prot · GB0933 · 1987-12-31 00:00:00 — Det är upprörande, , och jaghoppas att regeringen ser tiU att det under detta budgetår ställs ytterligaremedel till förfogande, så att detta viktiga arbete kan bedrivas med all denkraft som är nödvändig. Självfallet har regeringen ett ansvar när det gäller den härverksamheten, liksom också beträffande många andra verksamheter. Men ocksålandstingen, kommunerna och de olika ämbetsverken har sitt ansvar när detgäller att sprida informationen. Detta kan varken regeringen elleraidsdelegationen, där sitter, ensamma klara av. Detär inte så att vi har strypt något anslag. Den anslagsframställning somskolöverstyrelsen har gjort var naturligtvis omfattande, och vi har, som jagsäger i mitt svar, avslagit ansökan om att vi skall betala utvikarieersättningar. DanielTarschys säger att vi måste få i gång denna verksamhet. Verksamheten är redani gång i skolorna. Jag har besökt så många skolor att jag kan säga det. Man geri dessa undervisning om sex och samlevnad, och i den ingår att man lämnarinformation om HIV och aids. Verksamhet pågår alltså både inom socialstyrelsensoch inom område. I övrigt får , som jagtidigare sagt, vänta tills budgetpropositionen kommer. 51 (): När de tvåansvariga ämbetsverken har klargjort att de behöver avsevärt mera resurser ochhar delgivit regeringen denna bedömning är det regeringens ansvar att antingenbevilja medlen eller ta på sig ansvaret för att åtgärderna blir otillräckliga. Detgår inte, , att krypa bakom ämbetsverken i det här fallet.Regeringen har ansvaret för dimensioneringen av de insatser som kan göras genomämbetsverken, och denna bestämmer regeringen genom att vrida av eller vrida påströmmen av pengar. har man inte givit ämbetsverken de pengar som de ansersig nödvändigt behöva. har vidtagit den ovanliga åtgärden atti ett pressmeddelande beklaga att man inte har fått de resurser som manbehöver. Jagupprepar än en gång, herr talman, att det är ytterst olyckligt att regeringeninte ger de båda ämbetsverken de resurser som de behöver. En ändring av regeringensbeslut bör ske nu och med verkan detta budgetår för att åtgärderna skall kommai gång så skyndsamt som möjligt. 98 Överläggningen var härmed avslutad. 15 §Svar på fråga 1987/88:214 om försöksverksamhet beträffandeprimärvården har frågat närregeringen ämnar svara på skrivelse från om attGnosjö s. k. frikommun skall få överta all primärvård på försök. Arbetet inomregeringen är så fördelat att det är jag som skall svara på frågan. Enligt lagen (1985:1089) om försöksverksamhet inom hälso-och sjukvårdens område kan regeringen medge att s. k. frikommun övertardriftsansvaret för primärvården t, o. m. . En förutsättning är attberörd landstingskommun och kommun kommit överens om det. 1987 hemställde Gnosjökommun om regeringens godkännande för att på försök övertadriftsansvaret för primärvården i . Efter att ha inhämtatremissyttranden från och godkänderegeringen avtalet . 53 (): Jag ber att få tacka statsrådet försvaret på min fråga.. tillställde regeringen ochsocialdepartementet en hemställan om regeringens godkännande för Gnosjökommun, som är frikommun, att få överta driftsansvaret för primärvården iGnosjö. Det finns ett avtal mellan och kommunen i vilketförsöksverksamheten är närmare reglerad. Att jag tog upp denna fråga här berornaturligtvis på att vi med snabba steg närmar oss och attkommunen naturligtvis behöver få viss fid på sig att planera självaigångsättandet. är jag helt till freds med svaret, eftersom jag inte kundeha fått det snabbare än vad som har skett. Möjligtvis skulle jag i efterhandkunna säga, men det kanske låter gnälligt, att hellre hade settsvaret något tidigare. Jag är emellertid nöjd med svaret . Överiäggningen var härmed avslutad. Om försöksverksamhet beträffande primärvården Om guldfyndigheten i Rappenfältet 16 §Svar på fråga 1987/88:184 om guldfyndigheten i Rappenfältet har frågat mig om regeringenförbereder någon särskild insats för att få klarlagt om ett , somgjorts inom Rappenfältet i kommun, är brytvärt. har omfattandeprospekteringsarbeten kontinuerligt bedrivits inom Rappenfältet och angränsandeområden. Utgångspunkten för insatserna är att området bedöms ha en högmalmpotential, vilket grundas på en från malmsynpunkt gynnsam geologiskuppbyggnad och på förekomsten av ett stort antal mineraliserade block. och legeringsmetalleruppträder i block inom området liksom även ädelme-taller. Nämndenför statens gruvegendom (NSG), som svarar för den statliga prospekteringen ochsom förvaltar den statliga gruvegendomen, samarbetar med och Härd Materials för att genom ytterligare undersökningar gemensamtförsöka hitta brytvärda fyndigheter inom Rappenfältet och angränsande områden.Inom ramen för detta samarbetsprojekt, som erhållit stöd från det statliga programmetför utökad prospektering m.m., har en intressant guldmineraliseringhittats inom Rappenfältet. Enligt uppgift från NSG har de ytprover som tagits ioch omkring mineraliseringen dock ännu inte hunnit analyseras. Om resultaten avanalyserna blir fillräckligt positiva kommer NSG tillsammans med sina tvåsamarbetspartner att finansiera och genomföra nödvändiga borrningar för attklarlägga fyndighetens storlek och kvalitet. Sådana borrningar är en vikfig delav det underlag som krävs för att kunna avgöra fyndighetens brytvärdhet. Fortsattainsatser är sålunda redan planerade och kommer att sättas in om fyndighetenskvalitet motiverar det. Jaghoppas att de inledda undersökningarna skall leda till glädjande resultat. 55 (vpk): Jag får först tacka industriministern för svaret. Guldhar haft en enorm och fantasieggande klang för allmänheten under århundraden.Många människor nedlade under guldruschen ett enormt arbete i olika delar av världen.Det är inte så länge sedan som det på våra svenska sedlar stod: Denna sedelinlöses vid anfordran av guldmynt. Det är alltså ett fascinerande perspektiv om detskulle finnas ett brytvärt inom Rappenfältet i kommun.Svaret är positivt på det sättet att det ger vid handen att det redan finnsplanerade insatser om fyndigheten skulle visa sig brytvärd. Men jag vill ändåställa en ytterligare fråga till industriministern. Utrustningsindustrin ochgruvindustrin har ju ett framtidsprogram under bearbetning, i vilket ingårinsatser när det gäller gruvutrustningen inom brytningsområdet ochgruvteknikområdet. Skulle man kunna tänka sig att industriministern på någotsätt initierade en insats inom Rappenfältet från detta programs sida, eftersomguldmineraliseringen inte är den första intressanta mineraliseringen somupptäckts och bearbetats inom området? 56 IndustriministerTHAGE G : Jag delar uppfattning att guld är både vackert ochvärdefullt och att vi skall anstränga oss för att hitta mer guld. NSG, nämndenför statens gruvegendomar, gör betydande prospekteringsin-satser för ocharbetar med Rappenfältet. Jag har inte hört att NSG skulle sakna pengarför att fullfölja det arbetet, utan nu bearbetas de analyser som skall varaavgörande för om en brytning är möjlig eller inte. Jagvill upprepa vad jag sade i mitt svar, att jag hoppas att de inledandeundersökningarna skall leda fram till ett glädjande resultat. Vi satsar förnärvarande väldigt mycket pengar i både på prospektering och på utveckling av gruv- och mineralindustrin. Inte mindre än350 miljoner kommer, som känner till, att satsas på ett nyttutvecklingsprojekt som kallas 2000. Det är ett mycket omfattandeprojekt för att utveckla och förnya och därmed stärka de svenska gruvornasframtida konkurrenskraft. Jag är helt säker på att man inom ramen för dettautvecklingsprojekt också kommer att se till att vi får alla möjligheterundersökta att gå vidare inom området ädelmetaller. Jag tror att att bli nöjd på detta område. Däremot kan jag inte garantera att vikommer att hitta guld, men vi skall anstränga oss för att leta efter guld. Om resebidragen till studerande 57 (vpk): När jag ställde följdfrågan till industriministernhoppades jag att han skulle ge det svaret, att om det är nödvändigt, om vianser det befogat, kommer vi också att sätta in resurser från programmetGruvteknik 2000 inom Rappenfältet. Mängden av olika industrimineraler och andrametaller kommer att ställa krav på ny processteknik och annan ny teknik. Självaanläggningen av anrikningsverken är ju en av de tyngsta posterna. Det kanalltså vara intressant att tillämpa just ett sådant här program på ett bestämtgruvområde där gruvindustrin är i inledningsskede - faktiskt mer intressant änredan tillämpad gruvteknik. Överläggningen var härmed avslutad. 17 § Svar på fråga 1987/88:200 om resebidragen tillstuderande 58 Utbildningsminister : Herr talman!Lennart Brunander har frågat mig om jag anser att det är riktigt att tvingagymnasieelever att ha en så lång restid som . Mitt svar ärnaturligtvis att det inte är riktigt. Det är, som , länstrafiken som administrerar resebidragen. Lokaltrafikföretagen fårett statsbidrag mot att de tar ansvaret för gymnasieelevernas resor. Detsystemet har varit gällande /84.1 proposition1982/83:129, som innehöll förslaget till detta system, sade min företrädare atthon var medveten om att det inte är möjligt för länshuvudmännen att erbjudasamtliga elever kollektivtrafikservice. Huvudmannen skall därför få avgöra hurresorna skall ske. Om möjligheter att resa kollektivt saknas, skall huvudmannenlämna ersättning till eleven för hans eller hennes resekostnader. 59LENNART BRUNANDER (c): Jag tackar utbildningsministern för svaret. Att studera är ett ganska hårt arbete. Det gäller att läsaläxor, vara i skolan och resa ganska långa vägar . En människas framtidberor i mycket hög grad på hur man lyckas i sin utbildning. Det är därförviktigt att det hela sker så bra och riktigt som möjligt. Min frågagäller elever som måste åka hemifrån redan strax efter kl. 6 på Om tidpunkten för tillsättande av en folkhögskoleutredning morgonen,för att återkomma efter , kanske i sämsta fall kl. 18.30.Det innebär att de är borta hemifrån . Sedan skall de också ha fritid, kunna idrotta, ha tid attläsa läxor osv. Även om vissa läxor kan läsas i skolan kanske manändå måste lägga ett par timrhar på läxläsning hemma. I den här åldern måsteman också sova för att uppnå ett bra resultat. Som det är upplagt för dessa elever tycker jag inte attdessa synpunkter tillfredsställts. Jag tolkar utbildningsministerns svar så, att han delarmin uppfattning att detta inte är riktigt. Då kommer nästa fråga om det ärriktigt av länstrafiken att vägra dessa elever resebidrag, när eleverna självakan ordna resorna och därigenom spara - resan tar då inte mer än tvåtimmar. I slutet på svaret skriver utbildningsministern: "Ommöjligheter att resa kollektivt saknas, skall huvudmannen lämna ersättning filleleven för hans eller hennes resekostnader." Jag bedömer att det ärorimligt med denna långa restid, och därmed tolkar jag utbildningsministernssvar så, att dessa elever borde få reseersättning för att klara resan själva. 60 Utbildningsminister : Herr talman!Utöver vad jag har sagt vill jag framhålla att det kanske inte är precis denstatliga i"eseersättningen till tjänstemän som länstrafikbolagen bordevara skyldiga att utge. Det är svårt att här i mer exakt diskuteraförhållandena i varje särskilt län. Eftersom varje länstrafikbolag har enverkställande ledning och styrelse som säkert är intresserad av länsbornasuppfattningar och synpunkter, vore det kanske skäl att vända sig dit medpåpekanden. 61 (): De påpekandena har gått fram från de berördamänniskorna. Även skolstyrelsen har varit inkopplad. Men det har inte blivitnågot resultat. Frågan är då: Är det rimligt att ha ett sådant här system? Jagkan begripa att länstrafiken gärna behåller pengarna och ser till att alla åkermed länstrafiken, även om eleverna på det sättet tappar om dagen.Men jag kan inte se att det är rimligt att hantera frågan så, och då är fråganom man borde hantera den på annat sätt, så att inte samma bolag får fatta bådabesluten. Jag tackaråterigen för svaret, för jag uppfattar det ändå som positivt. Överläggningen var härmed avslutad. 18§ Svar på fråga 1987/88:208 om tidpunkten för tillsättande av enfolkhögskoleutredning har frågat mig vad skälet ärtill att folkhögskoleutredningen ännu inte har tillsatts och när regeringenavser att tillsätta denna utredning. budgetproposition anmäldejag att jag avser att ta initiativ till en översyn av folkhögskolansverksamhet. Jag nämnde även att arbetet med denna översyn inledningsvis börkunna ske inom . har accepterat att arbetet i ett förberedandeskede bedrivs inom (UbU 1986/87:22, rskr. Riksdagensbeslut med anledning av budgetproposition innebär också attutredningsarbetet därefter skall anförtros en parlamentarisk utredning. Det är min avsikt att föreslå regeringenatt den aviserade folkhögskoleutredningen skall tillsättas. Om tidpunkten för tillsättande av en folkhögskoleutredning 63 (): Jag ber att få tacka utbildningsministern försvaret på min fråga. Det var som det började talas om attregeringen skulle tillsätta en utredning om folkhögskolan. Den nuvarandefolkhögskoleförordningen har varit i kraft ungefär , och det har häntganska mycket inom vuxenutbildningen . Det finns kanske därför behovav en ny utredning. Sedan hände inget speciellt . Då var det dagsför den stora folkhögskolekonferensen här i Stockholm.Utbildningsministern var där och höll ett tal som uppskattades mycket av osssom arbetar inom folkhögskolan. Utbildningsministern berörde också en kommandefolkhögskoleutredning. Han sade bl. a. följande: Direktiven är nästan klara,och en utredning om folkhögskolans framtid skall tillsättas av regeringen inomkort. har det gått ytterligare ochingenfing har hänt, åtminstone inte något som vi utanför regeringskanslietkännertill. "" är väl enligt gängse språkbruk på sin höjdnågra veckor, kanske en månad, men knappast . I flera landsting har man startat egna utredningar för attdessa skall kunna bedrivas parallellt med den statliga utredningen. Olikafolkrörelser ligger i startgroparna för att få i gång egna folkhögskolor,särskilt de folkrörelser som inte har egna folkhögskolor. Men den statligautredningen har dröjt. Jag tycker därför att det är ett positivt besked somutbildningsministern ger här , att han är beredd att tillsätta enparlamentarisk utredning. Jag hoppas att folkhögskoleutrédningen kommer atttillsättas med det snaraste. Anf.64 Utbildningsminister : Herr talman! För att tillfredsställaLars vill jag säga att jag är benägen att hålla med honom om att dethar tagit ovanUgt eller rent av onödigt med förberedelserna för dennautredning. Jag skall därför försöka se vad som kan göras för att utredningen nuskall kunna komma i gång. 65LARS (): Jag sade förut att jag var nöjd med svaret.Med det tillägg som utbildningsministern nu gjorde måste jag säga att jag ärmycket nöjd med svaret. Överläggningen var härmed avslutad. 1987/88:33 19 § Svar på fråga 1987/88:193 omvattenföroreningarna från norska industrier Omvattenföroreningarna från norska industrier 66 Miljö- och energiminister : har frågat mig om jag avser attåter skyndsamt gentemot den norska regeringen kräva kraftfulla åtgärder för attstoppa nedsmutsningen från norska industrier. tog jag kontakt med den norskamiljöministern och framförde de krav som vi från svensk sida ställer påutsläppsbegränsningar i berörda norska kustområden. Jag inbjöd vidare till engemensam studieresa med diskussioner. genomförde jag tillsammansmed den norska miljöministern en sådan studieresa. Vid detta tillfällepresenterade den norska miljöministern ett åtgärdsprogram för att minskautsläppen av vattenföroreningar från industrier, tätorter och jordbruk i Östfoldområdet.I programmet ingår bl. a. att tillstånden till vissa industrier skall omprövas. Med programmet som grund förekommer löpande kontaktermellan svenska och norska myndigheter. De nordiska länderna har antagit en nordiskmiljöskyddskonvention, som innebär att ett land som är berört av enmiljöstörande verksamhet i ett grannland får föra talan vid prövningen avverksamheten. , som är enligtkonventionen, avser att utnyttja denna rätt vid de förestående prövningarna avframför allt cellulosafabrikerna i , som har stor betydelse förvattenkvaliteten i norra . Verket har yttrat sig omSaugbruksforeningens cellulosafabrik och krävt kraftiga reduktioner avutsläppen. Verket avser också att agera i samband med prövningen av Borregaardscellulosafabrik. De nordiska miljöministrarna har beslutat att utarbeta engemensam nordisk handlingsplan mot havsföroreningar. I samband med arbete medplanen pågår förhandlingar om fortsatta åtgärder mellan de nordiska länderna. Jag kan försäkra att den svenska regeringenmycket aktivt och på många sätt arbetar för att få till stånd kraftigareduktioner av utsläppen via de norska fjordar som påverkar våra egna vatten. 67ERLING (): Jag vill tacka miljöminister svaret, där hon redogör för de initiativ regeringen har tagit under desenaste åren. Nedsmutsningen av våra vatten i norra harfortsatt och ökat . har också fiskarna på västkustenupplevt minskade fångster i vattnen från norska gränsen och söderöver. Tidigarefanns exempelvis hälleflundra utanför . är den helt borta. Ävenannan fisk, t. ex. rödspätta, har praktiskt taget försvunnit från dessa vatten. En stor del av denna nedsmutsning kommer från de norskaälvarna Glömma, Tista och . Saugbruksforeningens cellulosaindustri iHalden har använt och för sina orenadeutsläpp. I bolagets utsläpp, avlopp , finns syreförbrukande ämnen och organiskaklorföreningar. Klorerade gifter har hittats i fisk och ål. Från Svinesundsbronoch in i fjorden är allt normalt bottenlivutslaget. Älven Glömma flyter genom Fredrikstads-och Sarpsborgsområdet därflera större industrier ligger. Det är framför allt cellulosa- ochkemiindustri, Greåkers ceiJuJosaindustri och Kronos Titans industri som fyllerGlömma med stora mängder gifter. Svenskaregeringen och andra myndigheter har haft överläggningar medsina norska motsvarigheter för att åstadkomma förbättringar, Trots detta harpraktiskt taget ingen förbättring skett. De norska utsläppen fortsätter somförut. har den norska statsministern fått iuppdrag av FN att internationellt verka för en renare miljö i världen. Dennorska statsministern presenteras nu av sitt eget regeringsdepartement som"hela världens miljöminister". Den nonchalans som de norskamyndigheterna visar gentemot med de fortsatta giftutsläppen ärhäpnadsväckande och upprörande. Vikunde också i läsa att den norska statsministerngjort 26 utrikesresor på fem kontinenter. Vi kunde läsa att hon outtröttligenfar jorden runt och redogör för arbete med attåstadkomma en bättre miljö i världen. Egenfiigen vill jag önska den norska statsministern all framgång idenna mycket viktiga uppgift. Men begriper inte den norska statsministern ochhennes rådgivare att hennes förtroende att verka internationellt kommer attfullständigt undergrävas, om man inte i det egna landet vidtar åtgärder för attstoppa miljöförstörelsen? Härtror jag att miljöminister har en viktig uppgift. Hon måsteklargöra för den norska regeringen innebörden i den svenska kritiken mot de norskautsläppen. Jagmåste fråga om hon är tillfredsställd med det långsamma tempot ide norska myndigheternas hantering av denna fråga. Omvattenföroreningarna från norska industrier Anf.68 Miljö- och energiminister : Jag tvivlar inte på engagemang. Jag tycker det är litetdålig stil att på osakliga grunder förtala den nuvarande norska regeringen. Dennuvarande norska regeringen är faktiskt den första regeringen i som hargjort konkreta åtaganden i förhållande till den . Pådenna grund pågår nu en omprövning av tillstånden för de berörda industrierna.Det pågår en utbyggnad av de kommunala avloppssystemen, eftersom hittillsavloppsvattnet från de tätbefolkade områdena gått rätt ut i havet. Enomläggning av jordbruket pågår, och ökade krav kommer att ställas vad gällermiljön. Så länge regeringarna i var borgerliga,, var vi utan framgång i våra diskussioner med våra norskakolleger. Vi är fortfarande inte nöjda med situationen, men för första gångengörs någonting i . Jag vill inte låta förtal stå oemotsagt. 69 (): Jag har för miljöministern pekat på det långsamma tempot på den norskasidan, och det gäller oavsett vilka regeringar som sitter vid makten. Jag ärsjälv mycket missnöjd med situationen och jag vet att många andra också är det. 1987/88:33 Deindustrier som jag nämnde tidigare släpper ut stora mängder 27november 1987 gift. Omvattenförorening- - släpper ut klor frånblekeriet, arnafrån norska indu- syreförbrukande ämnen och 5,5 tonfibrer. strier - Kronos Titan släpper ut svavelsyra, 104 tonjärnsulfat oCh 0,6ton tungmetaller. - Greåkers cellulosaindustri släpper ut 5 tonklorämnen. Visst kan man bli upprörd över att ett land som haren statsminister som går ut och kämpar för miljön i världen låter dettafortsätta år . Dessutom är det enda land som med militära fartyghar avvisat fredliga fartyg från , som velat komma och informera omutsläppen. är det enda landet i västvärlden som har agerat på detta sätt.Är inte också miljöminister upprörd? Anf.70 Miljö- och energiminister : Herr talman! Jag var och är upprördöver det sakernas tillstånd som beror på många försummelser. Men de löften somjag har fått, och som den norska regeringen offentligt deklarerat, är att denomprövning som sker av de berörda industriernas tillstånd kommer att medföraattrhan med minskar utsläppen av de ämnen som under lång tidförstört vattnet, och att man är beredd att göra investeringar när det gällerde komfnunala avloppssystemen.för åtskilliga . Man hardessutom tagit en strid - som man också vann parlamentariskt - när det gälleromläggningen av jordbrukssystemet. Jagtycker därför att den norska regeringens nuvarande agerande förtjänar respekt,och jag är mer upprörd över att inte läser på bättre utan vill ståhär och förtala dem som försöker rätta till det förgångnas försummelser. Anf.71 (): Jag har läst på noga, och mina sakuppgifter har jag hämtat frånGreenpeace. Jag för min del betraktar dessa uppgifter som mycket korrekta.Vilken uppfattning miljöministern har om uppgifter vet jag inte.Jag tycker alltså att företrädarna för har visat att de harkorrekta uppgifter. Därför anser jag.att det är på sin plats att här framförakritik. Detkan väl inte vara så, att det faktum att man i har en partikamrat tillBirgitta som statsminister gör att är litet mildare ikritiken? I så fall tycker jag att det vore upprörande. Saugbruksforeningenscellulosafabrik har utrett om man kan göra någonting åt utsläppen. Nuhar jag en uppgift som säger att man har kommit fram till att man inte kan göranågonting åt utsläppen . Jag hoppas verkligen att kanpåverka den norska regeringen att sätta stopp för att dessa utsläpp skulle fåfortsätta till 1993 - vilket vore rent vansinne. 72 Miljö- ochenergiminister : Herr talman! En sak är de mätningar som görs,inte bara av utan också av myndigheterna, av de nuvarande utsläppen.Ännu är utsläppen för höga - om detta råder inga delade meningar. -Enannan sak är vad företaget, som försöker komma undan de nya kraven, hävdar. Menden norska regeringens besked är att åtgärdsprogrammet skall genomföras undernästa år och därpå följande år, för att vara helt genomfört till 1990. Jagträffade den norska miljöministern så sent som i , när vi var iLondon för Nordsjöförhandlingarna. Hon försäkrade att man inte tänker ge efternär det gäller det kravet. förslag om höjning av avgiften för nummerförfrågningar 73 (): Jag redogjorde för de uppgifter som jag har tagit fram när det gällerutsläppen. sade att jag skuUe läsa på. Jag har läst på och använtmig av material. ViU hävda att det underlaget inte ärkorrekt? Anf.74 Miljö- och energiminister : Herr talman! Av vad jag sadeframgår ju att de nuvarande utsläppssiffrorna är korrekta. Men det finns annatmaterial som borde ha tagit del av och som fanns redan förrasommaren. Det gäller den norska regeringens plan för hur man fidskall komma fill rätta med utsläppen. Jag skall översända det materialet till . Vid nästatillfälle är välkommen - som alltid - att höra med minamedarbetare på departementet, så skall han få det material han behöver.