prot · GB0918 · 1987-12-31 00:00:00 — Men, herr talman, det har snart gått etthelt år sedan man först aviserade en proposition i ärendet, och inte heller isvaret nu säger utbildningsministern annat än att när beredningen är avslutadså kommer propositionen. Detta ärofillfredsställande, inte minst mot bakgrundav vad utbildningsministern säger i slutet av interpellationssvaret, nämligenatt en reform är mycket angelägen och brådskande. Men det är framför alltotillfredsställande för de elever som tydligen skall fortsätta att vänta på énbättre utbildning. Vågar sig inte utbildningsministern i alla fall på en djärvgissning om när beredningen är klar? Kommer förslaget i vinternsbudgetproposition, eller kommer det att dröja ännu längre? Vissafrågor återstår ännu att bereda, säger utbildningsministern. Detvar just det jag frågade om i min interpellafion. Jag skulle sätta värde på omutbildningsministern i nästa inlägg närmare preciserade, av vad art dessaolösta frågor är. i sitt svar hävdar att det rått enighet kring ÖGY:s förslag undrarjag vad han menar. Litet tidigare i svaret sägs nämligen att huvudlinjerna iÖGY:s förslag tillstyrktes av praktiskt taget alla remissinstanserna. Vilketav de här påståendena är det riktiga? Vadalla är helt överens om är att dagens yrkesutbildning inom gymnasieskolans raminte fungerar bra och att den måste reformeras, främst därför att elevernaskunskaper och färdigheter inom det blivande yrket är otillfredsställande. Manblir då förvånad över att höra att det framför allt är problemet medyrkesutbildningens anpassning till högre studier som måste lösas. Behovetav ökade yrkeskunskaper kräver säkerligen en utökning av studietiden, menbehövs utökningen på alla yrkesinriktade linjer? Är det viktigaste att beredaplats för en utökning av allmänna ämnen? Måste inte i stället den eventuellaytterligare tid som behövs användas till en fördjupning avyrkesutbildningsinslagen, och då främst en bättre anpassning till arbetslivetute i företagen? Om reformerad gymnasial yrkesutbildning Från moderat sida har vi under en lång följd av år hävdatdessa synpunkter och också skisserat hur en sådan utbildning skulle kunna varautformad. Ta vara på de idéerna i det fortsatta arbetet, herrutbildningsminister! 42 (vpk): Jag skall ta ett litet bredare grepp påfrågan om den yrkesinriktade gymnasieutbildningen. behöver en verksam grad av kunskap och kompetens.Det är ett villkor för att samhället skall fungera och ha möjligheter tillutveckling, kunna fungera demokratiskt och skapa en drägligare livsmiljö förfolkflertalet. Samhällsfunktion och demokratiutveckling är kreativaverksamheter. För dessa krävs både teoretiska och prakfiska kunskaper ochfärdigheter. Från de utgångspunkter jag har nämnt är detanmärkningsvärt att ytterligare steg vad avser yrkesinriktad utbildning dröjer.Det är också märkligt att det ännu inte kommit något förslag om ettgeneralgrepp om hela gymnasieutbildningen i vårt land. Jag frågar mig: Varsitter proppen i regeringen? Även om regeringen inte har samma ideologiska bas som vpkoch därför inte kan inse och acceptera att utbildningspolitiken - och dåsärskiU gymnasieskolan och den totala vuxenutbildningen - är ypperligainstrument förbi. a. jämställdhet mellan kvinnor och män, regionalpolitiskainsatseroch demokratiskapande, borde väl regeringen inse att vi står införobjektiva förhållanden som manar till eftertanke och förslag till åtgärder föratt möta framtiden. Jag tänker då på det faktum att ungdomskullarna minskar, pådet faktum att vuxenutbildningen inte når de människor som egentligen bordenås, på det faktum att dagens gymnasieskola skapar återvändsgränder. Ufifråndessa reella perspektiv verkar de finanspolitiska förslagen och denedskärningar som gjorts på utbildningspolitikens område som etthinder för reformeringen av yrkesutbildningen. Detta är en mycket reaktionärpolitik, som är helt fri från visioner. Detta är exempel på en enfaldigpolifik. En reformering av den yrkesinriktade utbildningen igymnasieskolan får inte stanna vid att man försörjer industri och kapital medbillig arbetskraft. Det får inte stanna vid att det blir något slagsADL-träning i gymnasial tappning. Jag var i och träffade en del skolfolk. Jagfick ett exempel från en mekanisk industri som försökte ha en sammanhållenproduktionsprocess. Man försökte motverka delning av arbete. Man behövde ha enverkstadsteknisk utbildning för att klara arbetet. Det visade sig då att de somhade gått verkstadsteknisk linje hade för litet kunskap i kommunikation och förliten förmåga att läsa ritningar. Däremot var de rena färdighetskraventillgodosedda. Tre- och fyraårig teknisk linje kantrade åt andra hållet. Detta handlar egentligen också om att skapa makt över ochdemokrati i delar av produkfionsprocessen, genom att ge studerande igymnasieskolan verktyg för detta. Det är långt ifrån det som talar om - marknadsanpassning och specifika kunskaper i detsnäva yrkeskompetensområdet. Det handlar om något mycket mer än så förmänniskan. Det gäller att kunna tillämpa arbetsmiljölagen i skolan. Man kan inte heller isolera gymnasieskolan ifrån andra delarav vårt utbildningssystem. är en bas för steget in igymnasieskolan. Det är nu egentligen, om inte en formell och tvingad skolgångså dock en reell skolgång, och det är det enda valet som ungdomar har. Manborde således se till att göra kvalitativa förstärkningar även på grundskolansområde. I det sammanhanget är det med förvåning jagkonstaterar att regeringen inte väljer att följa beslut när detgäller kvalitetsinsatser för lärarutbildning för . Dessa frågorhänger ihop. Vi tjänar ingenting på att "snuttifiera" den politiskaverkligheten och lyfta ut en del för sig själv. Människor kommer mer och meratt inse att den ena delen hänger ihop med den andra. Utbildningssystemet skallses som en helhet. Utbildningssystemet har med regionalpolitik och med minakulturella, mina sociala och mina politiska villkor att göra. Om vi inte väljeratt se saken i sådana perspektiv, får vi inte heller något förtroende tillbaka. När får vi ett förslag om en reformering av denyrkesinriktade utbildningen i gymnasiet? När får vi tillfälle att ta ställningtill ett helhetsgrepp då det gäller gymnasieskolan och ungdomsskolan i övrigt,herr utbildningsminister? Om reformerad gymnasial yrkesutbildning 43LARZ (): Det måste vara glädjande för enutbildningsminister att känna att resultatet av ett arbete som man håller påmed, en proposition som man förbereder, inväntas så otåligt av . Jagär själv något överraskad över otåligheten från en del håll. Men inte destomindre är det väl bara att konstatera det glädjande i detta. hadevisserligen en del reservationer när det gällde vad han skullekunna tänka sig att ställa upp på. Men ändå är det hela glädjande. Det är däremot inte särskilt glädjande med dessa ständigauppskov. Det är litet förvånande att utbildningsministern vid upprepadetillfällen har gått ut och så kategoriskt redovisat att det bara är en kort tidkvar innan en proposition, som skall se ut så och så, kommer. Gång på gång harvi blivit besvikna. Redan i samband med att fattade ettbeslut om gymnasieskola i utveckling, dvs. den utvecklings- och försöksverksamhetsom nu pågår i gymnasieskolan i övrigt, hävdade vi från sida att mansamtidigt borde ha tagit greppet om yrkesutbildningarna. Regeringen ville då hamer tid på sig. Man ville bereda denna fråga och göra en särskild översyn avyrkesutbildningarna. Vi accepterade det till nöds och trodde att det handladeom ett ganska kort uppskov. Detta var alltså . Inför det beslutet poängterade vi i centerpartimotionen omgymnasieskolans utveckling att det är viktigt att få till stånd förändringar iyrkesutbildningen och då inte så mycket på det sättet som utbildningsministernframför allt på har försökt betona, att något slagsjämställdhetsaspekt skulle vara det allra viktigaste, att alla måste gå likalänge i skolan, osv. Det handlar i stället om ett mycket klart uttalat behov avkvalitetsförbättringar inom yrkesutbildningen. Vi uttryckte det ungefär på detsättet att det är viktigt att gymnasieskolan får tillgång fill all den modernateknik och all den kompetens som finns ute i näringslivet och i arbetslivet iövrigt och att det 6 protokoll 1987/88:17-18 Om reformerad gymnasial yrkesutbildning borde varamöjligt att varva perioder med teoretisk utbildning och praktisk tillämpning igymnasieskolan. Det visade sig sedan att våra formuleringar ganskaordagrant fanns inskrivna i propositionen , men sedan har det inteblivit mer av det. Det finns ytterligare belägg för att yrkesutbildningenbehöver förbättras; Påbyggnadsutbildningarna har under en följd av år blivitoerhört populära och efterfrågade. Kommunerna har velat bygga ut och startapåbyggnadsutbildningar inom nya områden, därför att de ser att det finns ettbehov av att komplettera den nuvarande tvååriga yrkesutbildningen medytterligare utbildningsinsatser. Allt det här talar för att yrkesutbildningen behöverförlängas. Men vi har mött en mycket negativ och jagskulle vilja säga närmast restriktiv inställning från regeringens sida. Man harnu upprepade gånger i budgetpropositionen försökt skära ned ramarna för justpåbyggnadsutbildningar. Den s. k. lilla ramen har man velat krympa gång pågång. Visserligen har nästan fullt ut lyckats stå emot, men det ärett illavarslande tecken när det gäller synen på ytterligare kompetens iyrkesutbildningen. I svaret säger utbildningsministern att det finns en långrad problem som inte kunnat förutses, inte minst ur ekonomisk och juridiskvinkel. Att det kan finnas bekymmer av ekonomisk art är inte särskilt svårt attförstå. De är så att säga väl kända. Det handlar om att övertygafinansdepartementet om nyttan och nödvändigheten av den här typen av åtgärder.Men, utbildningsministern, vilka problem av juridisk art är så svåra att lösaatt man inte har klarat det under dessa år? Det skulle vara intressant att få en precisering av vilkentyp av sådana problem det är, så att vi alla som är verksamma i riksdagenkanske på något sätt kunde bidra till att lösa de problemen, om de nu är såsvåra att det skall ta att klara ut dem. Jag vill, herr talman, sluta som de andra debattörerna medfrågan om när den här propositionen kommer. Att den inte kommer har viklart för oss, och då preciserar jag min fråga så här; Kommer det enproposition om yrkesutbildningen under vårriksdagen? Bortsett från en del värdeomdömen omberedningsarbetets bedrivande och takten i det kan jag säga att jag i mycketstor utsträckning delar de synpunkter som anförts av interpellanterna ochövriga talare. Det är glädjande med den enighet som partierna visar närdet gäller behovet av en förbättrad yrkesutbildning. Det är också glädjande attarbetsmarknadens parter är så pådrivande i den här frågan. Att regeringen tar det här problemet på allvar belyses välockså av att på regeringens förslag beslöt att 500 platser igymnasieskolan skall användas för en försöksverksamhet som i realiteteninnebär en tillämpning av ÖGY-modellen. Här har frågats vad det nu är som återstår att utreda. Pådet vill jag svara att det finns vissa juridiska problem, men liksom LarzJohansson menar jag att de äröverkomliga och att arbetsmarknadens parter säkert skall kunna medverka tillatt finna de lämpliga lösningarna för att ge eleverna en arbetsplatsförlagdutbildning. Det väsentliga problem som återstår, och som regeringenfortfarande bereder, är i vilken utsträckning ersättning skall utgå till deföretag och institutioner som tar emot elever för arbetsplatsförlagdutbildning-och hur den ersättningen skall finansieras. Så snart den fråganlösts skall en proposition överlämnas till . Det är också klart att deekonomiska konsekvenserna bör kunna överblickas i budgetpropositionen. efter beslut är deti stort sett fråga om ett planläggningsarbete. Nya läroplaner skall göras upp,och man skall utbilda instruktörer på arbetsplatserna för att ta emot elever.Under det tredje året kommer de första eleverna ut för , ochunder det fjärde året också för . Men under det femte året efterriksdagens beslut skall för en hel årskurs i den yrkesinriktade utbildningen av utbildningen vara arbetsplatsförlagd. Om reformerad gymnasial yrkesutbildning 45 (): Jag skall fatta mig mycket kort. Jag ber attfå tacka utbildningsministern för de förtydliganden som lämnades i det andrainlägget. Det låter som om det skulle behöva dröja osedvanligt efterett riksdagsbeslut innan den här nya yrkesutbildningen skall kunna fungera ifull utsträckning. Det gör det naturligtvis ännu mer angeläget att vi får denhär frågan till behandling i . Sedan, herr talman, bara några ord till de två andra debattörernasom apostroferade mig i sina inlägg. uttrycker sin förvåning över vissa talaresintresse för ÖG Y-propositionen. behöver inte alls varaförvånad. Vi har från moderat sida varit otroligt intresserade av att få enreformering till stånd av yrkesutbildningen i gymnasieskolan. Sedan lång tidtillbaka har vi konstaterat att den inte fungerar på ett helttillfredsställande sätt. Det trodde jag att inte hade kunnatundgå att lägga märke till under vårt arbete i utbildningsutskottet - och iutbildningsdebatterna här i . talade om att jagskulle förespråka snävt yrkesinriktade utbildningar. Det är faktiskt inte heltsant. Vad efterlyste och ansåg vara viktigt i det här sammanhangetvar bl. a. möjligheten till kommunikation och konsten att läsa ritningar, omjag uppfattade honom rätt. Båda de sakerna måste, såvitt jag kan förstå, ingå iden yrkesteoretiska utbildning som onekligen bör förekomma i samband medyrkesutbildning på gymnasieskolan. 46YLVA (): Def var bra att få de klarlägganden somLennart gjorde i sitt senaste inlägg. Jag tycker att den tidsplan somstatsrådet talade om mycket väl illustrerade hur bråttom vi har när det gälleratt åstadkomma dessa kvalitetsförbättringar av yrkesutbildningen som vi alla ärangelägna om skall komma till stånd. Fem-årefter beslut, säger , kommer vi att ha en hel Om reformerad gymnasial yrkesutbildning årskullute i företagen. Det betyder att det tar åtminstone innan vi har denyutbildade och bättre utbildade yrkesarbetarna ute i arbetslivet. Det är enmycket i en tidsålder av mycket snabb utveckling och storaförändringar i arbetslivet. Om vi jämför det som händer internafionellt med det somhänder i , ligger ganska långt bak. Jämfört med t.ex. harSverige en ytterst föråldrad yrkesutbildning. När man studerar de förberedelsersom EG håller på med i yrkesutbildningarna är det också av allt större intresseatt vi ser till att snabbt få till stånd denna yrkesutbildning. Kostnaderna skulle definieras i budgetpropositionen, sadeLennart . Betyder det också att regeringen kommer att kunnalägga fram denna proposition? Betyder det också att regeringen kommer att talaom hur man skall kunna finansiera reformen? Ett av de återstående problemen varju hur kostnaderna skulle definieras. 47 (vpk): Jag sade tidigare i debatten att man inte fårdela upp verkligheten i smådelar som svävar fritt. När jag säger attmoderaterna begränsar och snävar till utbildningen, så gör jag det mot bakgrundav att jag vet att vill göra de regionala högskolorna till meryrkesregionala högskolor. Då är det väl inte så underligt att jag drar sådanaslutsatser som jag gjorde. Jag har några följdfrågor tillutbildningsministern. Kommer steg nu att tas för en utveckling avprakfikavsnitten också inom de s. k. teoretiska utbildningarna inomgymnasieskolan? Kommer de nya utbildningarna, jag avser då de nya s. k.yrkesutbildningarna, att öppnas också för äldre studerande? Om den s.k.reformen leder till att man försörjer produktionen, kapitalet och industrin,med bättre anpassad yrkeskunskap, vilket må förbjuda, anser inteutbildningsministern då att det är rimligt att kapitalet och industrin ocksåstår för kostnaderna? 48LARZ (): Det återstår vissa juridiska frågor, sadeutbildningsministern. Min fråga var mer precis: Vad är det för juridiskaproblem som kan vara förknippade med den arbetsplatsförlagda utbildningen? Närman hör utbildningsministern kan man tro att detta är något slagsrevolutionerande nyhet, men vi har ju faktiskt haft företagsförlagd utbildningi . Vi har därför ganska många erfarenheter av hur vi skall klaraersättningen till företag som tar emot ungdomar för utbildning, hur vi skallklara ansvars- och försäkringsfrågor och hur vi skall klara avtalsfrågor medparterna på arbetsmarknaden. Jag har svårt att förstå vad det skulle vara förspecifika problem som uppstått. Jag tycker det vore lika bra attutbildningsministern preciserade vad det är för problem. Sedan får vi se om vi- om inte annat så motionsvägen - kan hjälpa utbildningsministern att lösadessa problem. Beträffande de ekonomiska konsekvenserna får vi besked ibudgetpropositionen, säger utbildningsministern. I varje fall bör man då kunnaöverblicka konsekvenserna. Det tolkar jag så att utbildningsministern verkligenmenar att det under vårriksdagen kommer en proposition om yrkesutbildningen. LiktYlva måste jag säga att de fidsperspektiv som här målades upp inteär särskilt uppmuntrande. kan vi räkna med att vi får ungdomar somkommer ut från skolan efter en förändrad yrkesutbildning, alltså fio år efterbeslutet om gymnasieskola i utveckling. talade vi om precissamma saker som vi talar om . Då visste vi exakt hur vi ville att dennayrkesutbildning skulle se ut, exakt vilka problem som återstod att lösa, och viville förlänga den till en treårig utbildning. Vi hade mängder av erfarenhetfrån dåtidens högre specialkurser, som kallas förpåbyggnadsutbildningskurser. skall det alltså behöva ta att förändrautbildningen i gymnasieskolan. Det tycker jag faktiskt är ett skrämmandeperspektiv. Sedantill : Jag är inte förvånad över intresset. Jag var förvånad överden otålighet som visar för att få en förändring enligtÖGY-modellen. Jag är glad över att är otåliga och att ocksåmoderaterna väntar på ett förslag. Jag tolkar det så att man därmed också harskrotat sin gamla modell för hur yrkesutbildningen skall se ut i det härlandet. frågade om det kommer en särskild proposition. Det härär givetvis en så stor fråga att det måste bli en särskild proposition. Det ärockså klart att ett ekonomiskt ställningstagande kommer att göras ibudgetpropositionen. ställde frågan vilka juridiska problem som återstår. I minakommentarer, i mitt förra inlägg, påpekade jag att jag anser att dessa probleminte är större än att de jämförelsevis lätt skall kunna lösas. Det är intefråga om att införa lärlingsutbildning. Det är inte säkert att det går attkopiera regler som redan finns på arbetsmarknaden. Slutligen frågade om vi inte görnågonting för att införa praktik också vid de teoretiska linjerna i gymnasiet.Den omfattande försöksverksamhet som pågått i gymnasieskolan bör kunna ledatill att vi kommer fram till en förändring av läroplanen för gymnasieskolan.Den läroplan vi nu har har en för utbildningsområdet aktningsvärd ålder. 50 (): Jag förstår naturligtvis att denna stora fråga skall behandlas i ensärskild proposition. Vad jag ville få reda på är om denna särskildaproposition faktiskt kommer . Det kan ju vara så att man ibudgetpropositionen för en diskussion om kostnaderna och finansieringen ochkommer fram till att man inte klarar det. Jag tycker det vore värdefullt att fåett besked här och : Kommer proposifionen ? Jagtycker att förde ett något konstigt resonemang. Enligt vad hansade fidigare - jag kan inte citera honom direkt - skulle det vara en olyckautan like om utbildningssystemet skulle förse industrin med bättre anpassadarbetskraft. Jag tycker att man klart kan konstatera att vårt problem i dagframför allt är att arbetskraften har föråldrad utbildning, en utbildning sominte är anpassad fill de krav som arbetslivet ställer . Jag tycker nog attdet är en förutsättning att ungdomarna har en utbildning som möjliggör för dematt få jobb när de kommer ut. Om reformerad gymnasial yrkesutbildning Det är naturligt i en diskussion om yrkesutbildningen attvi uppehåller oss vid utbildningens kvalitet, inriktning och nivå. När mankommer till ett system där man har en ettårig förlängning av yrkesutbildningenär det självklart att det finns utrymme också för en breddning av sådana ämnensom utvecklar personligheten inom andra områden än de rent yrkestekniska. Dettrodde jag faktiskt att vi var överens om. 51 (): Nej, , dra inga förhastadeslutsatser! Vi hälsar visserligen med tillfredsställelse en förändring avyrkesutbildningen -det har vi sagt , och det har jag senasti dag förespråkat. Men därmed är inte sagt att vi till alla delar ställer upppå ÖGY-förslagets intentioner. 52 (vpk): Det är nog nödvändigt att utvecklapraktikavsnitten också inom de s. k. teoretiska utbildningarna. Det är svårtför ungdomarna att få praktikplatser. När man är ute och reser märker manganska kraftiga brister i planering och uppföljning av just praktiken. Det handlar om att gå längre, , än attanpassa en utbildning till de krav som ställs ensidigt från arbetsköparnassida. Det handlar om att försöka gå en bit på vägen att öka inflytandet ochmakten över produktion och reproduktion i de avsnitt där man kan göra det. Det är väl inte så, , att under eraregeringsår en svällande ungdomsarbetslöshet berodde på brister i ungdomarnasutbildning? Ni hade väl hand om under den härperioden, om jag inte minns fel. Varför gjorde ni ingenting åt saken då? Såvittjag vet hade vi inga brister i i fråga om antalet platser pågymnasieutbildningen, där de flesta efter hand fick den utbildning som debehövde. Däremot hade vi ungdomsarbetslöshet. 53 (): Bristen på preciseringar beträffande de härförment juridiska problemen tyder enligt min uppfattning på att det bara är ettsvepskäl - det finns alltså egentligen inte den sortens problem. Jag sade inte, , att det var så enkelt somatt kopiera lärlingsutbildningen. Det handlar inte om det, utandet handlar om att dra erfarenheter av den företagsförlagda utbildning som vihar haft . Vi har den exempelvis inom verkstadsutbildningen, påfordonslinjen, på bygg- och anläggningslinjen samt på ytterligare någrautbildningsvägar. Där finns mycket av erfarenheter och kunskaper att hämta. Jag måste sedan, herr talman, upprepa att jag tycker attdet är skrämmande med tidsperspektivet - det kommer tydligen att ta tio årfrån det att reformeringen av gymnasieskolan i övrigt startade med engymnasieskola i utveckling, innan vi ser resultatet av förändringarna när detgäller den yrkesinriktade utbildningen. Det är en . Vi riskeraratt då sätta i sjön en redan föråldrad utbildning. Överläggningen var härmed avslutad. 14 § Svar påinterpellation 1987/88:67 om förslag till om ändrade regler förantagning av studerande till högskolan har frågat mig, när regeringen avser att lägga fram enproposition om förändrade regler för antagning av studerande till högskolan. Hösten1983 tillkallade min företrädare en utredning () för attgöra en översyn av reglerna för behörighet, urval och antagning tillhögskoleutbildning. lämnade sina förslag . Ifebruari 1986 avlämnades, som jag i mitt förra interpellafionssvar erinrade om,förslag om den gymnasiala yrkesutbildningen (ÖGY). hadealltså inte haft möjlighet att i sina förslag beakta de förändringar av dennautbildning som ÖGY föreslog. ÖGY:sförslag har konsekvenser för reglerna om behörighet och urval till högskoleutbildning.De båda förslagen bereds därför nu tillsammans inom . Det ärangeläget att de förändringar som beredningen av tillträdesutredningens förslagkan resultera i blir gällande under en längre fid och inte snart behöver förändrasigen. VadÖGY föreslår är i första hand en förbättring av yrkesutbildningen som sådan.Men det är bara en sida av saken. Det är enligt min uppfattning också mycketviktigt att de som går igenom en yrkesinriktad utbildning i gymnasieskolan hargoda möjligheter att gå vidare till högskolestudier. De yrkesinriktadegymnasieutbildningarna får inte bli återvändsgränder i vårt utbildningsväsende. Anf.55 (): Jag ber att få tacka utbildningsministern för svaret, men villsamtidigt konstatera att det inte var något direkt svar på de frågor jagställt.