prot · GB0924 · 1987-12-31 00:00:00 — Men har man sagt helt nej,eftersom man har upptäckt ytterligare risker. Man har därför totalförbjuditsådan import. Men när det gäller övriga medel som nämnde -kaptan, folpet, polpet och benomyl - kan man sammantaget säga att antaletöverskridanden av gränsvärdena det här året inte har varit stort. Relativt setthar det dock faktiskt förekommit fler överskridanden av gränsvärdena när detgäller den svenska produktionen än när det gäller importen. Beträffande nämndamedel ligger den svenska produktionen i så fall något sämre till. skall detdock frarnhållas att såväl import som svensk produktion i stort sett uppvisarmycket få överskridanden. Det är alltså inte enbart importen som är ettproblem. Därför är det viktigt att skärpningen av kontrollen gäller såvälsvensk produktion som import. Om åtgärder mot kemiska bekämpningsmedel inom äppelodlingen Om åtgärder mot kemiska bekämpningsmedel inom äppelodlingen 9 ALFSVENSSON (c); Jag borde naturligtvis i mitt inlägg ha sagtatt det är tillfredsställande att jordbruksministern här markerar att detkommer ytterligare en skärpning . Detta vill jag således gärnaha med i protokollet. Sedan undrar jag självfallet - jordbruksministern säger juhär att man arbetar med märkningen och att denna skall bli bättre - vad man dåinriktar sig på. Jag skulle således vilja höra vad jordbruksministern har attsäga om önskemålet att konsumenten skall få besked om vilka ämnen livsmedlet -i det här sammanhanget frukten - har behandlats med. Det skall inte bara finnasuppgifter om när frukten förpackats etc. Jag är inte helt övertygad, , att det är enkorrekt beskrivning att säga att det sker en omfattande forskning beträffandealternativa odlingar. Det är klart att det är ett relativt begrepp. Men skulleinte och jag kunna vara överens om att forskningen borde kunnavara mycket mer omfattande - för det har varit en eftersläpning i dettasammanhang. Om man tar kontakt med någon av de odlare som vi har pådetta område, märker man att odlarna mycket ofta är vilsna. De säger: Vi gör sågott vi kan. Vidare hoppas man på ett rikare fågelliv-och det gör man säkertmed all rätt. Man använder skummjölk, nässelvatten osv. Men någraforskningsresultat kan man inte precis ty sig till. Jag vet sannerligen intetill vem man skall hänvisa alla som är villrådiga. Det är inte så att jag menar att man påkemikalieinspektionen eller på livsmedelsverket släpar benen efter sig. Vad jagmenar är att resurserna inte är tillräckliga. Sedan tror jag inte att denågonsin kommer att bli det. Det är ju det famösa i det här sammanhanget.Kemikaliesamhället har ju, som jag sade, brett ut sig så oerhört starkt. Detbara sväller och sväller. Jag vill sedan, fru talman, nämna antimögelgiftetmankoseb, som det inte finns någon dokumentation om. Jag begär självfallet inteatt jordbruksministern skall presentera en sådan här . Jag nämnde densaken bara för att visa att kemikaliesamhällets cirklar ständigt vidgas. Därförtror jag att vi måste få till stånd en omsvängning när det gäller inställningenöver huvud taget i detta sammanhang. Det får alltså vara litet skorv påfrukten. Det får finnas inslag som inte visar på perfektionism. Man skall sökadet giftfria i stället för att försöka åstadkomma så små giftmängder sommöjligt. Jag håller med om, att när detgäller arbete med forskning om alternativa odlingsformer såväl på detta områdesom inom jordbruket över huvud taget, har andra länder släpat efter Sverige.Sverige har också tidigare än andra länder insett att den utveckling som AlfSvensson beskriver inte är hållbar för framtiden utan att den utveckling somleder till ökad kemikalieanvändning i jordbruket måste brytas. Därmed harSverige, i relation till de insatser som har gjorts tidigare, gått före och gåräven nu före med forskningsprogram, som givetvis ännu inte har gett resultat.Jag håller med om att det är önskvärt att det fanns mera när detgäller forskningsresultat. Det har i alla fall skett ett trendbrott på denpunkten i , och det ärviktigt att fortsätta på den vägen. Närdet gäller konsumentinformation och märkning är det många olika aspekter somskall vara tillfredsställande för konsumenterna, t. ex. pris, färskhet ochfrånvaro av bekämpningsmedel, där det nu finns märkningssys-fem för giftfriodling. arbetar med att ta fram system som skall vara enklare,klarare och tydligare för konsumenten. Det är inte allfid givet att det är enlång uppräkning av kemiska medel som är enklast för den vanliga konsumenten.Det är alltså en svår uppgift att ge information fill konsumenten om att envara inte är starkt besprutad och att göra det på ett sådant sätt attkonsumenten förstår, utan att ange kemiska formler men ändå så precis attmärkningen inte leder vilse. Detär också viktigt att det i konsumenfinformafionen ingår uppgifter om sådant somAlf talar om. Vaxning och polering förekommer ofta på importeradeäpplen, och man går igenom i vilken mån detta kan innebära risker. Det ärockså viktigt att notera att man i många länder som framställer dessa äpplensom säljs till och andra länder har för vana att skala äpplena, vilketvi inte gör i , där traditionen har varit en annan, innanbesprutningarna och poleringarna började göras. Detär givet att detta är aspekter som konsumenten bör få del av. Jag känner miglika litet som tilltalad av dessa vackra och aptitretande menutomordentligt polerade och vaxade äpplen som finns i affärerna - även om dettainte innebär stora hälsorisker. Omåtgärder mot kemiska bekämpningsmedel inom äppelodlingen 11 (): Jag vill också gärna säga att svenska fruktodlare naturligtvis skallkänna sig hedervärda jämförda med många fruktodlare som exporterar frukt hit. Detfinns uppenbariigen en stor efterfrågan på alternativt odlad frukt. Enförutsättning för att dessa odlare skall få vind i seglen är att de kemikaliersom används för besprutning kommer att beskattas så rejält att det blir möjligtför odlarna att få en utkomst från sina odlingar. Ibörjan av svar står något som låter utomordentligt bra:"Dessa högsta tillåtna halter, ofta kallade gränsvärden, sätts på enbetryggande låg nivå utifrån den kunskap om ämnenas giftighet som finnstillgänglig." Jagförstår att man inte kan göra något annat, men jag hoppas att äröverens med mig om att man här känner en ängslan. Även om effektiviteten ökaroch gränsvärdena pressas ned, vet vi genom en enkel historisk tillbakablick attt.ex. hormoslyr ansågs vara ofarligt. Jag minns mycket väl - och det gör nogMats också - bilderna på dem som drack hormoslyr. sägerforskarna, relativt få år efteråt, att den som exponeras en eller förhormoslyr kan få cancer. Därförmåste hela detta komplex vändas. Det räcker inte att göra människortillfredsställda, nöjda och lugna genom att sänka gränsvärden, då den kunskapsom vi har kan visa sig vara ett styckeverk . Om åtgärder mot kemiska bekämpningsmedel inom äppelodlingen Jag delar synpunkt. Vi har skälatt i viss mån vara oroade för att medel, precis som säger, senarenär forskningen kommit längre och kunskaperna utvecklats, visar sig innebärarisker som man inte har kunnat förutse, detta trots att vi för närvarandegenom den forskningsinsats som görs internationellt anser oss ha betryggandekunskaper om medlen och bedömer dem vara icke giftiga. Det finns sådana risker, jag håller med omdet, med den kemikalisering av jordbruket och trädgårdsnäringen som har pågått.Därför menar jag att det är viktigt att vi nu gör ett trendbrott och inriktaross på att minska användningen av kemikalier och inte öka den. Detta kommer attta tid. Det vore fel att säga någonting annat. Det är inte gjort i en handvändning.Det går inte att ta fram alternativa metoder på ett enkelt sätt. Därför kommerdet säkert att uppstå många problem på vägen. Men det är mycket viktigt att vinu har inriktningen att gå mot en minskad kemikalieanvändning och inte mot enökad kemikalisering av jordbruket. Överläggningenvar härmed avslutad. 5 § Föredrogs och hänvisades 1987/88:32och 57 till 6 § Föredrogs men bordlades åter betänkande1987/88:10 betänkande 1987/88:4Jordbruksutskottets-betänkanden /88:5-7 och 9 7 § Anmäldes och bordlades 1987/88:31om ny organisation på lokal- och stiftsplanet i , m.m. 1987/88:42 om följdändringar till ny tullagstiftningm. 1987/88:59 om ändrade regler vid löneutmätning och införsel 8 § Anmäldes och bordlades Redogörelse 1987/88:3 Fullmäktiges iriksgäldskontorets förvaltningsberättelse för /87 -. 9 §Meddelande om interpellation Meddeladesatt följande interpellation framställts 1987/88:106 av () tilljustitieministern öm uppdragsverksamheten vid : bedriver en särskildenhet inom , "" uppdragsverksamheteninom ADB-säkerhetsområdet. Regeringens beslut att bevilja tillstånd för verksamhetenföregicks av en debatt där man från olika håll redovisade såväl principiellasom praktiska invändningar mot"att polisen skulle bedrivaaffärsverksamhet. Jag har för min egen del i flera olika sammanhangkritiserat verksamheten, främst från principiella utgångspunkter. Enligt vår polislag är det en grundläggande och primäruppgift för polisen att "förebygga brott och andra störningar av denallmänna ordningen och säkerheten" och att "lämna allmänheten skydd,upplysningar och annan hjälp när sådant bistånd lämpligen kan ges avpolisen". Enligt min uppfattning kan det omöjligen ha varit avsiktenmed lagen att vissa av dessa grundläggande och primära uppgifter skall varaförbehållna dem som är beredda att betala för tjänsterna. Ett annat skäl för min kritik har varit att kravet påkonkurrensneutralitet inte kan upprätthållas. "" är integrerat medrikspolisstyrelsen. De anställda har formella tjänster inom styrelsen och mananvänder t.o.m. polisens emblem i sin marknadsföring. Därmed uppstår storasvårigheter att klarlägga bl. a. hur olika typer av kostnader fördelas.Kostnader för kunskapsuppbyggnad har t. ex. redan tagits ut av skattebetalarna. På den här punkten har den förre justitieministern hävdat,bl. a. i tidigare riksdagsdebatter, att avgränsningen "inte erbjudit någrasom helst problem". I skarp kontrast till det uttalandet står emellertid denkartläggning som gjorde och som man följt upp ioktober . Vid det första tillfället konstaterades en rad allvariiga bristerbl. a. beträffande redovisnings- och uppföljningsrutiner i"". Än mer anmärkningsvärt är det att vidsin uppföljning ett drygt år senare konstaterar att de åtgärder man föreslagit"ej vidtagits". Mot bakgrund dels av de principiella invändningar som kangöras mot att polisen bedriver affärsverksamhet, dels de anmärkningar somriksrevisionsverket riktat mot verksamheten och som uppenbarligen inteåtgärdats vill jag ställa följande frågor till justitieministern: Vilka omedelbara åtgärder kommer regeringen att vidtamed anledning av riksrevisionsverkefs kartläggning av uppdragsverksamheten vid rikspolissty relsen? Är regeringenberedd att ompröva tillståndet för den verksamhet rikspo lisstyrelsen bedriver i enheten ""? 1987/88:24 lO § Meddelande om fråga njj I j jr Meddelades att följande fråga framställts Meddelande om fråga ' ° 1987/88:153av () till finansministern om information om den nyaarvs- och gåvoskattelagstiftningen: Regeringenhar presenterat en proposition om ändringar i arvs- ochgåvoskattelagstiftningen föranledd av den stora familjerättsreformen angåendeäktenskap, samboende och arvsrätt. Beslutkan även med en snabbehandling i tas tidigast omkring den 9 december1987. Men trots detta måste ikraftträdande ske . Detär naturligtvis ett grundläggande rättssäkerhetskrav att information om nyalagar sprids på ett sådant sätt att medborgarna ges verklig möjlighet attanpassa sig till det nya rättsläget. Menbeträffande den nu aktuella skattelagsfiftningen står endast omkring tio vanUgavardagar till buds . Mot denna bakgrund villjag fråga: Vilka åtgärder avser finansministern att vidta föratt på ett effekfivt sätt täcka det informationsbehov som följer av den nyaarvs- och gåvoskattelagstiftningen? 11§ Kammaren åtskildes .