prot · GB09136 · 1987-12-31 00:00:00 — Jag vill mycket bestämt protestera mot att jagskulle ha röstat för den här definitionen på död - som är riktig, enligt minövertygelse - för aff fransplantafionslagen krävde def. Döden är alltid en ochdensamma. Man kan irtte artpassa defirtitionen på död efter vad sjukvårdeu harför behov av eller krav på orgart. Prot,1987/88:136 Befruktning utanför kroppen, rn. Prot.1987/88:136 Däremot kan definitionert i förlärtgrtirtgert få effekter påvår möjlighet alt 8 juni1988 göra trartsplartlafioner, förutsattaff man har den uppfattnirtg som jag har - ', ', att man aldrig får ta livsviktigaorgan från en individ innart mart står med dödsbevis i handen. Är man intemogen atf skriva dödsbevis, då skall man m. m. irtfeheller syssla rtied dert typert av trartsplanfafioner. AnL 55 (): Jag accepterar när det gäller hennes ställningstagande tillfransplartfafiortslagert. Men godtogtransplantatiortslagens gruuder, och def har jag också gjort, med vissajusferiugar. Detta förklarar ärtdå irtte Irtgrid Rortrte-Björkqvistsolika sfällrtirtgsfagan-dert i dessa gruudfrågor - när det gäller grunden förabort, gruuden för fransplanfafiort, gruuden för atf anvärtda aborterat fosteri ett mycket begränsat sammanhang. Def är härvidlag som jag tycker atf ändå brister i fråga om logik totalt seff, och det är därförsom jag efterlyser en helhefsgrund som vi kart hålla oss till i alla dessasammarthartg. AnL 56 (): Jag vef inte vad nu avser, menjag vill påminrta om aff jag i debatten om abortlagstiffningen - jag förmodaratt det är den som mart härtvisar fill - framhöll aft jag i princip har sammauppfattning som . Men vi skilde oss åt i def avseendet aff jagtyckte atf mart trots allt skulle ha ert helt förutsättrtirtgslös översyrt föraff få till stårtd ert dialog. Man skulle inte binda sig i direktiven utau låtaäven dem som har en anrtan uppfattrtirtg ärt vad och jag harfritt få argumeufera för dert - i dert översyrt som jag då hade hoppats på. AnL 57 (): Det var just defta som jag ändå ansåg vara detviktiga. I min reservation och i mitt yrkande låg ett krav på ett ökaträttsskydd för fostret: Def skulle vara mofivet för själva ufredriingert.Irtgrid var då infe beredd att ställa sig bakom det kravet;Jag hoppas aft vi kart rtå enighet framöver när vi får diskutera den här fråganvidare. Överläggningen i detta ärende var härmed avslutad. (Beslut fattades efter debatten om jordbruksutskottetsbetänkande 25.) Kammaren övergick till attdebattera socialutskottefs betänkartde 27 om ufvecklirtgert irtom hälso- ochsjukvården m. m. Utvecklingen inom hälso- och sjukvården m. m. AnL 58 (): Vi har fått en skrivelse från regeringen om folkhälsans utveckling.Låt mig först säga att det ligger ett mycket värdefullt arbete 58 bakom den skrivelsen. Fränfolkpartiets sida menar vi att myckel - och myckel mer- bör göras för atf främja folkhälsan. är'def fråga om en skrivelse, och vihar infe haft motionsrätt i anledning av just denna skrivelse. i vårhar avgjort en del förslag som vi lagt fram frårt sida. Def är många organ som är verksamma för att främjafolkhälsan. Vi har från vårt håll föreslagit aft man skall göra en kraftsamlingoch återupprätta ett statens insfitut för folkhälsan, där bl. a. en del avsocialstyrelsert skulle irtfogas. Regeringen vill gå en annan väg. I skrivelsen aviserarsocialminisferrt aft hon tänker inrätta en speciell hälsopolitisk expertgrupp,som skall knytas till den nya hälso- och sjukvårdsberednirtgert. Det sägsockså, rtågot gåtfullt, atf till dertna expertgrupp skall även knytas experter. Jag menar aff defta kanske är en olycklig organisatoriskform, men jag vill irtfe söka sak i dert frågart här och rtu. Vi kommer aftvidhålla vårt krav på en irttertsifierirtg av det hälsopolitiska arbetet, ochvi tror att dert lämpligaste formen är aft återupprätta en enhetlig myndighet,som har ett huvudansvar för folkhälsoarbetef. I detta betänkartde behartdlas också ert heldel motiorter i sjukvårdspolifiska frågor. Jag tror att folkpartietssjukvårdspolitik är väl kärtd; vi har fidigare diskuterat den fleragårtger i kammaren. Här återkommer vi med krav på husläkare, med krav på eu markerirtgfrårt riksdagerts sida av att sjukvårdeu måste tillföras ytterligare resurser itakt med dert ekortomiska tillväxtert. Jag tänker inte fa upp en långdiskussion i dessa sakfrågor utan nöjer mig med aff yrka bifall till vårareservationer 1 och 4. Utvecklingen inom hälso- och sjukvården m. m. AnL 59GÖTE (): 1 defta betänkande behandlas återigen hälso-och sjukvårdsfrågor - kanske de hetaste och livligast debatterade frågornaunder denna session, framför allt under vårert. Jag vill först beträffande deekonomiska förutsätfnirtgarna understryka att faktiskt är det land somhar världens högsta skattetryck. är också det land som har den störstaoffentliga sektorn, om man ser till den fria världen. är rtummer tvånär def gäller atf satsa resurser på hälso- och sjukvården. Vi moderater tycker atf det då är märkligt aff man irtomramert för denna totala ekonomiska situation inte kan klara den hälso- ochsjukvård som ger alla människor dert vård de behöver. Def är artgeläget aff hadenna bas för ett ekonomiskt resonemang om hälso- och sjukvården. När det gäller själva principerna har vi moderater i ettmycket tidigt skede varnat för en övertro på primärvården. Vi har sagt: Satsagärna på primärvården, men gör det i balarts, och ha inte en övertro på enfolkhälsopolifik och på vad primärvården kan åstadkomma! Def blir ärtdå så aftsjukhusvården måsfe fungera. Det firtrts ett samband mellan primärvård ochsjukhusvård, som alla vet. ' Närriksdagen antog hälso- och sjukvårdens inrikfrting irtför 90-talef var vimoderater ensamma om aft påpeka aft sjukhusplafser inte kan läggas ned i denomfattning som majoriteten och regeringen ville. Vi har sett hur det har gått,och det är därför som vi nu kräver att för det första skall 1987/88:136 ompröva inriktnirtgert av hälso- och sjukvårdslageu, för aff ytterligare markera behovet av sjukhusvård och av deukvalificerade sjukhusvårdeu, I I |~där bristspecialiteterna finns. , För det artdra är vi artgelägrta om att understryka valfriheten ivården. -' Därför pekar vi också på att hälso- ochsjukvårdslagen skall ändras på ett sådant sätt atfpatienferts ställrting stärks, att valfriheten - rätten att välja läkare,sjukgymnast och vårdgivare - markeras. Den rätten är oerhört begränsad ,och är unikt, jämfört med många länder i , genom aft här finrtsså begrärtsade möjligheter att välja. Detta gäller ocksåfamiljeläkarsifuafiortcrt, som blir tillgodosedd inom ramen för de moderatayrkandcrta om valfrihet i vårdert. Vimoderater vill också att det görs en snabb utvärdering av primärvårdensutveckling kontra sjukhusvården och situationen inom sjukhusvården, Detta är yrkanden som vihar redovisat i våra partimotioner och också i de reservafioner som är fogadefill betärtkartdet. Jag ber aff få yrka bifall fill de moderatareservafiorterna. AnL60 MARGÖ (vpk): I en motiort som behartdlas i artslufning till regerirtgens skrivelseom folkhälsart framhåller vpk behovet av rättvisande prestationsmått försjukvården. Lltskottet avstyrker motionert, irtfe för aff mart har en annanuppfattning, utan med hänvisning till pågående och planerat arbete med aff mätaproduktivitet och effektivitet i vården. Vi har infe reserverat oss motutskottets hemsfällart, vilket vi infe haft någon anledrting atf göra, utau viavvaktar resultat och delresultat av defta arbete, så får vi se om vifortfarande har samma uppfattning då. Detär bara på en purtkf som jag redart kärtrter ert viss oro, och det villjag fa upp i detta auförartde. Det gäller DRG-sysfemet, som bl. a. av Spriframhålls som ett utmärkt sysfem för att mäta vårdeus produktivitet ocheffektivitet. DRGär ert metod för hälsoekonomisk forskrtirtg som irtrtebär ekonomiskaberäkningar efter diagnosrelaterade grupper - därav namnet. Idén med DRG kommerfrån , och syftet är att dämpa sjukvårdskostnaderna och underlättarationaliseringar inom vården. Ioch för sig är def inget fel i detta - alla har yäl ett intresse av atf dämpasjukvårdskostnaderna och att göra rafionaliseringar där def är möjligt. Men DRGger inget utrymme för bedömning av vårdkvaliteten - som Spri också påpekar. DRGfar inte heller några sociala hänsyn. I tillämpas systemetför att sjukhusen skall få betalt per vårdad patient med en viss diagrtos. Kan vården genomföras med lägre kostnader än genomsnittet gör sjukhuset en förtjänst. Tillstöter däremot komplikationer som förlänger vården riskerar sjukhuset aff gå i bankrutt. På så sätt gynnas ' korta vårdtider och socialt välanpassade patienter.I sker också en snabb utslagning avsjukhus som exempelvis drivs av ideella organisafiortcr och som har en social inrikfrting, dvs. de som far hand om patienter med en rtågot komplicerad social sympfombild. Däremot expartderar affärsmässigt drivrta, hårt rationaliserade sjukhuskedjor. 60 Ett rättvist prestalionsmått måste ertligt vpk:suppfattning fa hänsyn fill vilka patientgrupper somvårdas, dvs. den sociala bildert hos patiertferrta måsfe fas med lika väl somsjukdomsbildeu. Det mäste också firtnas ert samhällsekortomisk inriktnirtg vidbedömnirtgen av vårdkostrtadert. Vårhälsa och våra möjligheter atf leva ett långt liv beror fortfarande i hög gradpå vilken samhällsklass vi tillhör. Detta framgår också klart avfolkhälsorapporten. Densamhällsekortomiska sjukvårdsforskuirtgen måste inriktas på aff sjukvärden, påett helt annat sätt än som sker , aktivt skall delta i uppspårartdet ochbekämpartdet av de företeelser i samhället som förorsakar sjukdom och ohälsa.Deu samhällsekortomiska virtsfert av en sådan inriktrtirtg av sjukvårdeu måstejämföras med vinsten av en sjukvård där rafionaliseringar i besparingssyftegår ut över patienterna och vårdens sociala inrtehåll. Vpkhar irtte fogat rtågort reservafiort till detta befärtkartde, som jag har sagt.Vi har däremot skrivit ett särskilt ytfrartde, där vi återigert vill fästauppmärksamheten på aft def förebyggande hälsoarbetet måste ha en klart uttaladmålsätfnirtg atf förbättra hälsan hos de grupper som har ett klart sämre hälsotillståndän mera gyrtnade grupper. Ett rimligt mål är aff skillnaderrta i hälsotillståndmellan socialgrupperua skall ha försvunnit . Det är vikfigt och riktigtaff ställer sig bakom den målsäffrtingen. Utvecklingeninom hälso- och sjukvården m. m. AnL 61 (): Hälso- och sjukvårdeu i har ert kapacitet för att dagUgert faemot 100 000 märtrtiskor som söker ert vårdcentral. På akutsjukhusen firtrtsplats för aff vårda 30 000 paticrtter och på sjukhem ochrehabiliferirtgskliniker mer än 50 000. Ytteriigare 35 000 besökermotfag-rtirtgarrta vid sjukhuseu under en vartlig dag. Ca 2 500 palierttergertomgår ert operatiort, och ca 1 500 har fillgång till insatser på särskildainfertsiwårdsav-delningar. Detta är några mått på den högt prioriteradesafsrtirtg som har gjorts för aff bota och lirtdra, vårda och rädda fill liveti vårt lartd. Kartskekart ert kvalifefsbeskrivning också bestå av ert redovisrting av patienternaspersonliga upplevelser av den vård de fått. I en rtyligert gertonifördSCB-undersöknirtg kuude vi rtotera aft nio av fio förklarat sig nöjda med denmedicinska behandlirtg de fått. Tre av fyra var nöjda med den informafion defått, nio av tio var nöjda med den omvårdnad och omfartke de fått. I stort seffgoda betyg. Trots detta vilar irtgert förrtöjsamheferts stiltje över hälso- ochsjukvårdeus arbete. Ett ivrigt ufvecklirtgsarbefe fortgår allfifrårt omvårdnadertskvalitet och karaktär till rtya medicinska behand-lingstekrtiker, forskrtirtgpå stor bredd, en samhällsekonomisk prioritering på hög nivå. Allt detta isyfte atf förlänga och berika livet för märtrtiskorrta i vårt land. Menhur mäter vi bäst om insafserrta inom hälso- och sjukvården ger eftersträvatresultat? Att öka vårdkapacifefen kan inte vara ett mål i sig självt. Deföverställda målet måsfe vara atf hirtdra vårdbehovets uppkomst. När därförregeringen av beställde ert folkhälsorapporf, avseddatt löpartde revideras , hade ett viktigt irtsfrument tillkommitför atf regering, riksdag och sjukvårdshuvudmän bättre än fidigare skulle kunnaöverblicka hälso- och sjukvårdsinsatsernas resultat, en Prot,1987/88:136 Utvecklingen inom hälso- och sjukvården m. m. grund förstrategiska vägval in i dert framtid som med WHO:s formulering har som mål attskapa hälsa för alla. I denna första folkhälsorapport kan noteras sensationelltgoda resultat av tidigare insatser. Vår höga medellivs-lärtgd har ytterligarehöjts uuder det seuasfe decertnief, för aff nu genomsrtitf-ligt vara över 77är, med för kvirtrtor och för märt. Genom mödra-ochbarnhälsovårdert har vi sänkt spädbarnsdödligheten fill en ertaståertde lågrtivå. Folkhälsorapporten visar dock på aft skilda socialaförutsättnirtgar starkt påverkar levnadslängd och hälsa. Dessa iakttagelser kanläggas till grund för strategiska hälso- och vårdpolitiska beslut. Så har t.ex. dödligheten bland unga i åldeirn minskat i långsammare takt änblartd barrt, och efter 1983 har för dertrta grupp dödlighetert i trafikolyckorökat. Vart tredje dödsfall blartd unga orsakas av trafikolyckor, vart fjärde avsjälvmord. Bland yngre vuxna är dödligheten infe särskilt låg ijämförelse med dödligheten i många andra länder. Bland män i åldersgruppeu25-44 år är självmord dert största dödsorsakert, def för kvinnor ärtumörer. Bland männen noteras fortfarande en kraffig överdödlighet blandfrånskilda. I rtoterades bland män uuder.70-talef ert ökad dödlighet i krartskärlssjukdomar och av alkoholskador.Treudert bröts dock vid ingångert av 80-talef, vilket stärkt bidragit lill atfmedellivslängdert totalt ökat med uuder de sertaste åren. Den ökade dödUghef som iakttogs under 1970-falef varkortcerttrerad till märt som arbetade irtom tillverkrtingsindusfri och fill demsom ställdes utau förvärvsarbete, som arbetslösa eller förfidspertsionerade.Detta mörtsfer kart i hög grad påverkas av förebyggartde insatser. En utbyggdbehandlingsresurs och nya tekniker har också kunrtaf bryta de rtegafivafrertderrta. Krartskärls-sjukdomarna minskar med minskad rökrtirtg.Systematiskt förebyggartde arbefe och hälsokontroller har minskat dödligheten ilivmoderhalscancer och olycksfall. Nya behandlingsmetoder ochlivsmönsferförärtdringar ökar över-levrtadert vid högt blodtryck och olikacancerfyper. Växande folkhälsoproblem är relaterade fill psykisk ohälsa ochbesvär från rörelseorgarten. Allergiska besvär ökar. Vi kan se folkhälsorapporfen som ert del av dert strategisom har anslutit sig till genom världshälsoförsamlingeri, som 1986rekommenderade medlemsstaterna aff identifiera hälsopolitiska mål inom flerasamhällssektorer och precisera hälsoeffekterna av sådana program. Dessutomskulle staterna precisera jämlikhetsmål i sina nafiortella hälsopolitiska mäl,med sikte på förbättrirtg av hälsan för underprivilegierade grupper.Erfarenheterna av hälsotillståndet i befolkningen, särskilt blandurtderprivilegierade grupper, skulle anvärtdas som indikator påsamhällsutvecklingerts kvalitet. Dessa irtfentioner får nu ert kortsekverttuppföljning genom regeringens aviserade initiativ aff inrätta en rådgivandehälsopolitisk expertgrupp, som knyts till den nu arbetande hälso- ochsjukvårdsberedningen. Härigenom avser socialminisferrt att irttensifierasamhällets åtgärder på folkhäl-soområdef. I anslutrtirtg fill folkhälsorapporfert har sjukvårdeusekortomi diskuterats. Från atf ha haft en fillväxftakf på under70-talet har det årliga tillskottet legat på en lägre relativ nivå under senareår. erforderligtsom en del i arbetet aft komma tillbaka till en samhällsekonomisk balansfotalt sett. Landstingsförburtdefs beräknirtgar av volymökrtings-behov under dékommande tio åren kart sammartfaftas till , mert man räknar också med atfgenom effektivisering och omstrukturering kunrta återbära för atftillväxtbehovef skall kuurta startrta vid . Artalysen av den nuföreliggande folkhälsorapporfen torde bli ell vikfigt insfrumertt för ertrikfig beräkrtirtg av sjukvårdeus adekvata behov i det rullande budgetarbetet. Med detta yrkas bifall till socialutskottetshemställan i samtliga punkter av betänkande nr 27 och avslag på dereservationer sorti är fogade fill defta. Utvecklingen inom hälso- och sjukvården m.m. AnL 62GÖTE () replik: Får jag bara ställa några frågor fill ErikJansort. Artser att inriktningen av hälso- och sjukvården fill alladelar rtu stämmer med patienternas behov? Varför vill inte socialdemokraternaöka valfriheten för patienterna? Varför skall man inte ha rätt aff välja läkarepå samma sätt som man har rätt atf välja i andra livefs situationer? Varförsäger ni nej fill vårt yrkande om en utvidgning av patienferrtas rätt ertligthälso- och sjukvårdslagen? AnL 63 () replik: I det stora ufvecklirtgsarbefe som hälso- ochsjukvårdeu har gertomgått under sertare år har det fuurtifs obalartser, framförallt regiortala obalanser. Det har varit svårt atf få läkarförsörjnirtg ute iglesbygderrta. Def har till vissa delar försvårat def övergripartde målet affgöra sjukvården lika fillgänglig för alla. Men de modeller fill lösrtirtg somopposifionert har försökt framföra har inte visat några vägar till aftförbättra de försörjnirtgsmöjlighe-terna. Det är angeläget aft fortsätta detidoga arbetet atf konsolidera primärvårdens utveckling, vilket har varit ettövergripande mäl , och försörja den med adekvat personal, bådepå läkarsidan och inte minst på disfriktssjuksköierskesidan. Detta får gällasom svar på dert första frågan. Möjligheten atf kunna välja läkare handlar verkligen i höggrad om attlåfa primärvården byggas ul på ett likvärdigt sätt i hela laudet.Det möjliggör för paliertterrta atl i högre grad än som har varitmöjligt få en personlig knytning fill en distriktsläkare. AnL 64 () replik: Om en patient är sjuk och läkaren drarslutsatsen att patienten behöver medicin och om det visar sig atf denrtamedicin infe hjälper utan aft sjukdomen egenfligen förvärras, skall då läkarenfortsätta aff ordinera samma medicin? Nej, säger vi, då skall han prövanågortfing anrtaf. Vi vet att det är oerhörda brister i svensk sjukvård av . Många av dem som är mest sjuka får inte vård. Vi vet att mycket avbristerna beror på den organisatiort vi har. Mert säger aft viskall fortsätta på samma sätt. är irtfe beredd aff tillgripa erteffektivare medicin för att bota sjukan i svensk sjukvård. Jag beklagar ställrtirtgsfagande. Prot.1987/88:136 . Utvecklingen inom hälso- och sjukvården m. m. AnL 65STINA (): Trots att vi i satsar stora summorpengar på vård och omsorg ägnas den förebyggande delen i vårdorganisationenfortfarande alltför liten uppmärksamhet. Enligt uppfattrtirtg tordedärför irtte hälso- och sjukvårdens andel av samhäUets totala kostnader kunnaminskas. För atf nå verkliga effekter av den förebyggande vården räcker detinfe med enstaka kampartjer. Def gäller i stället atf se till atf märtrtiskorredart från tidiga år bibringas större kunskaper om de olika risker som hälsankan utsättas för. I regeringens skrivelse, som ligger till grund försocialutskottets betänkartde som vi behandlar , sägs om inriktningen avdet hälsopolitiska arbetet bl. a. följande, vilket jag fill fullo villirtsfämma i: Huvudirtriktrtingen är rtämligert inte atf enbart lägga år ochhälsa fill livet utan också aft lägga liv fill åren genom att människor fulltut skall kunna utnyttja sina fysiska och psykiska resurser. Psykisk ohälsa är ett långt mera komplicerat problem attsöka åtgärda än cancer och hjärt-kärlsjukdomar. Här finns rader av de problemsom uppstår när individen av olika skäl infe klarar av vardagslivetspåfrestningar. Qm ert persort hamnar utanför den sociala gemertskapcrt uppståruog dert allra svåraste situatiorten. Det är välkänt atf social isolering och ensamhet ökarriskerrta för atf sjukdomar skall uppstå. Detta gäller såväl kroppsliga somsjälsliga sjukdomar. Social isolerirtg sakrtar vi beredskap aff möta i detarbete som bedrivs frårt de sociala myrtdigheferrtas sida.Hemtjärtstpersortalen möter ofta denrta kategori av människor, men derasresurser är mycket begrärtsade när def gäller hjälpi nsatser. Gertom atf ufuyft ja äldres erfarerthef skulle dessa kurtrta bidra till viktiga irtsatser föratf bryta isolering och ensamhet. Stora vinster skulle kunna hämtas i atftidigt förebygga denrta utslagnirtg. I samband med äldreproposifionert tar vi från centerrt uppdeurta fråga i ert mofion, och den komrtier så smårtirtgom att behartdlas iriksdagert. Det vore emellertid syrtrterligen värdefullt atf redau rtu kuurtafatta ett beslut om en kartläggnirtg av hur situationen ser uf när det gällerdet sociala rtätverket. Ert utredrtirtg rörartde ertsamhetert i skullekuuna lämna ett informa-fiortsmaferial som uuderlag för åtgärder i syfte attförebygga dessa tillsfårtd. Jag yrkar bifall till reservatiort 6 och iövrigt till hemställart i socialutskottets befärtkartde 27. Överläggningeni detta ärende var härmed avslutad. (Beslut fattades efter debatten om jordbruksutskottetsbetärtkande 25.) Kammaren fortsatte härefterdebatten om jordbruksutskottefs betänkartde 25 om reglerirtg av priserrta påjordbruksprodukter, m:m. Regleringav priserna på jordbruksprodukter, m.m. (forts, från prof. 135) AnL 66 (): Detta är tredje dagen som jordbruksutskottetsbetänkande 25 står på föredragningslistart. Jag skall infe orda särskilt länge,men följande tål aff sägas ytterligare en gårtg frårt dertrta talarstol. Det livsmedelspolifiska beslut som riksdageus majoritetfattade vårert 1985 innebar bl. a. atf lartdets börtder skulle aupassaanimalieproduktionen till den svenska konsumtiorten. Samma balanssifuafionskulle eftersträvas för veget abilieprodukf iortcrt. För aff få balans i animalieproduktiortcrt har vi haft ettväl fungerande tvåprissystem för mjölkprodukfiou och irtvesferirtgssfopp för byggartde för fiäsk- och köttproduktion. I och med def beslut som majoritet kommer aff fatta om föreliggande betänkartde förärtdras i ett slag dessa förutsättningar. När regeririgen nu har fått med sig på en avveckling av tvåprissystemet, kommer def ofelbart atf medverka till en produkfionsökrtirtg med fy åtföljande prissänkrting. Regeringen artser def angeläget att balans upprätthålls i produkfionen men föreslår att medlet därför skall fas bort. Den ryckighet och rtortchalanfa behandling som lantbrukarrta utsätts för är en både ekortomisk och social rtedvärderirtg avert hel yrkesgrupp. Jag vill i övrigt instämma i mycket av det som tidigare artfört när def gäller defta betänkartde. ' Jag har egerttligen begärt ordet för atf fala något om minmotion Jo266, men eftersom lantbruket spelar avsevärt större roll på Gofland äni något annat län, sä måsfe jag få inleda med aft beskriva den oro som i dagfirtrts blartd de goflärtdskä lartfbrukarua för deras egen utkomst och deri orosom firtrts för sysselsäffningert om ytterligare börtder får lämrta sinagärdar. Det läggs ner ett lantbruk på . Totalt ger lantbruketoch livsmedelsindustrin utkomst åt av den yrkesverksamma befolkningen.Det är alltså av vikt att det finns mer av långsiktig planering inomjordbrukspolitiken och mindre av snabba kast och förändringar. När det gäller livsrriedelsirtdusfrirt så är det specielltsockerbetsodlirtgen och sockerframställnirtgert vid sockerbruk som harmycket stor betydelse för sysselsäffrtingert på Gotlartd. Detta har stafertsirtdustriverk slagit fast i eu promemoria 1985:6, som heter Avstamp Gotlartd,där mart befortade atf jordbruket på Goflaud bör garartteras utrymme för eufortsatt och minst oförändrad produktiort av animalier och socker. sockerbruk har 125 heltidsanställda och 50-60personer i säsongarbete av året som bruket är i drift.Def ger också arbete för underleverartförer, ertfreprenörer och åkare.Osäkerheten om brukets framfid medför atf Sockerbolagef infe har tillåtitstörre invesferirtgar. Fram fill 1990 beräknar man irtvestera22 milj. kr.,vilket är 10 milj. kr. mirtdre än driffslednirtgert artser rtödvändigt. Sockerbetsodlingen har utomordentligt stor betydelse förlanfbrukaruas sysselsättrtirtg och irtkomst.