prot · GB09136 · 1987-12-31 00:00:00 — Jag är rtågot bevandrad i beskattnirtg, men jag kan inteså här rätt upp och ued klara ut vad defta inrtebär. Jag tycker aff LärsUlartder, som har nära kontakt med statsrådet och hela , ändåi klartext måste kunna fala om på vilket sätt dessa pengar skall beskattas. Jaghar nämligen tolkat så, att pengarrta skall beskattas. Det ger juäudå litet bättre smak, . Det bäsfa vore ärtdå om pertgarrta kan få ligga kvar ifonderna, där de hör hemma, och anvärtdas fill de arbetslösa, så aff visrtarast möjligt kart få en allmän arbetslöshetsförsäkring. Då skulle ni slippaaff i valrörelsen få de obekväma frågorna från alla dem som infe har någonarbetslöshefsersättniug utau bara har KAS, som undrar varför ni inte görnågonting för dem. frågade också vad vi menar med vår reservation9. Jo, om löneökrtingarna blir så stora att samhällsekortomirt inte tål dem,borde ju arbetsmarkrtaderts parter ta ansvar för detta. Det handlar alltså omarbetsmarknadens parter, såväl arbetsgivarnas som arbetstagarnas organisationer.Detta är ganska viktigt, eftersom finansmirtislérrt gång på gäng går ul ochtalar om all löneökningarrta måste hållas på en sådan nivå all vi klarar atlhävda oss mol våra konkurreutlärtder. Vi tycker atl del som vi föreslår skullevara en bra väg alt gå. Def är svaret på frågart, . Däremot har infe jag fått svar på alla de frågor som jaghar ställt. Jag vet infe om det är någon mening med aff ställa ytterligarefrågor fill . Jag skulle möjligen kunna ta upp detta medinformationen till de enskilt anslufua A-kassemedlemmarrta. I min egen A-kassa - - får maninfe erts besked om huruvida mau är medlem. Först efter dét aff man har blivit arbetslös och def blir aktuellt atf betala ut pengar kan man få beskedet 115 Prot,1987/88:136 att man irtte är medlem i kassart och alltså inte kan få någonersälinirtg. Ärdet ""tt emot dessamänniskor, som har trott att de är medlemmar, eftersom de -------------------- har betalat irt sirt avgift? Vad vill ni göra ål del? På vilket sätt vill ni Sysselsattningsskapan-tillmötesgå dessa enskilt anslutna medlemmar, som har samma räll alt deåtgärder m. m. tillhöra A.-kassan som desom armed i facket. Eller skall det vara så, som ert föredetta; fackligjedare från ansåg, när han skrattande menade all det är rätt åtdem om de får betala . Är defrätt aff behandla dem på det sättet? fackförenirtgsmankartske utveckla det här? AnL 118 (): Alla som arbetar inom de områden som omfattasav de allmärtrta arbetslöshetskassorna har rätt alt tillhöra dem. Det är ettsvar lill samtliga som här har antytt att del på något sätt skulle finnas enspärr för irtträde i A-kassa. Den enda spärr som finns utgörs av de spärrar somfinns i A-kassornas stadgar. Alla som arbetar inom verksamhetsområden som omfattas avkassorna har alltså räll alt tillhöra dem. När det gäller beskattningen är mitt svar att denna skallske enligt gängse regler. Jag kan alltså infe utveckla detta mera än vad SiggeGodin själv gjorde. Sedan har vi åter kommit in på detta med dessa fonder. Detverkar precis som om def är omöjligt aff begripa att pengarrta tillhör dem somhar betalat in dem, nämligert medlemmarna. Det här är infe pengar som skall gåtill utbetalningar, ulan de skall anvärtdas till atl utgöra en buffert, så attde försäkrade garauteras sina rättigheter. Det förhåller sig.fakliskf på detsättet. Slutligen vill jag bara konstalera all denna reservation 9måste vara felplacerad. Den skulle ha funnits i något aunat betänkande, men detär nog svårt att tänka sig i vilket. Reservationen gällde ju parterna påarbetsmarknaden och inte de försäkrade i A-kassorna. Jag förslår därför inleriktigt vad den har i del här betänkandet atl göra. Överläggrtirtgert i detta ärende var härmed avslutad. (Beslut fattades efter debatten om arbetsmarknadsutskottets betänkartde 20.) Kammarert övergick till altdebattera arbelsmarkrtadsulskoltels betärtkande 22 om sysselsättningsskapandeåtgärder m.m.. Sysselsättningsskapande åtgärder m. m.. AnL 119 (): Till arbetsmarknadsutskottets betänkande 22 har vi i fogat enleservation där vi tar upp frågan om ytterligare åtgärder för alt främjaflyktingars möjligheter till arbete. Det gäller bl.a. värderingert av 116 Den nuvarande organisatiortCrt ochde artvisrtingar som gäller för utbildningsvärderinghar brister och utgör ell hinder för flyktingar atl komma ul päarbetsrnarknaden. Det är angelägel att vi får en permanent organisation somsnabbt kan genomföra en värdering av utländsk utbildning. Vidare har vi i vår kommittémotion A53 även föreslagit allde nuvarande reglerna för statens ersälinirtg lill kommunerna för mottaguing avflyktingar skall ändras så, alt kommunerna får möjlighet atl använda denstatliga ersältnirtgert också för att slussa ut flyktingar på arbetsmarknaden.1 dag garanteras kommunerna ersälinirtg för utbetalda socialbidrag uuder det årsom flyktingen erhållit uppehållslillslårtd och sedart under ytterligare treår. Regelsystemet ger alltså kommunen kostnadstäckning för flyktingens levnadsomkostnaderUrtder en läng period. Ur kommuuens synvinkel innebär del all det inte finrtsnågon press på kommunert att så srtabbt som möjligt få flyktirtgensjälvförsörjartde genom eget arbete. sådant system kan lätt perrtiartcrttaett socialbidragsberoertde och ger irtget tryck på berörda myrtdigheter attsätta irt åtgärder för ufslussrtirtg på arbetsmarknaden förrän i slutet av denfre- eller fyraåriga bidragsperioden. En sådan här situation är myckel passiverande. Kommunenfår sitt bidrag, och det förflyter långa tider innan samhälletsarbetsförmedlirtgsorgart gör några direkta insatser. ropar industrinoch den offentliga sektorn efter arbetskraft. Del finrts flyktingar som harutbildrting och klara arbelslill-stårtd, mert mart rtår irtte varartdra påarbetsmarknaden, eftersom det inte finns några rikliga styrmedel och inga välupparbetade kontaktvägar. Enligt uppfattning måste ersäffningssystemefändras så att kommunerna ges större möjligheter atl använda statens ersättningtill flyktingerts levnadsomkostnader på ett mer aktivt sätt, alltså får rättatt anvärtda ersätfrtirtgcrt ävert fill atf slussa uf flyktingar påarbetsmarkrtadert. Ges kortimuuerrta friare härtder, så kart det förflykfingarrta irtnebära aft de srtabbare kommer irt i def svertska samhälletoch aff de slipper ert lårtg och svår period av sysslolöshet. Det är oerhörtvikfigt. För staferts del innebär def minskade kostnader förflyktingmotfagaudef, ju snabbare flykfingarna får möjlighet atf själva försörjasig. Def har kommit rapporter från flera håll i landet om attflyktingar har svårt att komma in på dert svertska arbetsmarkrtadert.Rapporferrta berör i samfliga fall situationert i en enskild kommun eller ettlän. Det firtrts t. ex. ert färsk rapport frårt irtvartdrarförvalfningerti som visar atf de drygt 400 vietnamesiska flykfingar som bor ikommunen har stora svårigheter att komma in på arbetsmarkrtadert. har fått fast arbete. Nästan samtliga har fått arbefe genom egen försorgeller genom släkt och värtrtcr. Endast tvä fick jobb genomarbefsförmedlirtgert. För atf fa ett artrtat exempel vill jag rtämrta att det iStockholms lärt firtns en stor arbetskraftsbrist irtom sjukvårdeu,barrtomsorgert och . går hundratals flyktingar ochirtvandrare arbetslösa i lärtef. Def skullevara möjligt atf ge eu märtgd sådana här exempel. De vanligaste skälen till aff flyktingar infe får någrajobb är aff arbetsgivaren ifrågasätter deras ufbildnirtg i hemlandet och om dekan fillräckligt med svertska. Def gäller både privata och offerttligaarbetsgivare. Sysselsättningsskapande åtgärder m. m. Prot.1987/88:136 värderingen av utbildningen vikfig. Det är också vikfigt affkommunerrta Sysselsättningsskapande åtgärder m. m. och def har vi föreslagit i vår motion - får användastatsbidragsmedel till att skapa arbetstillfällen för flykfirigarna. Def är också angeläget aft arbelsför- medlirtgarrta arbetar irttertsivt med de här frågorna. Jag yrkar bifall till reservation 2. ' AnL i;J0JAN JENNEHAG'(vpk): Vpk har en reservation lill betänkandet. Denbygger pä en motiort av socialdemokraterna . Del är en utmärkt mofion. Tyvärr är def bara vpk som tycker def.Bakgrurtden är att i sin anslagsfrämställan bl. a. villanvärtda 50 milj. kr. av anslaget fill beredskapsarbete, dvs, , förregionala insatser enligt de regler som gäller för östra . I Jämfland har , länsarbetsnämrtden ochlokala utvecklingsgruppen arbetat med aff fa fram ett program för aff utvecklaHoting-Fjällsjö-området. AMS tycker aft detta är bra och ariger just i sirtartslagsframsfällan aff dcrtrtEi del av länet behöver särskilda åtgärder, omavfolkningert skall hejdas. AMS vill avsätta en särskild pott om 50 milj. kr.,ay pengar som redan firtrts, som skall användas i denrta och liknandesatsningar. Regeringert vill irtte gå med på detta ikompletteringspropösitionen, inte utskottet heller. Utskottet säger helt enkelt att de reguljära instrumentenräcker. Några nackdelar med den föreslagna lösningen redovisas inte. Det skallbli myckel intressartt att höra om kan komma på några. Jag yrkar bifall till vpk:s reservafion nr 1. AnL 121 (): I arhelsmarknadsulskotiels betänkande1987/88:22 föreslår regeringert flera nya satsningar för att underlättaflykfirtgars och invandrares inträde på arbetsmarknaden genom ett förbättratrekryteringsstöd och bidrag till arbetsgivare som i samband med rtyanställniiigordnar utbildning. Läget på arbetsmarkrtadert är fortsatt gott. Urtder deförsta mårtaderrta har sysselsättrtirtgert ökat ytterligare ocharbefslöshefert sjunkit. uppgick antalet arbetslösa fill 70 000, dvs.1,av arbetskraften, som arttalef kvarliggartde lediga platseruppgick lill 76 300. gäller del aff fa vara på def gynnsamma läget och satsapå de grupper som fortfarartde har för dålig syssélsäffnirig, exempelvislårtgfids- och delfidsarbetslösa, flyktingar och invartdrare, Dert socialdemokratiska regerirtgen har fört enframgångsrik arbetsmarknads- och regionalpolitik. Trots def finns.fortfarandeproblem. I motion A51 erinras om def besväriiga läget päarbetsmarkrtadert i Sfrömsurtds kommun. , länsarbefsnämndert, arbefsförmedlirtgertoch lokala utvecklingsgrupper har därför inlett ett samarbete för framtagandeav ett program lör utveckling i området. Motionärerna framhåller särskiltatt AMS ges möjlighet affav beredskapsmedel förverkliga def aktuella programmet. kommunisterna har reserverat sig medanledning av mofion A51. Utskoffsmajoriteten är medveten ombehovet av särskilda insatser i kommun. Utskottet anser emellertidatf medel härför bör kanaliseras via de reguljära auslagen. Utskottet viU härutöver eriura om att lärtssfyrelsert iJämflartds lärt uuder budgetåret för regionala utvecklingsinsatser disponerar90 milj. kr., en ökning med 29 milj. kr. jämfört med föregående budgetår. Dessa medel bör kuurta komma fill artvärtdrtirtg vid ettförverkligande av det nämnda programmet för def aktuella området i Strömsundskommun. Jag yrkaravslag på reservafion rtr 1. Mot bakgrund avdagens stora efterfrågan på arbetskraft i föreslår regeringert' ert radsatsningar för aff underlätta flyktingars och invandrares inträde påarbetsmarknaden. Ett av problemen för många flykfingar och irtvandrare ärbrist på kunskaper i svenska språket. Regeringen föreslår därför aff 16 milj.kr. satsas fill bidrag för arbetsgivare som tillhandahåller ufbildnirtg åtflykfirtgar och irtvartdrare. Det framhålls vidare aff def största hirtdref förflyktingar och invartdrare aff komma uf på den svenska arbetsmarknaden är attdet saknas en erthetlig, smidig och admirtisfratiyf ertkel finartsierirtgsformför arbefsUvskortfakfer. erfarertheter har visat att varvnirtg avutbildning och arbetsprakfik är en bra metod aff få sådarta korttakter. De erfarenheter som vi nu har från arbefsmarkrtadsprojektför irtvartdrare i kommunerna har visat aft metodert aft varva utbildning och arbetslivskonfakter har givit posifiva resultat. ' Regeringen går vidare och föreslår aft 22 milj. kr.avsätts för en försöksverksamhet som skall underlätta för flykfingar ochinvandrare att erhålla ett arbefe och stärka deras ställning påarbetsmarknaden. En åtgärd som föreslås ingå i försöksverksamheten är attartslå ett förhöjt rekryterirtgs-stöd, som får användas när ert arbetsgivareartsfäller ert flykfirtg eller invandrare och under de första sex månadernalåter personen i fråga varva svenskurtdervisrtirtg med arbete. Statsbidraget skall utgå med högst,av den totalalönekostrtadert. Utöver de fyra rtämnda kommuuerrta skall ingå iförsöksverksamheten. Ansvaret för verksamheten skall enligt förslaget åvilaarbetsmarkrtadsverket i samverkan med de kommunala myudigheferrta och defackliga orgartisationerna.' anser i reservafion rtr 2 aff kommuuerrtaskall få artvärtda de stafiiga socialbidragert till att skapa arbetstillfällenför arbetslösa flyktingar; Utskoffsmajoritefen. delar ej den uppfattningen,utan vidhåller aff arbetsmarknadsverket skall ansvara för verksamheten. Beträffande förslag i fråga'om värderingert av flykfirtgarsutländska ufbildnirtg vill jag härtvisa fill vad utskottet anfört i denrtafråga i betänkande AU 11 som vi behandlade för en fid sedan. Där framgår bl: a.atf def inom arbetsmarkrtadsverket pågår ett intensivt arbete i syfte- attåstadkomma ett system för aft jämföra utländska utbildningar med motsvarandesvenska. Med detta yrkar jag bifall till arbefsmarknadsufskoffets Sysselsättningsskapande åtgärder rn. Sysselsättningsskapande åtgärder m. m. hemställani betänkande 1987/88:22 och avslag på samtliga mofioner och reservafioner. AnL 122 (vpk): anförartde blev som jagfruktade: meningar klippta ur utskottsbetänkandet. Jag frågade och var intresserad av att höra om IngeCarlsson kuude komma på rtågra nackdelar med den föreslagrta lösrtirtgert. Defår ert utmärkt metod som motionärerna har anvisat och som bygger på de åsiktersom själv har redovisat och på ett arbefe som harutförts i länet. nämrtde också arbetslöshetssiffrart, 1,6 %.Ja, men kära närt! Vilkert relevarts har def för de bygder som förslaget gäller? Ingen som helst! . AnL 123KERSTI (): Herr tal man! De frågor som behandlas i vår reservafionhar vi fidigare tagit upp. De iir oerhört angelägna. Visst finns def i betärtkartdet vackra ord, mert deförslag som återfirtrts i propositionen irtrtebär endast punktinsatser, vilkapå intet sätt löser de mer djupgående problemen med flyktingarnas utslussningpå arbetsmarknaden. Den organisation som har till uppgift aff förmedla kontaktmellart flykfingar och arbetsgivare är behäftad med grundläggande fel. Detsaknas styrmedel i de ersäffniugsregler som gäller för kommuner ochflykfirtgar. Det är oerhört angeläget aff komma fill rätta med dessa problem,och def är bråttom. hänvisar till att kommunerna skall få medelså atl de kan göra en utvärdering av utbildningen. Samma sak gäller på dennapunkt: Vi måste snabbt komma fram till ett förslag, som gör del möjligt allvärdera en utländsk utbildning. Vi fär inte bara göra punktinsatser. Vi måsteockså komma till rätta med de stora problemen i sammanhartget. AnL 124 (): Utskottsmajorilelen anser all vi inte kan taav de statliga bidrag som skall gå fill flyklingarrtas uppehälle, KerstiJohaussort. I er reservation har rti irtte helleranvisal pengar för dettaändamål. Skillnaden mellan ert förslag och utskottsmajoritetens äralt vi anvisar 22 milj. kr. lill alt snabbare fä invartdrare i arbete ochutbildning. 1 östra har vi givit AMS litet större frihet affanvärtda de rtiedel som vi fidigare har artslagif,- . Skillnadertmot kommun är aff det infe, som.vpk påstår, firtns något detaljeratprogram framtaget Man arbetar nu med atf fa fram ett sådaut program. Detprogrammet är inle kortsiktigt utan skall räcka . Vi känrter ännuinte till vilken kostnad programmet kommer atl medföra, men utskottsmajöritetensklara uppfattnirtg är atf de 29 milj. kr. vi nu anslår, sammanlagt 90 milj.kr., kommer aft räcka till för atf man skall klara av en del av de problem somfinns i den aktuella kommunen. 9 § Kammaren beslöt aft ajourneraförhandlingarna fill Prot, 1987/88:136 för middagsuppehäll. 10 § Förhandlirigarrta återupptogs kl, 19.00 uriderleduing av artdre vice fälmartnert. Sysselsattningsskapan-de åtgärder m. rn. 11 § Sysselsättningsskapande åtgärder m.m. (forts,arbetsmarknadsutskoftets betänkande 22) AnL 125JAN JENNEHAG (vpk): talar nu om vad det är för felpå länssfyrelserts, lärtsarbetsrtämrtderts, de lokala gruppernas ocharbetsmarknadsstyrelsens uppfattning om programmet för utveckling: Han sägeraff def inte är färdigt. Irtge Carlssort och utskottet vet alltså bättre än dehandläggande organen om projektet är värt atf satsa på eller inte. Vilka planerfinns då som alternativ för aff använda de reguljära instrumenten? Är deplanerrta bättre utarbetade? Sanningen är, , aff utskottet iutehar tagit reda pä vad arbetet handlar om och vilken betydelse def skulle få.Jag återkommer till frågart: Vilken nackdel skulle def få oui förslagetgenomfördes? AnL 126 (): Jag sade aff det i def betänkartde vi rtudebatterar handlar om punktinsatser när det gäller sysselsättningsskapartdeåtgärder för flyktingar och invartdrare, IngeCarlssort. Jag förringar på intetsätt punktinsatser. Men jag mertar ändå aft vi måsfe bruka allvar och försökalösa de djupgående problem som finns när def gäller utslussning av flyktingarpå arbetsmarkrtadert. Def är det vi frårt har tagit upp i vär motionoch vår reservafion. I betänkandet är def fråga om punkfirtsafser, som jagsade. 16 miljorter art visas för bidrag lill arbetsgivare som tillhandahållerutbildning åt nyanställda flykfirtgar och irtvandrare. 22 miljoner skall gåfill en försöksverksamhet som skall underlätta för flyktingar och invandrareaft erhålla ett arbete och stärka deras ställrtirtg pä arbetsmarkrtaden. Delsägs att medlen skall kunrta artvärtdas för fortsatt försöksverksamhet ikommuuerrta , , och samt i . fyra försfnämrtda kommuuerrta pågår redan arbetsmarknadsprojekt. Medlen börfå anvärtdas för vidare utvecklirtg av samverkan mellan kommuner, myndigheteroch parterna. Av de föreslagna medlen skall . användas för enutvärderirtg av försöksverksamheten som sedan skall ha fill syfte aff geförslag lill metodutveckling i förmedlingsarbetef med flyktingar och invartdrare. Kommuuerrta garauteras ersätfrtirtg för utbetaldasocialbidrag, först uuder def år flykt irtgert erhållit uppehållstillstånd ochsedan under ytteriigare fre år. Vi i menar aff man borde kuuna ändraersättnirtgssystemel, så alt kommurtert får större möjlighet att använda deunastatens ersällrtirtg, som går lill flykiirtgerts levnadsomkostnader, på ett meraktivt sätt. Det är inle säkeri atl vi behöver anvärtda mer pengar. Vi har inteheller föreslagit all Rättentdl ledighet, m. m. man skall anslå merpertgar till detta ändamål. Men vi är övertygade om att det är möjligt atfartvända pengarrta på ett mer aktivt sätt. Def borde också kommunerna varaintresserade av. Utöver alla de flyktingar med arbets- och uppehållstillståndsom finns i kommunerna - och de är väldigt många - finnsytterligare ett,stort antal flykfirtgar på förläggnirtgarrta med klara papperpå kommunplafs. Vi menar aff det är angeläget aft på allt sätt förbättraflylkfingarnas situation. Sysslolöshet passiverar, def vef vi, och def är infebra. Överläggningerti detta ärertde var härmed avslutad. (Beslut fattades efter debatten omarbefsmarknadsufskoffets befärtkart de, 20.) . Kammaren övergick till att debatteraarbefsmarknadsufskoffets betänkande 20 om ledighet. Rätten tillledighet, m. m. AnL 127 (): Till arbefsmarknadsufskoffets betänkande om ledighet är liksomtidigare år fogat en reservafion från de tre borgerliga parfierrta, där vigemensamt kräver att den översyn av de olika ledighetslagarna som påbörjadesunder de borgerliga regeringarna men som ligger rtere sedan socialdemokraternatillträdde 1982 skall återupptas. Frågan har ingåeridedebatterats här i kammarert. Vi har varje är haft samma yrkartde. Jag skall därför,herr talman, nöja mig med att yrka bifall fill reservafionerna 1 och6.som fogats fill utskottets betänkartde. AnL128 (): förvärvsarbetar i stort sett alla vuxna under hela sittvuxenliv. Det ställer naturligtvis berätfigade krav på ledighet från yrkesarbefe under speciella peirioder i livet. Flera lagar har också fillkommit, vilkager de anställda rätt fill ledighet med eller utan lön. har det visat sigatf dessa lagar är svårhanterliga för mindre företag med små administrativaresurser. Formuleringarna i lagtexten upplevs ay många småföretagare somalltför abstrakta, och många uppfattar sina skyldigheter som arbetsgivareväldigt diffust. De borgerliga parfierna har fill detta betärtkande fogat en gemensamreservation, nr 1. I denna reservation krävs en översyrt avledighetslagstiftningen och dess inverkart på de mindre företagen. En sådanöversyn påbörjades spm sagt . Tyvärr har inget hänt . Vianser def synnerligert angeläget att översynen får fortsätta, så aff man fårfram förslag till förärtdring av ledighefslagarna i syfte atf anpassa dem fillde mindre företagens situafion. Kravet på varselfidernas lärtgd vid återkomstfrån studier har angetts som speciellt viktigt. För övrigt bör man grartskasfudieledighetslagens bredd och de problem som uppstår i sambaud med studier på arbetstid meds.k. timstudiesföd samt ledighet för facklig verksamhet. Vi vill, kort sagt, ha en översyrt av de samlade effekterrta av deolika ledighetslagarna och deras inverkan på de mindre företagen. Därför yrkarjag bifall till reservafion nr 1. Viinom anser att ledighet för vård av barn bör ges prioritet vid ertavvägrting mellan olika ledighetsformer. anser atf räftert tillledighet för vård av barn bör utsträckas från nuvarande ett och ett halvt årfill . Vi tror inte atf en sådan förlängning av rätten till ledighet förvård av barn skulle innebära några större bekymmer för arbetsgivaren. En sådanledighet kan ju förutses i förväg. För mårtga föräldrar skulle defdäremot innebära ert stor välfärdsvirtst atf själva kunna ta hand om sina småbarrt i hemmet. Jag yrkardärför bifall till reservation nr 4. Vårdi hemmet av äldre, sjuka och handikappade blir aUt vanligare. I samhället råderen stor enighet om att defta är något bra och positivt att sträva efter. Vård ihernmet förutsätter dock i måuga fall aff det finrts arthöriga som ställer uppoch hjälper till. Men eftersom de flesta svenskar numera arbetar under i stortseff hela vuxenlivet, krävs def också möjlighet till ledighet för anhörigvård. Folkparfiethar under många år-motionerat om lagstadgad rätt fill ledighet med ersätfrtirtgför vård av anhörig. Anhörigvårdert skall självfallet vara frivillig. Mert somfolkparfiet i en kommittémofion Sf298 skriver: "Genom rätttill ledighet och ersättning får anhörig en efterlängtad möjlighet aff kunrtafillbrirtga någon eller med sina föräldrar, barn eller makar dådessa som bäst behöver den anhöriges stöd." Arthörigvårdert bör utformasså att den också tillgodoser föräldrar fill svårt handikappade barn . Fråganom anhörigvård har försenats , föreslogredan 1983 atf man skall ha rätt fill ledighet för vård av arthörig uuder 30dagar. Det är en viktig fråga, som berör livskvalitet och vårt ansvar förvarandra. Jag yrkar därför bifall till reservation nr 3. Ettartrtat slags ansvar kännetecknar de frivilliga bisfåndsorgartisafionernasarbefe, t. ex. Röda korsets. De organiserar personalgrupper som snabbt skallkunna rycka in vid katastrofer. För aff kuuna tillgodose sådanaorganisatio-rtcrs behov av kvalificerad personal krävs det även här rätt fillledighet från ordinarie arbete. Det är orimligt att begära eller atf ensförvänta sig aff denna personal skall säga upp sig från sirta arbetert, för attkuurta medverka i dessa kortfidsuppdrag utomlands. Det är dock uppdrag som äroerhört viktiga och värda all uppmunfrart. Jag yrkar bifall fillreservation nr 2, som berör rätt till ledighet för medverkart i svenskakatastrofbistånd. Defhar tyvärr visat sig aft en del föräldrar, som har återkommit tillarbetsplatserna efter det aft de har utnyttjat föräldraledighetslagens möjligheter,har blivit omplacerade eller t. o. m. fått begränsade möjligheter till högretjänst.