prot · GB0946 · 1987-12-31 00:00:00 — Jag vill i det här sammanhanget gärna uttryckaförhoppningen att vi skall kunna gå vidare på den inslagnavägen och genomföra de förändringar och förbättringar som vi frånvänsterpartiet kommunisterna har föreslagit, till båtnad för landets bostadskonsumenter. Lagom bostadsan visningsrätt, 5 (): När jag har hört de borgerliga talarna här , förstår jag att deinte har en aning om hur det är att vara utan bostad, kontakter och pengar. Deborgerliga partiernas företrädare ställer sig helt på fastighetsägarnas sida.Vi som har sysslat med bostadsförmedling på det lokala planet ända sedan1960-talet vet att de som har kontakter och pengar inte behöver stå ibostadsförmedlingsköerna. Nuär det fråga om en rättvis fördelning av bostäder. I en situation därbostadsbristen tilltar och segregationen förvärras är det angeläget attbostadsförmedlingarnas tillgång på bostäder ökar. Det förslag som behandlas ibostadsutskottets betänkande 4 och som vi diskuterar ligger därför rätt itiden och kommer att betyda att låginkomsttagare, unga barnfamiljer, ungdomarsom saknar både kontakter och pengar får ökade möjligheter att få bostad. Regeringensförslag innebär att bostadsanvisningslag ersätts med en ny lag omkommunal bostadsanvisningsrätt - anvisningsrättslagen. Lagen kommer att varafrivillig så till vida att varje kommun själv bestämmer om den vill tillämpalagen eller ej. I första hand skall kommunen och husägarna försöka uppnåfrivilliga överenskommelser om hur många lägenheter som skall gå tillbostadsförmedlingen, men om de inte kan komma överens eller om intefastighetsägarna följer överenskommelsen kan kommunen enligt den nya lagenvända sig till hyresnämnden. Hyresnämndenskall bifalla ansökan i den mån anvisningsrätten behövs förbostadsförsörjningen. Beslut får dock inte meddelas i den mån det är oskäligtmed hänsyn till särskilda villkor som kan gälla för upplåtelse av lägenheternai huset, husägarens särskilda behov av att förfoga över lägenheterna ellerövriga omständigheter. Ettbeslut om anvisningsrätt gäller tills vidare. Det får omprövas - ivissa fall redan tidigare, bl. a. om det är uppenbart att en husägaremissgynnas i förhållande till andra husägare eller om anvisningsrätten orsakarhusägaren stora olägenheter. För skada som uppstår genom det Lag om bostadsanvisningsrätt, m. m. dröjsmålsom orsakas av anvisningsförfarandet har husägare rätt till ersättning avkommunen: Ersättning skall dock ej utgå om husägaren senast inom en månad fråndet han meddelat kommunen att lägenheten är ledig får besked om att han självfår förfoga över den. Till betänkandet har fogats åtta reservationer. Samtligaborgerliga partier yrkar inte bara avslag på förslaget till nyjag omanvisningsrätt utan också upphävande av den nu gällande bostadsanvisningslagen,som föreslogs av dåvarande bostadsministern . Jag frågar mig:Vart är på väg? - Tydligen allt längre in i högerburen. Vidare är de tre borgerliga partierna överens om att gekommunerna möjligheter att uttaga avgift för bostadsförmedling. Vi avstyrkerdetta förslag. När det gäller den s. k. tapetreformen tillstyrker vi atttidsbegränsningen upphör. Däremot kan vi ej tillstyrka förslag ommöjligheter för enskild hyresgäst att träffa avtal med fastighetsägare om inflytandeöver reparationer i den egna lägenheten, även om det inte finns någon förhandlingsöverenskommelse.Ej heller kan vi tillstyrka förslaget att individuella avtal skall kunnaträffas som inskränker hyresvärdens generella underhållsskyldighet. Vpk.vill .skärpa.lagen ytterligare och driver gamlavälkända krav med någon otålighet. Jag kan ha eii.viss förståelse för det. Det förslag som behandlas är enligt min mening enförstärkning av bostadsförmedlingarna och det är också genomförbart. Jag yrkar avslag på vpk-reservationerna. Jag yrkar bifall till reservation 5 samt i övrigt tillutskottets hemställan, vilket innebär avslag på resterande reservafioner. 6TORE (vpk); Låt mig börja med att yrka bifall fill devpk-reservationer som fogats fill detta betänkande. Sedan skulle jag, med anledning av vad underströk om att lagen kommer att vara frivillig, vilja göra denkommentaren att det är just denna grundläggande konstruktion av lagen som ärproblemet -utgångspunkten att det skall träffas avtal mellan kommunen ochfastighetsägarna. Det innebär ju inte i och för sig någon som helst rätt förkommunen att förfoga över någon lägenhet. Allting är förhandlingsbart. Även de lägenheter somkommunerna kan tillförsäkra sig genom utfästelse frän fastighetsägarna isamband med att, statliga lån ges blir-därmed förhandlingsbara. Det finns riskför att den praxis som har utvecklats på detta område kan rivas upp genom denhär föreslagna lagstiftningen. Det är en del av bakgrunden till den oro som viförsökt ge uttryck för och anledningen till att vi trycker på hur viktigt detär att vi i stället får en lagstiftning, som inte utgår från frivilligheten somdet grundläggande. Jag kan säga, utan att överdriva, att de flestaerfarenheter från frivilliga avtal med fastighetsägarna i vårt land omupplåtelse av lägenheter tyder på att frivillighet inte är bra - och när jagsäger det har jag varit snäll i mitt omdöme. Från den utgångspunkten hade detvarit angeläget att tackla det härproblemet på ett annat sätt. Också rent praktiskt kommer det nämligen attuppstå stora svårigheter. I stora kommuner med många fasfighetsägare är det ipraktiken nästan omöjligt att förhandla med varje enskild fastighetsägare. Därfår man förlita sig på resp. fasfighetsägareförening. Men vi veterfarenhetsmässigt hur dåligt relafionerna mellan fasfighetsägareföreningar-naoch enskilda fastighetsägare har fungerat. Det har varit svårt att förmå dessasenare att lämna nyproducerade eller ledigblivna lägenheter fillbostadsförmedlingen. Jag menar att det inte finns tillräckligaresurser för att detta skall fungera bra. Inte heller hyresnämnderna ellerbostadsdomstolen klarar att pröva hundratals eller tusentals ärenden. Detta gerfasfighetsägarna en alldeles för stark förhandlingsposition. Kommunerna blirmer eller mindre tvingade att komma överens med fastighetsägarkollektivet ochhar därför inte ett särskilt bra utgångsläge. Det som jag sade förut kvarstår. Jag hoppas att deförändringar som den nya lagsfiftningen ändå innebär skall kunna följas upp, såatt lagen kan förbättras ytterligare. Lag om bostadsanvisningsrätt, . m. m. 7 (): sade att de borgerliga intehar någon aning om hur det är att vara utan bostad, pengar och kontakter. Jo,det vet vi, men vi vet också hur bostadsmarknaden fungerar , nämligen intesärskilt väl. Vi vet med bestämdhet att det inte blir fler bostäder genom attdet inrättas en bostadsförmedling i varje kommun - det bidrar inte till att ökabostadsbeståndet. Det finns kommunala bostadsförmedlingar, som inte fungerarsärskilt bra, där det behövs pengar för att komma fram i kön. Även inommonopolets ram finns det alltså vissa avarter. Jag skulle kunna beräfta förMaj-Lis att det kommunala, allmännyttiga bostadsbolaget i vissakommuner fungerar så dåligt att alla som bor där flyttar, om de kan,'tillbostäder hos privata fastighetsägare, där ansvaret för och uppträdandetgentemot hyresgästerna är betydligt bättre. ger en mycket ensidig bild avbostadsmarknaden. Det är inte mer monopol som behövs, utan mer flexibilitet ochmångfald i samhället för att bristsituationen i någon mån skall kunna åtgärdas: Det är också ganska anmärkningsvärt att de privata fastighetsägarna som socialt oansvariga. Det är inte minuppfattning om och min erfarenhet av privata fastighetsägare. De har ettsocialt ansvar. De har gått rned på förhandlingar om upplåtelse av lägenheter.I har t. ex. de privata fastighetsägarna tillfrågats om de var villigaatt ställa lägenheter till förfogande för utslagna människor och arbetslösapersoner i kommunen. Det har de gjort, och därmed har kommunmedborgare somtidigare bott på hotell och varit inhysta på annat sätt fått en riktig bostad. Den bild som socialdemokraterna gerav den privata fastighetsmarknaden behöver nyanseras. Anf.8 (); När det gäller den nya anvisningsrättslagen är det,, synnerligen tveksamt om förslaget ens uppfyllerEuroparådskon- Lag om bostadsanvisningsrätt, m. m. ventionenom de mänskliga rättigheterna i vissa hänseenden. Det hade verkligen inteskadat om propositionen hade innehållit en analys av denna fråga. Vad lagendefinitivt inte främjar är en rättvis fördelning av bostäderna och en allsidigbefolkningssammansättning. Regeringens förslag bygger på tvång och förbudstänkande.Anvisningsrättslagen leder dessutom fill ökad byråkrafi och merarbete förkommunerna. När vi i folkparfiet, som 1980 föreslogbostadsanvisningslagen, märkte att lagen inte fungerade, tog vi konsekvensernaav det och föreslår alltså att den inte skall fortsätta att gälla. Om någotfungerar dåligt skall man naturligtvis ta konsekvenserna och ändra på det.. För att bostadsmarknaden skall bli bättre bör onödigaregleringar tas bort och öppenhet skapas, vilket leder till möjligheter fillsamarbete mellan kommuner och fastighetsägare. Detta främjar en ökad produktionav bostäder och en större rörlighet på bostadsmarknaden. Vilka är det som fårglädje av detta? Jo, det är naturligtvis konsumenterna, dvs. Detskapas inte fler lägenheter genom att sådana här lagar införs. I anvisningsrättslagen finns det inte heller någraeffektiva spärrar när det gäller utnyttjandet i kommunerna. Det kommer alltsåatt finnas risk för att vissa kommuner använder lagen pä ett annat sätt änandra kommuner, och det är mycket betänkligt. Om yrkande om avslag pålagförslaget hade tillstyrkts skulle en ökad rörlighet på bostadsmarknaden hafrämjats, och det hade gynnat inte först och främst fastighetsägarna, men konsumenterna,dvs. 9AGNE (): Vi är i denna debatt ense om att det finnsett problem som vi skall försöka lösa. Däremot är vi oense om på vilket sättproblemet skall lösas. Problemet är alltså att det råder en storbostadsbrist. Vi har debatten i färskt minne, då vissa fackligarepresentanter på ett eller annat sätt hade skaffat sig lägenheter och gåttföre i kön. Införandet av denna lag skulle då vara ett sätt att lösa ocksådetta problem, men jag tror inte heller att man därmed kommer åt det problemet. inledde sitt anförande starkt med attpåstå att hon är insatt i hur det är att vara utan bostad och att de borgerligainte har någon uppfattning om hur de bostadslösa har det. Eftersom denna lagskulle vara botemedlet mot bostadsbristen vill jag fråga ; Hurmånga nya lägenheter beräknar socialdemokraterna att den nya lagsfiftningenskapar? Hur skall ni kunna åstadkomma en rättvis fördelning av dessalägenheter? Hur skall ni rättvist fördela lägenheter som inte finns i Stockholmtill de 130 000 som står i bostadskön? Varför säger ni inte i stället ja tillcenterns förslag om att plocka fram de 100 000 övernattningslägenheterna ochbörja fördela dessa till dem som vill bo här i men inte har någonbostad? Vad är det egentligen för skillnad mellan den nya lagen och den gamlabostadsanvisningslagen, som aldrig kom att fillämpas därför att den varalldeles för krånglig och skapade för mycket byråkrafi? blir det ju sammatvång och byråkrati, om inte än mer. Lag om bostadsanvisningsrätt, m. m. Jag tyckeratt socialdemokraterna skulle ta konsekvenserna av det här, på Prot.1987/88:46 samma sättsom har gjort, och gå med på att avskaffa bostadsanvisningslagenutan att införa någon annan lag i stället. Varför inte i stället fillämpafrivillighet? Hur tror socialdemokraterna att man kan få fill stånd ett blandatboende genom tvång? Varför förmenar ni de inblandade, de boende ochfastighetsägarna, att vara med och diskutera på vilket sätt bostadsområdenalämpligen skall sammansättas för att den sociala bostadsmiljön skall bli braoch kunna fungera? 10 (): Först och främst vill jag säga till jag inte har sagt att fastighetsägarna är asociala. Jag har sagt att deborgerliga ställer sig helt på fastighetsägarnas sida, och det är en helt annansak. Denna lag är en frivillig lag, så till vida att kommunernasjälva får bestämma om de vill träffa avtal med fastighetsägarna. Jag kanförsäkra att jag, som har representerat där bostadsbristen var storunder 60-talet, vet att det går att förhandla med fastighetsägarna. Men den härlagen ger oss ett stöd ute i bostadsförmedlingarna. Om man har läst remissvarenvet man att bostadsförmedlingarna hälsar den här lagen med tillfredsställelse. Det är klart att man som kan önska sig mer.Men vi har gått balansgången mellan rättssäkerheten och vår vilja att hjälpa demänniskor som har det sämst på bostadsmarknaden. Vill tala om ifall det här förslaget gernågra fler lägenheter, säger . Vi har icke en debatt ombostadsbyggande, vi har en debatt om fördelningen av lägenheter som blirlediga. Jag kan tala om för att det sker en ganska stor förmedlingutanför bostadsförmedlingarna. De bostäderna går inte till de grupper som jagtalar för, de går till grupper som har pengar eller kontakter. tycker att vi skall ändra oss i våruppfattning. Jag vet att förra bostadsministern, , hade ett hårtarbete för att få lägga fram sitt förslag, vilket hon gjorde 1980. Att denlagen blev så pass dålig berodde på att man arbetade tillsammans med två andraborgerliga partier. Den lagen har vi ändå försökt att använda i . Detär inte alls som någon sade här att man inte kunde använda den, men den varkrånglig och besvärlig. Därför hälsar jag med tillfredsställelse att vi i dagkan ta ställning fill ett nytt förslag, som ger möjlighet förbostadsförmedlarna att arbeta på ett helt annat sätt än vad de har gjorttidigare. Bostadssituationen i ärsvår, men inte försämrar den här lagen möjligheterna för dem som flyttar hitatt få en bostad. Det blir snarare en förbättring för de grupper som ärutan bostad. 11MARGARETA (); sade faktiskt att detbehövdes pengar och kontakter för att få bostad. Det gällde då hos de privatafastighetsägarna. Det tycker jag faktiskt är att säga att de inte har någotansvar, utan att det bara är pengar och kontakter som behövs för att få enbostad. Det tycker jag inte är en riktig beskrivning. 2 protokoll 1987/88:46 Lag om bo-stadsanvisn ingsrätt, m. m. Sedan säger att när man hade bostadsbristi gick det mycket bra att komma överens med de privatafastighetsägarna. Men varför i all sin dar skall vi då behöva ha den här lagen?Den behövs ju inte när det ändå går bra att komma överens. Bostadsministernskriver t. o. m. i propositionen: "Jag noterar också att , även om förbundet inte önskar någon lagstiftning pådetta område, ställer sig bakom att alla fastighetsägare i proportion till sittlägenhetsinnehav bör acceptera att ta emot socialt och ekonomiskt svagahushåll." Det framgår av proposifionen att fastighetsägarna harmedgivit att så kommer att ske. Vi behöver inte denna lag, och därför tyckerjag att det är helt onödigt att införa den. Jag är fortfarande kommunalpolitiker och följer med vadsom sker, framför allt på bostadsområdet i min egen kommun och mitt eget län,och jag skulle vilja fråga : Blir det enklare att tillämpa denhär lagen? Det tror jag inte att det blir. Den blir utomordentligtsvår att tillämpa, för här skall man inte bara ta hänsyn till att människor fåren bostad, utan man skall se till att det blir en social fördelning avbostäderna. Man skall titta efter vilka människor som bor i fastigheten ochvilka som skall få komma dit, dvs. om de är svaga eller starkabostadskonsumenter. Så blir det om man skall följa lagens intentioner. Dettycker jag är en grannlaga uppgift som vi lägger på våra kommunalpolitiker ochsom jag med säkerhet tror att de betackar sig för. 12TORE (vpk): Får jag först göra en kommentar till det somAgne sade beträffande övernattningslägenheter och att äranhängare av att man skall kunna komma åt dem. sade väl fel närhan nämnde 100 000 lägenheter, men 10 000 handlar det säkert om i Stockholmsområdet.Vpk har aktualiserat den här frågan tidigare. Jag hälsar med tillfredsställelseorri nu ställer upp. Det hade funnits möjlighet att göra det i anslutning till detta betänkande och vår reservafion nr 4. I den talar viom möjligheterna att komma åt lägenheter som utan godtagbara skäl står tomma.Det är möjligt att vi får anslutning från under voteringen på denfrågan. Det skall bli intressant att se. Den bostadsanvisningslag som vi nu har var, för attanvända ord, ett folkpartistiskt initiativ. Motivet för den lagenstillkomst var att man skulle få tillgång till nyproducerade och ledigblivnalägenheter som fastighetsägarna vägrade att lämna ifrån sig. Det var motivetför lagen. Sedan gjordes lagen, jag vill påstå medvetet, så krånglig att denblev nästan omöjlig att tillämpa i praktiken. Bara ett fåtal kommuner hartillämpat den. Men att lagen fungerat dåligt kan inte vara något skäl för attavskaffa all lagstiftning på det här området, utan man skall naturligtvis ändraoch förbättra den lagstiftning man infört med de här motiven. säger att ett avslag , enligt folkpartietsmodell, på den föreslagna lagstiftningen skulle gynna en ökad röriighet. Jagtror säkert att det skulle gynna en ökad rörlighet. Men framför allt skulle detgynna en ökad spekulafion på bostadsmarknaden och en ökad segregation, dvs. desom redan ligger sämst till och har svårast att få bostäder, de som inte harpengar ochkontakter, skulle komma i ännu sämre läge och få en ännu sämre situation. Jag skall inskränka mig till de kommentarerna. 13 (): Jag vill ytteriigare understryka att den härlagen får kommunerna frivilligt bestämma sig för om de skall använda. Ettytteriigare frivillighetsmoment är att man på frivillighetens väg skall försökaatt komma överens med fastighetsägarna om fördelningen av lediga lägenheter. Omman inte då kommer fram till något resultat, skall man gå fill hyresnämnden. båhar hyresnämnden att ta hänsyn till bostadsförsörjningen och många särskildaskäl som står angivna i lagen. Detta är en lag som naturligtvis kommer attbetyda förbättringar jämfört med den nuvarande lagen. Men, jag vill gärna sägadet, den är egentligen inte pä något sätt tvingande, för det är kommunerna sompå grundval av sin egen situation har rätten att bestämma. 14 (): Först vill jag säga att det är konstigt när Maj-LisLandberg hävdar att det har gått att förhandla med fastighetsägarna och attmari har kunnat komma överens. Varför vill man då införa tvång? När det gäller det nya förslaget hävdar att det inte är tvingande utan bara ger möjlighet att arbeta på ett nyttsätt. Men tala då om för mig hur menar, I betänkandet sägs:"Enligt förslaget kan anvisningsrätt uppkomma antingen genom utfästelse avvederbörande husägare" - det kan alltså vara frivilligt - "ellergenom beslut av hyresnämnd." Är det då också frivilligt? Jag tolkar dettasom tvingande, sade att vi medvetet hade gjort lagenkrånglig. Det var väl ett fantastiskt påpekande. Jag tror väl ändå inte attnågon medvetet gör en lag krånglig. Däremot har vi märkt att lagen harmotverkat den rörlighet på riiarknaden och den ökade produktion som vi villeha. Det har vi dragit ut konsekvenserna av, och det tycker vi att man skallgöra. Det allvarligaste är den misstro vpk har motfastighetsägarna. Den är tydligen total. Vi i tror faktiskt påmänniskors förmåga att lösa problem genom frivilliga överenskommelser. Detgäller alla människor, även fastighetsägare, 15 (): och socialdemokraternasresonemang går ju inte ihop. Först säger att vi inte skallföra en debatt om byggandet och tillskapandet av nya lägenheter och sedan sägerhon att lagen medför en förbättring för dem som är utan bostad här i ,Men skall stockholmarna få någon förbättring måste det såvitt jag kan förståbli fler bostäder här, och då måste motivet för lagen - det sägs i bådepropositionen och utskottsbetänkandet - vara att lagen skall avskaffa dennabristsituation. Det tillskapas ju inte en enda lägenhet med denna lag. Jag harinte fått svar på min fråga om hur många nya lägenheter som skulle kunnatillskapas. Lagenbygger på frivillighet,.sade , och det har flera Lag om bostadsanvisningsrätt, m. m. Lag om bostadsanvisningsrätt, m. m. andratalare här poängterat. Det kan innebära att lagen inte kommer att tillämpassärskilt mycket. Om det går att förhandla med fastighetsägarna, som det ocksåhar sagts här, varför skall man då använda denna bila, som en part iförhandlingen skall ha över sig som tvingande, för att man skall komma överensi en förhandling? Borde inte parterna få stå på lika grund vid en förhandling?Det är också min uppfattning att man genom frivillighet skall kunna hittamycket bättre lösningar på problemet. Hur tror att vi skall få en socialtbättre sammansatt boendemiljö genom att utöva tvång? Det är svårt att tvingafolk att trivas i bostadsområden där grannar och andra hyresgäster inte är medi resonemanget och inte har möjlighet att själva vara med och utveckla sinmiljö. All tvångslagstiftning i sådana situationer är till skada. Varför inte istället försöka få fram de 10 000 övernattningsbostäderna? Det är, ToreClaeson, vi började driva denna fråga. Det gjorde vi i samband medpropositionen om de ungas boende, tyvärr utan framgång vid det tillfället. Deandra partierna sade ifrån. Men vi kommer inte att ansluta oss till vpk:s reservation.Den andas samma tvång och obligatorium och föreslår inga konkreta åtgärder föratt tillskapa de ersättningsrum som behövs för att bostadsförmedlingen skallkomma åt lägenheterna. 16 (vpk): resonerar så som han brukargöra. Han låtsas inte om alla de konkreta förslag till åtgärder som vpk underen rad år har lagt fram, inte minst då det gäller frågan om på vilket sätt manskulle kunna komma åt en del av de tomma lägenheterna. Men vi kan lämna dendiskussionen, eftersom vi får anledning att återkomma till den under denallmänna motionstiden. Då får vi se om vi vid motionsbehandlingen kan kommatill gemensamma uppfattningar. Jag begärde ordet med anledning avSiw påstående att vi generellt skulle hysa misstroende motfastighetsägare och husägare. får väl visa när och i så fall ivilket sammanhang vi har uttryckt sådant generellt misstroende mot Sverigesfastighetsägare. Det finns liksom på andra områden i samhällslivet olikasorter. Jag vill bara understryka att både den fidigare bostadsanvisningslagenoch den nu föreslagna lagen ger de kommuner som vill tillämpa den en möjlighetatt förhandla med de fastighetsägare som inte vill medverka till att lämnalägenheter i rimlig utsträckning till bostadsförmedlingen. De fastighetsägaresom träffar avtal och lämnar lägenheter och de fastighetsägare som villmedverka till en smidig lösning drabbas på intet sätt av denna lag. 17MARGARETA (): backar nu och säger attlagen är frivillig, så den behöver inte användas. Jag tror att inte är riktigt övertygad om att lagen är särskilt bra. Vi kan kanskevara överens om att det mera är klåfingrighet att införa en sådan här lag istället för att låta fasfighetsägarna fritt sköta detta. Vi bör se fill att fåett större utbud, en större mångfald och en större rörlighet påbostadsmarknaden. hyresgästerna ochbostadkonsumenterna på ett helt annat sätt än ytterligare en tvångslag. Anf.18 (): Det har påtalats här att jag har sagt att det går bra attförhandla med fastighetsägarna. Ja, det är min erfarenhet att det har gått brai , men på många andra håll i landet har det inte lyckats lika bra. Dennalag är en tvåstegslag, där man först har möjlighet att förhandla med kommunen.Lyckas inte detta kan man gå till hyresnämnden, som bedömer om det finns sådanaskäl att hyresnämnden kan besluta att lägenheter skall lämnas tillbostadsförmedlingarna. Jag vill understryka att man i första hand skallförhandla med fastighetsägarna. Som säger finns det olika slagsfastighetsägare, och därför måste vi ha en lagsfiftning i ryggen. Det är vad vii dag skall besluta om. Jag hoppas verkligen att denna lagstiftning skallförbättra möjligheterna för de svagare grupperna att snabbare få bostad. Anf.19 (): Helt kort till . Det står i propositionen attfastighetsägarna genom sin organisation har ställt sig bakom förslaget attfastighetsägarna i proportion till sitt lägenhetsinnehav bör ta emot socialtsvaga hyresgäster, som det uttrycks i propositionen.