skulle diskutera. får vi bara hoppas att den lilla tråd av posifivitetsom kom fram också skall följas upp och inte glömmas bort när samlaspå nytt . Trafikpolitikens mål och inriktning 41 (): Jag är tacksam mot för att honbistår oss med mycken information om folkpartistiska ståndpunkter. Tyvärr kanvi emellertid inte från utskottets sida behandla dem om det inte föreliggernågot yrkande i skatteutskottet, som vi i så fall kan föra fram här i kammaren. Jag vill också säga några ord med anledning av StigJosefsons fråga. Det är väl allmänt bekant, och det finns också med iutskottsbetänkandet, att en kommitté har arbetat och att dess förslag har varitföremål för en remissbehandling. I en sådan situation utgår man självfalletifrån och förväntar sig att det skall komma ett regeringsförslag. Det är en avanledningarna till att vi vill vänta med att justera gåvobeskattningen. Överläggningen i detta ärende var härmed avslutad. (Beslut fattades efter debatten om trafikutskottetsbetänkande 13.) Kammaren övergick till att debatteratrafikutskottets betänkande 13 om trafikpolitikens mål och inriktning; 42ROLF CLARKSON (m): Vid den allmänpolitiska debatten den 3februari hade vi en trafikpolitisk debattfunda, där partierna mera övergripandevart för sig presenterade sin inställning till trafikpolitiken i landet. Detfinns i däg ingen anledning att upprepa vad som då sades. I det betänkande nr 13 som trafikutskottet har lagt påriksdagens bord för avgörande finns det emellertid ett antalreservationer som mera i detalj preciserar partiernas ställningstaganden tillunderrubrikerna i den trafikpolitiska propositionen. Från moderat sida håller vi med om och strävar efter attmedborgarna och näringslivet skall ha en tillfredsställande trafikförsörjning ialla tänkbara former inom landet. Det har stor betydelse för de enskildamedborgarna, för näringslivet och därmed för landets välfärd och välstånd attvi har ett väl fungerande kommunikationsnät, som ger oss god service tilllägsta möjliga kostnad. Det ger som nation förmåga och möjlighet attäven hävda sig i den internationella konkurrensen. Vivill att det skall råda fri konkurrens inom transportgrenarna i landet, detskall råda fri konkurrens inom de olika transportsektorerna och det skall rådafri och likvärdig konkurrens mellan de olika transportsektorerna. Detär därför vi t. ex. vill få till stånd parallellkoncessioner i luften så attdet blir konkurrens för de monopolföretag som verkar där, nämligen SASoch Linjeflyg. Vivill också att den, som vi tycker, ålderdomliga affärsverksform som fortfarandefinns inom kommunikationsområdet skall förändras, så att de företag som arbetarunder affärsverksformen får möta likställd konkurrens av företag inom andrakonkurrerande sektorer. Vi är allmänt för en avreglering av transportmarknadeni . Den är fortfarande mycket detaljreglerad, och vi tror att det ärvälgörande för att nå de syften jag fidigare har nämnt - ett gottkommunikafionsnät med god service och låga priser - att man verkligen låtermarknaden styra utvecklingen så mycket som möjligt. Detsägs i regeringens proposition och i utskottets betänkande att vi på många sätt- det gäller åtminstone socialdemokrater, moderater, folkpartister ochcenterpartister - har en likartad syn på hur vi vill utveckla kommunikationernainom landet. Jag medger det, men det som ger anledning till reservationer ivårt betänkande är att vi inte tycker att regeringen har gått så långtsom den bör göra för att vi skall uppnå de trafikpolitiska mål varom vi i stortsett är överens. Det finns naturligtvis stora bekymmer förenade med att uppnåen väl fungerande transportmarknad. Låtmig här redogöra för de senaste statistiska uppgifterna om hurpersontrafikarbetet i är uppdelat; Biltrafiken står för avpersontransportarbetet och busstrafiken för . Dessa båda gummiburnatransportmedel står alltså för av persontransportarbetet i . Tågen- - som är trafikpolitikens sköte- och sorgebarn står förbara och det expanderande flyget för . Dessa två sinsemellan verkligtkonkurrerande transportformer står bara för . Jag tror att många häpnar närjag säger att den kollektiva trafiken på räls i - även exempelvistunnelbanan i - bara står för . Dessauppgifter gäller persontransporternas omfattning, och de säger en hel del ommed vilken försikfighet man måste behandla de förslag till enorma subventionertill olika kollektiva transportmedel som då och då läggs fram i . Jagtänker komplettera med att nämna några uppgifter beträffandegodstransportsystemet. Lastbilarna står för nära hälften av allt godstransportarbetei - - , tågen för och båtarna för . Det finns alltså inomgodstransportsystemet en klar markering av att alla dessa tre transportsystembehövs i mycket stor utsträckning och att de behöver konkurrera på likavillkor. Ettav felen med den socialdemokrafiska trafikpolitiken är att man inte låterkonkurrensen ske på lika villkor mellan dessa betydande delar avgodstransportsystemet. Här finner vi i stället en omfattande subventionering avjärnvägstrafiken på både lastbilarnas och framför allt sjöfartens bekostnad. För att fullständigaprotokollet i den mån det berör trafikutskottets betänkande 13 skall jag taupp de reservafioner där vi har deltagit. Ireservation 1 har vi tillsammans med och tagit upptrafikpolitikens mål. Vi säger, att även om vi i mycket stor utsträckning äröverens med regeringen om målen för trafikpolitiken, anser vi att de förslagfill förverkligande av dessa mål som regeringen lagt fram i sin proposition ochsom utskottets majoritet stöder inte är tillräckliga. Jag ber alltså att fåyrka bifall fill reservation 1. Ireservafion 3, konstaterar och folkparfiet beträffande trafikpolitikenatt regeringen och utskottsmajoriteten inte i fillräcklig grad avreglerar ochatt de i alltför hög grad subvenfionerar. Jag yrkar bifall även tillreservation 3. Reservafion6 rör trafikens kostnadsansvar. Det är och som stårbakom den också. Vi anser att varje trafikgren i ökad utsträckning - såsmåningom i full utsträckning - skall bära sina egna kostnader. Vi anser attdetta bör särskilt understrykas av . Jag yrkar bifall även tillreservation 6. Ireservation 8 - som jag yrkar bifall till - är det likaså ochmoderaterna som konstaterar att affärsverksformen är förlegad och att verkensverksamheter bör bedrivas i bolagsform. Reservation9 är en ren moderatreservation, som vänder sig mot affärsverkens monopolställning.Vi kräver framför allt att de olika myndighetsfunktionerna inom de affärsverksom är under samlas i ett särskilt myndighetsverk.Det finns tecken som tyder på att man söker sig till lösningar av dennatyp. Jag yrkar bifall till reservation 9. Ireservation 10 vill och representanter i utskottetatt ägarkretsen för och postverket skall breddas. Jag yrkar bifalltill den reservationen. Ireservation 11 begär samma partiers företrädare att affärsverkens dotterbolagskall säljas ut i den mån de inte utgör en naturlig komplettering tillaffärsverken. Vi tänker naturligtvis just på de av iförvaltningsbolaget inordnade dotterbolagen, som vi vill skallsäljas ut. Därigenom kan man åtminstone till en del täcka de omstruktureringskostnadersom kommer att åsamkas under den närmaste fyraårsperioden.Jag yrkar bifall även till den reservationen. Jagvill betona att det inte är fråga om någon snabbutförsäljning, utanutförsäljningarna skall ske att staten-ägaren får högstatänkbara . Med detta vill jag yrka bifall till de av mig nämnda reservationerna 1,3, 6, 8, 9, 10 och 11. 43 (): I sammanfattningen av det betänkande vi nu behandlar finns följandeskrivning; "Detövergripande målet för trafikpolitiken bör enligt utskottet vara att erbjudamedborgarna och näringslivet i landets olika delar en tillfredsställande,säker och miljövänlig trafikförsörjning till lägsta möjliga samhällsekonomiskakostnader." Vi vill från folkpartietssida helt instämma i den målsättningen. Trafikpolitikens mål och inriktning Goda kommunikationer är en förutsättning för utveckling.Att människor och gods kan färdas snabbt och effektivt mellan olika landsdelarär närmast en självklarhet i en välfärdsstat som vår. Att människor skall kunnahålla kontakt och träffas också om avstånden är långa är viktigt också av rentmänskliga orsaker. 1979 fattade , på förslag av den dåvarandefolkpartiregeringen, beslut om en ny trafikpolitik. Alla partier ställde sigbakom grunddragen i denna politik. Beslutet innebar att en samhällsekonomiskgrundsyn skall vara vägledande på det trafikpolitiska området. Under senare århar regeringeri i sitt arbete på det trafikpolitiska området vid mångafillfällen svikit de här målen. Men i den proposition som senast har lagts framnär det gäller trafikpolifiken inför 1990-talet ser jag en linje. Regeringengår in för att fullfölja och ytterligare utveckla den politik som fastställdesunder folkpartiregeringens tid. Enligt uppfattning bör i dessa mål ocksåligga en strävan att skapa samordning mellan trafikslagen. En individ skallt.ex. utan stora anslutningsproblem och orimliga väntetider kunna ta sig från istort sett vilken ort som helst till en annan i vårt avlånga land. Dettaställer t. ex. krav på goda markkommunikationer och ordentligaparkeringsmöjligheter vid flygterminaler och järnvägsstationer. Investeringsbeslut i trafiksystem bestämmer ofta för fleradecennier framåt hur gods och personer kommer att färdas. Det är därför extraviktigt att trafikinvesteringar sker med étt tillfredsställandesamhällsekonomiskt beslutsunderlag, där alla intäkter och alla kostnader övertiden vägs samman. I det sammanhanget måste även sådana kostnader och intäktersom är svåra att beräkna vägas in, t.ex. för miljöpåverkan, trafiksäkerhet ochregionala effekter. Ansvaret för samhällets infrastruktur böråvila staten. Det är staten som skall samordna besluten om de oftagenomgripande infrastrukturella investeringarna, och det är staten som skallse till att de trafikpolitiska målen förverkligas. Det är regeringens uppgift. Däremot är en större flexibilitet i frågor om finansieringoch drift nödvändig. Det är inte alltid möjligt eller önskvärt att viaskatteintäkter finansiera i och för sig angelägna investeringar iinfrastruktur. Vi anser i att privata företag och konsortier börkunna anlitas och nya former för hel eller delvis icke-statlig finansieringprövas.