prot · GB09138 · 1987-12-31 00:00:00 — proposifion som trafikutskottet behandlat i sitt betänkartde 28 och varsförslag nu skall besluta om gäller det utformning, mål och inriktningav telepolitiken framöver. Utskottetfillstyrker proposifionen på samthga punkter. Bakom varje punkt står minst trepartier, men partierna varierar. Televerketsensamrätt att ansluta kontorsväxlar och mynfapparater till telenätet avvecklasnu successivt . En ny myndighet inrättas, kallad statenstelenämnd, och den skall överta uppgifter att utfärda föreskrifterom auslufning av utrustning fill det allmänna telenätet. Dessutom gällerförslaget inriktning och omfattning av televerkefs verksamhet och också vilket soliditetsmäl - def gäller aUtså ekonomin - som skallgälla för verket. Internationelltär utvecklingen på väg mot aweckUng av monopol och avreglering. Det är en följdav den nya tekniken. När avvecklingen av anslutningsmonopolet på kontorsväxlaroch myntapparater genomförts, kommer den svenska telemarknaden att vara en avde öpprtaste i världert så långt, I kommer vi med de beslut som nufattas aff vara i den situationen att vi under ordnade former avvecklarregleringar. Televerketansvarar för och tilldelar radiofrekvenser, Principerrta för filldelning skallutredas för aft kunna preciseras ytterligare. Här finrts fortfarande en deloklara punkter som man senare skall återkomma till, Allamänniskor - var man än bor i landet- skaU erbjudas telefonanslutning' i denpermanenta bostaden fill samma pris och med samma service och kvaUtet, Måletför telepoUtiken är att alla människor i vårt land skall ha råd atf ha telefon. I proposifionen aviseradesbehoyet av en utredning av def regionalpolifis ka och sociala ansvar som staten resp. bör åta sig på teleområdet. Här kommer frågan också in om var och hur telefonkiosker skall stå till förfogande. 26 Utskottet ser med tillfredsställelse påpropositionens förslag, och utred- nirtgert är redanpåbörjad. Denna utredning har också vad gäller ett flertal punkter fått utgörasvaret på oUka förslag inom teleområdet som framställts i en rad motioner,väckta i anslutning till propositionert. Beträffartdekosfrtadsartpassrtirtgert av abounemartgstaxorna kan jag som talesman för ettpå denna punkt enhälligt utskott kousfafera aft de taxehöjningar som gjorts kanaccepteras och atf de är ett led i kosfrtadsart-passuiugen av priserna påfeletjärtsfer. Priserna i inom området felekommunikation är bland delägsta vid en interrtafionell jämförelse. Moderatasamlingspartiet och vUl ha ett beslut om utförsäljning avteleverkets bolagssekfor. Övriga partier i utskottet anser dock affbolagssektoru har en viktig uppgift och fyller ert vikfig fuukfion förteleverket, dels genom aft den medverkar till en bättre konkurrens påutrustningsmarknaden, dels för att den behövs i verkets samverkart medutomstående intressenter. Vi säger alltså nej till detta yrkande om privatisering. Enbred utskotfsmajorifet ställer sig också bakom förslaget i proposifiouert omett sammanhållet och öppet telenät som täcker hela landet, vilket är enförutsättning för den goda teleservice, i hela lartdet, som vi vill ha. Moderaternaoch har här en annan uppfattning, och def har dessa partier ocksånär det gäller frågan om hur och av vem telenätet skall förvaltas. Man villdela upp nätet i flera bolag med även privata intressenter. Utskottet har sammauppfattning som den som uttrycks i regeringsförslagef, dvs. atf feleverket ävenfortsättningsvis skall förvalta def allmänna telenätet för statens räkning. Defjag tidigare nämnt om de i internatiortell jämförelse fördelaktiga priserna iSverige utgör här ett starkt argumeut för detta. Folkpartietoch centerrt vill var för sig öka irtleverans av medel tillstatsverket. vill aft dels skall sälja ut sinadotterföretag, dels minska sina kostrtader för forsknirtg för aft därigertom fåpengar till atf betala in ytterligare 450 milj. kr. till staten nästa budgetår.Folkpartiet har tidigare i en reservation också menat att invesferirtgsfaktenskall mirtska och atf feleverkets ambifiorter aff bygga upp och tillhartdahållamoderrt felekommunikation bör hållas fillbaka. kommer igenmed förslag av den här karaktären. Men vi anser atf def vore att vingklippateleverket och den inriktrtirtg det har på sirt verksamhet. Uppfyllelsen av dekrav som vi andra i oUka sammanhartg ställer på bra och framtidsirtrikfadhögkvalificerad telekommunikafiort skulle iute må bra av idéer. Certferparfietvill också plocka på medel för irtleverans till staten.Centerpartiets bud Ugger på 365 milj. kr., och motiveringen är där atfteleverket uppvisar så bra resultat aft kostnader kan minskas och utförsäljningarske. Ufskoffsmajorifefenavstyrker båda dessa förslag. Den anser att så stora ökningar av inbetalningarfill stafert bl. a. skulle förauleda så höga feleaygif-ter att allmänheten inteskulle acceptera dem. Avgiftshöjningar skulle bli nödvändiga för att infeförsämra ekonomin för verket. Utskottet vill infe medverka fill vare sigförsämringar för eller fill extra avgiftshöjningar. Detta innebär,herr talman, aft jag på samtliga punkter yrkar bifall fill hemställan itrafikutskottets betänkande 28. Prot, 1987/88:138 Prot.1987/88:138 Jag vill ytteriigare tillägga atf under vårenfattat en rad vikfiga och genomgripande beslut omtrafikpolitiken inför 90-falet, Besluten är ~ 7~ ' föranledda av regeringensproposition /88:50 som bl, a. gäller: Åtgärdermol unga lag överträdare trafikpolitikens mål ochinriktning, trafikpolitikoch regional balans, trafikenoch miljö och ertergi, bilismert,lasfbilstrafik och vägarrta, trafikenoch förhållandet och , Propositionen behandlar äveninriktningen av telepolitiken som skall gälla inför 90-talef och som vi nuskall fatta beslut om. Det är fråga om totalt 13 betänkanden fråntrafikutskottet, och samtliga punkter i regeringsförslagen har hittillsbifallits av . Jag förutsätter atf så blir fallet uu också. Def har avgivits 189 reservatiouer i def härsammarthanget, och bakom 9 av dessa reservafioner står fre partier avvarierartde beteckrtirtg. Vi kan med andra ord trots de fill antalet mångareservafionerrta med fog säga aff beslufert som gäller vår framfidatrafikpolifik fattats med bred majoritet. Bakom var och en av de övriga 180punkferrta där det furtnits reservafioner står dock minst fre parfier. Def ärmed ett målmedvetet och väl förankrat, genomtänkt och genomarbetat,allomfaftartde regerirtgsförslag om trafikpo-lifikert som arbetats fram srtabbtoch med hartdlirtgskraft och som förelagts och arttagits av riksdagert, som vikan gå in . Överläggningert i detta ärertde var härmed avslutad. (Beslutfattades efter debatfeu om kortstitutionsutskotfets betärtkande Kammaren övergick fill aftdebattera justitieutskottets betänkande 36 om åtgärder mot unga lagöverträdare. Åtgärder mot unga lagöverträdare AnL 12 (): Proposifion nr 135 om åtgärder mot ungalagöverträdare befraktar vi i moderata samlingsparfiet som ett välkommettrendbrott mot fidigare bedriven kriminalpolitik. Mert vi måsfe tyvärrkortsfafera aft den ändå infe på långt när räcker fill. Under en lång följd av år har samhällets reaktioner motungdomerts 28 brottslighet varit otillräckliga,och def har också satt sinaspår i brottsstatisti- Defstår helt klart att en fortlöpande mildring av påföljderna har skett. Än merbetydelsefullt är att ofta ingen påföljd alls följer på brott begångrta avurtgdomar. Polisert har givits möjlighet atf bevilja s. k. rapporteftergiff,dvs. rtågort polisutredrtirtg av brottet sker infe alls. Åklagaren kart underlåtaaft åtala ett brott, och det är särskilt vanligt befräffartde ungdomar som oftabegår brott. Den tydliga signalen från stafsmakferrtä har varit aftfamiljen infe skall ha det avgörande ansvaret för barnens utveckling ochuppträdande, att skolan infe skall fostra och atf eu reaktion normalf infeskall följa frårt det allmärtrtas sida rtär ett brott upptäcks. harregeringspartiet visserUgen i viss mån ändrat attityd, men fortfarandemotarbetas familjernas möjligheter att ordrta sirt tillvaro på det sätt sompassar varje familj bäst. Det är fortfarande så att skolans möjligheter fillfostran av de unga inte utnyttjas fullt uf. beviljasrapporfeffergiffer och åtalsunderlåtelse för unga som begått brott. Därtillskall läggas att polisens resurser fortlöpande försvagas. När def gäller skolans attityd så har det deu senastetiden funnits ett tryck på för att man även från skolans sidaskall ställa upp uär def gäller brottsförebyggande verksamhet, men arbetet hargått mycket trögt. Man har visserligen utlovat ett seminarium ihöst, och vi får väl se vad def leder till. När man änfligert har tagit sig sammart och presertferatett förslag som enligt departementschefen skall medverka till aft ungabrottslingar möter -som def heter i förslaget - en mera markerad reakfion frånsamhällets sida, så visar def sig aft flertalet föreslagna åtgärder kommer atfbli ett slag i luffen. Andra bestämmelser kommer aft anvärtdas sällart och dåirtrtcbära risk för brist på rättssäkerhet för den det berör. Betänkandetinnehåller infe mindre än fjorton reservafioner av vilka moderatasamlingspartiet sfär för sju, och vi har dessutom fre reservationer fillsammansmed övriga borgeriiga partier. I de gemensamma reservafionerrta finns bl. a.förslag om jourdomsfolar för unga och förslag om en begrärtsrtirtg avmöjlighetert fill åtalsunderiafelse. Vi finner, som jag inlédrtirtgsvis sade, irtgertartledrtirtg att motsätta oss propositiortCrtS förslag, men vi hävdar i vårareservafioner aff departementschefen övervärderar förslagefs betydelse. Pånågot ställe nämns faktiskt aff proposifionert, trots aff dert inte inrtehållernågot nytt, ändå skulle få "ett större pedagogiskt värde". Vi harfaktiskt svårt aff förstå den slutsatsen. Vi vänder oss också mot den stora tro mart har påsocialtjärtsterts möjligheter att förhindra aft den urtge återfaller i brott.Det är iute märkligt aff sådant befecrtde är vartligt förekommartde sä lärtgesamhällets reakfioner är mer påtagliga. Vi har tidigare haft anledrting aftuttrycka tvivel beträftaude dertrta s. k. vård. Enligt propositionen skall en domstol kuuna ålägga eu ungperson som förgripit sig och dömts för detta atf biträda den skadelidande medvisst arbefe eller liknande, men man har infe föreskrivit någOrt sartktiort, omdert uuge vägrar att efterfölja vad domstolen har föreskrivit. Vi menar attregeringert pä nytt bör överväga saken och lägga fram ett förslag om sankfionervid föreskrift aff avhjälpa skada. Defta har vi moderater utvecklat uärmare ireservation 5. I reservatiort 6 hävdar vi atf den som dömts till vårdinom i dagens verklighet är svår aft fillräffaföra'. Vi mertaraff def t. ex. måsfe skapas Prot,1987/88:138 Å tgärder mot unga lagöverträdare Prot,1987/88:138 ÅIgärder mot unga lagöverträdare rtågort form av hemertligt 12 § LVU som på ett effektivt sätt kart ta hartd om unga lagöverträdareoch återföra dem till ett normalt liv. Vipekar i samma reservation på den påföljd som går under namnet samhällstjänstoch som vi tror skulle kunna passa som reakfion från samhällets sida mot uugalagöverträdare. Vi trycker också på familjerts brottsförebyggande betydelse ireservation 10. Jag har i mitt anförande frångått def tradifionella sättet att gcrtomgåvarje reservafiort. Jag förutsätter nämligert aft kammarens ledamöter som harintresse för det här ämnet också är läskunniga. Jag yrkar alltså bifalltill reservationerna 1, 2, 3, 4, 5, 6,10,11,12 och 14. AnL 13 LARSSUNDIN (fp): harfolkpartiet föreslagit åtgärder för att uugdomar, som begår brott, skall mötaen snabbare och klarare reaktion från samhället. Om man skall kunna hjälpa enung märtrtiska som kommit på villovägar, måsfe reaktionen och hjälpen kommasnabbt. Då finns det bättre chanser aff hjälpa honom eller henne fill rätta.Och vi har ett ansvar atf i allmänprevert-tivt syfte reagera mot dem somöverträder lagarrta. Vi har också ett stort ansvar att hjälpa dem som hamnatsnett att hjälpa sig själva. Våraförslag om en snabbare, klarare och konkretare reaktion från samhällets sidahar fidigare i regel inte mötts med någon större förståelse. Därför tycker vi ifolkparfiet aft det är bra att regeringen och socialdemokraterna nu i di;n härproposifionen "om åtgärder mot unga lagöverträdare" har gått oss fillmötes på en rad punkter. Det visar att det, åtminstone ibland, lönar sig atfopportera. Menvi har fortfarande några invändningar atf göra,.som framgår av reservationerna. Ipropositionen föreslås aft en ung lagöverträdare som får åtalsunderlåtelseskall leva skötsamt. Om han eUer hon återfaller i brott, kan det leda fill attåtalsunderlåtelsen tas tillbaka och atf den unge ställs inför domstol. Menvi återkommer tillsammans med och represerttartter rtiedvårt gamla krav om aft reglerna för åtalsunderlåtelse skall göras merrestrikfiva. Vi vill ha en återgång fill de regler som gällde före den 1 april1985. Eftersomvi för irtte så länge sedan debatterade den frågan här i kammaren, nöjer jagmig med att återupprepa vårt krav och yrkar bifall fill reservation 2. Frånfolkparfiets sida har vi föreslagit både atf antalet poliser skall öka och attstraffsystemet skall ses över. Men vikfigast i kampen mot ungdomsbrottslighetenmåste vara att få till stånd en attitydförändring bland ungdomarna. Det måstebli självklart för ungdomar aft ta avstånd från våld och atf respektera andrasegendorn. Idetta opiniortsbildartde arbete, som är rtödvändigt, har hemmen, föräldrarna,vårdnadshavarrta ett stort ansvar. De skall ha stöd och hjälp när de harproblem och bekymmer med sina barn. Och skaU de kunna ta sitt artsvar, är defviktigt att de blir irtformerade när deras ungdomar har begått brott och ställsinför domstol. Def är därför vi i reservafion 9 kräver aft föräldrar eller andravårdnadshavare fill barn skall åläggas närvaroplikt vidhuvudförhandUng mot deras barn, dels för att ge den urtge stöd, dels för aftinformera sig om eventuella påföljder. Jag yrkar bifall tillreseryation 9. Ipropositionen behandlas olika sätt atf förkorta handläggningen av mål mot ungalagöverträdare. Meu rtågra särskilda frister för brottsutredningar föreslåsinte, och def tycker vi är beklagUgt, Det är inte att fullt uf arbeta för ensnabbare och mera markerad reakfion från samhällets sida, Iutskottet har vi fidigare talat om den stora betydelsen av att myndigheferrtahartdlar med all tänkbar skyndsamhet. Men det räcker inte med ord. Vi vill hagenerella regler om fidsgränser, för def kan inte bestridas att handläggningenav ett ärende verkligen går snabbare om en bestämd fidsfrist är inskriven ilag. Jag yrkar bifall fillreservation 11, Sammasyfte, att få en snabbare handläggning av ungdomsmålen, har vi med vårreservation 12, som jag yrkar bifall fiU, Den gäller att även självadomsfolsförfarandet måsfe påskyndas, Def kan enligt vår mening ske genom atfjourdomstolar för ungdomar införs, som med mycket kort varsel skulle kunnahandlägga mål mot ungdomar. Jag yrkar alltså bifall fill reservationerna 2, 9,11 och 12 ochdessutom fUl reservation 6, som i trycket endast står bakom och sombl. a. handlar om samhällstjänst, en gammal god folkpartiidé. AnL 14 (): Under en följd av år har olika insatser diskuterats för aft hejdaungdomskriminalifeten. Från sida har vi uttalat att ungdomsbrottslighetenär ett av de områden som vi vill prioritera, vid sidan av våldsbrott ochnarkotikabrott. Brottsom förövas mot enskilda utförs ofta av ungdomar. Som exempel på def vill jagnämna att av dem som 1986 misstänkfes för rårtbroft var elleryrtgre. Vartligen misstänktes de yrtgre gärningsmännert för persortrårt.Skadegörelse är likaså ett typiskt ungdomsbrott och den brottstyp som ökarallra mest av alla brottsbalksbrott. Ettanrtaf vanligt brott, där enskilda är offret och gärrtingsmannen är ung, utgörsav bilstölder och av stöld ur motordrivet fordon. 1986 var den genomsnittligaåldern för lagöverträdarna vid biltillgrepp . En liten, mycket broffsaktivgrupp av ungdomar svarade för av alla fullbordade bilstölder och avalla tillgrepp ur motordrivet fordon. Avde här exemplen framgår det att urtga lagöverträdare oftare än andra gärnirtgsmärtbegår brott som drabbar privatpersoner. Samfidigt har polisen tvingats begränsainsatserna för att ingripa mot vardagsbrottsligheten. Många unga lagöverträdarekan därför begå ett stort antal brott och ändå urtdgå upptäckt. Skadegörelseär, som jag redan nämnt, ett annat vanUgt ungdomsbroff. En vanlig handläggningav ett sådant uppdagat brott är att åklagaren meddelar åtalseftergift iansvarsfrågan och beslutar överlämna den unge till vård enligtsocialtjänstlagen. Def tycker vi är otillfredsställande. Samhällets svar på denunges lagöverträdelse måste vara mera fäst och konsekvent. 1987/88:138 iavill vi därför återgå till de tidigare reglerna när det gäller åtalsunderlåtel- s, och det skall ske så srtart som möjligt. -I-------------- Ertanrtart irtsats som bör prövas rtär def gäller unga lagöverträdare är Åtgärder mol imga lag-konfrontation. Vare sig den som drabbas av brottet är ert priyafpersort, ett överträdare företag eller ert offerttlig myrtdighet, är defangeläget aft konfrontera den uuge med den drabbade. Samhället bör inteföreskriva någon skyldighet för deu drabbade aft medverka i eu sådanverksamhet. Däremot bör deu uuge åläggas att medverka när den drabbade såönskar, dvs. def skall ske på offrets villkor. Konfrortfafiort skall syfta tillaft tydliggöra effekterrta av brottet för lagöverträdaren. Vi tror i centernaff konfronfatiort kan förväntas ha en starkt brottsavhållande effekt, särskiltpå unga lagöverträdare. Vi menar aff konfrontation bör prövas i sådana formeratt resultatet går atf utvärdera. Samhället har bristande insikter iomfattningen av ungdomsbroffslighefen. Detta beror främst på aff de brott därgärnirtgsmanrtert är yrtgre ärt , dvs. irtfe är sfraffmyrtdig, ej fårregistreras. Därmed är det infe känt om broffslighetert hos de verkligt ungaökar, minskar eller är oförändrad. Närdet gäUer brott begångna av så unga gärningsmän är det självklart viktigt affta hänsyn till deu unges omognad. Eu registrering på sedvartligf sätt är därförinfe lämplig. Detta innebär dock infe atf samhället helt bör åsidosättamöjligheterna atf följa utvecklingert av brottsakfivifefert hos dertrta grupp.Ett visst fakfairthämtartde bör därför inledas. Registreringen bör dock - medbevarad artOrtymitet för lagöverträdarna - endast omfatta brottstyp ochgärrtirtgsmartrtens ålder. Frårtcenterns sida vill vi ha ett förbättrat samarbete mellan polis och andramyndigheter. Vi anser att det finns samarbefsbrister , särskilt mellanpoUs och t. ex. socialtjänst och skola. Detta samarbete behöver förbättras,annars kan det få allvarliga konsekvertser rtär det gäller unga lagöverträdare.Def borde vara naturligt för dessa myndigheter aft genast kontakta varandra närnågon av dem fått kännedom om sådana brott. Ungdomar måsfe lära sig inse affvåldshandlingar och våldsbrott är frågor som utreds av polis, handläggs avåklagare och prövas av domstol. Def är en del i ert uppfostrande verksamhet somockså kan ha en preventiv effekt. För övrigtvill jag instämma i vad som anförts fråu moderater och folkpartister i derasinlägg artgåertde jourdomstolar för unga, tidsfrister under förundersöknirtgoch återgång till fidigare regler om åtalsunderlåtelse. Jag vill därför yrkabifall fill de reservationer står bakom. Dessutom kommer vi att stödjareservafion 6, som rör frågan om samhällstjänst. AnL15 (vpk): Jag vill yrka bifall fill vpk-mofiortert Ju32 puukferrta 1,2,3,4 och 5. AnL 16 (): Låt mig börjamed att säga atf rtär dert lag vi diskuterar kommer i fråga för användning, är def i många fall ett tecken på aft andra 32 samhälls- och vuxenåtgärder infe har fungerat påett bra sätt. Trygga och harmoniska ungar begår infe brott. betänkande hartdlar om vardagen för mänga barn och uugdomarför vilka vi vuxna, trots atf vi vef aft det är så vikfigt, infe förmår skapajust trygghet öch harmoni. Def allvarliga är aft de förutsättningar som ges barrt ochungdomar aff tillvarata sina starka sidor på ett posifivt sätt och förverkligasiua drömmar om framfiden skall skifta så mycket. Def har infe alltid medpengar att göra. Pengar är ju infe allt här i livet, även om ert familjsförmåga aff skapa trygghet i ekortomiskt avseertde är väsertflig också förbarrtens uppväxtvillkor. Det handlar nog lika ofta om i vilken grad vi somvuxua orkar, har fid och bryr oss om atf ställa upp som förebilder och stöd förde unga. Föräldrarna är nafurligtvis den viktigaste resursendärvidlag. De står närmast barnet och det finrts både kärtslomässiga och artdrabindningar som fungerar som känslosammauhållaude kitt dem emellan. Men en ungmänniska lever ju långt ifrån enbart hemma i den egna familjekretsen. Bådebarrt och ungdomar knyter många kontakter utanför hemmet och def är bra. I barnomsorgen och skolan finns vuxna som spelar eu storroll för de flesta ungars fostran. Därför är def viktigt aft de fungerar bra isina yrkesroller, där just fostran ingår som en viktig del. Förenirtgslivet är intensivt i vårt land. Infe minstgäller det de unga. Alla uppgifter om alt dageus unga inte engagerar sig iföreningar är fel. Ledarna, både vuxna och ungdomarna själva, spelar också roll som förebilder, arbetskamrater och stöd. Just föreningscrtgagemartget är ofta dert uuges förstaegrta val av kontakt. Barnomsorgert och skolan - och för den delen ocksåfamiljen - väljer ungert ju irtfe själv. Dertrta frivillighef skapar speciellamöjligheter fill påverkart och def ställer också höga krav på ledarrta. Detställer också krav på själva förertirtgcrt atf vara öppert och välkomrtartdeför alla som knackar på dörren. Irtgert skall behöva avvisas på grund avresursbrist eller annat. Det är därför av stor vikt aft förertingslivef ärstarkt och vitalf, generöst och öppet. För aft kunna vara det behövs samhälletsstöd av peugar, lokaler och annat. Den som menar någonfirtg med talet om krafttag motungdomsbroffslighe-teu måsfe också vara beredd att ställa upp när det gälleratf skapa den grundläggande tryggheten för alla. Mert irtfe erts familjert, dagis, skolart och förertingenutgör deu unges hela vuxenkontakt. Det finns en mängd artdra vuxua som spelarert roll. Grartrtar och värtrter förstås, men också kommersiella krafter somstyrs av vuxnas intresse atf tjäna pengar bl. a. på de ungas behov avavkoppling, gemenskap, nöje och att hänga med i modet. De flestagör def med stort artsvar och på ett bra sätt. Men det finns alltför många där just vinstintresset taröver det självklara vuxenansvaret att bidra fill aft fostra de unga tillansvarskännande, trygga och solidariska människor. Jag behöver bara nämna allade oUka leden i sådana verksamheter som narkotikahartdel och hartdelrt medvideo och film med rått och härtsyrtslösf våld. Båda dessa hartterirtgar harstor betydelse för de frågor vi diskuterar här och det är infe de ungasom står för den hanteringen. De är offer för vuxnas ohämmade vinstintresse. Det äraugelägef att samhället har både instrument och fillräckligt med Prot.1987/88:138 10junil988 Åtgärder mot unga lagöverträdare 3 protokoll 1987/88:138-140 Åtgärder mot unga lagöverträdare resurser för aff ingripamot sådan hanterirtg, som så uppeubart strider mot alla rimliga önskemål om enbra och trygg uppväxtmiljö för våra unga. Jagvill också utan aft förringa vikten av ungdomsbroffslighefeu varna för atf låtadiskussionerna om och fokuseringen på ungdomsvåldef och ung-domsbroffen döljaatt vi vuxna står för en betydligt större del av både våld och brottslighet.Def är också angeläget att konstatera atf alkohol- och narkotikamissbruk hängerintimt samman med våld och brott såväl hos unga som hos vuxna.. Föratt bilden skall bU mer fullständig måste också sägas, att brottsligheten blandde unga, precis som bland de vuxna, handlar om grabbarnas brott - det finnsväldigt få tjejer. Deftaiir ett svar till inledning. Jag reagerade emot atf han sade affsocialdemokraterna anser atf familjen inte skall ha något ansvar, aft skolaninle skall fostra och att samhället inte skall reagera på brott. Vi har precismotsatt uppfaftnirtg. Därvidlag kanske vi kan enas.