prot · GB09137 · 1987-12-31 00:00:00 — Oppositionens talesmän har helt enligtritualen förklarat aft deu tredje vägens ekonomiska polifik har misslyckats.Men man gjorde det rtärmast pliktskyldigt och utau större geist, måste jagsäga. Om oppositiorten låter litet avslagen torde det beropå aff den känner aff def inte alldeles går att förneka verkligheten. Det ärsvårt aff måla uf en ganska blomstrande ekonomi som om den bara bestod avtistlar och törnen. Fakta tyder nämligert på atf ekortomi befirtrtersig i ett bättre skick ärt dert har gjort sedart mer ärt ett decertrtium. Jagvill irtfe trötta kammarens ledamöter med en alltför lång exercis i delta ämne.Men "siffror sparkar", sade en gäng . Så jag skall låtadem sparka . Vi har numöjlighet aft jämföra den svertska ekonomirts utvecklirtg över 41 Den ekonomiska politiken m. m. tolv årUrtder två olika regeringar. styrdes vårt lartdav de borgerliga partierna, låt vara i olika kombinationer under fyraregeringar. Under de sertaste sex åren, 1982-1988, har regeringen varitsocialdemokrafisk. Låt mig därför göra några enkla sifferjämförelser för atfställa' utvecklingen i den svenska ekonomin under dessa två perioder motvarandra. En entydig bild tonar då fram. o Bytesbalansen visar resultatet avalla löpande affärer med uflandet. Får den ett underskott är deffarUgt i längden, eftersom det betyder aft landet lever över sirta fillgårtgaroch måste täcka detta med utlandsupplåning. försämrades bytesbalansens saldomed nästart . beräknas bytesbalansens saldo bli över 11miljarder kronor bättre äu det var 1982. o Industriproduktionen är viktig. Ihög grad är def dess utveckling som avgör vår levnadsstandard. Det är ocksäframför allt med industrivaror konkurrerar på de internatiortellamarkrtaderna. mirtskade irtdustrius produktion medöver . beräknas den däremot öka med . oInvesteringarna är vad vi sätter åt sidart för aff moderrtisera lartdet, byggabostäder och vägar m, m,, allt för atf kunrta hålla uppe vår konkurrenskraftoch få ett bättre liv . Om investerirtgarna faller betyder det attvi förbereder oss dåligt inför framtida utmanirtgar och problem. föll industrins investeringar medhela . , däremot, ökade indusfriinvesferingarna medinfe . o Arbete åt alla är def viktigaste målet för dertsocialdemokratiska regerirtgens ekonomiska politik. En hög arbetslöshet skaparorättvisor, sociala klyftor och fattigdom. Dessutom är arbetslösheten ettenormt slöseri med resurser, då den inrtebär aft arbetsföra mänrtiskor inte fårarbeta. ökade arbetslöshefert i med61 000 persorter. Urtder minskar arbetslösheten däremot med 4l000 personer. o Inflationen är för hög - där har de borgerliga rätt. Men vad deglömmer atf säga är aff den har sjuukit rejält. varinflafiortcrt i gertomsrtitt . Urtder årert 1982-1988 har dert igenomsrtiff varit . o De borgerliga klagar på atf skatterrta harhöjts i lartdet, mert de talar irtte om det viktiga - rtämligen vad som harhänt med märtniskors köpkraft efterskott. Def kan man förstå. De realadisponibla inkomsterna, dvs. det som blir kvar av lön och bidrag efter skaftoch inflafiort, mirtskade uuder årert 197i5-1982 för gertomsrtiffssvensken med1,. sfiger de realt disponibla irtkomsterrta med över10 %. Så rtär försöker förklara ert sänkning av sparandet medatt realinkomsterna har sjunkit i ljuger han, eller också är hartgrovt okunnig. o Också reallönen - dvs. vad lönert är värd efter det aftprissfegrirtgarrta tagit sitt - har utvecklats på ett sätt som mau harartledrtirtg aff begrunda. föllreallönen för den genomsnitfliga löntagaren . Mellan 1982 och 1988stiger reallönen med -någonfing för i attnotera. o Slutligen: Stora budgetunderskott kan vara farliga, eftersom de oftaleder till högre inflation och högre räntor, när stafert måste täckaunderskottet genom att ge sig ut och låna. Hur ser då den statistiken ut? försämrades statensbudgetsaldo med . beräknas budgetsaldot bli 83miljarder kronor bättre än det var 1982. Alltså:Investerirtgarna och lönerrta föll kraffigt . Underden socialdemokratiska regeringsfidert har irtvesteringar och reallöner ökat.Arbetslösheten steg då, mert sjunker . Stafsfinanserrta försämrades under denborgerliga fiden, mert har förstärkts . Och inflationen har näsfart halverats. Jag menar aft de talar för atf de borgerliga regerirtgarrta vansköttelandet. Den socialdemokratiska regeringen har på väsenfiiga punkter saneratSveriges ekortomi efter det borgerliga vartstyret, och på alla purtkter stårSveriges ekonomi starkare än den gjorde . Men,då säger de borgerliga parfierna: Allt def där beror på fur. Nisocialdemokrater har haft turen aff regera i en period då världskonjurtkfurenvar bra. Vi, däremot, tvangs regera i ett läge med en dålig internationellekonomi. Därhar de borgerliga delvis rätt. Världsekonomin har gått bättre efter 1982 ärtUrtder deras tid; Men det räcker infe, herr talmart, för aft förklaraskillnaden. Faktum är nämligen att den svenska ekortomirt under åren 1976-1982utvecklades sämre än omvärldens, medan den därefter utvecklats bättre ånekonomin i de flesta andra länder. Ändåhar vi problem i den svenska ekonomin , och säg den epok som varitproblemfri. Kompletteringspropösitionen pekar uf problemen. Inflatiorten ärfortfarande för hög, hushållssparandef för lågt och industrin behöver bygga utsin kapacitet mer. Frågartär då hur dessa problem skall kunna lösas. Regeringert har redovisat sinbedömning. hävdar oppositionert atf vi måste "ge besked" på ertrad punkter. Def kravet är svårt aff förstå. Vi hargmt besked om vilken polifikvi vill bedriva , dels i budgetpropositionert, dels ikompletterirtgspropositionen och i ert rad särpropositiorter som har lagts framunder våren. Där har vi, på område efter område, detaljerat och genomarbetat,redovisat den ekortomiska polifik som vi socialdemokrater viU föra. Låtmig sammanfatta den i några punkter. Budgetpropositionen lades fram efterbörsfallef . De underliggande obalanserna i världsekonomin som varen del av förklaringen fill börskraschen - framför allt underskottet i denamerikanska bytesbalansert - skapade stor osäkerhet om framtidert. Efterbörsfallet kännetecknades prognoserrta om det rtärmaste årets utveckling avökad pessimism hos prakfiskt taget alla bedömare både i och utomlands. Mot den bakgrundenutformades finartspolitiken försiktigt. Den var stram. Denekonomiska politiken m. m. Prot, 1987/88:137 Den ekonomiska politiken m.m. men intestarkt åtstramande. Syftet var att hålla budgetunderskottet vid ertlägre lönesfegringstakf och därmed också långsammare ökrtirtg av statertsskatteirtfäkter. I ccrttrum för vår analys stod lönerrta. Lärtge hoppadesvi på att lörtestegrirtgstaktert skulle kurtrta hållas rtere vid . Mertså blev def, alltså irtfe. såg vi framför oss en lörteökrtirtg påuugefär , och ser den uf att bli ytterligare en halv procentenhethögre. Def är den ena stora skillnaden jämfört med läget . Deu andra är att börsfallet inte tycks ge så storanegativa effekter som man först befarade. I stället visade sig den ekonomiskafillväxten och början av 1988 bli betydligt starkare ärtvärttat, både irtterrtafiortellt och i . Dessutom har vi gynnats påexporfsidan av förbättrade terms of trade, vilket konkret bl. a. betyder atlden svenska skogsindustrin får mer betalt för sin export. Arbetsmarknaden fortsätter att förstärkas.Sysselsäffnirtgsökrtingen var över 50 000 persorter bara uuder första kvartaleti år. Irtvesferingarua fortsätter att sfiga. Konsumtionsöknirtgert är stark,mert vi börjar rtu se tecken på att den håller på att dämpas. Tre problemträder i def här läget fram: o Pris- och lönesfegringert är fortfarande "snabbareän vad som är hälsosamt för vår ekonomi och sysselsättning. o Deuprivata konsumfionen har ökat kraftigt, och hushållssparandef är för o Bristande kapacitet hämmar möjligheterna att ökaprodukfionen i vår Regeringen har av detta dragitslutsatsen aff fre slags åtgärder behöver sättas in: Vi måsfe hållafillbaka lånefirtansierad kortsumfion och öka sparandet, framför allt ihushållssekforu. Vi måsfepåverka lönebildnirtgert och dämpa dcrt rtomirtella lörtestegrirtgstaktert. Vi måsfeförbättra ekortomirts fuukfioussätt, framför allt för atf sfimulerainvesteringar, som bygger ut vår produktionskapacitet. Och, märk väl, detta skall ske utan atf arbetslöshetenökar. I kompletleringspropositionen och i särskilda tilläggspropositioner föreslårvi nu ganska omfattande ingrepp på just dessa punkter. Mot konsumtiortsökningert har viföreslagit aff tobaksskatfert och oljeskaften höjs, aff konfanfirtsafsert blirstörre vid avbetalrtirtgsköp, atf möjligheter ges till extra irtsäffrtirtg påallemartssparandet, aft ett särskilt ungdomsbosparande inrättas och att 10miljarder kronor av storföretagens likviditet dras in fill riksbankert. Vi artserockså atf dert statliga grundskat-fert bör särtkas och därmed värdetav underskoffsavdragen begränsas. har följt uppregeringens åtgärder genom atf höja diskontot, införa kassakrav på finansbolagoch höja kassakraven på bankerrta och gcrtom aft vidta operafiortcr på markrtadert för att höjaränfertivårt. De alltförstora rtomirtella lörteökrtirtgarrta vill vi motverka gcrtom aff med hjälp avlikviditefsirtdragrtirtgarrta dämpa lörteglidrtirtgen, genom aft de sänktainkomstskatterna skall göra reallöneökuingar möjliga vid lägre nominellalönepåslag och gertom aff ert lörteufgiftsram för staten gäller även 1989 årsavtalsrörelse. För affförbättra ekonomirts fuukfiortssäff är def vikfigt atf långsiktigt förstärkakonkurrertskraftert gertom bättre utbildning, ökad effektivitet i denoffenfiiga sektorn och geuom eu rejäl skattereform, som sfimulerar arbefe ochsparande samt motverkar spekulation på kreditfagnirtg. En sådan skattereformbör kunrta gertomföras under nästa mandatperiod, och den föregås av enomläggning av skatfeskalorrta . Defta är huvuddragen i vår polifik.Vi tycker atf den är klar och tydlig och aff den fullföljer den tredje vägensstrategi. Vi menar aff den är väl anpassad fill det ekonomiska läget och vårsträvart efter full sysselsättning och en rättvis fördelning. De borgerliga parfierua vill äveu i detta val erövraregeringsmakfen. Det är en högst legitim strävan för politiska parfier iopposition. Men man vill infe acceptera de krav def ställer på dert politikmart saluför i valrörelseu. De borgerliga partierrta säger sig vara beredda atf irtommindre än bilda regering och därmed överta ansvaret för Sverigesekonomi. Men vad skulle då deurta regerirtg göra för atf t. ex. minskainflatiortcrt, hålla stafsfirtanserrta i balarts, driva på tillväxtert, ökasparartdet och reformera skattesystemet? På dessa frågor får man anfirtgen svar utan-innehåll elleralltför måuga, sinsemellart motstridiga, svar frårt de tre parfierna. Som vanligt har de borgerliga samlat sig till en gemensamreservafion i finansutskottet om det som kallas de allmärtrta riktlirtjerna fördert ekortomiska politikert. Där upprepas - också som vauligt - attregerirtgert irtfe har attackerat diverse s. k. tillväxfhinder i ekonomin, dockutan aff de nämner ett ord om aft sådana centrala fillväxthirtder som t. exbudgetunderskottet, nedgårtgert i irtvesteringarrta och irtdustrins dåligalönsamhet har eliminerats genom den förda politikert. Samfidigt redovisar deolika partierrta helt skilda kortkreta förslag till hur de vill tackla defillväxthirtder som de själva anger som viktiga. Därmed är det också sagt attdenna allmänrta reservafion är innehållslös fill meningslöshet. Denrta reservafion följs sedan av ett antal resevationer,som också de gäller de allmänna riktlinjerna. Där avslöjas hyckleriet i taletom en gemensam ekonomisk politik. Först kommer én reservafiort av moderater ochcenterpartister, i vilken def yrkas på aft de offentliga utgifternasökningstakt skall dämpas, men det sägs infe ett ord om hur det skall gå till.Sedau kommer en reservation från folkparfiet, som faktiskt har kortkretaförslag i ärertdet. Mert dert reservafiortert var tydligert alltförhartdlirtgskraftig för bröderrta i certferrt och moderata samlirtgspartief, såden går de emot. Men det är infe slut med def. För sedan har centerrt ertegert reservafiort, som rör själva målert för dert ekortomiska politiken.Centern har andra mål äu och folkpartisterna. Den ekonomiska politiken m.m. reservationer bekämpavarartdra i stället för dert som de utmålar som sin gemensamma fiende, dvs.socialdemokrafin. Deborgerliga har faktiskt samlat sig fill en gemensam reservation omlönepolitikert. Men den irtnehåller infe mycket mer än kravet på atfregerirtgert skall redovisa sin syn på vilket det samhällsekonomiska utrymmetför löneökningarna är. Jag kan försäkra er atf ni skall få def beskedet i sinomtid. Men om ni anser att det skall redovisas nu måste jag fråga: Varför gör nidef då infe själva? Jag vUl fråga , Anrte och anser ni vara det samhällsekonomiska utrymmet för löneökrtirtgar rtästaår? Har rti besked atf lämna på den punkten, och har ni en gemensamuppfattning? Om ni har def, så redovisa det! Om ni inte kan redovisa def, ärdef då särskilt meningsfullt aff kritisera regeringen för att den infe harredovisat någon uppfattning ? I fråga om skaftepolitiken och budgetpolitiken finns def sexolika linjer från de borgerliga parfierna. De har fre skatteförslag och treförslag till budgetpolitik. skriver att det största skatteproblemet ärkommunalskatferrta. Om detta har och moderaterrta irttet gott atfsäga. Moderaterrta för sirt del säger aft stora margirtalskafte-särtknirtgarstår främst. Folkparfiet sopar undan både och genomaft skriva atf "krav inte är fillräckligt omfattande ochatf moderata samlingsparfiets krav mot bakgruud. av finansierirtgskravert är alltförlårtgtgående". Och avvisar man både centerrts och moderaterrtaspolitik. Påden här punkten är i och för sig meningsutbytet mellan de borgerligarepresentanterna i finansutskottet hovsamt jämfört med den debatt som försmellan folkparfiet och i pressen. skrädde ju infeorden , när han sade aff skaftepolitik var ett hot motvälfärdert. är det Artne som kommit i krakel medmoderaterna när hon, helt berättigat, påpekat atf debet och kredit inte gårihop i den moderata budgetpolitiken utan aft den leder fill växandebudgetunderskott. har kanslichefen i den moderatariksdagsgruppen hävdat att genom att avslöja detta tar"skamgrepp". På tidnirtgens ledarsida påstås samfidigt aftfolkparfiet "sakrtar strategi i dert ekortomiska politikert" och atfdetta medför ett "borgerligt trauma". Denmedicinska definitionen på trauma är häftig psykisk påfrestning. Def är underdetta fillstånd som de borgerliga ledamöterna debatterar här . Mert def ärinte bara borgerligheten som skulle råka ut för eu häffig psykisk påfrestningom denna polifik skulle försöka förverkligas. Det skulle bli en sådanpåfrestning även för medborgarna och för landefs ekonomi. Detvisade sig sedan att de borgerliga också är oense om grunderna för Sverigesvalutapolitik. vill föra in i EG:s mortefära system, medartcertferrt och folkparfiet säger rtej därfill. Då är det Utet underligt att deborgerliga i sina reservafioner kräver klara besked och fasta spelregler i denekortomiska politikert. Vad har rti aft säga fill rtärirtgslivef om den svenskavalutapolitiken under en borgerlig regering? Skall vara med i EMS ellerskall stå utanför? Detta kan bara besvaras med ja eller nej. Jaguppmanar er att ge besked . Är svaret ja, dvs. att ni vill att Sverigeskall gå in i EMS, eller är svaret nej, dvs. rti vill aff skall ståutartför EMS? Här har rti irtga möjligheter atf fortsätta med dunklakompromisser. Detär redan uppenbarat atf och folkparfiet säger nej filllikviditefsirtdragrtirtgarrta, centerrt stödjer dem. Efter ett förflugetuffalaude av var centerrt tydligert tvungen aff ställa sig bakomdem. Samma splittring mellan å ena sidan och de andra borgerUgaparfierna å den artdra finns också när def gäller irtvesferirtgsfortder. Dertmest gapande klyftan mellan de borgerliga finrter mart rtär mart grartskar dekortkreta förslagen om stafsbudgeferts utgifter. vill hållaökningstakten nere vid 1/, något som de övriga borgerliga partiernainfe går med på. föreslår direkta nedskärningar av den socialavälfärden. däremot springer i väg åt ett heh anrtaf håll ochredovisar ert lårtg katalog av åtgärder som otvivelaktigt irtrtebär ökadeofferttliga utgifter - pensionssystemet och familjepolifiken bör få ett "förstärktgrundskydd", friåret i sjukvården bör behållas, pensionärer med låg ATPbör få förbättrade villkor, i sjukvården skall personalens situationförbättras, mjölksubvenfionerna skall ökas, bostadsbidragen skall höjas, ettstimulansbidrag fill bostadsbyggandet skall införas, studiebidragen skallhöjas, skolart och forskrtirtgen skall få utökade resurser,skatfeufjämnings-sysfemet skall förbättras, def skall ske en "kraftfullutbyggnad" av regionalpolitiken, det skall ske en "utveckling"av väg- och järnvägsnätet och en "rejäl safsnirtg" påsmåförefagssamhefen. Jag tror infe atf ni har glömt någort. Ni har delat uf håvorua fillalla. Och def skall då finartsieras genom en sänkning av momsen på maten. Jagtycker aft defta är en ekvilibrisfik i den ekonomiska politiken som centerrtlyckligtvis är ertsarti om. Def firtus en allvarUg sida av detta. Dert sertaste fidert harborgerligheterts falesmärt artvärtt mårtga stora ord för aft kräva moral ochrespekt för sartrtirtgen i polifiken. Och def skall man göra. Men def är svårtatf se deras uppträdande den här våren som något annat än ert polifisk svindelsom saknar konkurrens från någort artuau s. k. affär. Vad ni försöker göra äraff lura svenska folket när det gäller de grundläggande trygghets- ochfrihefsfrågorna rtär rti påskiner aff ni skulle kunrta få ihop en fungerandeekonomisk polifik av defta sammelsurium. Sanningenär aft det vore utomordentUgt farligt för ekonomi om höstens valskulle resultera i ett regeringsskifte. Def är irtfe bara så att vi mirtrtsirtkompetertsen, splittrirtgert och lårtgbärtkarna frårt dert förra borgerUgaregerirtgsperiodert, utau def framstår bara alltför klart vad ett rtyftexperimertt aff koka soppa med dessa kockar skulle leda fill. Det förefallerofrårtkomligf att statsfinanserna, styrkan i ekonomirt, skuldsäffnirtgert ochså smårtingom arbetslösheten och ert fallartde levrtadssfartdard skulle bliresultatet. Ni har stakat uf ett antal vägar som, när man försöker fösa ihopdem, leder oss uf i ett nytt ekonomiskt moras. Dessutom skulle den härpolitiken, trots allt vad ni hävdar om skaftesärtkrtirtgar, leda till försämradprivat ekortomi för ett stort antal medborgare. Jag utgår från aff en borgerligregering skulle domineras av moderata samlingspartiet, eftersom def är defstörsta partiet och def ideologiskt mest aggressiva borgerliga partiet. Den ekonomiska politiken m. m. innebärmoderaternas politik ert mycket långtgående omfördelning, vilket de intedöljer, från låg- och medelinkomsttagare fill människor med höga inkomster ochförmögertheter. Moderaterrta vill sänka inkomstskafterna kraftigt, men bara förde högst avlönade. De lägst avlönade får inga skaftesärtkrtirtgar alls,tvärtom. De får skatfehöjrtirtgar. Skaffesärtkrtirtgarrta skall firtartsierasgenom nedskärningar i kommuner och lartdsfirtg. Ertbart dert första etappen imoderaternas skattereform förutsätter att man drar in frånkommunerrta. Till det skall läggas de 4 miljarder i irtdragrtirtgar frårtkommunerna som skall finartsiera def s. k. vårdnadsbidraget. begick enUgt sin egert mening detmisstaget att tala om hur kommunerna skulle spara peugar. är de för fegaför atf göra det. Men att sjuka, gamla och vårdbehövande kommer att drabbas ärväl ofrånkomligt. Man vill alltså skära rted kommuuerrtas inkomster mednetto 7 miljarder. säger man atf kommunalskatterna icke får höjas.Staten skall lagsfifta om kommunalf skatfesfopp. Kommunernas enda alternativ ärdå atf minska verksamheten eller höja avgifterna. Väljer man vägen att höjaavgifterna för aff finartsiera oförändrade utgifter, är def främst barnens ochde gamlas välfärd som måsfe ransoneras. Anrtan verksamhet, t. ex. el,gas, vatten och avlopp, är nämligert redan finartsierad fill medavgifter, och dessa får ertligt lag irtfe höjas ytterUgare. De ertda avgiftersom kommunerna skulle kunrta höja är alltså de som fas uf för kommunalatjänster i form av barnomsorg och äldreomsorg. Och det är infe små avgiffshöjnirtgar som def är fråga om.För närvarartde fär kommunerrta irt 2 1/2 miljard frårt barrtomsorgsavgiffert.Med det borgerliga vårdrtadsbidraget skulle avgiften höjas med ytterligare 4,3miljarder. Def betyder en höjnirtg frårt normalt . För många blir höjningen relafivtsett naturligtvis ännu större. Jag frågade i finartsdebatfert hurde återstående 7 miljarderna skulle firtartsieras av kommunerna. Jag fick ingetsvar, mert jag skulle kurtrt.a hjälpa på travert genom aff genågra exempel som han kan välja mellan. Om beloppet enbart skulle fas ut geuom höjdabarnomsorgsavgiffer, skulle daghemsfaxan normalt bli . om åretför ett barn. Skall def tas ut genom höjda avgifter i den kommunala hemtjänstenskulle avgiften behöva fiofaldigas. I skulle hemhjälpstaxan behövahöjas från . Skall kommunerrta i stället lägga ned verksamhet, får deta fill rejält för aff spara den summa som moderaterrta vill dra irt. Utöverdet som krävs för aft betala vårdrtadsbidraget skulle kommurterna behöva avståfrårt aff bygga 110 000 daghemsplafser, fa ifrån 270 000 pensionärer derashemhjälp eller stänga samtliga ålderdomshem i . , , har def gått flera mårtader sedart rtilade fram era ekortomisk-poUfiska motiorter. ni nu kanske ge besked omvilket av dessa alferrativ eller vilket anrtat alterrtafiv som bör genomföras ikommunerna? Jag tror att både väljarna och ett antal kommunalpolitiker, inkl.de moderatakommunalpolitikerna, vore intresserade av det svaret. Infe minst är jag intresserad av aff höra vad t. ex.Gunnar tycker om def här och om den moderata fördeluiugspolifiken istort. Certtern vill ju gärrta framställa sig som småfolkets försvarare, ochdef gjorde också Guurtar här med stor emfas. Mert ni skallsamtidigt bilda regering med och . Därför måsfe jagfråga Gunrtar : Vad är def i program som ni accepterar resp.infe accepterar? säger att har råd med aff sänkamarginalskafferrta mycket kraftigt för dem som har höga irtkomster. Moderaternasäger vidare aff har råd med aft sänka förmögenhets- och aktiebeskaffuingenliksom med aff särtka skaffert på stora arv och gåvor. skulle dessutomha råd med atf slopa de begräusrtirtgar i urtderskottsavdragert som vi nu har ivärt skattesystem. Men samfidigt säger : har infe råd med enrättvis sjukförsäkring, infe heller med den delpensiortSrtivå som vi hargertomförf. skulle iute heller ha råd med trygghet vidarbetslöshet, dvs. med de arbetslöshetsersätfrtirtgar som utbetalas, ochinfe heller med en rad artdra utgiftsposter. Jag vill fråga Guurtar : Är det infe dags atfcenterparfiet börjar ställa några villkor gentemot moderaterrta? Ni skäller påsocialdemokraterrtas fördelnirtgspolitik, och det må rti göra, mert när skallni fa moderaferna i nackskirtrtet och fala om för dem vilka villkor rti iräftvisarts rtamrt ställer för atf gå in i samma regering som ochCarl Bildt? Ni har ju erfarenheter från tidigare regeringsperioder. År1976 vågade ställa villkor. Han var visserligen infe så uthållignär def gällde aff hålla fast vid dem. Def underlättar ändock läget. Jag trorinfe att det skapar någon trovärdighet bland lågirtkomstfagarna och andra idetta land om och , från någon grop där de har grävtner sig till vänster i geografin, avskjuter rtågot slags irtterkortfirterttalamissiler som hartdlar om rättvisa, rtär ni aldrig vågar stiga upp och tala omvem som skall hantera denna vapenarsertal. Jag tror aft en ny borgerlig regering skullevara farlig för . Den skulle genom en blandnirtg av oförmåga ochspliffrirtg bli ert fara för lartdets ekortomi, för sysselsättrtirtgert och fördert ekortomiska balartsen. Gertom moderaterrtas domirtans och dert reaktionärapolifik de faktiskt för, skulle den också bli ett allvarligt hot mot rätfvisartoch trygghefert i vårt lartd. behöver förvisso ert regerirtg ävert efter def härvalet.