prot · GB09123 · 1987-12-31 00:00:00 — Meddetta, herr talman, vill jag yrka bifall till reservafion 2 i detta betänkande. 32 TREDJE VICETALMANNEN: Jagfår meddela att anslag nu har satts upp om att detta sammanträde skallfortsätta efter . Anf.33 (): En del av det betänkande som ligger på bord behandlarfrågan om lokaliseringen av tiU . Somborlängebo är jag mycket nöjd med och glad över det regionalpolitiska beslutsom utskottsmajoriteten har tagit..Jag hoppas att ställer sig bakomdet beslutet. Turerna har varit många under behandlingen av regeringensförslag. Otaliga debattartiklar, insändare och brev har talat emot flytten.Känslor har varit i svallning, och de har ibland fått ta överhanden över ettförnuftigt tänkande och ett hyfsat uppträdande. Iriksdagens oUka utskott är vi lyhörda för opinioner, och vi tar i vårt arbetemycket ofta hänsyn till dessa. Ett krav är dock att det som framförs skall varasakligt grundat. Det känns tryggt att trafikutskottetsmajoritet har arbetatefter denna linje, trots de otroligt starka påtryckningar som iitskottetsledamöter har utsatts för. Borlängekomriiun har svartmålats i hela paket av brev och kopior som har fillställtsriksdagens samtUga ledamöter. Det mest omfångsrika har inte ens undertecknats.Enligt dessa åsikter skulle inte kunna ta emot och göra det trivsamtför utlokaliserade stockholmare, eftersom vi där har brunråttor, narkomaner ochs-märkta kommunalråd - alla betraktade med samma avsky. Vi skulle inte hellerkunna erbjuda den tekniska kompetens som erfordras. Jagskall inte uppehålla mig vid dessa osakligheter, utan ta upp de tvåproblemstäUningar det gäller. Det första ställningstagandet gäller om Borlängekan ta emot utlokaUserade stockholmare. Svaret blir ja! Vi har tränat, när vitog emot och trafiksäkerhetsverket. Vi lyckades bra då, och jag vågarnog lova att vi inte skall lyckas sämre . Eninsändare i - som inom parentes sagt inte fanns med i det material jag tidigare talade om - har som rubrik Ångrar aldrig flyttentill . I denna insändare står att läsa att är en charmig liten stad med glada och posifiva människor. Ett direkt citat lyder: "Här hos oss i finns massor av välutbildade, tekniska, duktiga människor, som vill bo i en liten stad med sammanhållning och en anda som lyfter oss i vårt dagHga arbete. Vi välkomnar naturligtvis dom på som vill flytta hit och vi vet att ingen kommer att ångra sig." Det var en tidigareutlokaliserads syn på . Ja,är rustat för att erbjuda dem som flyttar till oss bra bostäder, brakommunikafioner och närhet fill både arbete och fritidsaktiviteter såväl inomidrott som kultur. Vi har bra skolor, bl. a. en väl utbyggd gymnasieskola ochen högskola under utveckling. Det är glädjande att i sittanförande gav uttryck för en positiv inställning till som ort. Detandra ställningstagandet gäller säkerheten på SJ vid en flytt av tillBorlänge. Känslorna har svallat även i denna fråga. En rubrik i lyder: SJ-flytt kostar liv. UtlokaUseringen av ettverk med en tekniskt komplicerad central skall naturligtvis ske med omdöme.Att emellertid se med dess allt Prot. 1987/88:123 starkare ställning på teknikområdet som en säkerhetsrisk för tågresenärer är att gå för långt. I Boriänge finns redan nu tekniska som TT " trafiksäkerhetsverket,, Daltek, Teknikdalen och den tekniska ;,, sektorn vidhögskolan i /, där en ny ingenjörslinje för produktion av vägaroch banor planeras. har högskolans Faludel i samarbete med trafiksäkerhetsverketen kompetens under uppbyggnad på det viktiga området trafikpsykologi. Trotsatt chef helst vill att skall ligga iStockholm, så har han i sagt följande: "Detdagliga säkerhetsarbetet tror jag dock inte blir lidande. Det arbetet ligger ihuvudsak ute på våra banregioner, och det stannar inte upp bara för atthuvudkontoret flyttar till ." Detär alUså inte.farligt att lägga i , men det är viktigt att påalla sätt underlätta och påskynda det utvecklingsarbetet mot en ny teknik sommåste till. I detta arbete bör alla goda krafter medverka och specialister påhög nivå mobiliseras, något som för övrigt mycket starkt betonas i betänkandet. OlleGrahn påstår att det är besvär inom de egna leden som Ugger bakomlokaliseringsbeslut. Ja, , det blir besvär i alla led, när man misterjobbet och när det inte finns ersättningsjobb. Detta har vi i fåttuppleva ända in i hjärteroten. Då är det bra att ha en förståendesocialdemokratisk regering, som trots kraftig motvind vågar fatta bra och visaregionalpolitiska beslut. Jag hoppas att vi fullföljer detta här . Skrivningen i det betänkande vi nu diskuterar uppfyller både deregionalpolitiska mål som vi satt upp och fastställer de krav som vi måsteställa på säkerhet för tågresenärer. Dessutom tillgodoses de satsningar påutbildning som måste göras. Jag yrkar bifall fill hemställan i utskottets betänkande och avslag påreservationerna. Överläggningeni detta ärende var härmed avslutad. Kammarenövergick till att fatta beslut i de förevarande ärendena. /l/om. i (bilismen ochlastbilstrafiken) , . Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 1 av -bifölls medacklamafion. Mom.4 (höjning av tillåtna fordonsvikter) Utskottetshemställan bifölls med 271 röster mot 18 för reservation 2 av . Mom.34 (motorvägssträckningén genom ) Förstbiträddes reservafion 3 av och med 40 röster mot 17 för reservation 4 av . 234 47 ledamöter avstod från att rösta. 1987/88:123 Härefter bifölls utskottets hemställan med 235 röster mot 54 för reserva- fion 3 av och . Mom.36 (riktlinjer för och anslag till Byggande av länstrafikanläggningar) Förstbiträddes reservation 5 av och med 40röster mot 17 för reservafion 6 av . 231 ledamöter avstod frånatt rösta. Härefterbifölls utskottets hemställan med 235 röster mot 38 för reservation 5 av GöstaAndersson och . 18 ledamöter avstod från att rösta. Mom.38 (förstärkning av grusvägar) Utskottetshemställan bifölls med 251 röster mot 37 för reservafion 7 av . 1 ledamot avstod från att rösta. Mom.45 (anslag till Bidrag fill drift och byggande av enskilda vägar) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservafion 8 av och - bifölls med acklamafion. Mom:55 (inriktningen av de bärighetshöjande åtgärderna) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 9 av 'och - bifölls med acklamation. Mom.58 (en ny i ett inlandsläge mellan och ) Förstbiträddes reservation 10 av m. fl. - som ställdes mot utskottetshemställan med den ändring däri som föranleddes av bifall till motion T313 avMagnus m.fl. - med acklamation. Härefterbifölls utskottets hemställan med 206 röster mot 75 för reservafion 10 av OlleGrahn m.fl. 10 ledamöter avstod från att rösta. Mom.59 (motorvägsprojektet ) Utskottetshemställan bifölls med 269 röster mot 17 för reservafion 11 av ledamöter avstod från att rösta. Mom.64 (vägar och kollektivtrafik i ) Utskottetshemställan - som ställdes mot motion T226 av m. fl. imotsvarande del - bifölls med acklamafion. Mom.98 (grunder för vägtrafikens kostnadsansvar) Utskottetshemställan - som ställdes mot.reservation 12 av - bifölls medacklamafion. Mom.100 (avgiftsfinansiering av väg- och brobyggen) Först biträddesreservation 13 av m. fl. med 136 röster mot 18 för reservation 14 av . 137 ledamöter avstod från att rösta. 48 Härefter bifölls utskottets hemställan med 156röster mot 136 för reservation 13 av RolfClarkson m. fl. Mom. 101 (tidigareläggningav byggande av vägar och broar genom förskot- Prot. 1987/88:123 tering från kommuner och företag) Utskottetshemställan - som ställdes mot dels reservation 15 av och , dels reservation 16 av - bifölls medacklamation. Mom.102 (en ändrad företagsform för ) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 17 av m. fl. - biföllsmed acklamation. Övriga moment Utskottets hemställan bifölls. Mom. 2 (förläggning av detblivande till ) Utskottets hemställan biföllsmed 190 röster mot 96 för reservation 1 av m. fl. 4 ledamöteravstod från att rösta. Mom.4 (en Norrköpingsregion och en Sundsvallsregion inom det blivande ) Utskottetshemställan bifölls med 253 röster mot 38 för reservation 2 av . Övriga moment Utskottets hemställan bifölls. 1987/88:23 om förbättratbilstöd till handikappade (prop. 1987/88:99). Tredje vice talmannen meddelade att dettabetänkande och försvarsutskottets betänkande 1987/88:10 - som föredragits vidgårdagens arbetsplenum (prot. 122) - skulle avgöras i ett sammanhang närdebatten i båda dessa betänkanden var avslutad. Förstfortsattes behandlingen av försvarsutskottets betänkande 10 om . (forts, från prot. Anf.34 (): Som orientering för åhörarna vill jag påminna om att det här är frågaom en fortsatt behandling av ett ärende som rör den nya myndighetenkustbevakningen och lokaliseringen av den centrala och den regionala ledningenav . Idebatten försökte , socialdemokraterna, argumentera emot den moderata reservationen, där vi begär att den 49 4 protokoll 1987/88:123 regionala ledningen avkustbevakningen syd skall finnas kvar i . Han menade att en lokaliseringtill vore bra, och när jag frågade om skälen svarade han att det jugällde en samlokalisering för militära myndigheter: Dét-var också, menade han,fråga om regionala skäl. Myndighetenär redan i samlokaliserad.med en marin myndighet. De regionala skälen ärväl tillgodosedda genom att den centrala ledningen har flyttat till Karlskrona.Sakskälen talar alltså för att myndigheten skall vara kvar där den finns öchfungerar väl. Förprotokollets skull måste jag också bemöta , som hävdade att mina skäl för lokalisering till skulle vara att blod är tjockare än vatten. För orientering vill jag meddela att jag är född i . Skulle blod vara tjockare än vatten skulle jag alltså argumentera för . gör jag inte det. Jag försöker använda mig av sakskäl. ' Därför, herr talmari,yrkar jag bifall till den moderata reservationen. 35 (vpk): Debatten i går blev inte till fyllest. Jag hade en hel del anklagelsermot regeringen och kustbevakningskommittén, och jag hade förväntat mig attutskottets socialdemokratiske talesman skulle ha något att anföra i sakgentemot den kritik -jag vill t. o. m. påstå förödande kritik- mot förslaget ipropositionen som jag ändå gav uttryck för. LennartHolmsten hade inte något som helst att säga i sak till sitt, övrigasocialdemokraters och regeringens försvar. Jag kan ha en viss förståelse fördetta. Skall man försvara en sjuk sak vill man naturligtvis göra det i tysthet.Får man upp frågan till ytan för allmän bedömning är väl risken att den sjukasaken också avslöjas. Migförefaller det, , som om det här är fråga om någon form avprestigekamp mellan civila och militära intressen. Jag kan inte göra någonannari bedömning än den att de militära intressériä har gått segrande ur dettaslag. Innanpropositionen om den nya myndigheten, den egna civila myndigheten, var uppe iskatteutskottet hade vi att behandla frågan om sambandscentraler: Ianslutning till att vi behandlade den nya propositionen avlämnade vi ettyttrande från skatteutskottet. Vi hade en utfrågning av ,och . Med på denna utfrågning i utskottet, som intevar offenfiig, var också försvarsstabschefen. Han hade bara ett par dagartidigare varit marinstabsschef- och var således nästan ny på försvarsstaben,ett pinnhål högre. Han fick frågan hur man från försvarsstaben såg på denföreslagna organisafionen. Jag vill upprepa vad jag sade i debatten ,nämligen att han påminde mig om jätten representanten förförsvarsmakten, som vill sluka , den civila sjöbeväknirigen avvåra gränser. Han gav intryck av att riktigt vilja sluka den och klargjorde attnian t.o.m. hade planerat för att ta in sarribandscentraler irnarinens sjöledningscentraler. Där fanns, i det nya systemet, en väsentligkapacitet, och borde höra hemma i delsystemet: De militära intressena haralltså segrat i den här prestigekampen. påstå att man inte harbrytt sig om sakfrågan, inte brytt sig om att fundera över hur vi bäst skallkunna lösa problemen med en civil bevakning av våra sjögränser. I stället hardet blivit en prestigekamp - och naturligtvis utgör ubåtsjakten ochubåtsincidenterna en del i det sammanhanget. Det är klart att det har varitsmakfullt för finansministern att kunna gjuta litet olja på vågorna genom attförutom pengar till förstärkning av ubåtsskyddet, som kommit i ett paromgångar, kunna säga: Ni kommer också att få till hjälp ochkunna ta dess resurser i anspråk. Dettahar inneburit att man gått in och bakvägen gjort en förstärkning av de militäramarina enheterna. Vi kunde konstatera redan i förra årets debatt attkustbevakningen skulle få sina pengar ur försvarsbudgeten - det som möjligenblir över när jättarna har tagit sitt. I går tog jag i replik till upp det förhållandet attdet kanske vore skäl för en socialdemokrafisk regering och riksdagsgrupp attlyssna till rörelsen. Det brukar vara ett uttryck som man använder sig avibland. Jag sade att socialdemokraterna inte hade lyssnat på kustbevakningsrörelsenoch jag vill uppmana och övriga socialdemokrater i -framför allt dess försvarsutskott - att lyssna på personalen inomkustbevakningen och ta reda på hur de ser på denna fråga, de som ständigtjobbar med den. Det sitter två representanter för kustbevakningspersonalen påläktaren. De har med sig namnteckningarna från de 197 personer som går direktemot samlokalisering med marinen och även från de fyra som är för. sägeralltså nej: Det vore skäl att lyssna på dem även för en socialdemokratisk gruppi försvarsutskottet i detta parlament! Jag vill upprepa mitt yrkande från i går - och yrkar alltså bifall tillde motioner som jag då yrkade bifall till. 36 (): Jag vill i allt väsentligt instämma i vad sade i går. Jagvill gärna ge vpk det erkännandet att harhandhafts av skatteutskottet har gjort ett ur min synpunkt mycket gott arbete idessa frågor. Finansdepartementetföreslog att skulle bilda en egen myndighet medsamlat ansvar för den civila sjöövervakningen. Detta skulle bli en effektiv civilmyndighet och staten skulle därigenom spara en massa pengar. Förslagetantogs av , men redan då var vi flera centerpartister som uttryckteoro för att skulle militariseras. Våra farhågor viftades dockbort, våra motioner avslogs och förslaget antogs av riksdagen.Försvarsministern försäkrade att "utgångspunkten för omorganisationen varatt bevara särart och identitet". Meddetta som bakgrund föreslår nu försvarsministern och även försvarsutskottet följandebeträffande omlokaliseringen av regionala ledning: att dennorra regionledningen samlokaliseras med marinkommando iHärnösand, att den västra regionalledningen samlokaliseras med västkustensmarinkommando på i , att den östra regiqnledningensamlokaliseras med marinens regionala ledning antingen vid ellerTullinge, att den södra regionledningen lokaUseras fill Karlskronavid en tidpunkt som skall avgöras . Tidpunkten för omlokaliseringen avden södra regionledningen från till bör, framhållerförsvarsministern, bestämmas med hänsyn till pågående översyn av marinensledningsorganisation i . Somni ser är det alltså fråga om samlokalisering med marinen. Manskulle kunna säga att självständighet skall uppnås genom attden slås ihop med marinens olika anläggningar. Mendet är de civila delarna av totalförsvaret som behöver stärkas i skärgårdarna,och det sker inte genom att det militära försvaret uppslukar dem utan genom attde får en självständig status, goda resurser och en decentraliseradorganisation. Hurdanär då uppfattningen inom den personalgrupp vars vardagsarbete riksdagsbesluteti dag kommer att beröra, dvs. Det är dessa människorsom bäst känner våra kuster, våra öar, våra skärgårdar. av personalen ärnegativ och pessimistisk inför sina framtidsutsikter med utgångspunkt från detförslag som skall besluta om . Dessa säger sig kräva attförslaget om generell samlokalisering med marinen skall skrinläggas. Närdet gäller andra statliga myndigheter har en opinionsbildning ofta kommit tillstånd som en följd av att den egna arbetsplatsen skall flyttas. Det är det somvi har diskuterat i samband med järnvägsfrågorna. Detjänstemän som här svarat kommer att ha sina arbetsplatser kvar på nuvarandeorter. Oppositionen gäller helt och hållet den bristande tron på att kunnautföra sitt arbete på det sätt som statsanställda har angivit i detursprungliga förslaget . En väl utbildad,ambitiös personalkår med yrkesstolthet känner sålunda att den är på väg att bliöverkörd av de riksdagsbeslut som vi skall fatta här . Imotion Föl4 tar och jag upp kustbevakningensmiUtarisering. Vi menar att risken är påtaglig att organisationkommer att mista sin karaktär av civil myndighet med civil myndighetsutövning,och det vore mycket olyckligt. Ingen tveksamhet får råda beträffandekustbevakningens status. Skall även fortsättningsvis gesförutsättningar att behålla sin civila framtoning, får inte samlokaliseringenmed marinen ske på sådant sätt att kontakterna med allmänheten försvåras. Omkustbevakningen lokaUseras inom militärt område kommer tillträde tillmyndigheten att försvåras för allmänheten, vilket får till följd att kustbevakningenscivila status suddas ut. Man kan i detta sammanhang jämföra med vad TommyFranzén sade om lokaliseringen av den östra ledningscentralen. Godkännandeav militärvakt för tillträde kommer att fordras, vilket innebär attkustbevakningens civila karaktär försvinner, och den blir för allmänhetenbetraktad som en marinens organisation. Att det rent formellt inte är så saknardå betydelse. Viktigt att påpeka är också att samarbetet mellan kustbevakningenoch andra myndigheter som polisen, , ochtullverket inte får försvåras. Medanledning av vad jag har sagt nu yrkar jag avslag på utskottets hemställan,punkt 1, och bifall fill motion Föl4. Detta innebär bifall fillmotion Föll av vpk. Närdet gäller punkterna 6 och 8 är det inte orterna i sig utan samlokaliseringenmed marinen som jag är motståndare till. När det gäller punkt 7 tycker jag attdet hade varit bättre att lägga den regionala ledningen i . Eftersommina åsikter och betänkandets förslag inte är jämförbara får jag i det falletnöja mig med att avstå från att rösta vid en eventuell votering. Anf.37 (): höll jag mitt första större, offentliga anförande.Jag gjorde det som elevrådsordförande på i , och jaggjorde det på - firad av unga gymnasister medmarsch ner fill och ätande av . Det ärklart att jag inte längre minns mitt tal i detalj, men en sak minns jagtydligt. Talet var en lovsång till , port mot väster - denstad som var framsynt nog att grunda och som hans far, , varit villig att erlägga lösen fidigare. Dessa1600-talskungar insåg vad det betydde att både ha tillgång till ochatt från mynning ha överblick över . , närmare 30 årefter mitt första större, offentliga framträdande, vill jagåter ta fillfället i akt att hålla en lovsång till , . Som riksdagsledamot har jag blivit synnerligen medveten om vilken rollregionala hänsyn spelar i denna sal. är det dock någon som talar förGöteborg. Staden verkar alltför stor för att kunna hävda sig i denregionalpolitiska debatten - och för liten för att hävda sig mot Stockholm.Detta är tydligt även i det ärende vi nu behandlar: lokaliseringen av den nyamyndigheten . Detvar, vilket flera talare påpekat, ungefär vi här i riksdagenbeslutade om inrättande av en ny civil myndighet - kustbevakningen.Kustbevakningens insatser är ovärderliga för hela landet. Den ansvarar för heladen civila övervakningen av vårt sjöterritorium och dessutom för övervakningenav den svenska fiskezonen. Den har också en mängd andra uppdrag:havsfiskeövervakning, sjötrafikövervakning och allmän gränsövervakning. Somseglare har jag med glädje sett fartyg utefter kusten - känttrygghet om något skulle hända, glädje över att vår kust bevakas både då detgäller fysiska inkräktare och då det gäller det allt större hotet-oljeutsläppen. har ju gång på gång drabbats hårt avoljeutsläpp. Vi västkustbor minns med fasa den stora katastrofen i septemberförra året då en grekisk tanker helt enkelt spolade rent sina tankar utefterden svenska och ett par hundra ton olja landade på fågelöar,badplatser och i naturhamnar längs hela västra , där Djupviks varv ligger,som är det varv som bygger båtarna åt . grunnade över lokaliseringen av den nya myndighetenhade den fem faktorer att ta hänsyn till vid sin diskussion: möjlighet attfysiskt ta emot myndigheten, tillgång till kompetent personal, allmän marinmiljö, kontaktmönster och teknisk utveckling. På alla dessa punkter är Göteborgöverlägset. AttGöteborg rent fysiskt kan ta emot myndigheten är självklart, och man harerbjudit både och Nya varvet som skulle vara ypperiiga platser attförlägga myndigheten fill. Föratt flygbekämpa oljeutsläppen behövs kompetent personal ochgoda tekniskahjälpmedel. Gång på gång när vi har diskuterat -1, ex. då vidiskuterade datapolitiken- har vi ju betonat samordningen mellan teknik,människa och organisation. Gång på gång betonas hur viktigt det är att enmyndighet, ett företag eller en organisation har kompetent personal och en godarbetsmiljö. Var kunde få bättre personal och bättre marinmiljö än i ? Vivet att välutbildade människor ofta stannar på den ort där de fått sinutbildning. Det "är på nautiska insfitutionen vid som kustbevakningstjänstemännen får sin grundutbildning. Det är ocksåden institution som kan stå för fortbildningen. har ocksåen oceanografisk institufion. På finns också Skeppsprov-ningsanstalten- det enda ställe i landet, där skrov och propellrar utvecklas och provas. Utantvivel har landets största marintekniska kompetens, en lång traditionpå att utbilda skeppstekniker. har vi också fått projektLindholmen, en ny verksamhet i en gammal miljö. Enbättre marin miljö än kan väl inte finnas- med kustkontakt i norr,söder och väster, ut mot hela västerhavet, längs , Hallandskustenoch och varifrån det dessutom är lätt att nå vår andra kust,. Vidarehar största fiskehamn i . Eftersom en stor del -faktiskt - av uppgifter gäller bevakning av fisket,skulle det väl vara en enorm fördel att vara i närheten av . Dessutomhar ju sitt säte i. , och är väl ändåen myndighet som måste samarbeta med, inte minst på centralnivå? MenGöteborg har inte bara största fiskehamn. Vi har också Sverigesstörsta hamn för handelsfartyg och största fritidsbåtshamn, medtiotusentals fritidsbåtar. Så har vi Marinkommando Väst och lång erfarenhat avkustbevakning inom organisation. Ute på finns ,också den en nödvändig samarbetsorganisation för . Goda närakontakter med andra statliga och kommunala myndigheter i är detlalltså gott om - och faktum är att kommunikationerna med och därmedövriga landet via flyg håller på att bli närmast enastående. går flygentätare till än bussarna går till förorter! Kustbevakningskommitténansåg också att en faktor att beakta vid placeringen av den Centrala ledningenvar möjligheterna att stöda tekniska utveckling. Var kundedet ske bättre än i med , den gamla skeppstekniskautbildningen, med-Djupviksvarvet på , där båtarna för kustbevakningenbyggs, och med Nya varvet, där de repareras? På alla punkter finner jag attGöteborg skulle vara en ideal plats för centrala ledning. Redanunder den allmänna motionstiden lade fyra folkpartistiska riksdagsledamöterfrän fram ett sådant förslag, i motionen FÖ711. Tyvärrhar regeringen och ett helt utskott bortsett från stora fördelar dådet gäller både arbetsmiljö och möjlighet inte endast att få kompetent personaltill själva myndigheten utan även arbetstillfällen för de s. k. medflyttande. Istället har man anlagt regionalpolifiska synpunkter och Prot. 1987/88:123 därför föreslagit . Jag förstår att jag talarför döva öron när jag yrkar på bifall till motion " FÖ711 under ett valåroch när kungen är på i . förstår jag detregionalpolifiska ställningstagandet, men jag är övertygad om att hadeutgjort en avsevärt bättre arbetsmiljö för den ceritrala ledningen avkustbevakningen. Jag förstår att vi i nu får nöja oss med ettregionalt ledningsorgan. Jag är övertygad om att .Gustav II Adolfskulle ha gjort annorlunda. Och på något sätt tror jag att Gustav.II varmer framsynt i sin politik än vad dagens regionalpolifiker är. Anf.38 ():