prot · GB0962 · 1987-12-31 00:00:00 — För att göra detta krävs ungefär 1 miljard . och det får statenoch kommunerna dela på. Säg inte att vi inte gör någonting! Vi fullföljer detbeslutet, och det kostar 655 miljoner i årets budget. När det gäller övriga insatser inom det familjepolitiskaområdet har regeringen givit beskedet att vi kommer igen längre fram i vår. Vihar alltid försökt ta ansvar för de löften som vi ställer ut, och vi kännerjust nu en stor osäkerhet - av hänsyn till den internationella situationen, avhänsyn till avtalsrörelsen och av hänsyn till vad som härider här i riksdagenunder . Av alla dessa skäl vill vi vänta, men vi kan lovabarnfamiljerna besked om vad som blir den socialdemokratiska familjepolitikeni övrigt inför valet, I det kommer också att ingå ett besked om hur vi villbygga ut föräldraförsäkringen. har givit oss uppdraget att byggaut den , och det tänker vigivetvis sträva efter att fullfölja. Föräldraförsäkringen kommer att erbjuda inte baramöjligheter att stanna hemma pä full tid . Jag tror säkert attrepresentanterna för de borgerliga partierna är medvetna om attföräldraförsäkringen egentligen är utomordentligt flexibel och kan användas påalla möjliga upptänkliga sätt. Det är fullt möjligt att sträcka ut stödet urföräldraförsäkringen . Den har den avgörande fördelen att denockså är inkomstrelaterad. Låt mig, fru talman, också fråga varfolkpartiet egentligen står i förhållande till beslutet . Detvar ju inte bara ett beslut om att bygga ut ett antal platser i barnomsorgen -det var också ett beslut att ta ansvaret för en förskola som skulle.ge barnenstöd i form av inlärning och stimulans i en fullt utbyggd barnomsorg. Stårfolkpartiet fast vid det beslutet såsom det formulerades ? 109GÖTE () replik: Statsrådet pekar på föräldraförsäkringensfördelar, men han glömmer bort nackdelarna med det systemet. Det är de somtjänar bra och som kan planera sina familjeförhållariden med utgångspunkt iekonomiska förutsättningar som tjänar på ett sådant system. De lägreinkomsttagarna, som inte har den möjligheten - de studerande och liknande -drabbas av det systemet. Statsrådet sade vidare att regeringen senare under vårenkommer att presentera förslag till förbättringar av barnomsorgen.Statsministern sade i går att regeringen kommer attpresentera förslag till förbättringar för de äldre - vi skall förresten träffaderas representanter . Detta är en märklig politik. säger: Vimåste vänta tills vi ser det ekonomiska utfallet. Skall inte regeringen ha ensådan överblick över den ekonomiska och politiska situationen att stora förslagkan läggas fram i samband med budgetpropositionen? Det är inte, BengtLindqvist, det politiska klimatet som skall vara avgörande för när iförhållande till valet och valdebatten som ni lägger fram era propositioner! Det ärinte det politiska klimatet som skall vara avgörande för innehållet i såväläldreomsorgspropo-sitionen som barnomsorgspropositionen. - Detta är ingetmisstänkliggörande, fru talman. Det är bara en stilla fråga. Jag måste återkomma till vem som vinner och vem somförlorar på det borgerliga förslaget. Vinnarna är först och främst föräldrarna,som kan välja barnomsorg. Förlorare är inte den kommunala barnomsorgen eller desom arbetar i den. sade att den kommunala barnomsorgen iväldigt inånga fall är bra-jag kan understryka det. Ärdet så att föräldrarna ifortsättningen hellre vill ha barnomsorg än alternativ barnomsorgeller än att ta handom barnen själva, tärde 12 000 av de och betalartill den kommunala barnomsorgen. Så enkelt är det. Det innebär alltså intenågon förändring eller försämring av den kommunala barnomsorgen, utan tvärtom- här gäller det för kommunalpolitikerna att vara på alerten även ifortsättningen. Men man får anpassa sig till föräldrarnas önskemål, och det ärdet viktiga. Förlorarna i det här sammanhanget är de socialistiskapolitikerna. Det är betecknande att statsrådet gick upp i debattenoch sade - inte rent ut men indirekt - att socialdemokraterna inte harförtroende för föräldrarna utan måste bestämma ät dem vilken barnomsorg deskall ha. Att lägga fram politiska förslag som innebär ökad valfrihet förföräldrarna är étt hot mot barnen! Jag vill avsluta med att fråga: Är dettasocialismens innersta tanke? Under detta anförande övertog tredje vice talmannenledningen av kammarens förhandlinear. 110ANNE () replik: . Jag skall först kommentera några av BengtLindqvists frågor. Han frågade var står i fråga om despecialdestinerade bidragen och påstod att vi vill slopa dem. Det är inte sant.Vad vi vill slopa är specialdestineringen, dvs. deri statliga detaljstyrningen.Det framgår med all önskvärd tydlighet om man studerar våra motioner, Ja, statsrådet , står fast vidatt barnomsorgen skall byggas ut till full behovstäckning , och detär nu inte bara som stöder regeringen pä den punkten utan också deandra borgerliga partierna. Vi är alltså överens om den fulla behovstäckningen. Lät mig så återkomma till en av de frågor jaginledningsvis ställde. Barnomsorgen har vissa brister. Genom attsocialdemokratin säger nej till förslag om en inre reformationgenom mera flexibilitet och även säger nej till våra förslag om en yttrereformation genom flera enskilda alternativ återstår för att avhjälpa dagensbrister bara skattehöjningar. Det var också vad man kunde utläsa av BerigtLindqvists inledningsanförande. Är det vad han har att erbjuda barnfamiljerna -mera skattehöjningar'' Lät mig fråga: Vad är det för fel med att låta föräldrarnasjälva bestämma hur de egna barnen skall tas om hand? Vad vi i ärangelägna om och vad jag tror att också socialdemokratin är angelägen om är attdet skall finnasservice, att det skall finnas möjligheter till barnomsorg av olika slag. Men vii vill inte bestämma hur enskilda människor skall utnyttja servicen- det får de bestämma själva. Inom socialdemokratin är man uppenbarligen helt beredd attfrän högre ort bestämma hur den existerande servicen skall utnyttjas, dvs. manvill bara erbjuda sådana möjligheter som man själv gillar, helt oberoende avvad föräldrar och barn kan tänkas tycka om. Inom föräldraförsäkringen skedde det stora förbättringarunder den borgerliga regeringstiden. För dagen är det mest angeläget att införaett värdnadsbidrag. Det beslut som fattades ay den socialdemokratiskapartikongressen täcker, om det blir förverkligat, barnens tillsynupp till . Men barn behöver faktiskt tillsyn även efter ettoch . Det förhållandet att ersättningen ärinkomstgraderad och utbetalas innebär väldigt stora ekonomiskaskillnader mellan familjer av samma typ. Låt mig slutligen säga, herr talman, att den här debattenhar bevisat att vad det handlar om inom familjepolitiken är vårdnadsbidrageller inte. Någon annan möjlighet finns inte. Socialdemokraterna har ingetbesked att ge. 111ULLA TILLÄNDER (c) replik: Det är inte att undra på att kritiken blirsökt och överdriven, men dessutom bortser från ett viktigtförhållande. Han upptäcker inte helheten i vårt förslag, vilket både AnneWibble och har påpekat. Barnomsorgen kompletteras med ettvårdnadsbidrag som ger rätt till ATP-år ända till dess att barnet är ,och det ger en verklig valfrihet. Socialdemokraterna tycks helt sakna insikt om att det förmånga föräldrar betyder oerhört mycket att samhället öppnar möjlighet att tatill vara de värdefulla år, både för föräldrarna och barnen, som infaller framtill skolåldern. För alltför mänga är alternativet annars heldagsarbete, åttatimmar, i kombination med långa resor till och från arbetet, så att vistelsetidenför barnet på daghemmet kan bli nio, tio och . Det är inteacceptabelt. För de föräldrarna har socialdemokraterna inget alternativ. Enföräldraförsäkring till dess att barnet är är ingeträttvist alternativ. Sedan säger sig känna oro för detborgerliga förslaget. Jag måste säga att det är med växande oro som jag lyssnartill när det gäller det förslag som vi här har diskuterat ochsom rör synen på fördelningspolitiken i samhället. Man kan konstatera att detinte är socialdemokraterna utan vi i som lägger fram ettfördelningspolitiskt program. Socialdemokraterna är tomhänta. Jag skall nämna några punkter. Sänkt matmoms och höjd momspå annat gynnar dem med låga inkomster, för de köper självfallet mat för del av inkomsteri. Höjt gruridavdrag beslöt om eftercenterinitiativ, och vi är beredda att gå vidare på den vägen. Vi föreslår en bättre skatteutjämning, som kommer attgynna människor i kommuner med låg skattekraft. Ett bibehållet friar i sjukvårdenär en avgörande trygghetsfråga för de pensionärer som har låg pension, och i århoppas vi bryta igenom det sista hindret för rättvisa åt alla s. k.undantagandepensionärer. Jag skulle vilja fråga hur det blir: Vill regeringen ta insjukresorna i högkostnadsskyddet? Vårdnadsbidrag och ålderdomshem är positiva insatser bådeför barnomsorgen och äldreomsorgen. Det här är ett axplock bland de åtgärder som vi i centernföreslår för att motverka de växande klyftor som exempelvis LO-rapportenbeskriver. Sammantaget, som delar i en helhet, skapar de en rättvisarefördelningspolitisk profil. Men vad gör regeringen åt fördelningspolitiken?Det borde vara en angelägenhet av högsta vikt. Jag kände en stigande oro när i sittsenaste inlägg sade att han kände stor osäkerhet inför politiken denna vår. Låt mig inledningsvis säga att jag intetycker att vi skall försöka misskreditera varandra och varandras ambitioner närdet gäller att ge barnfamiljerna ett gott stöd. Vad det handlar om är att redaut vad det ena och det andra ger för för- och nackdelar. Det är naturligtvis pådet sättet att i båda våra linjer finns både-och, och är detföräldrarna som skall välja. Det har talats mycket om valfrihet och att visocialdemokrater skulle vara mot valfriheten i det här avseendet. Jag förstårinte alls den argumentationen. Här anordnas en jättelik efterfrägeundersökningbland småbarnsföräldrarna . Det borde vi kanske ha på många områden,och här har videt. Både kommunernas och statens planering rättar sig efter deönskemål som föräldrarna uttrycker. De föräldrar som vill ha barnomsorg idaghem, i familjedaghem, i deltidsgrupper, i öppna förskolor, i alternativ avolika slag, drivna av ideella föreningar och i kooperativ form, skall också fåden typ av barnomsorg de efterfrågar. Jag kan inte förstå att detta skulle varamot valfriheten. När vi sedan dessutom kan inregistrera ett överväldigandeönskemål från föräldrarna att fä dessa former av barnomsorg, att inte flyttautan ha kvar den omsorgsform som man har, dä tycker jag att vi har kommitmycket nära en valfrihet för de här grupperna. Någon frågade: Vad vill ni göra åt problemen inombarnomsorgen? Vi vill successivt och med kraft angripa de problem som gällerpersonalrekrytering och svårigheter att upprätthålla en hög kvalitet ibarnomsorgen. Men vi gör det ju inte genom att minska samhällets stöd på detsätt som de borgerliga partierna nu föreslår. Jag har mycket funderat över vad som är detegentliga motivet för den väldiga apparat som de borgerliga partierna villsätta i gång med rundgången av pengar, fördyringen av den barnomsorg somföräldrarna vill ha, osv, förekom en arfikel i av , som presenterade en strategi för privatisering,en oslagbar strategi som haft stor framgång i . Det var enskrämmande läsning. Det var enutarbetad strategi för hur man identifierar de verkliga 8 protokoll 1987/88:62 intressena,hur man spelar ut dem mot varandra, hur man genom att gynna vissa bestämdasärintressen också kan få dem med sig på de åtgärder som man sedan vill vidta.Cie människorna pengar i handen och låt dem känna fördelarna' av det, och dekommer också att spela med i det spel som skall öppna förprivatisering och avkonnnunalisering! För mig var det då. ett slags aha-upplevelse. Det vardetta egentligen menade när han talade om den socialpolitiskarevolutionen-, om att det bara var början med vårdnadsbidrag och finansieringpå det sätt som hai-presenterats. Här kunde följa samma insatser inom skola,hälsovård och hemtjänst. har uttryckt sig pä liknande sätt. Därför står två alternativ, herr talman, mot.varandra påett mycket tydligt sätt i svensk socialpolitik . Skall vi fortsätta attmed gemensamma åtaganden erbjuda olika grupper i behov av samhällets stöd detstöd de behöver, utgå från människornas behov och försöka lösa de behoven, medgemensamma ansträngningar? Eller skall vi successivt demontera detvälfärdsbygge som socialdemokratin har byggt upp, för att nu låna litet grandav terminologin från , och i stället avkommunalisera och stegför steg överlåta åt exempelvis småbarnsföräldrarna att själva finansiera denbarnomsorg de vill ha? Detta är alternativet, och det är viktigt att debattenförs öppet och ärligt. Jag utgår ifrån att vi också längre fram i vår kommeratt kunna tydliggöra vad som blir den socialdemokratiska, satsningen inom detfamiljepolitiska området . Jag kan försäkra att en utbyggnad avföräldraförsäkringen kommer att ingå i det beskedet. Denna föräldraförsäkringskall vara både för dem som har en inkomst att bygga sin ersättning på och fördem soni inte har det. Den skall ge en grundläggande trygghet och möjlighet attpä olika sätt utnyttja den resurs föräldraförsäkringen innebär. Det blir en intressant och intensiv familjepolitisk debattunder den vår som kommer, och jag hoppas att vi skall delta i den med storaktivitet allesammans. Tredje vice talinaririen anmälde att , och anhållit att till protokollet få antecknat att deinte ägde rätt till ytterligare repliker. Jagar tacksam att jag får det här tillfälletoch jag skall försöka blj klar ; Jag ärdessutom i densituationen att jag skall tala familjepolifik utan att dra på mig någrarepliker, eftersom jag tyvärr har andra åtaganden efter iniddagspausen och intekan återkomma. När kvinnorna visade att de ville vara med päarbetsmarknaden, och när jämställdhet i arbetsliv och föräldraskap, fritid och,fackligt och politiskt arbete blev ett allmänt accepterat mål i formadevi socialdemokrater en politik som skulle bli ett stöd för både män och kvinnori det avseendet. Vi formade en skattepolitik efter högljudda kvinnokrav sombyggde på att varje vuxen skulle få vara en ekonomiskt självständig individ.Kvinnan skulle inte längre betraktas som ett ekonomiskt bihang till mannen,vilket var den faktiska effekten av.sambeskattningeri. de ocksåpå varje individs inkomstbortfall vid sjukdom, arbetslöshet osv. Vi möttekraven pä en bra och fullt utbyggd barnomsorg. "Ropen nu skälla, barnhemåt alla",-den målsättningen våren stor utmaning. Många menade att detvåren omöjlig målsättning, men håller vi på att förverkliga den. Tillyttermera visso är det faktiskt en barnomsorg som inte bara är ett stöd förföräldraskapet, utan också en förskola för barnens skull. Det är en kostnadsfriförskola i många deltidsvarianter. Vi insåg också att föräldrarna behövde möjlighet att varahemma på hel-eller deltid ibland . Det är mycket dettadebatten handlat om . Vi införde alltså föräldraförsäkringen. När den kom1976 var den unik i så måtto,att den omfattar både män och kvinnor. Tyvärr ärden ganska unik i vår omvärld fortfarande. Den ger en ersättning för inkomstbortfallet,för att också de som är helt beroende av en inkomst skall kunna utnyttja den. Vi behöll det allmänna och generella barnbidraget,kompletterad med flerbarnstillägget, som den borgerliga regeringen införde, ochbostadsbidraget. Tillsammans ger detta familjer med många barn, dvs. de somhar svårast att klara kombinationen barn oth förvärvsarbete, ett rejält stöd. Detta har visat sig vara ett stabilt byggnadsverk. Pä dehörnstenarna har vi byggt vidare och skall vi bygga vidare. Vi har gett besked om det. Vi har under denna tidfördubblat barnbidraget. Vi har lagt fram beslutet förskola för alla. Nubygger- vi vidare på föräldraförsäkringen, och målet är 18 månader. Men vi villveta att pengarna finns. Jag skall inte diskutera finansieringen av de olikaförslagen i familjepolitiken, det är redan gjort. Jag vill bara säga att jagtill de borgerliga partiernas förslag har i huvudsak samma invändningar somfamiljeministern. Vi tror att det kommer att få förödande konsekvenser förbarnomsorgens utbyggnad. En bra barnomsorg är enligt min mening till också förbarnens skull. Lika viktigt som att garantera tillgång på platser är också attgarantera kvaliteten i barnomsorgen. Jag tycker det är viktigt att samhälletkan stå för det. Den aridra inväridningen är den s. k. marginaleffekten förkvinnor som går från hemarbete, om det så bara är till ett deltidsarbete. Den tredje inväridriingen, som tyvärr nästan helt kommitbort i debatten, handlar om männens chans att utnyttja möjligheten att varahemma. Herr talman, jag har mycket schematiskt pekat på deinvändningar som jag tycker är allvarligast i detta förslag. Jag har med detta inlägg bara velat peka pä vilkaprinciper som håller ihop en socialdemokratisk familjepolitik, som ett stöd ochinte ett hinder just för jämställdheten. Dessa saker kan naturligtvis komma ikonflikt med varandra. Man kan ha andra mål för familjepolitiken. Det är alldelesuppenbart att det också finns andra sådana mål. Det framstår ganska klart efterdagens debatt. Jag förstår mycket väl att både ' och moderaternaär nöjda med de förslag de lagt fram. Jag respekterar det. Det faller in i desyften de vill uppnå med en familjepolitisk reform. Om eraförslag nu är så suveräna som ni tycker och har sagt från talarstolen,och orii ni tycker att socialdemokratin är så tomhänt, sä behöver ni kanskeinte oroa er så mycket. Vi haren annan lösning. Vi får lägga fram våra förslag förväljarna, som får avgöra vilket som är det bästa förslaget, vilket som ocksåuppfyller de syften barnfamiljerna, männen, kvinnorna och väljarna vill se meden familjepolitik. Vi torde fä rika tillfällen att återkomma till detta bådehär i kammaren och på andra ställen i valrörelsen. 23 § Kammaren beslöt kl. 17,57 att ajourneraförhandlingarna till kl. 19,00 för middagsuppehåll. 24 § Förhandlingarna återupptogs kl, 19.00 under ledningav andre vice talmannen. 25 SAllmänpolitisk debatt (forts.) 114ANDERS CASTBERGER (fp): Inom astrofysiken talar man om svarta hål irymden. Det antas vara en mäktig och tät massa, dock omöjlig att egentligenuppfatta med tillgängliga instrument. Men vad övrigt är kan uppfattas, t. ex.stjärnor. Just ett tiotal stjärnregioner-på vårt planeringsspråk oftare kalladeK-regiöner-håller på att med stor kraft utvecklas i . Dit räknas även de av vissa så förkättrade storstäderna. Men också övriga regioner bebos ju av människor medskaparkraft, arbetsglädje och bra yttre omständigheter, såsom vacker natureller kanske attraktiva råvaror. Utvecklingen går entydigt i den riktningen attdet som inte blivit tillväxtregioner snart kommer att bli bra likt svarta hål -en mäktig massa och kraft med människor som vill mycket, men ändå inte utgörmer än möjligen en prick på kartan. Vad är det då som gör skillnaden mellan stjärnorna och desvarta hålen? Hos många människor finns en sund skepsis mot en övertro påatt med diverse politiskt beslutade dirigerings- och styrinstrument påverka denlångsiktiga regionala utvecklingen. Enligt forskarna tillhör framtiden regionermed välutbildad arbetskraft, med mycket goda kommunikationer av hög kvalitet, medhögre utbildning, med en affärsinriktad tjänstesektor, med kultur, med nätverkoch med möjlighet till högteknologiska etableringar. Kort och gott:infrastruktur. En snöboll som väl kommit i rullning växer alltså vidare.Egentligen är det märkligt att forskarna måste visa det för oss. och många villknappt tro det då heller. Enligt min mening handlar det egentligen om sundaförnuftet. Om man studerar nuvarande tillväxtregioner finner man, att det ärjust de tillväxtfaktorer jag nämnde som är och har varit de avgörande förexpansionen. Och studerar man regioner som hamnat pä efterkälken, skall manfinna att just en eller flera av dessa faktorer fattas, och viktigast av allt:fattades i ett kritiskt skede i utvecklingen i regionen. Men räcker dä inte nuvarande starka tillväxtregioner tillför att med sina spridningseffekter på lång sikt få hjulen att snurra ocksåallt längre ut från det ibland överhettade navet? Vi får dä ha i minnet vårtlands stora geografiska utsträckning och glesa befolkning. Tillväxt gerspridningseffekter, men med vår befolkningsgeografi tar det , ochinånga konjunkturcykler tar . Med ytterligare några hjul och navförstärks dock möjligheten till snabbare spridningseffekter av tillväxt. Den fråga vi alltså borde ställa oss är: Kan vi skapaen.tillväxtregion i verklig mening i ytterligare ett antal län? Ja, det bordevara möjligt. Men det handlar då om långsiktig strategisk satsning päinfrastruktur. Det är någonting annat än plottrig utspridning överallt. Det ärnågot annat än enskilda statsråds presentpaket - öppnade med pompa och ståt,men innehållande mycket av socialdemokratisk politisk retorik. En grundläggandeförutsättning för att man med satsning pä högkvalitativ och högteknolo-giskinfrastruktur skall kunna skapa möjlighet till tillväxt är självfallet att detsker inom marknadsekonomins ram. För att illustrera människors önskemål omframtiden vill jag ta ett exempel. och kommuner i samtUddevalla och kommuner i län utgör tillsammans söderut och norrut är områden helt avhängiga avspridningseffekterna från eventuell tillväxt i just . Många människor iFyrstad frågar sig: Kommer vi ur ett riksperspektiv att bli en tarm tillGöteborgsregionen -ett , där vi visserligen skulle trivas men där vi förvår utbildning och därmed för vår försörjning och utveckling blir beroende avtillväxt på annat håll? Skall vi bli ett område som får del avframtidssatsningar enbart i högkonjunkturer- när alla andra redan fått sitt ochsom kan bli så farligt beroende av några enstaka näringsgrenar att skillnadenmellan framgång och kris är en tidsfråga? Eller kan vi skapa en urriksperspektiv intressant region med tillväxt som gynnar hela landet? står det och väger. En del tyder pä att hjul och navfinns. Men det skall snurra också. offentliggjorda siffror visar attarbetspendlingen för är mycket omfattande. En regional arbetsmarknadhåller pä att etableras på allvar, en arbetsmarknad som med den tungatillverkningsindustrin som motor också skapar expansion och utveckling inommånga andra sektorer såsom förvaltning, sjukvård med ett nytt länssjukhus, förvars tillkomst en folkpartiröst var tungan pä vågen, undervisning och enväxande privat tjänstesektor. Att det är den tunga tillverkningsindustrin somär motor ger stor kraft men innebär också stora risker. Många anade nog en allvarlig knäck för hela regionen närUddevallavarvet lades ner. Det blev tvärtom - nu ökar framtidstron. Enavgörande faktor för detta är motorvägsbygget till - ett faktum somvi inte skall dölja. En bilfabrik etableras sä, och många andra företag följerefter, företag vars gemensamma nämnare är krav pä goda, verkligt goda, ochsnabba förbindelser. Befintliga industrier expanderar snabbt, transporternaökar kraftigt och åter har vi ett inflyttningsöverskott. Fördelarna sprider siginom hela regionen. Spridningseffekterna också kring närliggande tidigareavfolkningsbygder gör sig gällande. hur skall det bli möjligt att också i framtidenfortsätta att etablera arbetsplatser och få én stark regional ekonomisktillväxt, även om ett eller två decennier, utan att vara ensidigt beroende?Varven hade sin tid. Även om vi varken kan eller vill se så långt framåt måstevi säga oss att kanske också biltillverkningen i hade sin tid.Hur skall det bli möjligt att fortsätta på en bra Stjärt öch etablera enstjärnregion. där en bransch eller enskild industris nödvändiga och ständigt pågåendeförvandling inte innebär att människor skall behöva stå med mössan i hand ochhoppas på statsdirige-rade paket, om det finns budgetpengar? Kraftfulla, långsiktiga infrastrukturella satsningar äralltså vad det handlar om. I investerar lika mycketi elektronisk kommunikation som får . Det ger extra tyngd åtfolkpartiets krav på att nya finansiella och kreativa lösningar måste få prövaspå vägsidan. Det handlar också om prioritering av framtidsinvesteringar.