prot · GB09126 · 1987-12-31 00:00:00 — a. krävt samlade medicinska resurser inom varje landsting, eftersom vi vetatt det föreligger påtagliga brister när det gäller kunskapen om dessa viktigafrågor. Detär beklagligt att vi inte kunde få ett enigt utskott, som starkare hademarkerat behoven av forskning och förnyelse när det gäller att skapamöjligheter till en drägligare tillvaro för de senildementa. När det t. ex.gäller Alzheimers sjukdom vet vi ätt resurser till forskning skulle kunna geresultat. Jag vill sammanfattningsvis säga att vi ju har brister inomäldreomsorgen och inom . Vi har vidare svårigheter på personalsidan.Vi har också påtagliga brister inom sjukvården, något som drabbar de gamla. Vadsom behövs är ett samlat åtgärdspaket, där man är beredd ätt genom flexiblalösningar och ytterligare markerad valfrihet angripa dessa problem ochåstadkomma konstruktiva förslag till beslut. De förslag som vi från moderatasamlingspartiets sida har presenterat skulle starkt bidra till att lösaproblemen. Jag beklagar att vi inte har fått bredare uppslutning bakomyrkandena i våra parlimotioner. Jag ber att få yrka bifall till de reservationer som vi moderatarepresentanter i utskottet har undertecknat. Bidragtill social hemhjälp m.m. 3 (): Resultatet av debatten i det ämne som vi nu behandlar, äldreomsorgen,kan kanske redan nu formuleras: Det råder en stor enighet när det gällerdetta mycket viktiga område, där debatten har präglats av en storoenighet. Jag tänker då på frågan om ålderdomshemmen och statsbidraget förpersonalen på dessa. Årefter år har vi inom enträget arbetat för att ålderdomshemmen skallaccepteras. Men lika istadigt har vi stött på motstånd från socialdemokraterna.Bakom våra ansträngningar har legat övertygelsen om att ålderdomshemmen utgören viktig omvårdnadsform, som vi helt enkelt inte har råd att gå miste om mensom genom den socialdemokratiska politiken fram till bit för bit haravskaffats. Det värsta är atf detta har varit en medveten effekt av den politiksom har förts. Ålderdomshemmen skulle bort - punkt och slut. Anledningentill att vi har drivit frågan så intensivt är atf vi ute i kommunerna överallti landet har träffat en sky av vittnen som arbetar på basplanet och i närakontakt med de äldre - de närmast berörda av vården -och som med en blandningav övertygelse och uppgivenhel har undrat varför i all sin dar denna flexiblavårdnadsform skall avskaffas. Här slipper ju människor flytta frän boendeformtill boendeform i den s. k. vårdkedjan. 1987/88:126 meduppbrott och otrygghet som följd - och detta i ett skede av livet då tryggheten i tillvaron hänger intimt samman medstabilitet och invanda Bidrag till social hemhjälp rn. Detsom nu har skett är alltså glädjande. För oss som har fått rätt beror glädjenpå att alla de som har efterfrågat möjligheten att kunna bibehålla och bygganya ålderdomshem nu kan få denna länge eftersträvade önskan uppfylld. Samtidigtsom socialdemokraternas förändring på denna punkt välkomnas, grumlas glädjen avdet faktum att det skulle behöva gå så innan man omprövade sinståndpunkt. Densocialdemokratiska förmågan att byta fot är verkligen påfallande. I det härfallet kan detta välkomnas, även om man kan ha delade meningar om förfarandet isig. Det må vara hur som helst med de bakomliggande bevekelsegrunderna, men viser pragmatiskt på frågan, och just därför finns det anledning till glädje påmånga håll. och kraftig bromskloss har skaffats undan och den viktiga satsningen på attlösa det stora gemensamma problem som äldreomsorgen utgör kan äntligen rullavidare. Vii bejakar helhjärtat den strävan som går ut på att äldre människorskall kunna bo kvar i sina hem så länge de själva önskar och så länge som dettaär praktiskt möjligt. Därför är också en satsning på social hemtjänst ochhemsjukvård ett nödvändigt och naturligt inslag i omvårdnaden av de äldre.Detta är ett självklart led i samhällets beredskap och planering inför denökning som sker av antalet äldre och som kommer att fortsätta in . Närman talar om det ökande vårdbehovet aktualiseras det stora bekymret inför vårnärliggande framfid, nämligen aft medan behovet av vårdpersonal ökar, minskarbasen för rekrytering både när det gäller antalet ungdomar och den grupp avungdomar som söker sig till vårdyrken. Till råga på allt sker en kraftigomsättning bland den personal som har genomgått utbildning. Personalomsättningeni storstäderna är . Ett belysande exempel på krisenär de siffror som presenterades vid en äldrevårdskonferens i . Avdessa framgår att det av 3 000 elever som antogs fill utbildning vidvårdlinjerna fanns kvar, alltså 1 500 elever. Efter ett årsom anställda fanns 650 av dessa 1 500 kvar i tjänst. Detta säger något om denkonkurrens som råder från yrken med högre löner och bättre arbetsförhållandenoch som utgör ett allvariigt hot mot vården, eftersom den decimerar antaletvårdanställda. Förutomatt det här krävs konstruktiva lösningar och lyhördhet för de anställdaserfarenhet och uppslag samt utrymme för de anställdas kreativitet måste detockså till en ökad anpassning när det gäller arbetstider, en mänskligarehelgtjänstgöring och någon form av återförande av de vinster som arbetslagetgör. Dessutom krävs naturligtvis att man från politiskt håll medveteteftersträvar att placera vården av våra äldre - både bokstavligt och bildligt -i samhällets centrum och att dess uppgifter ges en hög prioritet. är detindustri, produktion, bankväsende och utbildning som står i centrum fördebatten. I denna sfär borde också vården av våra Detta görkanske samhället i viss mening mindre effektivt, 12 Men samhället skulle definitivt bli mer mänskligt,och detta är en vinst som vi inte får förskingra. Så,bildligt talat, ut med bankpalatsen och storköpen från centrum och in medålderdomshem, vårdhem och hemtjänst! Ettled i strävan att bygga upp en självkänsla hos dem som arbetar i vårdyrkena äratt uppskatta det arbete som utförs av anställda inom den offentliga sektorn.Självfallet skall vi ta till vara privata initiativ och engagemang. Men den offentliga sektorn kan förnyas och förbättras och i många fallväl mäta sig med privata initiativ. Det finns bland de anställda inom denoffentliga sektorn engagemang, uthålUgt och ihärdigt arbete och en storpersonUg omsorg. Allt detta slås den av som på oUka sätt kommer i kontakt medalla de anställda inom , inom hemsjukvård och på vårdhem. Härutförs ett arbete, ofta i det tysta och föga glamoröst, som är nödvändigt föratt samhället skall fungera. Man påminns om att här, liksom alltid, hälsanoftast tiger still. Mångaäldre viU bo kvar i sitt eget herii. Det är från många utgångspunkterangeläget, då det ökar de äldres livskvalitet. Men det är vikfigt att kommaihåg att det är den enskildes livskvalitet som avgör. För många innebär etteget boende en isolering eller ett Uv i en situation som man inte behärskar.Trots samhällets omfattande insatser är det de anhöriga som gör de störstainsatserna när det gäller vård av och omsorg om de äldre, insatser som är heltnödvändiga för att vård och omsorg över huvud taget skall fungera. Redan1983 lade anhörigvårdskommittén fram förslag om lagstadgad rätt fill ledighetför vård av anhörig. Vi har från sida efterlyst förslag omersättning för detta viktiga arbete. Det förslag regeringen nu lägger fram, somvi tyvärr inte hinner fatta beslut om , är ett steg i rätt riktning.Enligt vår uppfattning bör det dessutom vara möjligt att ge stöd fillanhörigvårdare även när de uppnått pensionsåldern. Närdet ökande antalet äldre diskuteras förbiser man lätt det mycket viktiga förhållandetatt det bland våra pensionärer finns en stor och värdefull resurs som gärnavill bli tagen i anspråk för insatser i samhället. Det är fel att, som vi oftagör, behandla alla som uppnått pensionsåldern som en grupp. Det skiljer 30-40år mellan de yngsta och de äldsta. På många håU i landet, bl. a. i , tarman fill vara de akfiva pensionärer som gärna vill göra friviUiga insatser fört. ex. ensamma människor. Det finns en förening. Hemtjänstväntjänst, somsamordnar kvartersföreningar och som har funnit bra former för att kanaliserade tillgångar som finns i den stora fonden av god vilja och vitalitet förenadmed mogen erfarenhet - kvaliteter som bara människor som nått en viss åldernaturligt besitter. När det gäller lönen för dessa insatser kan man kanske sägaatt kraft fill tjänst är tjänstens lön. De som utför dessa tjänster tycker attdet är meningsfullt att få göra väntjänster, inte tränga sig på men gärna varatill hands, erbjuda sällskap och gemenskap och skingra ensamheten som ibland ärmycket stor, inte minst i storstäderna. Delär vikfigt att betona att detta relativt nya fillskott får fortsätta att hakaraktären av väntjänst, och inte en tjänst som samhället kan betala fill dessfulla värde och som mottagaren kan göra formellt anspråk på. Det är här frågaom en personlig relation, den personliga relation som gåva och gengåva allfidförutsätter. Man gör en tjänst som återgäldas med tacksamhet, men man är självtacksam över att få tillfälle att göra tjänsten. Det är fråga om en ömsesidighetsom berikar åt båda hållen. Att detta ändå kräver sin Bidragtill social hemhjälp rn. Bidrag till social hemhjälp m. m. organisatoriskaram hänger samman med att människor som frivilligt ställer sig till förfogandehar behov att hänvisa till någon som har sänt dem, något slags auktorisationatt den som kommer besitter den känsla för det grannlaga som måste förutsättas.Denna uppgift förutsätter ett nära samarbete med personal, somuppfattar var behov av gemenskap finns. När dessa goda krafter kan utnyttjas på ett bra sätt tillatt bidra med insatser av olika slag för att underlätta äldreomsorgen, räknarman inte med full betalning för gjorda tjänster. Men det betyder inte att mantackar nej till en ersättning för de kostnader som den enskilde oundgängligenådrar sig. Det kan t. ex. gälla ersättning för resor. Vi har tagit upp dessafrågor i vår partimotion, och de återkommer också i en reservation. Jag vill slutligen återvända .till frågan omålderdomshemmen och beröra den helt kortfattat. kommer att fattaett beslut av stor och genomgripande räckvidd. Jag vill i likhet med GöteJonsson understryka att det nu ligger makt uppå att regeringen och deförvaltningar på vilka det åligger att föra ut beslut gör dettaklart och otvetydigt, snabbt och rappt, och inte långsamt och otydligt,styckevis och delt. Vi är många som otåligt väntar på klara besked. Riksdagensäger nu sitt. Det upplevs som en stor lättnad. Vi har också rätt att vänta ossde officiella beskeden från ämbetsverken som ett brev på posten. Jag vill med anledning av detta avsluta med att ställa enfråga till biträdande socialministern, en fråga som kanske kan låta retoriskmen inte är det. Är beredd att i defta viktiga spörsmålnoggrant följa upp beslut och de intentioner som Ugger bakombeslutet? Med detta yrkar jag bifall till dereservationer där representanter i utskottet finns med och i övrigttill utskottets hemställan. 4INGA (vpk): Jag skall be att få citera: "Hur ihelvete, rent ut sagt, kan politikerna inbilla sig att vi kvinnor ska stå utmed att gå från den ena döende människan till den andra, torka bajs och kiss,sköta hem och hushåll där misären brett ut sig . Det är en fullständigtvidrig arbetssituation, tycker jag." Så säger ett vårdbiträde. , som har erfarenhet i . ägnade ettnummer ål just villkor. Numret heter Kommunens piga. 300 000 äldre människor får hjälp av . Hälftenav dem som får hjälp är . De får hjälp i genomsnitt fyra fimmar iveckan. Vad gör en människa som behöver gå påtoaletten om han eller hon inte kan klara av det själv och ingen hemtjänst finnsdär? Jo, det finns blöjor. Det talas mycket om att hemsjukvård och att bo hemmaskall ge frihet och integritet och självbestämmande åt de äldre och de sjuka.Men man får ingenstans höra talas om detaljerna - hur del går fill i vardagen. "Adekvat vård" är ett omhuldat fackuttryck just . Är del då adekvatvård att få ligga eller vara ensam så länge mellan besöken att man måste hablöja? Jag tycker det är kränkande. behöver anställa tusentals, hundratusenfals -ja, en halv miljon människor fram fill . Så stort är behovet och . De äldre ökar fill . De som är och äldre ökar med 125 000 personer.Många äldre bor ensamma. Det ställer i sig ett stort krav på . IStockholm bor t. ex. hälften ensamma. Att lita fill anhöriga går inte längre. Påtunnelbanan råkade jag höra ett samtal mellan två äldre kvinnor.Den ena berättade om en grannfru som inte hade någon som tittade fill sig.Grannfrun fick en hjärnblödning och blev liggande på golvet i sinhall. Man kunde se genom brevlådan att hon låg där. Jag vet inte hur vanligasådana här händelser är, men nog är de vanligare än man tror -tyvärr. Ommänniskor skaU kunna bo kvar hemma behövs en helt annan hemtjänst med heltandra resurser. av dem som arbetar i saknar utbildning försitt arbete. av de anställda orkar arbeta helfid. av dem arbetardelfid, därför att arbetet är sUtsamt - inte bara fysiskt utan också psykiskt. Påfrågan hur vårdbiträden tänker sig framtiden svarar i ettvårdbiträde så här: "I en dröm vill vi förändra hela verksamheten medskyar av folk, utbildning och tid att göra det jobb vi alla viU göra. Vårdbiträdenhar sån otroligt dålig status. Det händer att hjälptagare säger: Du som är såduktig - hur kan du jobba med sånt här?" Någon sade: "Och för attinte tala om kraven på mer effektivitet. Hur duschar man någon snabbare? Genomatt öka värmen eller höja duschtrycket? Politikerna fattar inte att de talar ommänniskor. De är rhän och bryr sig inte om åldringar och vet inget om kvinnorsarbete." Detta kan tyckas vara hårda ord, men jag tror att de ärfruktansvärt sanna. Politiker har mycket att lära genom aft bara lyssna påvårdpersonal. Iäldreproposifionen föreslås visst stöd fill anhörigvård. Hur tänker nian då? yrkesarbetar ju så gott som alla kvinnor. Kvinnor har lika högförvärvsfrekvens som män. Kvinnor arbetar dubbelt så mycket som män, om manräknar in hemarbetet, och det skaU man ju göra. i genomsnittarbetar kvinnor i full tjänst. Det är två arbeten . Skall kvinnorna nuockså ta hand om sina föräldrar får de tredubbla jobb. Detenda raka är att ge de resurser den behöver, annars kommerhemmaboendet att gå i stöpet som ett enda stort misslyckande. Öch hemtjänstenhar riiisslyckats på många håll, trots ett omänskligt sUt från vårdpersonalenssida. Det är inte personalens skuld att det inte fungerar. Det är poUtikernasfel. De politiker som beslutar om pengar till står själva långtifrån vårdpersonalens och de äldre människomas verklighet. Så är det bara. Deflesta äldre bor hemma och är beroende av . av dem som är yngreän bor på någon form av institution. Av dem som är meUan 80 och borfortfarande hemma. Av dem som är bor hälften på institution,oftast ålderdomshem, men också sjukhem, långvård eller någon psykklinik. Mångaolika alternativ kommer att behövas inom äldreoriisorgen. Jag är inte heltövertygad om att ett eget boende alltid är det bästa. Ensamheten ochisoleringen kan vara mycket svår för en äldre människa, och hur mycket man änbygger ut kommer det att bli ensamt i alla fall. kanstå för omsorgen, men inte råda bot på en stor ensamhet. Bidragtill social hemhjälp m. rn. Bidrag till social hemhjälp m. m. ålderdomshem,boende i och andra kollektiva boendeformer måste få växa fram omsamhället skall klara den åldersexplosion som kommer . Det gälleratt planera i fid. Jag tycker att klockan är i tolv. Så till ålderdomshemmen. Det finns bara runt50 000 platser på ålderdomshem, och genomsnittsåldern på de boende är 85 år.För de gamla människor som bor på ålderdomshem är ett eget boende ingetrealisfiskt alternativ. De är för gamla för att orka med ett eget boende, ochde behöver den totala omvårdnad de kan få på ett ålderdomshem. Det alternativsom finns för dessa gamla är ofta långvården. Debatten om ålderdomshemmen har förts , ochnär också vpk insåg behovet av denna omsorgsform tvingades ävensocialdemokraterna att svänga i frågan. finns det en enighet kring ettbevarande av denna omsorgsform. Vpk vill att också ålderdomshemmen skall fåstatsbidrag fill driften, men vi vill i bidragsgivningen bygga in enkvalitetsstimulans, så att kommunerna bygger om och förbättrar de ålderdomshemsom är dåliga. Detta krav är vpk ensamt om. Som minimistandard bör de normersom fastslogs av bostadsutskottet gälla. Det betyder att bostaden skall beståav ett rum och kokskåp samt wc och dusch. Driftsbidraget fill ålderdomshemmen kostar 740 milj. kr.Utskottet säger alt pengarna fill ålderdomshemmen får tas ur befintlig ram,eller som utskottet skriver "i princip oförändrad ram". Då avvecklasockså per capita-bidraget. Det betyder också minskade resurser till kommunernatotalt. Detta innebär att'något annat inom kommunernas äldreomsorg drabbas avnedskärningar. Det kan vpk inte acceptera. Vi är det parti som också villbetala vad ett driftsbidrag till ålderdomshemmen kostar. I ett faktaunderlag från departementet - från den 11januari , alltså innan socialdemokraterna hade svängt - skriver regeringenatt årsarbetarbi-draget till hemhjälp skulle sjunka med cirka en tredjedel omdet skulle utgå till befintliga ålderdomshem inom nuvarande ram. Så skrevalltså regeringen - det var visserligen innan socialdemokraterna själva byttståndpunkt i fråga om ålderdomshemmens bevarande, men siffran måste stämma äveni dag-eller hur, ? Statsminister sade i en DN-arfikel för infe sålänge sedan - jag tror att det var i är - att regeringen inte stårfrämmande för att diskutera en ökning av anslaget och hur en sådan ökning skallfinansieras, om också andra riksdagspartier är beredda att diskutera frågan. lurar utskottet sig självt, kommunerna och allra sist ikedjan också de äldre. Man måste, tycker vpk, också betala vad driften förålderdomshemmen kostar. Jag tror nog att socialdemokraterna är så väl medvetnaom hur svår situation är att de borde ha nappat på statsministernsord om mer pengar. Att ta från är som att råna en redan fatfigkvinna. 740 miljoner kostar ålderdomshemmen, och dessa pengar måste tasnågonstans, eller som RSMH säger: Vi kan inte stillatigande acceptera attbidraget per årsarbetare sjunker genom alt del fördelas lill fier årsarbetare iandra vårdformer. Om statsbidrag skall utgå till ålderdomshemmen måste pengarhärtill tas från annat håll. De tillgängliga resurserna får inte tunnas ut. Vpk hållermed RSMH i denna fråga. Vpkvill sammanfattningsvis, herr talman, att statsbidrag skall ges tillålderdomshemmen, och vi är det enda parti som i en partimotion krävt detta. ViviU betala vad det kostar att ge driftsbidrag fill dem, nämUgen 740milj. kr.För att göra ålderdomshemmen bättre vill vi också utforma statsbidraget till enstimulans att förbättra denna boendeform. Med detta, herr talman,yrkar jag bifall till reservation 2. 5 () replik: Det var inte min avsikt att begära replik på anförande. Mennär hon i slutet av sitt anförande säger att vpk vill betala för de åtgärderman föreslår går hon faktiskt för långt. Vad man anvisar är en finansiering förendast . Hur vpk:s överbud skall finansieras framgårinfe på något sätt av vpk:s förslag. Årsarbetarbidraget blir med det förslagsom utskottet framlägger helt oförändrat. Anf.6 INGA (vpk) replik: Det kommer förmodligen att talas mycket om finansiering i kommandeanföranden, eftersom detta är en mycket viktig fråga - pengarna måste tasnågonstans ifrån. De kommer att tas från och andra omsorgsområdeninom äldreomsorgen. Vihar sagt att finansieringen kan ske på oUka sätt. Vi har föreslagit en extraskatt på företagens vinster, vilken skulle gå till olika former av omsorg, ävenäldreomsorg. Regeringen föreslår i kompletteringspropositionen att staten skalldra in 10 miljarder av företagens likvida medel. Vi anser att den ränta på 6 %som man avser att betala skulle kunna användas bl. a. till driftsbidrag tillålderdomshemmen. Detfinns alltså olika finansieringsformer. Varje gång vi föreslår åtgärder när detgäller barnomsorg, äldreomsorg eller annan vård som skall finansieras genomstatsbudgeten, föreslår vi också hur dessa åtgärder skall finansieras. Jagkan övertyga om att han inte behöver vara orolig för att viinte kommer att anvisa de medel som behövs för de åtgärder vi föreslår. Detfinns alla möjligheter att ge fortsatt statsbidrag till ålderdomshemmen. Manskall inte vara så falsk att man inte talar om att detta kostar någonfing. Manskall tala om att det kostar, och man skall också betala för sig. Bidragtill social hemhjälp m. m. 7 DANIELTARSCHYS (fp) repUk: säger att hon kan övertyga mig om att vpk tänker betala förde åtgärder man föreslår. Det har hon hittiUs inte lyckats övertyga mig om. Honhar tvärtom övertygat mig om motsatsen. Vad hon sade i sin replik var precisdet som framgår av vpk:s reservafion, nämligen att man finansierar permanentautgifter med tillfälliga inkomster. Sådan polifik är som bekant ohållbar. Det framgår av utskottets betän kande. Det har också framgått av flera anföranden, och det framgick av min förra replik. Jag hoppas aft kommer att tro på detta påstående. ' 2 protokoll 1987/88:126 1987/88:126 Anf. 8 INGA (vpk) replik; Då vill jag fråga : Vad kommer att hända öm ifall de borgerUgasförslag genomförs, då man nått gränsen för det * ' utjämnande bidrag som föreslås. Kan på den punkten ge m. . . ' några garantier? Talmannen anmälde att anhållit alttill protokollet få antecknat att han inte ägde rätt till ytterligare replik. 9 (): Antaletvårdbehövande äldre väntas öka kraftigt . Antalet personer iåldrarna väntas öka med ca 90 000 fram . Vidare väntasdet ske en fördubbling av antalet personer . Måletmåste vara att alla kan välja den boendeform de önskar. Erfarenheterna visarätt långt fler äldre med stora vårdbehov än nu både vill och kan bo kvar i sinvanliga bostad men att många tvingas flytta till instilufioner på grund avbrister i bostäderna eller bostadsmiljön. Densociala bostadspolitiken måste därför drivas vidare, och bostäderna, Uksom den yttre miljön, måste anpassas och göras tillgängUga för funkfions hindrade. Likaså måste pensionärerna ha ekonomiska förutsättningar att bo bra. Men lika viktigt är all det finns en social och medicinsk service som kan garantera att den enskilde känner trygghet. Att allt fler äldre människor får möjlighet fill eget boende förutsätter en utbyggnad av och hemsjukvården. ' Kvaliteteni vården och omsorgen beror på de resurser som finns inom denna. Den viktigasteresursen är personalen. Det är människor som med sitt yrkeskunnande, sin viljaoch sitt engagemang gör storartade insatser för vårt gemensamma bästa. Föratt vi skall få en god vård och omsorg också måste vi både kunnabehålla den personal vi har och rekrytera ny personal. Det kan vi göra baragenom att föra en ny personalpolifik som ger förutsättningar och utrymme förmer av engagemang, mer av eget ansvar och fler egna initiativ. Arbetsvillkorenmåste också göras bättre för atf personal skall kunna rekryteras i tillräckligomfattning. Det krävs utbildning och vidareutbildning som ger personalenkompetens att klara av fler och vidgade arbetsuppgifter. Det krävs ocksåförändringar i arbetsorganisafionen. Det innebär bl. a. att de som arbetar inomvården måste få större inflytande och ansvar. Dettaär kanske de viktigaste frågor som äldreomsorgen har aft lösa. Här hälsarjag med tillfredsställelse ätt i sitt inledningsanförande slogvakt öm den offentliga sektorn och framhöU att den behöver förnyas ochförbättras. Även kommer de.särskilda boende- och vårdformerna att fyllaen väsentlig funktion inom äldreomsorgen. När den enskilde kaneller vill bo kvar i ordinärt boende bör möjlighet finnas att välja det boendeoch den vård som man anser sig ha behov av. Samfiiga partier äröverens om att ålderdomshem liksom servicehusboen- de, eget boende ochlångtidssjukvård kommer att behövas fortsättningsvis. 18 Mot den bakgrunden anser utskottet det viktigt attgöra vissa ändringar i statsbidragssystemet, så att bidraget blir likvärdigtoberoende av omsorgsform. Förslaget innebär i korthet att statsbidrag fr. o.m. skall utgå med .