prot · GB09129 · 1987-12-31 00:00:00 — Jag har yelat nämna detta för att visa på att vpk i sinbudget, på verksamhetsområde, har föreslagit intäkter sommycket väl skulle täcka de föreslagna förbättringarna av bostadsbidragen. Dessaförslag skulle återställa det reella värdet av bostadsbidragen och stoppaurholkningen av dem. 153 (): Först skulle jag vilja säga till def har hänt förvånansvärt mycket ute i kommunerna då det gällt aft få frambostäder fill ungdomar. Arbetet med en sammanställning av olika åtgärder pågårinom den ungdomsbostadsdelegation som finns på . Avsammanställningen framgår att man i , i och i arbetar medhjälp av en del bidrag från ungdomsbostadsdelegationen. Delegafionen har ocksåtagit en rad egna inifiativ och är beredd aft fortsätta, framför allt med att spridakunskaper om de goda erfarenheter som man gör. Det man säger'i , ochsom man fakfiskt har insett i alla kommuner, tror jag är mycket viktigt,nämligen atf ungdomarna har en speciell ställning på bostadsmarknaden. Utansärskilda åtgärder, speciellt i en bristsituation, är det den gruppen som bliröver. Men jag ser framåt ganska hoppfullt, när jag tar del av det som sker påolika platser ute i landet. Även i min egen kommun, , har man gjort eninventering som visar att def finns olika möjligheter. frågar orri vi infe skulle kunna vara med påen höjning av bostadsbidragen , för att täcka kostnaderna i nytillkommandebostäder. Men bostadsbidragen är konstruerade och justerade, både nu ochtidigare, just i riktning mot att ge bättre täckning. Jag kan bara konstateraatt vi framöver konimer att få stöd och hjälp av i def här sammanhanget.Jag tror nämligen att vi måste fortsätta att utveckla bostadsbidragen. Viklarar oss inte, även om tror det, utan riktade bidrag, just föraff barnfamiljer skall kunna fråga efter bostäder. Def är ingen valfrihet omman har en låg inkomst och den bostad man behöver är så dyr all man inte klararkostnaderna med den inkomst man har. Saknar man helt inkomst hjälper det inteatt sänka skatten aldrig så mycket. undrade om jag inte kunde tillstå attdef blir marginaleffekter. Visst blir det marginaleffekter. Men det blir defäven med vårdnadsbidrag. Om man har vårdnadsbidrag och går ut ochförvärvsarbetar kommer vårdnadsbidraget, vad jag kan förstå, ätt i stort settgå åt till barnomsorg, och mycket litet blir över till bostadskostnaden. berättar om olika möjligheter atf få in merpengar för att på olika sätt kunna förbättra stödet till bosfadskonsumfion. Jagtror, , atl även framöver kommer att diskutera hur viskall lösa bostadsproblemen. Det kommer man aft göra fastän varken jag kommer alt vara med. Men jag ser fram emot en fortsattfördelningspolitisk diskussion, för den är alldeles nödvändig. I bostadspolifikenhandlar del även om fördelningspolitik. Del är ingen tillfällighet attbostadsfrågorna mycket länge låg under i regeringen, ävenom frågorna nu är så omfattande atf de fått ett eget departement. Men det är ensocial fråga vi hanterar just , och det tycker jag atf vi skall hjälpas åtatt hålla fast vid. A nslag tdl bostadsbidrag m. m. 154AGNE (): Jag skall inte begagna mig av möjligheten atlsuccessivt förlänga talarlistan genom aft hålla anföranden, utan begränsa migtill atl något komriientera inlägg. Def har hänt mycket dådet Anslag till bostadsbidrag m.m. gällt attfå fram bostäder ät ungdomarna genom den arbetande statligaungdomsbostadsdelegationen, säger . Jag hoppas verkligenatt den har gett någon effekt, eftersom den har arbetat nu ochkosfat en hel del pengar. Men frågan är om den givit tillräckligt stor effekt. säger att bostadsbidragen ärkonstruerade för att klara barnfamiljernas behov. Jag säger att bostadsbidrageninte räcker för deras del då det handlar om den övre bostadskostnadsgränsen. Om vi skall vara ense om bostadsbidragen , somMargareta önskar, hoppas jag alt vi också skall vara ense omprioriteringen och hur vi skajl finansiera prioriteringen. Det går inte attbara höja skatterna och öka subvenfionerna, utan vi måste se till alt vi spararoch prioriterar på rätt sätt för aft få den rätta fördelningsprofilen. Därvid ärvårdnadsbidraget en vikfig del, som fidigare har sagt idebatten. Med den arbetsfördelning somsocialdemokraterna brukar ha i bostadsutskottet är detta sannolikt MargaretaPalmqvists sista bostadsdebatt. Då vill jag passa på tillfället att tackaMargareta för ett mycket engagerat arbete i bostadsutskottet undermånga år. Särskilt har det varit de handikappades problem och de socialainslagen i bostadspolifiken som har intresserat och engagerat MargaretaPalmqvist. Jag hoppas att det skall ges tillfälle för attföra dessa frågor vidare även utanför . Det är viktiga och väsentligafrågor. 155INGELA (): har tydligen ingetförtroende för våra familjepolitiska och skattepolifiska förslag. Hon sade affvårdnadsbidraget i stort sett kommer aff gå åt för barnomsorgskostnader. Ja,under förutsättning aff man utnyttjar barnomsorg eller annanbarnomsorg utanför hemmet, kommer en del av vårdnadsbidraget att gå ät tilldetta. Det är riktigt. Men vi har dessutom föreslagit ett grundavdrag på 15 000kr. per barn vid den kommunala beskattningen. Då säger attsaknar man inkomst hjälper det inte att sänka skaften. Nej, men vi har ocksåsagt att om man av något skäl inte kan utnyttja grundavdraget får det växlasmot ett bidrag, men skillnaden är att def bidraget inte är konsumtionsstyrtutan det är familjen själv som får avgöra vad man skall använda pengarna till. Jag kan inte avhålla mig från att kommentera något av detsom har sagts om ungdomsbostadssfödet. I utskottets betänkande anför man somskäl för ett ungdomsbosfadsstöd att hushållen ofta har låga inkomster och intesällan är hänvisade fill den nytillkommande produktionen av bosfäder. De fårdärmed ofta höga bostadskostnader. Det är naturligtvis ett problem, men detproblemet är ju en effekt av den socialisfiska regleringspolitiken. Vad detenligt min uppfattning handlar om är faktiskt inte aft försöka bygga ett antaldyra nya bostäder för i första hand ungdomar utan det handlar i stället om attöka rörligheten i det bestånd som finns och ge ungdomar chans aft komma åt desmålägenheter som finns. Med def sysfem som vi har, där de gamla lägenheterna,ofta centralt belägna, är billigare, sitter folk kvar i dem och vill infe bytaupp sig fill större lägenheter. På def viset kommer det inte ut någrasuccessionslägenhefer på marknaden, och det är def som är problemet. Det löserman inte med bostadskosmefiska åtgärder som ungdomsbostadsdelega- tionenägnar sig åt. Det handlar om att ge sig på kärnproblemet, och det vägrarsocialdemokraterna att göra. Då kan man hålla på med oUka bidrag hit och dit.Det ger ändå infe en enda lägenhet ytterligare fill ungdomarna. 156 (vpk): Jag hoppas i likhet med kommer att fortsätta med fördelningspolitiska åtgärder. Det ärabsolut nödvändigt. Det illustreras i vårt samhälle praktiskt taget varje dag.En sådan illustration fick vi se , när en avkvällstidningarna publicerade en förteckning på 31 nya miljardärer, som hadeskrapat ihop mer än 1 000 milj. kr. Samfidigt vet vi att en halv miljon hushålli detta land måste anlita socialhjälp i någon form för att få sin ekonomi attgå ihop. Det behövs alltså en fortsättning av fördelningspolitiken och detbehövs fördelningspolifiska åtgärder. Jag har en förhoppning om att man från regeringens sidaskall sluta upp med att komma och föreslå en höjning av den nedrebostadskostnads-gränsen för atf låta detta betala de högrebostadskosfnadsgränser som man är medveten om måste fill mot bakgrund av denhyresutveckling som har skett. Jag hoppas verkligen att man kommer atf slutamed detta och i stället medverkar fill en real förbättring. Vi har, herrtalman, i detta land bättre råd än någonsin aft göra satsningar på de människorsom har def besvärligast i samhället och att avsätta bl. a. de medel som behövsför att ge alla hushåll rätt och möjlighet att erhålla bostadsbidrag. 157 (): tillstår aftbostadsbidragen för med sig marginaleffekter, och det är bra så långt, mennågra konsekvenser av detta drar inte utan arbetar vidaremed bostadsbidragen. förslag om höjda barnbidrag för inte med signågra marginaleffekter. Vi vill kraftigt öka barnbidragen. Vårdnadsbidragensom föreslås har inte någon konsumtionsstyrande effekt, vilket bostadsbidragenhar. Det är den delen vi vill komma ifrån. Dessutom slipper vi på det sättetintegritetshotande kontroll och byråkrati. Därför arbetar för ettgenerellt stöd i stället. 158 (): Först måste jag säga till attjag har svårt att känna förtroende för familjepolifik. Vi värnarom olika grupper, och def har vi som poUfiker rätt att göra, men mycket i moderaternasfamiljepolitik handlar om åtgärder som i första hand gynnar dem som har detbäst. säger något som är mycket intressant,nämligen atl del inle hjälper med dyra nya bostäder utan att det krävs ökadrörlighet. Jag skulle vilja säga atf båda dessa åtgärder är exempel på vad sombehövs för atl bl. a. våra ungdomar skall kunna få bostäder i tillräckligomfattning. Men delta kan i sin tur innebära att det behövs vissa regleringar.På den punkten vore det intressant att höra om är beredd attstödja åtgärder, som Anslag till bostadsbidrag m. rn. 8 protokoll 1987/88:129 Prot.1987/88:129 innebär alt man ålägger kommunerna vissa uppdrag och stimulerarpå olika sätt. 7 ~ Till vill jag säga atf vi måstehjälpa barnfamiljerna " ' att få möjlighet att konsumerabostäder. Som politiker måste vi ha modet att ' * styra bidrag till sådan konsumfionsom vi vet är angelägen. För mig är fillgång lill enbra bostad något mycket vikfigt både ur social och medicinsk synpunkt. Jaginledde inte för ros skull med att nämna och hans studier. Deär mycket intressanta och visar tydligt hur viktig bostaden är ur mångasynpunkter och inte minst ur hälsosynpunkt. Av def skälet tror jag vi behöverha selektiva bostadsbidrag, som öppnar möjlighet för dem som har det särskiltbesvärligt att just kunna konsumera bosfäder. Sedan är def klart att om man är medveten ommarginaleffekterna kan man åtminstone när det gäller bostadsbidragen läsa attdef finns ett inslag av höjda flerbarnstillägg både och under föregåendeår. Det-är just för att i någon mån motverka marginaleffekterna. 159 (): har fått för sig att denborgerliga familjepolitiken, framför allt den moderata familjepolitiken, går utpå att gynna dem som har det bäst. Det är, tycker jag; en mycket konstig syn.Vi har lagt fram ett program som vi har kallat Ett familjepolitiskt program förökad valfrihet och rättvisa. Jag tycker att det är precis det som kännetecknarvåra förslag. Med den socialdemokratiska familjepolifiken får, kan mankonstatera, vissa familjer det svårt, nämligen de som inte har kommunalbarnomsorg; de får nämligen ingenfing alls ut av den socialdemokratiskafamiljepolifiken. Det är bl. a. därför som vi föreslår ett vårdnadsbidrag somutgår Uka för alla och som naturligtvis har stor betydelse såväl för rättvisanoch valfriheten som för familjens bostadssituation. vill i stället styra pengarna fill enkonsumtion som hon som politiker bedömer ärmycket angelägen. Jag har i och försig ingen annan uppfattning än - bostaden är en angelägensak. Men hur bostaden skall se ut, var den skall ligga, osv. tycker jag attfamiljerna själva skall kunna få avgöra, och naturligtvis skall de vara friaatt själva disponera sina pengar - för den konsumtionen eller för annankonsumtion som de själva bedömer som angelägen. Vi har ett så brabostadsbestånd i alt det inte finns någon anledning att styradefta ytterligare. Sedan undrade om jag viU ålägga'kommunerna regleringar, ovisst vilka. På något sätt skulle de regleringarnabidra till aff öka rörligheten. Jag förstod infe riktigt det resonemanget. Detär nämligen så, att jag gör bedömningen att om man viU öka rörligheten påbostadsmarknaden, vilket är avgörande för en bra bostadspolitik, måste manavskaffa ett antal regleringar. Vi skall inte införa några nya förrän vi haravskaffat ett antal. Vi har goda bevis för hur den socialdemokrafiskaregleringspolitiken har fungerat, och vi ser att vi sitter fast i den. ärdet dags aff avskaffa ett antal regleringar, så aft vi får se vilken effekt detfår, innan det kan bli fal om att införa några nya. 160 (): Jag vill bara säga att den socialdemokratiskabostadspolitiken i varje fall har lett till atf bostadsbristen i stort sett äravskaffad, även om det finns en viss akut brist som är litet besvärande,inte minst i vår region. Men vi har avskaffat trångboddheten, och vi haravskaffat de omoderna och dåliga bostäderna, och det har skett genom olikapolifiska åtgärder och beslut, lagar och regleringar. Jag tycker aff man måste se till resultatet av vadbestämmelser och regleringar leder till. Man får helt enkelt inte vara för räddför regleringar och bestämmelser i olika sammanhang. Men def är vikfigt att manhar klart för sig vad man vill åstadkomma med dem. Har man ett gott syfte kanmedlen rättas därefter, och då kan regleringar och bestämmelser bli användbara.Jag tycker att svensk bostadspolitik egentligen är ell ganska gott exempel pådet. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut i ärendet skulle falfas vid nästa arbetsplenum.) 1987/88:25 om anslag tillutbildning för undervisningsyrken (prop. 1987/88:100 bil. 161BIRGITTA RYDLE (m): I detta betänkande, UbU 1987/88:25, behandlasanslagen fill utbildning för undervisningsyrken. Jag kan inte påminna mig att jag under mina åri utbildningsutskottet fidigare varit med om att utskottet gjort så mångaförändringar i regeringens förslag och föreslagit så många tillkännagivandensom även regeringspartiet anslutit sig till som i detta fall. Vi moderater kräver i vår motion 1987/88;Ub733 attutbildningen i samhällskunskap på den nya ämneslärarutbildningen skall omfatta80 poäng och inte 60, som regeringen föreslagit. Vi gör det för atl vi slårvakt om kvalitet i utbildningen. I ämnet ingår ju inte mindre än fyraämnesområden inom högskolan - statskunskap, nationalekonomi, kulturgeografi ochsociologi. För aft bli en kvalitafivf fullgod utbildning bör den omfattaåtminstone 80 poäng. Defta anser också utskottet och gör ett fillkännagivandetill regeringen. Det har varit många åsikter om det framfidabehovet av grundskollärare. Del är anmärkningsvärt atf befolkningsprognoserna frånstatistiska centralbyrån varierat så kraftigt . Enligt densenaste prognosen kommer antalet 7-9-åringar 1992 att vara 10 000 fler och 199315 000 fler än fidigare beräknat. Än meranmärkningsvärt är emellertid atl regeringen i sina underlag inte kontinuerligt för inaktuella uppgifter för bedömning av det framtida behovet av lärare. Tilldetta kommer så UHÄ:s senaste rapport om antalet pensionsavgångar inom lärarkåren.Den visar att pensionstalen kommer att öka mycket kraftigt - rent avflerdubblas - under de kommande decennierna. Atf dessa siffror inte har räknatsfram och gjorts kända tidigare måste också betraktas som anmärkningsvärt. Denhär typen av plötshga svängningar i beslutsunderlagen gör att man litet oroligtfrågar sig om regeringen har situationen under kontroll. Enkonsekvens är bl. a. att det beslut fattade 1986 om nedläggning avlärarutbildning för vid högskolorna i / och Kalmarframstår som olyckUgt. Vi har i vår motion framhålUt att "i en situation,då behovet av lärare förutsätts bli avsevärt större än vad som fidigareantagits, vore det ett onödigt slöseri med resurser och kompetens atf vidhållabeslutet om nedläggning av lärarutbildningen i /ochKalmar". Utskottethar nu också insett detta och föreslår, med tillstyrkande av vår mofion, enfortsatt lärarutbildning vid dessa högskolor. Vidare finner utskottet enhälligtatt det finns behov av utbildning av lärare för årskurserna 1-7 även i Uppsalafrån /90. Beträffandeantalet sökande till de nya lärarutbildningarna bekräftas nu dess värre defarhågor vi haft beträffande den nya utbildningens attraktionskraft. Av alltatt döma blir def utomordentligt svårt att fylla platserna för utbildning medinriktning mot naturvetenskap och matematik. För studerande med dennainriktning ter sig uppenbarligen andra utbildningar mer attrakfiva. Somexempel kan jag nämna att antalet sökande fill lärarutbildning med inriktningpå matemafik och naturorienterande ämnen vid i är förlärare vid tidigare årskurser 31 till 78 platser och för lärare för senareårskurser 27 till 48 platser. Vidare har från kommit uppgifter om aftdär skulle finnas 6 sökande fill en sådan utbildning. Det finns alltså risk affden över huvud taget inte kommer till stånd. Alltförfå väljer, bl. a. på grund av den förda skolpolitiken, att gå den mestkompetensgivande gymnasieutbildningen. Det har varit alltför lönandeatf faktikstudera och välja en lättare utbildningsväg. När nu kraven påförkunskaper skärps finns det inte tillräckligt många att tillgå med adekvatgymnasieutbildning. Detta, herr talman, kan bU en av den svenska skolansverkliga kvalitets- och ödesfrågor långt in . Vivill i det här sammanhanget lyfta fram formuleringen i utskottets betänkande ommöjligheterna att organisera viss kompletterande utbildning i vad avser desökandes förkunskaper. Jagvill därfill lägga att det är beklagligt att negligerandet av kvalitetsfrågor iutbildningen nu uppenbarligen leder fill atf vi för att hävda vår konkurrenskraftmåste arrangera kompletterande utbildningar för aft få kompefen-ta lärare iframtiden. Jag vill också säga någraord om vårdlärarufbildningen. Iår är planeringsramen för denna utbildning 392 platser. Regeringen konstaterari budgetproposifionen aft andelen obesatta platser vårterminen För att ökaintresset för utbildningarna föreslår den att rätlen till utbildningsarvodeåterinförs. Men vill regeringen minska antalet platser fill 224, dvs.med så mycket som . Detta förefaller helt ologiskt. Vimoderater tycker att det är rikfigt att utbildningsarvode återinförs, men vianser att effekten av denna åtgärd bör avvaktas, innan eventuella förändringarav antalet utbildningsplatser görs. Dessutom kommer trycket påvårdutbildningarna att vara stort mot bakgrund av vårdkrisen. Den föreslagnanedskärningen skulle också drabba sjukgymnast- och arbetsterapeututbildningarnasärskilt hårt, områden där behoven är stora. Äveni denna fråga har utskottet frångått regeringens förslag och biträder bl. a.vad vi har framfört i vår motion om oförändrad planeringsram. Slufligen,herr talman, yrkar jag bifall fill den gemensamma borgerliga reservafionen nr 2om utbildning för lektorstjänst i gymnasieskolan. Det är en fråga om kvalitet igymnasieskolan att fler lärare med doktorsexamen rekryteras dit. Jag yrkar iövrigt bifall till utskottets hemställan. 162 (): Rubriken till det betänkande från utbildningsutskottet som vi nudiskuterar, 1987/88:25 är tekniskt sett, som nämnde,"anslag fill utbildning för undervisningsyrken", men vanligt folkbrukar kalla detta "pengar till lärarutbildning", och det är def somdet handlar om. Utan tvivel är detta ett av viktigaste ärenden, menändå är antalet ledamöter här i kammaren det minsta möjliga. Detråder en total överensstämmelse mellan partierna om atf utbildning är en av deallra viktigaste uppgifterna för samhället. Därav följer aft utbildning avlärare, dvs. av dem som skall utbilda barn, ungdomar och vuxenstuderande, ärsynnerligen vikfig, inte endast på kort utan också på riktigt lång sikt. Närdet gäller lärarutbildningen får man anlägga ett ovanligt långt tidsperspektiv.De som , , kanske som 20-åringar antas till lärarutbildning skallju kunna fungera som lärare in . De elever som dessa lärare kommeratt undervisa under sina sista tjänstgöringsår före pensioneringen kommer i sintur faktiskt att fungera i det svenska samhället eller i något annat samhälle iytterligare , dvs. in på 2080-talef. För lärarutbildningen måste vialltså anlägga ett 100-årsperspektiv. Därför är dagens debatt verkligen enframtidsdebatt. Jagär övertygad om att jag inte är den enda som då och då sänder en tacksamhetenstanke fill sina lärare. De lärare som jag hade utbildades väl i de flesta fallunder , dvs. Jag tänker återkomma fill vadnågra av dem har betytt för mig. Men först några sifferuppgifter som kan varavärda att lägga på minnet när vi diskuterar lärarutbildningen. Utskottethemställer att beslutar att bevilja 837 miljoner tilllärarutbildning. Det är fakfiskt . mera än regeringsförslaget, ochdet sammanlagda antalet platser på lärarutbildningslinjer blir 9 873,vilket är 168 högre än vad regeringen har föreslagit. Ufbildningssek-torn ärfaktiskt den av högskolesektorerna som har allra flest elevplatser, Prot.1987/88:129 nästan 10 000. Dessutom äger utbildningen rum i inte mindre än etttjugotal : olika högskoleorter, vilket innebär altlärarutbildningen är den mest spridda av alla högskoleutbildningar. Låt mig vidare liksom konstatera aftutbildningsutskottets betänkande 25 är ett mycket märkligt dokument. Ett enigtutskott gör inte mindre än sex tillkännagivanden - dvs. i sex fall har vislagit statsrådet - som infe vill vara närvarande - på fingrarna ochföreslår att riksdagen.går ett steg längre än vad han har velat göra. Detta ärså mycket underligare som utbildningsministern ju faktiskt i sin tidigaregärning var ordförande i , där lärarna otvivelaktigt är en av nyckelgrupperna. Vi har föreslagit budgetförändringar och andraförändringar både /89 och /90. I flera fall har vi tillstyrktåtskilliga motioner både från enskilda ledamöter och från samlade styrkor blandutskottets ledamöter. Vi har gjort en ganska grundlig granskning. Vi har haftutfrågningar och har läst rapporter, och därför har betänkandet lagts frammycket senare än vad vi ursprungligen hade tänkt oss. Men det är bra aff vi iufskotfef efter allt defta kan konstatera att vi faktiskt har gjort nytta. Vihar nått bättre resultat och har gått bra mycket längre än vad ministern harvelat göra. Låt mig i likhet med kommentera ett par avförslagen till tillkännagivanden. Det första gäller vårdlärarlinjen. Under de senaste årenhar bortåt en tredjedel av platserna på denna stått tomma, och därför villutbildningsministern minska antalet utbildningsplatser. Men vi vill infe göradefta, eftersom vi tror aft en av anledningarna till de tomma platserna är attde studerande under de senaste aren inle har fått några ufbildningsarvoden.Självfallet är det svårt atf rekryfera-redan i dag utbildade, yrkesverksammaoch avlönade, som skall sätta sig på skolbänken och med hjälp avåterbetalningspUktiga studiemedel skaffa sig en utbildning som egentligen infeger dem någon inkomstökning. Inom fann vi det vara enjämställdhetsfråga att utbildningsarvode skall utgå infe endast fill män utanockså fill kvinnor, dvs. inle bara på industri- och hantverkslinjen utan ocksåpå handels- och' kontorslinjen och på .vårdlärarlinjen. Det är roligt attutbildningsministern har lyssnat på vad vi sade och anslutersig fill den uppfattningen. Då det gäller antalet platser på grundskollärarlinjen villjag starkt instämma i vad föregående talare har sagt om hur besvärligt det äratt göra prognoser. Jag kan förstå att det varit svårt att under de senasteåren hålla reda på hur många barn som har fötts, eftersom antalet har svängt såmyckel och allra mest från decennium till decennium. Men attmånga lärare skall pensioneras kunde jag klartkonstatera redan när jag 1960-1975 var lärare och med egna ögon kunde se allinte bara jag ulan de flesta av mina kolleger skulle komma aft gå i pension . Om dessutom åtskilliga av oss har lämnat lärarrummet uppstår' delnaturligtvis en bristsituation. Jag har skrattat åt alt UHÄ behövde anlita encivilingenjör för aft göra upp modeller för lärares pensionsavgångar-. I fredagsförde jag en debatt med utbildningsministern om det låga antalet sökandelill matematik och naturorienterande ämnen till framför allt Jag ärdjupt oroad över alt det - som det nu ser ut - kommer attfinnas tre platser per sökande till dessa linjer. Självfallet måste vi se tillall så många som möjligt söker till linjen efter ansökningstidens utgång. Menän viktigare är att se fill att många väljer N- och T-linjerna, som ger en godutbildning och ger inträdesmöjligheter fill ett stort antal linjer viduniversiteten.