prot · GB09127 · 1987-12-31 00:00:00 — Med det nuvarande systemet ges infe hönsen möjlighet tillnaturligt beteende i den utsträckning som är önskvärd. Det kan inte vararimligt atf höns endast skall ha tillgång till utrymme motsvarande en A 4-sidasstorlek. Det nuvarande systemet bör vara avvecklat 1998, alltså , menenligt utskottet och propositionen skall vi ha en kontrollstation 1993 för attfölja upp hur utvecklingen löper. Jag yrkar avslag på reservationerna 3 och 4,från resp. , som lar upp del nuvarande bursyslemel. Genteknikens tillämpning på djur är en annan viktig frågasom behandlas i utskottsbetänkandet. Internationellt används gentekniken inomveterinärmedicinen främst för att framställa vacciner och inomsjukdomsdiagnosliken. I bedrivs ingen forskning inom genteknikensområde för atl förändra våra husdjur. Internationellt går utvecklingen kanskeål annat håll, då man använder gentekniken även i produklionssyfte. Därföranser utskottet, liksom jordbruksministern, aft regeringenellerlantbruksstyrelsen noggrant bör följa frågan och meddela föreskrifter omförbud eller villkor för användningen av genteknik eller hormpntillförsel pådjur. Jag yrkar avslag på reservation 6. En omdiskuterad fråga när det gäller operativa ingrepp pådjur har varit svanskupering på hundar av kosmetiska skäl. Utskottet harnoggrant övervägt skälen till det nuvarande systemet med rutinmässigsvanskupering på en del hundraser och dragit slutsatsen att svanskupering inlebör tillåtas annat än av strängt veterinärmedicinska skäl. En skärpning iförhållande till vad som föreslås i proposifionen har skett på denna punkt. Jagförutsätter aft regeringen vid utfärdandet av tillämpningsföreskrifter sätterså snäva regler atl endast påbörjad verksamhet får fullföljas med debestämmelser som gäller . Jag syftar då på t. ex. aveln och redanbeställda valpar. Vi har sagt aft def finns möjlighet till en vissövergångstid. Enligt tidningarna skulle del kunna bli fråga . Jagvill lugna alla med atl säga att del kommer alt handla om månader. Vid användningen av försöksdjur vidgas den etiskaprövningen alt omfatta alla djurförsök. Detta är ett led i strävandena atf på ett bättre sätt överblickaanvändandet av försöksdjur. Utskottet vill också framhålla det som myckelangeläget att alternativa testmetoder arbetas fram och all den s. k.LD50-melodeii förbjuds. Delta ges regeringen till känna. Reservation 1 av handlar om samråd vidutarbetandet av tillämpningsföreskrifter. Det är helt naturligt att mansamråder med berörda organisationer vid utformningen avtillämpningsföreskrifter. Jag yrkar därför avslag på reservationen. I reservation 5 har tagit upp frågan om förbud motimport av ägg. Detta är en fråga som bör lösas vid de internationellaöverläggningarna och inte i defta sammanhang.Därför yrkar jag avslag på den reservationen. Reservation7 om tillståndsplikten är en moderatreservation. För pälsdjursuppfödning ochridskoleverksamhet föreslås lillståndsplikf. Del är helt riktigt eftersom sådanverksamhet ökar i stor utsträckning. Den bör därför omfattas avfillståndspliklen. Beträffande pälsdjursuppfödning är del viktigt attetabieringarna sker på ett riktigt sätt. Def är till gagn för både företagareoch samhället att tillståndsplikt fastställs för pälsdjursfarmare. Jag yrkaravslag på reservation 7. Vi kommer att nu fatta ett historiskt beslut. I och med antagandel avden nya djurskyddslagen, som vi kommer att rösta igenom , tar vi ettstort steg framåt för skyddet av våra djur. kommer att få en avvärldens bästa djurskyddslagar, kanske t.o.m. den bästa. Jagvill med def anförda yrka bifall till jordbruksutskottets hemställan ibetänkande 1987/88:22 och avslag på samtliga reservationer. Djurskyddslag,m. 84 () replik: sade att vi i utskottei har arbetat intensivt och försöktkonima överens, vilket vi faktiskt också gjort på många viktiga punkter.Skillnaderna är infe så stora, men det finns skillnader. ÅkeSelberg talade om betesgångslvånget. Jag vill fråga , med tanke påatt det i betänkandet och i propositionen talas om att det kommer att blinödvändigt med någon form av dispens, varför det skulle vara nödvändigt attinföra obligatorisk belesgång när vi nu vet att man måste använda sig avdispens. Så kan det vara särskilt uppe i norr men också ilandet i övrigt. ÅkeSelberg tog upp tillståndsplikten. Då vill jag fråga om han inte litar pådjurägarna och tillsynsmännen. Det är ju ändå en praktisk fråga, och vi menaratt det är onödigt att utvidga lillslåndsplikten. Beträffandeburhönsen: Varför är del så olänkbart, , alt utveckla nya och bättrebursystem? Ufskotfef säger ju nej fill allt vad bursystem heter. Varför inteförsöka utveckla bursystemen så aft de blir bättre på de punkter där detbrister och där man bevarar de fördelar som bursystemen innebär för djurenshälsa? Vid sidan av detta kan man utveckla och göra försök med golvsystem. Delskulle vara intressant om kunde kommentera de här frågorna något. Anf.85 () replik: slår sig för bröstet och säger att detta är världens bästadjurskyddslag. Det vore mer klädsamt om han inte använde så stora ord. Vi fårinte glömma del mycket snabbi gled förbi, nämligen att regeringenfår ett ordentUgt tillkännagivande på halsen beträffande LD50-meloden, pågrundval av fem borgerliga motioner varav två är folkpartistiska. EftersomÅke Selberg egentligen håller med oss i folkparfiet i fråga orn burhönsen, ochutskottsmajoriteten anser atl vår motion är fillgodosedd med det utskottetsäger, är def märkligt att han samfidigt avstyrker reservafion 4, där manstryker under de svårigheter som finns i burhönsfrågan. Djurskyddslag, m. m. landet ärtvivelaktigt, och beträffande golvuppfödning finns det klara svårigheter. Medvårt förslag till metod i reservafion 4 tycker vi aff det går atl merförutsättningslöst klara frågan. Om detta skulle vara världens bästa djurskyddslag kan detvara mera en händelse än en följd av planering och ordning och reda. Detta attflera organisationer har fått uppvakta utskottet och utveckla sina synpunkterär bara en följd av atf regeringens hantering har varit bristfällig i fråga omremissbehandling. De har inte fått chansen att komma till tals tidigare iberedningsprocessen. 86 () replik: sade atf vi komnier att fatta etthistoriskt beslut när vi godtar den här nya djurskyddslagen. Det är kanske atfta i litet. Så märkliga är egentligen inte de förändringar som lagen innebär,mén den kan ju vara bra för def. Det kanske också blir nödvändigt att göraförändringar också , för att följa med utvecklingen. När började prata om genteknik trodde jagnästan att han skulle yrka bifall tiU vår reservation. Här finns det jubekymmer. Ett gammalt ordspråk säger atl man skall mota i grind. Om viskall kunna göra det i det här sammanhanget är det nog nödvändigt atf ha en lagsom reglerar det hela innan det är . Därför tror jag det är väsentligtatt vår reservation går igenom. I mitt anförande tog jag upp djurproduktionen, kontra dekrav som ställs i de förhandlingar som sker för att fastställa priserna. Jagtycker def är rimligt att man infe ställer andra krav när man förhandlar ompriserna än de krav som vi blir överens om när vi fattar beslut om endjurskyddslag. Def skulle vara bra aft få ett godkännande av den ståndpunkten frånÅke Selberg. Beträffande hönshållningen och bursystemen vet vi att detär stora bekymmer med alla de system som finns . I betänkandet sfär defockså atf nya system skall utvecklas parallellt med nuvarande system och aftdet skall ske en avstämning , då vi skall se hur arbetet har gått. Jagtror det är viktigt atf vara litet ödmjuk inför detta och se vad del blir. Menmålsättningen måste ändå vara ganska klar: aft fä ett bättre system. I detta sammanhang har vi ställt kravet alt vi inte skallimportera ägg från länder som utnyttjar sådana system som vi har avvecklat. Detinnebär infe atl vi skall ha något importförbud , utan kravet innebär attvi måste ha konsekvens i vårt handlande gentemot både konsumenter ochproducenter. 87 () replik: Till : Beträffande betesgångenbör vi alla vara överens om att det är viktigt för nötkreatur och djur överhuvud tagel att få tillräcklig motion och atf under en viss del av året fåvistas ute. Sedan är det väl klart aft det kan finnas en del problem, så atfdet bör finnas möjlighet att få dispens. Del kan vara klimatologiska skäl menockså andra skäl som gör all man ibland bör undvika att släppa ul djuren. Beträffande burhönsen sades det att tiden var för kort.Jag tycker ändå aff fio år är tillräckligt . Dessutom har vi lagt in enkontrollstation . Jag är helt övertygad om att forskarna ochnäringen kommer atl göra sitl yttersta för att hittaett bättre system än vi har , som alla är överens om inte är bra. TillAnders Castberger: Uttrycket atf detta var den bästa djurskyddslagen fick jagfrån en som verkligen sysslar med detta. Han sade, aft om vi genomför den härlagsfiftningen, har vi en av de absolut bästa djurskyddslagar som finns. Mångafrån olika organisafioner som varit till utskottet har varit positiva. Vi harfått mänga positiva uttryck för att delta är en bra väg att gå- Beträffandegentekniken vill jag till säga: Visst skall vi mota igrind, och def är därför som regeringen skall få i uppdrag att noga följautvecklingen, så atf man mycket snabbt kan vidta de åtgärder som behövs, om detskulle inträffa något som man inte tycker är bra. Djurskyddslag,m. 88 () replik: Jag håller med om aft det är viktigt och bra med betesgång och motion.Men det kan finnas praktiska problem - blöta fållor, lösa vägar och liknande.Och det kan bli ökade smittorisker och andra stora problem. Vi är därföröverens om att det behövs någon form av dispenser - det är jag tacksam för atthöra. Men då kan man undra om det är nödvändigt alt ha ett obligatorium. ÅkeSelberg var inne på atf vi skall ha fio år med nuvarande bursysfem och att defdärefter skall vara stopp. Def är just fixeringen till fiden som vivänder oss emot. Vi tror nämligen att förslaget om ärförenat med att ett definifivt beslut kommer atf fattas om att allt vad burarheter därefter skall vara borta. Vi är därför rädda för att många av deproducenter som har gjort stora investeringar nu kommeratt köra för fullt med det system man har satsat på och därefter helt enkeltlägga av. Det vore enligt oss reservanter därför olyckligt med en sådandefinitiv fidsgräns. Det vore också olyckligt om man av den orsaken infe skullekunna tänka rig att utveckla nya ucn bättre bursystem. Omman använder de bästa erfarenheterna från olika sysfem, kan man kanske kommafram till de allra bästa lösningarna. Vad skall man annars göra efter entioårsperiod, då vi lär bli beroende av import av ägg, som av allt att dömakommer från länder där bursystem används? Vimoderater anser att det är direkt omoraliskt och stötande om vi skulle göra ossberoende av import av ägg från länder där produkfionen sker med system som vi iSverige nu tänker förbjuda. Jagtycker att kommer litet för enkelt undan, när hans förklaring härär att det skulle vara fråga om ett definitivt stopp för allt vad burar heter.Jag undrar varför. Beror det på beslutet vid partikongressen, där man infekunde tänka sig någon som helst nyansering? Jag tror atf denna fråga är större änvad man har velat göra den fill. Det är fråga om huruvida man över huvud tagelskall ha någon produkfion av ägg i i framliden. Jag är rädd för att viom befinner oss i denna situation, och då kan det bli bekymmersamt. 10 protokoll 1987/88:127 Djurskyddslag, m. m. 89ANDERS CASTBERGER (fp) replik: Låt oss gärna slä fast atf detta är ett klartfall framåt när del gäller lagstiftningen beträffande djuren och deras väl. Menatl i dessa valrörelsens begynnande lider låta regeringen få ståfa med attallting skulle vara världsbäst, vore atf ta i och är inte särskilt klädsamt.Jag vet inle vilken auktoritet som kan åberopa för aft säga detta. Baraden alldeles raskt gjorda glidningen över till att säga att lagstiftningenskulle vara en av de bästa är i sig ett tecken på att detta budskap kanske inteär riktigt så entydigt. Del finns en i , som just ärordförande i mot plågsamma djurförsök. Hon tycker att vi ialla fall delvis har lyckats här i . Låt oss vara nöjda med detta ochinte brösta oss alltför mycket. Låt oss också slå fast att regeringen har slarvat sigigenom beredningen av denna fråga. Det har inte skett något normaltremissförfarande. Del är bl. a. därför som flera organisationer har begärtföreträde hos oss i utskottei. Det är inget fel i delta, men en och annan hadesäkert också ansett det värdefullt att ha fått komma in redan när regeringenskrev och pulsade på sina förslag. 90 () replik: för ett hypotetisktresonemang. Jag vidhåller alt är en rejält tilltagen tid när det gällerutvecklingen av nya syslem för alt klara äggproduktionen. Jag sätter tilltro fill förelagarna, näringen, forskarnaoch övriga som skall utveckla nya system och förstår inte varför man skall varaså pessimistisk i detta sammanhang. Jag är helt övertygad om att man kommer attlyckas med detta. Del är helt klart aft vi även kommer att hasvenskproducerade ägg. I de allra flesta fall där samhället har beslutat om nyaregler har def också kommit lösningar på de olika problem som kan ha uppstått.Så konimer också alt ske i detta fall. Man bör komma ihåg att vi ändå har tagitoss fill månen, man planerar nu att ta sig fill Mars. Därför är def helt klartatt vi nog också borde kunna skapa en bra miljö för våra höns. Jag tror afttekniken kommer. Det skulle alltså inte vara klädsamt att säga all denföreslagna lagstiftningen är bra. Men det tycker jag, eftersom vi ju i storadelar också är överens i utskottet. Visst kan vi säga att det är fråga om enbra djurskyddslag och att den också är en av de absolut bästa som kommer atlfinnas i detta sammanhang. När det gäller de synpunkter som hade,sä sade hon också att förslaget till ny djurskyddslag var en seger för djuren. Jag är helt övertygad om alt vi när lagen börjarpraktiseras kommer all få en bra utveckling på detta område och atf djurenkommer alt fara väl. vice talmannen anmälde attIngvar anhållit att till protokollet få antecknat atl han inte ägderätt lill ytterligare replik. 91 JordbruksministerMATS FIELLSTROM: Det har varitintressant att lyssna på denna debatt. Denlag som vi nu diskuterar innebär enligt min mening en klart genomgripandeförändring. Det finns de - inte här i kammaren, men i den aUmänna diskussionen- som menar att det mest handlar om skrivningar och att verkligheten intekommer att förändras särskilt mycket. Jag menar aft detta är fel. Verklighetenkommer att förändras, när antar den lag som regeringen har föreslagitoch utskottet har bearbetat. Dennya lagen utgår verkligen från en annan syn än den som finns bakom denhittillsvarande djurskyddslagen, som har sitt ursprung i 40-falef, vUket harsagts här . Myckethar hänt , både när det gäller tekniken i jordbruket och när detgäller människors värderingar om djuren. Tekniken har under de senastedecennierna i alltför stor utsträckning fått styra utformningen av ladugårdar,djurstailar etc. Vem som bär ansvaret för defta kan diskuteras. Jag menar aftansvaret får delas av de politiska partierna - av mitt eget såväl som avcentern och andra förutvarande regeringspartier - och i allra högsta grad avnäringen själv. Det handlar också om den utveckUng som har skett internationeUtunder . måste vi konstatera att denna utveckling inteskaU få fortsätta, vilket kanske är allra viktigast. Det råder också en bredenighet i om detta. Tekniken- och inte djurens biologiska behov - har alltså varit alltför styrande när manhar byggt djurstailar och ladugårdar. Något av def aUra viktigaste i den nyadjurskyddslagen är ju att det motsatta skall råda . Djurensbiologiska behov, det som vi kallar deras naturliga beteende osv., skall stå icentrum, och inte tekniken. Närjag säger att det verkligen handlar om genomgripande förändringar, skall vikomma ihåg att detta gäller för alla som vill investera inyproduktion. För den som viU nyinvestera innebär alltså den föreslagnalagstiftningen att han eller hon skall låta kor gå på bete. Är deffråga om andra nötkreatur, skall dessa ha möjlighet till utevistelse. Detta gårsjälvfallet inte att kräva när det gäller små kalvar - de tillhör ju desjälvklara undantagen. Alla torde också inse att det även har sina problem attha många ungtjurar ute på bete . Bortsettfrån denna typ av undantag av klart praktiska skäl gäller emellertid att de sombygger nya ladugårdar skall ha nötkreatur och mjölkkor ute på bete, att detskall vara stora totalyfor för svinen när man bygger nya stallar etc. Ienlighet med alla de exempel som är givna i propositionen, som utskottet nu harställt sig bakom, gäller för övrigt även att inga nya hönshus med burar skallfå byggas osv. För en bonde blir det fr. o. m. den tidpunkt då antardenna lag och beslutar om dess ikraftträdande alltså fråga om en väsentligskillnad. Detär klart att förhåUandena vid de befintliga anläggningarna inomanimaUeproduktionen är mycket olika. Därför måste man naturiigtvis hatidsgränser inom vilka en övergång är praktiskt möjlig. Hur skall man kunnaändra siri växtföljd så, att man får fram beten om det inte finns någrabeten alls? Då måste man ju verkligen ändra växtföljden, så att det bUr bete iframtiden. Man måste vidare kunna se till att betet finns i något så när nära Djurskyddslag,m. Djurskyddslag,m. anslutning fill korna etc.Men de övergångstider som det här kan komma att handla om får ju inte vara förlånga. Den djurskyddsförordning som regeringen utfärdar mot bakgrund avriksdagens beslut och de tillämpningsföreskrifter som lantbruksstyrelsen gerut kommer här att vara bestämmande. Jag menar att det i praktiken i många fallkan komma att handla om övergångsperioder i storleksordningen från månader tillupp till kanske eller liknande. Sedan medger man då för vissa fall - detkan naturligtvis finnas specialfall där alla ser att det är praktiskt orimligtatt tillämpa bestämmelserna - en längre övergångstid. Denlånga avvecklingstiden har satts för burhönssystemet. Det är viktigtatt man bestämmer att burhönssystemet skall vara borta . Det har sagtshär att vi inte vet så mycket, att def inte finns så många system. Men det skerfakfiskt en utveckUng. Framstående svenska forskare menar att det iSchweiz finns system som klarar de här kraven. Jag har ändå inte sagt att viskall sätta tilltro enbart fill detta, utan vi vill ge en ordentligövergångstid. Detär emellertid viktigt att tioårsgränsen fungerar som ett stoppdatum, en signal,och inte är någonting som man luddar till, vilket jag tycker att man har gjorthär i debatten från sida. Om vi fastställer ett bestämt slutdatumnär burhönssystemet skall vara borta i , och med den prioritering avforskningen på det här området som regeringen också talar om, är det ensjälvklarhet att den kreativa svenska näringen skall kunna lösa de härproblemen. Detta är inte det största industriella problem som har lösts isamband med all den omställning som svensk industri har fått göra för att komma fram till nya produktionssystem. Från denutgångspunkten är det viktigt att ha ett stoppdatum och inte någonting relativtsom man kan ludda till. Femårskontrollenär ju till för att man skall kunna se om det går för sakta och i så fall kunnapåskynda processen i fortsättningen. Man skall inte kunna säga sigatt man får slå in på en ny väg, att man inte längre vill avskaffaburhönssystemet. Detär glädjande att det är stor uppslutning i kring kraven på attbehandla försöksdjuren bättre. I vissa fall har gått längre änregeringen. Jag tror att det i de två fall som det gäller är fråga omförbättringar i förhållande till vad jag har föreslagit. Inriktningen ärdensamma i regeringens förslag som i utskottets förslag. Jag ville kanskeföreta ytterligare någon utredning, medan vill gå snabbare fram,vilket kanske är en förbättring. Jag tycker att det är utmärkt att vi har fåtten så stor uppslutning kring kraven på att förbättra förhållandena för försöksdjurensom vi här har fått. Detär också glädjande att vi har fått stor uppslutning kring kraven på att arbetaför att ta fram alternafiv, så att vi verkligen kan minska djurförsöken ochfinna prakfiskä forskningsalternafiv för andra testmetoder än djurförsök. Jaghoppas att man med de nya nämnderna med den nya sammansättningen, som innebärett förstärkt lekmannainflytande, med djurskyddsorganisa-fionernas engagemangoch forskarnas sakkunskap skall kunna få en stämning av kreativitet i ställetför en defensiv hållning, där man anser atf nya metoder Jag hoppasatt den nya organisationen skall medge en kreativ utveckling, där vitillsammans med de olika intressen som bryts skall kunna minska antaletdjurförsök och förbättra förhållandena för försöksdjuren. Jag hoppas att vi pådet sättet får ett bättre genomslag för djurskyddet också när det gällerförsöksdjuren, de djur som lever under helt andra förhållanden än andradjur. Jagvill ta upp en punkt som kanske framför allt berörde här. Att dettaär en ramlag har flera sagt. Det är en självklarhet, menar jag, att den härtypen av lag måste vara en ramlag. Det vore orimligt om skullebesluta hur det i varje detalj skall se ut i varje djurstall, varje ladugård.Vi är väl alla överens om att det finns skiftande förutsättningar. Det går inteatt i lag reglera detta. Man måste ha förordningar och tillämpningsföreskrifter,som dock måste grunda sig på denna ramlag. I förhållande till andra ramlagartror jag att den här ramlagen tillsammans med den proposition vi har lagt framinnehåller betydligt mer av praktiska påpekanden och konkreta förslag, t. ex.om hur det skall se ut i en ladugård, än vad ramlagar brukar göra. Det finnsett bestämt skäl till detta. Det är samma skäl som betingar den oro som finnshos några av er här i kammaren. Det skall inte vara möjligt att i entillämpningsföreskrift kunna ludda tiU eller på något sätt minska kraven iförhållande till vad man har föreställt sig när man här i fattatbeslut om lagen. Därför finns det betydligt mer av praktiska förslag och påpekandeni den här ramlagen än det brukar finnas. Jag utgår ifrån att det verkligenskall bli så att den förordning som regeringen utfärdar och de tillämpningsföreskriftersom lantbruksstyrelsen sedan utfärdar skall stämma överens med riksdagensintentioner. Jagtror, till skillnad från , att den metod som vi har arbetat med närvi har kompletterat det förslag som lantbruksstyrelsen tidigare lagt fram, ettförslag som remissbehandlats, har inneburit att arbetet gått snabbare. Vi hararbetat med upprepade utfrågningar. När man här påstår att det inte varitmöjligt att föra fram olika uppfattningar vill jag säga att de organisationer,intressegrupper och motsatta intressen som funnits verkligen har inbjudits tillatt inte bara muntligen höra av sig vid flera olika utfrågningar utan ocksåskriftiigen yttra sig när det gällt olika förslag om hur den här propsitionenskulle utformas. Denna dokumentation finns självfallet tillgänglig. Jagär inte alls övertygad om att detta är en sämre arbetsmetod. Den är absolutinte slarvig. Jag är inte övertygad om att det är en sämre metod än det iblandganska slentrianmässiga remissförfarandet. Det kan diskuteras, men med dennametod har också motstående intressen involverats och faktiskt kunnat delta iprocessen med att utarbeta propositionen. Det är kanske på det sättetatt vi har fått mer av konkreta synpunkter, som har kunnat sjielas in på band,än vid en vanUg remissbehandling. I varje fall kan det diskuteras vilken metodsom är bäst. Närman nu säger att vi borde ha arbetat med detta i den vanliga lunken vill jagpåminna om att just har haft starka krav på att regeringen skullepåskynda processen och snabbt återkomma till med förslag. Endastnågra få ord om svanskupering, eftersom jag just har börjat överskrida dentaletid som jag hade angivit och varken jag eller någon annan vill förlängakammarens arbete för mycket. Som redan har sagts här har Djurskyddslag,m. 11Riksdagens protokoll 1987/88:127 utvecklingen gått förbipropositionen.