prot · GB09129 · 1987-12-31 00:00:00 — protokoll 1987/88:129 1987/88:508 av (vpk) ombilindustriprojektet ................................................ ......... 3 1987/88:525 av () omrymdforskningsprojektet .................................................. ......... 6 1987/88:521 av () om åtgärder motolovlig underrättelseverksamhet via långtradare från ... 8 1987/88:242 av (m) omlärarrekryteringen till gymnasieskolan........................................... ........ 10 1987/88:256 av () om beslut omhuvudman naskapet för statliga myndigheter................... ........ 14 1987/88:257 av () om minskning avalkoholkon sumtionen i ...................................... 18 1987/88:240 av () om arbetsmarknadeni Stock holmsregionen ............................................ 26 1987/88:528 av (vpk) om SJ:sgodstrafik i Norr land ......................................................... 33 1987/88:529 av (vpk) om planeraderafionalise ringar inom SJ............................................. 33 1987/88:530 av ViolaClaesson (vpk) om miljöskyddet vid Industrier i ........................................ ........ 37 1987/88:533 av () om åtgärder föratt återstäl la svavelvätedöda havsbottnar....................... ........ 42 1987/88:534 av ToreClaeson (vpk) om planerad reglering av 1987/88:254 av Per Stenmarck (m) omerosionsskadorna på vissa strandområden i .......................... ........ 46 1987/88:259 av () om minikraftverken 49 1987/88:516 av () omkonkurrensbegränsning en inom byggbranschen................................. 51 I protokoll 1987/88:129 1987/88:129 1987/88:241 av NicGrönvaU (m) om ägaransvaret i näringslivet 53 Svar på fråga 1987/88:526 av KersfinKeen (fp) om ökat antal kvinnor i arbetsgrupper förEG-frågor...................................................... 59 Lagomförbudmotutförselavkrigsmateriel(forts.från prot. Anslag fill bostadsbidragm.m..................................................... 96 Lärarutbildningen..................................................................... ...... 115 Åndrat huvudmannaskap för tandvården viduniversitetet i borg.................................................................... :............ ...... 125 Riksdagensprotokoll 1987/88:129 Förhandlingarna leddes fill en början av förste vicetalmannen. 1 § Justerades protokollen för den 19 och 20 innevarandemånad. 2,§ Upplästes följande inkomna skrivelse: Härmed anhåller jag om tjänstledighet från riksdagsarbefetunder fiden den 6 juni-den 5 juli 1988 på grund av utrikesresa. Framställningen bifölls av kammaren. Förste vice talmannen anmälde attJörgen () skulle tjänstgöra som ersättare för . 3 § Svar på fråga 1987/88:508 om bilindustriprojektetPrometheus har frågat mig hur långt det s.k. har avancerat genom IT 4-delegationens m. fl. är ett europeiskt samarbelsprojekl inom Eureka.Genom projektet avser deltagarna aft skapa förutsättningar för ett gemensamteuropeiskt trafiksystem som med hjälp av informationsteknologi i fordon och ivägsystem skall göra vägtrafiken säkrare och effektivare. Deltagarna i projektetär ett antal europeiska biltillverkare, däribland och . Delegationen för industriell utveckling inominformalionsteknologiområ-det, IT 4-delegationen, har i november 1987preliminärt reserverat visst ekonomiskt utrymme för bl. a. svenskt deltagande iPrometheus i samarbete mellan ett antal industriföretag och vissa myndigheter.En förutsättning för att IT-programmets medel skall få tas i anspråk förPrometheusprojektet är aff delegationen skall godkänna projektavtalet. Deftahar ännu inte skett. Ifråga om övrigt statligt engagemang som berör vill jag nämnaföljande. Styrelsenför teknisk utveckling lämnar visst stöd fill målinriktad forskning vidhögskolor och forskningsinstitut inom områden som ingår i . Sådanforskning stöds även av industriföretag. Televerkethar, i samarbete med vissa industriföretag, inifierat utvecklingsverksamhetinom delar av . har som ett led i sin verksamhet engagerat sig inom vissa delar avPrometheus, som rör trafiksystemets utformning och dess inpassning i ettframfida samhälle. Verket har därvid att följa riktlinjerna i dentrafikpolitiska propositionen, som har antagits av . 2 (vpk): Jag ber att få tacka industriministern för svaret. Detär bilindustrin som har lanserat själva idén med . Denbygger på det felaktiga påståendet att bilen är det enda fordon som kan lösavåra fransportproblem. För att få sälja allt fler bilar arbetar teknokrater påatt vägtrafiken skall ta ett språng i utvecklingen. Kommunikationsministernhar talat om en ny fas i utvecklingen. Enligtreklamen skall en elektronisk, självständig s. k. intelligens kunna byggas in ivarje vägfordon. En bilförares mänskliga svagheter skulle kunna kompenseras avett datorsystem. En dator i varje bil skulle också med denna märkliga s. k.intelligens kunna kommunicera med andra bilar. Men inte nog med detta, frutalman, även vägarna påstås bli intelligenta med ochinformationsteknologins hjälp. Enligtuppgift har detta av de svenska skattebetalarna subvenfionerade projekt inte allshållit vad det lovat. Detsom jag tycker är det mest oroväckande med teknologiprojektet är att deinblandade i Prometheusforskningen arbetar på ett centralt system som viakommunikationssatelliter kan styra och bevaka landsvägstrafiken i helaVästeuropa. Det låter som en närmast perfekt konstruktion för milifärstrate-geroch kuppmakare, men knappast som ett ur folkens synpunkt tryggt system. Inserinte industriministern vilket hot detta kan komma att utgöra för del?De som har kontrollen över bevakningssystem kommer attkunna kontrollera vad vägtrafikanterna gör, var de befinner sig, osv. IT4-arbetet skuUe ju syfta till att hävda en oberoende utveckling i ettinternafionellt sammanhang för del. Anser verkligen det här projektet gör det? Tillsist: Hur mycket pengar har skattebetalarna subventionerat Prometheusprojektetmed genom STU, och ? Det är mycket vikfigt att få dennafråga besvarad. Som jag nämnde i mitt svar till är frågan omdelfinansiering från IT-programmet av utvecklingsarbetet inom underbehandling av IT 4-delegationen. Några slutliga beslut är inte fattade i Men delegafionensuppgift är att stärka och vidmakthålla kompetensen inominformationsteknologiområdet. Det är i enlighet med de direkfiv som regeringenhar gett delegafionen. Jaghar läst fråga mycket noga, och jag har också läst hennesartikel i . Jag vill gärna säga attartikeln är läsvärd, och jag tycker också att det på detta område behövsvarnande röster, personer som kräver granskningar i olika sammanhang när det gällersådana projekt. Men jag vill gärna fillägga att jag ändå finner klara skäl förgenomförande av kompetenshöjande forskning och utveckling inom ramen föreuropeiskt samarbete. Det är på det sättet som kan ges tillgång tillresultat av arbetet inom det europeiska samarbetet som Sverigebevarar de svenska företagens forskning och utvecklingsverksamhet inom landet.På det sättet kan även svenska myndigheter delta akfivt i def europeiskaforskningssamarbetet. Jag menar att vi då bidrar till att låta svensktnäringsliv och samhället i övrigt ta del i den standardisering som genomförs iVästeuropa. Vi måste på alla sätt markera önskan att medverka i denvästeuropeiska integrationen. Allt detta är vikfigt: Därför tycker jag attprojektet är viktigt. Det är nu föremål för granskning och behandling av IT4-delegationen, men några beslut har ännu inte fattats beträffande stödet tillprojektet. Anf.4 (vpk): Det gläder mig oerhört mycket, vilket jag inte hann säga i mitt förstainlägg, att man ännu inte har fattat beslut när det gäller pengar inorri ram. Det gläder mig också atf industriministern har läst minartikel i , eftersom det har visat sig ganska svårt att få fill stånd enverklig debatt i detta ämne. Också farhågor för vart dennatyp av forskning kan leda är intressanta och viktiga att notera. Oavsetthur långt regeringens planer på anpassning till EG kommer att avancera är detav både svenskt och internationellt intresse att miljökraven knyts tilltrafikpolifiken och styr den. Jagfick inte svar på min fråga om hur mycket som redan har satsats genom styrelsenför teknisk utveckling, genom och genom . Faktum är ju affpengar redan har satsats, . Om det nu går att bromsa IT4-delegationen är det bra, men hur mycket pengar har satsats? Anf.5 Industriminister : Fru talman! Jag har inte de uppgifternatill hands, men jag är beredd aff ta fram dem och överläitina dem till ViolaClaesson. Anf.6 (vpk): Det tackar jag för. Jag vill komma in på även ett annat område ochhoppas atf jag skall kunna få svar på en fråga. I det material som jag har fåttfillgång till och i ett protokoll från ett regeringssammanträde från ungefärett år sedan sägs det atf delar av ett projektavtal som styrs av IT4-delegafionen skall, om det föreligger-särskilda kommersiella skäl, fåutelämnas av avtalsinfressenterna, bl. a. privatkapital, eller sekretessbeläggasav IT 4-delegationen. Prot.1987/88:129 Jag skulle vilja höra pm vissa delar av ärsekretessbelagda. Varförhar vi inte fått se den rapport som delegationen skulle ha kommit med P'1 Överläggningen var härmed avslutad; 4,§ Svar på fråga 1987/88:525 om rymdforskningsprojektetColumbus har frågat mig om vilka åtgärderjag ämnar vidta för aft svensk rymdindusfri och rymdforskning skall kunna deltai de fredliga delarna av . Det är mänga faktorer som avgör vilka projekt som Sverigebör delta i och i vilken omfattning detta-bör göras. Vid bedömningen måsteregeringen, förutom aft fa ställning till rent kostnadsmässiga faktorer, setill atf anslagna medel används på ett så effekfivt sätt som möjligt så aftstörsta möjliga utbyte erhålls inom de givna ramarna. Dessutom måste i vissafall utrikespolitiska aspekter läggas på projekten. Dessa faktorer har vägts in då regeringen förraåret fattade beslut om inriktningen och omfattningen av det ESA-samarbete somär planerat för . Satsningarna innebär aff grundtankenmed regeringens proposition 1985/86:127 om riktlinjer för industripolitiken pårymdområdet, m. m. uppfylls och ett balanserat program skapas där industrinsbehov tillgodoses, som vi stöder det europeiska rymdprogrammet. Regeringens beslut att engagera i de två storaESA-projekten 5 och innebär att vi i början på 90-falet får höjavår ambitionsnivå . Genom denna satsning på rymdverksamheten ochEuropasamarbetet inom får industrin tillfälle atl ytterligare förbättra sintidigare höga kompefens på rymdområdet. Regeringens bedömning är att svenskindustri även i framliden kommer att betraktas som kompetent samarbetspartnerav europeisk rymdindustri. 8 (): Jag ber aff få tacka herr industriministern för svaret.Jag måste säga att jag är besviken. Jag noterar att industriministern anför, att vi under90-talets början kommer atl höja vår ambitionsnivå inom rymdprogrammet med ca20 %. Själv är jag historiker och uppfostrad i källkritikens lära och vet attsaker och fing kan beskrivas på helt olika sätt. Del kan dock sägas att vi faktiskt minskar vår andel avESA-programmet från . av den totala budgeten för till 1,7 %.Industriministern undviker dessutom min verkliga fråga. Ministern nämner inlemed ell ord hur kan få del av det fredliga arbetet inomColumbusprogrammet, bl.a. med polära plattformar. Industriministern säger atfindustrin får tillfälle all ytterligare förbättra sin tidigare höga kompetenspå rymdområdet. En stor del av rymdindustrin finns i . Flygmotor, och Space ätt de är djupt oroliga Prot. 1987/88:129 för attden kompetens som har byggts upp kommer att förloras i och med att 30 maj 1988Sverige inte deltar i . Dessutom är och i Kirunainvolverade i verksamheten. De bilder jag har sett,'gjorda med fjärranalysavseende oljespill och annat, visar att detta är viktigt inte minst när detgäller miljöfrågorna. Varför, industriministern, skall vi inte vara med iColumbusprojektet? Inte kan det väl vara så aft medlen inte skulle användaseffekfivt i , tvärtom! Jag måste rätta Kersfin på ett pär punkter. har ettomfattande och mycket respekterat rymdsamarbete med , som-uppskattas av dedeltagande länderna i . .Arislaget för europeiskt rymdsamarbete är i år211 milj. kr. Nästa budgetår är vi uppe i 247 miljoner. Enligt den planeradeutvecklingen fram till /93 blir anslaget 330 miljoner. Det äralltså inga småbelopp som en liten industrination som lägger pårymdforskning. Sverigessatsningar i ESA-samarbetet är väl avvägda när det gäller engagemang i delsuppbyggnad av det stora framtida rymdsystemet bestående av 5 ochHermes, dels utvecklingen av rymdens utnyttjande för felekommunikafioner,fjärranalys och olika processer i tyngdlöshet. Vi satsar ungefär hälftenpå vartdera området. Även om vi hade haft möjlighet att anslå mera pengar tillrymdprogrammet hade vi lagt dessa medel på , icke på . Dettaaft industrin skulle vara speciellt oroad har jag inle märkt så mycket av. I dediskussioner som vi haft med industrirepresentanter om atl industrin medekonomiska anslag skulle delta i programmet visade de inget som helst intresseför denna verksamhet. Jagvill vidare nämna att varken eller har anmält deltagande iColumbusprojektet. Låt mig i klartext få säga följande: Jag har inte för avsiktatt ta några som helst initiafiv till ett svenskt deltagande i någon del avColumbusprojektet. 10 (): Det sista somherr industriministern sade gjorde mig verkligen bedrövad - att han inte harför avsikt att ta några som helst initiativ till aft delta i Columbusprojektet.Jag undrar om industriministern har diskuterat denna fråga med miljöministern.Jag tror inte detta bara är en industriell fråga eller en kunskapsfråga utanockså väldigt mycket en fråga om vad kan göra när det gäller attstudera de miljöbekymmer som vi har. Oljespillet skulle kunna studeras medfjärranalys. Jag talade med professor om detta,och han tror att även algblomningen skall kunna studeras med hjälpav den fjärranalys som byggs upp inom . Vill verkligen inteindustriministern atf skall delta i projektet nu när är på vägatf gå in i fjärranalysdelen av projektet? Överläggningenvar härmed avslutad. Om åtgärder mot olovlig underrättelseverksamhet vialångtradare från 5 §Svar på fråga 1987/88:521 om åtgärder mot olovlig underrättelseverksamhet vialångtradare från 11 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Jag medger atf Hädar Carstar emot svaret. Anf, 12 Försvarsminister : har frågat vilka åtgärder jaghar vidtagit som försvårar eller förhindrar sådan olovligunderrättelseverksamhet som eventuellt sker via långtradare från . Jag svarade på två frågor om trafiken medufländska lastbilar. Jag började då med att slå fast att är ett öppetsamhälle, i vilket utlänningar i princip har samma rätt som svenskar att rörasig fritt. Jag betraktar alltjämt detta som en vikfig princip. Denna åsiktdelas för övrigt av försvarsutskottet, som behandlat långtradartrafiken i ettbetänkande . Givetvis måste vi dock skydda områden och föremål som ärväsenfiiga från totalförsvarssynpunkt eller för rikets säkerhet i övrigt. Dettasker bl.a. genom att utlänningar inte ges fritt tillträde fill vissa särskiltviktiga områden, s. k. skyddsområden. har en utrednirig arbetat med att se överreglerna om tillträdesskydd. Denna utredning har lämnat ett betänkande om militäraskyddsområden. Detta betänkande är föremål för överväganden iförsvarsdepartementet. har utredningen lämnat ett betänkande medförslag fill ny lagstiftning om skydd för försvarsanläggningar m. m. Ibelänkandet behandlas även observationerna av de s. k. . Utredningen föreslår att den möjlighet som finns attförbjuda obehöriga att närvara vid försvarets övningar och försök utsträcks. Betänkandet med förslag till ny skyddslag remissbehandlasnu. När remissbehandlingen avslutats kommer jag att ta ställning till vad sombör göras i anledning av utredningens förslag. anser jag infe atldel är påkallat med några särskilda åtgärder från regeringens sida mot justutländska lastbilar. 13 HÄDAR (): Jag är säkerpå aft vi alla här närvarande lyckönskar henne. Hon har valt atf fira sinfödelsedag på hemorten tillsammans med sin familj och sina vänner. Därför harjag blivit ombedd att ta emot svaret på hennes fråga. Enligt tidningsuppgifter skulle marinen dennamånad visa upp en av sina mest avancerade helikoptrar, en helikopterspecialiserad för ubåtsjakf. Dagen innan detta skulle ske rullade en polsklångtradare in på övningsområdet, parkerade där och stod kvar nästadag. då uppvisningen skulle ske. Polisen tillkallades och gav beskedel att maninte visste vad som fanns i långtradaren. Man sade att långtradaren hade rättatt stå där den stod. är ju ett öppet samhälle, sade man. uppenbartatt försvarsministern tycker att det skall vara öppet också för utländskalastbilar vars syften vi inte känner. Så sentsom för sedan uttalade - inte bara försvarsutskottet, utan hela - att "frågan om skärpning av .befintliga regler för kontroll och reglering av utländsk lasfbilstrafik i ---- börfortlöpande prövas- ". Vidare uttalades att "utskottet förutsätterdärvid-- sådan förändring av hittillsvarande tillämpning av gällandebestämmelser att t. ex. åläggs utnyttja viss angiven vägsträckainom viss angiven tidsram". Mot den bakgrunden finner jag del någotförvånansvärt aft den ansvarige ministern infe anser aft några särskildaåtgärder från regeringens sida mot utländska lastbilar nu är påkallade. Jagtycker aft det står dåligt i överensstämmelse med vad uttalade. Om åtgärder mot olovlig underrättelseverksamhet vialångtradare från Jag skulle vilja titta litet närmare på detriksdagens uttalande som här åberopas. har i sin fråga hävdatalt uttalade att en skärpning vad gälleråtgärder mot olovlig underrättelseverksamhet skulle ske. Detta är emellertidell påstående som saknar grund. fann tvärtom alt det inle fanns skälför något uttalande om ytterligare åtgärder för all försvåra underrättelseverksamhetenmot vårt land. Jag kan rekommendera eller atl läsadel belänkande försvarsutskottet avgav i anledning av bl.a. 15 HÄDAR (): Försvarsministern erbjuder sig att tittanärmare på uttalande. Jag tycker atl det är förträffligt. Jag hoppasatl han gör det ofta. Del är faktiskt uttalanden, herrförsvarsminister, som skall vara styrande för regeringens handlande, och intetvärtom. Jag harriksdagens uttalande framför mig, och jag har självfallet läst def. uttalandetstår just de ord jag yttrade, atl "förutsätter sådan förändringav hittillsvarande tillämpning av gällande bestämmelser atl t. ex. TIR-bilarnaåläggs utnyttja viss angiven vägsträcka inom viss angiven tidsram".Riksdagen har uttalat ett slags förtroende för alt regeringen, med deltauttalande i botten, skall handla på ett visst sätt och skärpa bestämmelserna.Men försvarsministern finner det infe befogat med någon sådan åtgärd . Dettakan vi djupt beklaga. Del beklagas dock självfallet inte av dem som finner detangelägel atf ha uppställda där militära övningar äger rum. I frågan står "trots aft idecember till regeringen uttalade en skärpning vad gäller åtgärdermot olovlig underrättelseverksamhet". Jag har gått igenom defta jag ärmycket noggrann med sådant. - och funnit att påståendet omriksdagens uttalande icke är korrekt. Jag är mycket noga med vad riksdagenuttalar och ger till känna. Jag önskar att ledamöterna ocksåkände samma respekt för vad uttalar. Prot.1987/88:129 Anf. 17 hädar cars (fp): 30 maj1988 Fru talman! Herr försvarsministernläser uppenbarligen utta- ----------------- ; landen som fan läser . Jagciterar än en gång försvarsutskottets Omlärarrekryteringen betänkande för försvarsministern: "Utskottetanser" - det syftar på försvars- tiUgymnasieskolan utskottet, vars uttalande på denna punkt antogs av - " att frågan omskärpning"-jag vill betona ordet skärpning-"av befintliga regler förkontroll och reglering av utländsk lastbilstrafik i ----------------------- bör fortlöpandeprövas av ansvariga myndigheter". Uppenbarligen är infe försvarsministernen sådan. Jag hoppas aff observerade ordet"befintliga". Överläggningen var härmed avslutad. 6 § Svar på interpellation 1987/88:242 omlärarrekryteringen till gymnasieskolan har frågat mig om regeringen ärberedd atf vidta snabba åtgärder för atf trygga fillgången på gymnasielekforeri framfiden. Jag delar uppfattning om lektorernasbetydelse för kvaliteten i gymnasieutbildningen. Def är lektorerna som kanhålla utbildningen ä jour med den vetenskapliga utvecklingen. Def är de somkan.ge eleverna en uppfattning om vetenskapligt arbete och väcka deras intresseför fortsatta studier. Det finns all anledning att slå vakt om denna särskildaämnesmässiga kompetens för gymnasieskolans del. Därför är jag i likhet med bekymrad över attvakanserna på lekforstjänster ökat . Det är också därför somregeringen givit universitets- och högskoleämbetet (UHÄ) i uppdrag atf föreslåen prakfisk-pedagogisk utbildning för bl. a. sådana som är ämnesteorelisktbehöriga till tjänst som lektor. En sådan åtgärd bör kunna få effekt redan påkort sikt. En annan åtgärd - också på kort sikt - är aft förenkla deti dag utdragna fillsäftningsförfarandef beträffande lektorstjänster. Lektoratentillsätts äv länsskolnämnderna efter en rätt omfattande administrativprocedur, och en tjänst kan normalt inte tillträdas förrän efterdef aft vakansen uppkommit. Detta är förstås till klar nackdel för såvälrekryteringen som utbildningen. Jag har redan i fidigare sammanhang talat fören enklare procedur, där kommunerna själva tillsätter lektorer. En sådanprincip har förordats också av den s. k. styrningsberedningen (U 1987:04,SOU 1987:20). Jag avser aft återkomma med förslag om en sådan förenkling föratf underlätta rekryteringen av lektorer. Jag harunder hand fått veta atf UHÄ i sin redovisning av det nämnda uppdragetom lektorsutbildning kommer att göra en allmän genomlysning av lektorsrekryteringenpå såväl kort som . Def är ett antal problem 10 som kommer atf bli aktuella och förvilka lösningar måste prövas i större sammanhangockså utanför själva utbildningssystemet. Jag skall här bara nämna delsekonomiska frågor som studiefinansiering och löneförhållanden, dels uppgiftenatf skapa ett arbetsinnehåll i tjänsterna som för individen är attraktivt ikonkurrens med andra alternativ både inom och utanför skolan. Det gäller också aft öka rekryteringsunderlaget förlekforstjänster. Här vill jag peka på två vägar. En är den jag redan nämnt -att söka föra in sådana som har disputerat på en lärarutbildning. UHÄ kommerhär all undersöka intresset hos forskarstuderande för aft skaffa sig enlärarutbildning som kan ge lektorstjänst. En andra väg fill ökad lekforsrekryfering är aftintressera studerande inom högskolan eller redan verksamma lärare för attgenomgå forskarutbildning. Jag föreställer mig att den senare gruppen skullekunna ha ett relativt stort intresse, om forskarutbildning bättre kundesamordnas med deltidstjänst som lärare. Jag avvaktar således nu närmast de förslag UHÄ skall kommamed. Jag ser del som en prioriterad uppgift att snabbt pröva vad som kan görasför att förbättra kvaliteten i gymnasieskolan även pä detta område. 20 (): Jag ber aft få tacka utbildningsministern försvaret på min interpellafion. Det tycks vara hoppingivande, eftersom viuppenbarligen har samma uppfattning om lektorernas betydelse för kvaliteten igymnasieskolan. Uppenbarligen är också utbildningsministern, liksom jag,allvarligt oroad över den brist på lektorer som kan konstateras. Frågan är naturligtvis varför ingenting har gjortstidigare. Defta är självfallet en situation som infe har uppstått . Vi harsuccessivt kunnat se hur tillgången på lektorer har blivit allt mindre. Det är bra alt utbildningsministern har gett UHÄ i uppdragatt se över deri praktisk-pedagogiska utbildningen. Det är också bra - vilketutbildningsministern inte nämnde,- men vilket han är väl medveten om- - aft SÖför närvarande har en undersökning på gång. Man väntar en slutrapport inovember om hur situationen ser ul på leklorsområdet. Situationen är oroväckande - katastrofal skulle manfaktiskt kunna säga utan att ta till överord. Det framgår inte minst av denomständigheten att /87 av lektoraten var obesatta lillföljd av tjänstledigheter och vakanser.