prot · GB09115 · 1987-12-31 00:00:00 — Så mycket kan man klart säga att vinsten inom ettkapitalistiskt företag är en nödvändighet för att generera ny verksamhet ochhålla uppe den verksamhet som finns. Men den enorma vinstutvecklingen har letttill en oerhörd ökning av maktkoncentrationen till ett fåtal storkapitalisteroch storkapitalistiska företag. och jag förde en diskussion omhuruvida denna utveckling var demokratisk eller inte och huruvida den var engarant för ökad demokrati eller eventuellt ett hinder för en ökad demokrati.Jag menar att ingenting i pekar på att det kapitalistiskasamhällssystemet och storföretagens nuvarande verksamhet leder till en ökaddemokrati. Vi är överens om att löntagarfonderna satsar sina medel ibörsnoterade företag och att de inte har startat några fabriker. Det finns ingadelade meningar på den punkten. Jag uttryckte i mitt första inlägg mina förhopp-riingarom vad som skulle ha skett om vi infört samhällsfonder. Men det har ingentingmed löntagarfondernas utveckling i ett senare skede att göra. Jag vill ta upp ytterligare en fråga som nog inte kom tillbaka till. Det gäller den offentliga sektorn. Jagmenar att önskan om att denna skulle privatiseras är ytterst enfråga om att skaffa sig en ny lönsam och lysande marknad för innovationer avdet kapital som har koncentrerats så oerhört. 102 () replik: Vinsten är nödvändig. Jag tror att PaulLestander delvis erkänner det också. Som han sade måste alla sortersföretag lämna ett överskott, om de skall kunna existera och vidareutvecklas. Det talas mycket från kommunistiskt håll om denförkättrade privata kapitalismen. Men det finns också en statsägd kapitalism ifantastiskt stora företag. Jag tror inte att de som arbetar i de företagen harmer att säga till om än de som arbetar inom dé privata storföretagen såsom t.ex. . Jag tror på de små företagen. Det är de som kommer attbehärska situationen mer och mer. Det gäller inte bara i , utan det ärtrenden runt om i världen. De bygger på privat ägande och enskildföretagsamhet. Jag vill avsluta med att säga att jag inte vill dra någragränslinjer mellan stora och små företag. De är beroende av varandra. Menfaktum är, , att det inte finns något ekonomiskt system som i såhög grad tillförsäkrar den enskilde individen frihet som marknadsekonomin. Detgår inte att komma ifrån. Det går inte att göra jämförelser i detta avseendemed kommunistiska länder där man har planekonomi. 103 (vpk) replik: Man måste vara klar över på vilken.sida om skranket man står. Om man ärföretagare och har ett antal anställda vars väl och ve man kan dirigera - mankan sparka dem, man kan lägga néd företaget, man kan gå i konkurs, man kananvända alla möjliga metoder för att göra sig av med dem eller man kanfortsätta att berika sig på deras arbete - är samhället naturligtvis urföretagarens synpunkt idealiskt, ett samhälle som ger honom stor frihet och enhögt utvecklad form av demokrati och ett betydande mått av makt. Men den somstår ute i produktionen, den som är grunden för det mervärde som kapitalägarenkan fillgodogöra sig, ser naturligtvis inte detta pä samma sätt.MoDo-skogsarbetarenPaul Lestander och kan nog inte ha riktigtsamma uppfattning om detta. Anf.104 (): Jag är full av beundran inför mina kamrater i utskottet. Jag beundrarPaul Lestander för hans briljanta analys. Men jag beundrar än mer de borgerligakamraterna, som har framfört sina åsikter här, för deras utomordentligapoUfiska skicklighet. Jag tiUåter mig attcitera: "Rekordmånad försvensk massaindustri Marsblev en alla fiders rekordmånad för massindustrin. Leveranserna till Västeuropavar fio procent.högre än . Trots nya alarmerande signaler omobalanserna i världsekonomin går massaindustrin för högtryck.Kapacitetsutnyttjandet är i.stort sett hundraprocentigt och ännu syns enligtbranschföreträdare inga större moln på himlen. - Marsstafistiken visar attleveranser fill från och var . Det högre än tidigare rekord och mer än vad det normaltbrukar vara, säger , direktör på ()." Dethär var ett citat ur förra veckans .nummer av SCPF-nytt, som kommer ut . Det måstevara mycket svårt att mobilisera någon krifik mot den svenska näringspolitikenjust . Det har aldrig'gått så bra för svensk industri! 1982-1987var industriprodukfionen i ständigt ökande - den har ökat på dennafid. Industriinvesteringarna har ökat , och industriinvesteringarna ärju ett belägg för storfinansens och övriga företagsamhetens, näringslivets,förtroende för landets ledning. En god lönsamhet har rått, och bättre soliditethar därmed skapats i de flesta branscher. Exportföretagen har stärkt sinkonkurrenskraft. Nyföretagandet är högt. Aktiekurserna har stigitmed . Strukturomvandlingen har fortgått i rask takt, och det hargjorts möjligt tack vare det sociala skyddsnätet men också tack vare detregionalpolitiska skyddsnät som vi har här i landet. Svensk industri stårdärför bättre än industrin i flertalet avkonkurrentländerna. Hurskall man då hantera uppgiften att vara opponent, att driva oppositionspolitikmot den svenska näringspolitiken? Hur skall man med någon trovärdighet kunnapåstå att betingelserna för svensk företagsamhet har försämrats ? Detär ju helt omöjligt. Att över huvud taget rikta bärandekritik mot den näringspolitik inför 1990-talet som fattade beslut omför är att göra sig - snällt sagt - föga trovärdig. och jag har diskuterat det här avsnittet avnäringspolitiken så länge näringsutskottet har funnits till. Vi har byttroller - hade jag ungefär den roll som nu har:att kritisera den förda näringspolitiken, som den gången var borgerlig. Jagmåste säga att det var väsentligt enklare. Jag tycker att har enutomordentligt svår uppgift. Men han har löst den skickligt. Det faktum att vi har diskuterat de härfrågorna gör det absolut nödvändigt för mig - eftersom detta med denärendefördelning som uppehåller hos oss är det sista ärende jag hari kammaren - att tacka för en trivsam tid tillsammans i deroller vi haft. Nå, vad gör då oppositionen? Jo, man håller elegantavaltal i stället för att gå in på vad utskottets betänkande innehåller ellerrikta bestämd kritik mot den svenska näringspolitiken, den som vi fattadebeslut om . Jag skall något gå in på reservationerna, men låtmig bemöta en liten synpunkt som anförts här i debatten. Tvåtalare - var den ene, och den andre-har satt ifråga löntagarfondernas roll i nyföretagandet här i landet. Ni sade att detinte har blivit några nya företag. Det är en rätt vanlig föreställning, men denär felaktig. De som hade tillfälle - de som inte av utskottsordförandenförhindrades till det - att besöka och dessföredragning här i huset fick del av en tabell som visar att den svenskasmåföretagsamheten och nyföretagandet har finansierats pä följande sätt: internationella venture-kapitalföretag 363 miljoner Det betyder att avnyföretagandet bland de mindre och medelstora företagen har betalats med medelur AP-fonderna, löntagarfonderna och Investeringsbanken. De skickliga valtal som här har hållits borde'naturligtvis bemötas från mänga synpunkter, men lät mig erinra om att ni harvidgat begreppet näringspolitik till det ute bland människor gängse. Jag nödgashålla mig till näringspolitiken i den bemärkelse som vi i lägger iordet, dvs. den politik som behandlas i näringsutskottet. Det är alltsåindustripolitik med energi och utrikeshandel. Ni har med skicklighet varit innepä alla möjliga områden, frän affärer och skatter till kultur ochliknande. Jag kommer emellertid att ta upp de reservafioner ni avgivit tillutskottets betänkande - det är ju egentligen det som vi har samlats för attdiskutera. I reservation 1 diskuterar och inu nämnd oordning näringspolitikens inriktning. Man säger att regeringensinställning till marknadsekonomin och till det enskilda ägandet framstår somtvetydig eller direkt negativ. "Framstår" var ordet! Detpåminner mig om , som kastade bläckhornet pä en fantasifigur 1987/88:115 påväggen. Ni har inget verkligt mål för detta påstående - det här är en fantasifigur och ingenting annat. Ireservation 1 förordas mindre styrning över de näringspoUfiska förhållandena.I reservation 2 däremot yrkar er borgerlige broder , med ElvingAndersson till hjälp, på åtgärder för att gynna de mindre företagen iförhållande fill de större. De vill bromsa utvecklingen mot ökat beroende av destora exportföretagen. Det kräver mer styrning - eller hur, ?Vad har för styrmedel att föreslå för att åstadkomma det? Hurgår det ihop att de nya och gamla liberalerna vill ha mindre styrning och attcentern vill ha mer styrning? Hur är det då med den borgerliga front som ErikHovhammar påstod var så sällsynt enig i näringsutskottet? Det måste vara värrepå andra ställen då! Näringsutskottetsmajoritet vet emellertid vad den vill i den här frågan -den vill varken ha mereller mindre styrning. Därför yrkar jag avslag på de båda reservationerna. Åtföretagsbeskattningen och dess näringspolitiska effekter vill ,och att regeringen skall ägna stor uppmärksamhet då den tarställning till kommande förslag från bl. a. företagsskatteberedningen. Det ärju ett alldeles onödigt utropstecken. Har regeringen en företagsskatteberedningtar den naturligtvis hänsyn fill den. Överhuvud taget nödgas jag vara litet kritisk, även om jag inte vill det - jaggaranterar att jag verkligen inte vill vara det. Man missbrukar gärna, tyckerjag instrumentet uttalande från och yrkar att skall uttalaen mening. Om verkligen skall uttala en mening eller ge någontingfill känna skall det ju vara någonting allvarligt och djupt förankrat. Att gebara en nyans till känna verkar rätt meningslöst. Över huvud taget kan manfråga sig varför skall ge regeringen till känna - regeringen är jugrundlagsenligt skyldig att läsa allt som producerar. Ifråga om den offentligt bedrivna kommersiella verksamheten anser ,folkparfiet och - de tre borgerliga partierna i enighet -i reservation4 att den kan vara en fara för marknadens funktion och att en översyn avverksamheten behövs. Om det kan sägas att särredovisning redan tillämpas ochatt frågan om konkurrensen ingående belyses av regeringen. Dengamla kära småföretagspolitiken har vi diskuterat sedan utskottet kom till.Moderaterna, och vill att de små och medelstora företagenskall anses vara av största betydelse för näringslivets förnyelse och förmarknadsekonomins funktion. Vem har någonsin bestritt detta? Det håller allamed om! Det är alltså inte bara kattgluggen utan hela dörren som är öppen. Jagvill erinra om att SIND har uppmärksammat detta. Dessutom vill jag erinra omden s.k. småföretagsbarometern, som klart pekar i en annan riktning än den sommotionärerna uppger sig vara ute i. Ireservation 6 om småföretagens betydelse för den regionala utvecklingen vill och ha en sektorsövergripande, konsekvent och långsiktig politik i decentralistisk riktning. Med vilka styrmedel vill då åstadkomma denna goda karamell i borgerlig enighet? 124 I reservafion 7 om ett särskilt regelsystem försmåföretag vill i möjligaste mån undanröja hinder för småföretagsamhet, dvs.sådana hinder som är i vägen när småföretag skall etableras. Detta är också ensjälvklarhet-det vill samtliga. Det pågår ett arbete inom regeringen, och detbehövs verkligen inget ställningstagande från . I reservation 8 vill reservanterna på ett kraftfullaresätt än vad som torde vara möjligt inom ramen för den s. k. normgruppenunderlätta nyetableringar. Ingen vet hur kraftfullt normgruppen kan förmås attarbeta, men utskottsmajoriteten har inte funnit skäl att desavouera den utanförlitar sig på att den utför detta uppdrag. Reservafion 9 handlar om invandrares möjligheter attstarta företag. Reservanterna kritiserar de regler som begränsar uflänningarsmöjligheter att starta och driva företag i . Det måste klargöras om detär utländska medborgare eller invandrare som avses. harlämnat ett underlag för ett allmänt arbete med den regelförenkUng som förordas,och det finns alltså inte skäl att nu begära någon åtgärd från regeringen. I reservafion 10 om lokala samhällsmyndigheter villPer-Ola och att regeringen skall vidta åtgärder föratt förenkla kontakterna mellan myndigheter och företag, och de vill inrättalokala samhällsmyndigheter som skall möjliggöra detta. De vill alltså ha mer myndigheter, vilket jag hoppas attmoderater och folkpartister observerar. I reservation 11 kommer nämUgen ettannat yrkande, om att arbetet med avreglering och regelförenkling skallbedrivas med större kraft än . är med också på det yrkandet, så detgår tydligen bra att ta bägge ståndpunkterna. Reservation 12 handlar om fri etablering. ReservanternaviU inte ha någon etableringskontroll, därför att det är "ett olämpligtmedel mot ekonomisk brottslighet". Det har aldrig förutsatts attetableringskontroll skulle vara något medel mot ekonomisk brottslighet - dethar i varje fall inte utskottsmajoriteten gjort. Den frågan bevakas inomregeringskansliet. Reservation 13 gäller kompetensvillkor för företagare. motion föreslås att vissa kompetensvillkor för företagare skall införas,vilket reservanterna inte vill gå med på. Utskottsmajoriteten tycker däremotatt tanken är värd att fundera över. Det hör till saken att dessa tankegångar har framförts tUlutskottet vid många diskussioner med företagare, som har sagt att vi måsteordna en vettig kontroll av dem som blir företagare, om de verkUgen kan sittjobb, känner till skyddsbestämmelser m.m. :Det är skälet till attutskottsmajoriteten har anslutit sig till tanken att motionärernas förslagborde prövas. De borgerliga partierna tar upp Industrifonden i tvåreservationer. I reservation 14 vill moderater och folkpartister ta bort dessverksamhet, och i reservation 15 vill ombilda den. Jag är inte heltövertygad om det borgerliga samarbetet, . Småföretagsfonden vill de borgerliga partierna avveckla.Jag kan där bara säga att sent fattade beslut om att anslåytterligare 100 miljoner till småföretagsfonden. Vi får nog hålla den förstastatsmakten i helgd, genom att inte rycka besluten fram och tillbaka så mycket.Anslås 100 miljoner det ena året, måste väl organet i fråga fä vara kvar detandra året. Ireservation 17 vill , och att kravet på personligborgen på något sätt skall lättas upp, därför att det är sä betungande, isynnerhet när företagen nu utsätts för främmande effekter som de inte styröver. Tanken är inte ointressant, men jag vill fråga: Hur vill ni att det skallgå till? Kravet på personlig borgen är ett utslag av marknadsekonomi. Hur villni begränsa marknadsekonomin just i det fall där det skall ställas borgen? I reservafion 18 vill ni att det statliga finansiellaföretagsstödet skall avvecklas. Ni säger: "Genom den dynamiska utvecklingenpå kapitalmarknaden torde behovet av särskild statligfinansiering ha minskat starkt." Ja, förledet i påståendet är etterkännande av vad som har skett pä kapitalmarknaden och inom företagsamhetenhär i landet. Det erkännandet kan noteras, men i övrigt kan reservationensjälvfallet inte biträdas. Skälet är att det redan har anmälts att en översynskall påbörjas i . Nästa reservation gäller stöd till ungdomskooperativ.Per-Ola och vill att statligt stöd till nyföretagandei betydligt större omfattning skall styras över till den kooperativaföretagsformen. Detta sysslar SIND med, och jag utgår från att ocksåutvecklingsfonderna beaktar frågan. Forskning om kooperativ verksamhet vill och vpkha. På grund av de åtgärder som har räknats upp i utskottsbetänkandet behövsinte något initiativ från sida i detta läge. Har vi då sjungit småföretagsamhetens lov , är detnaturligt att vi också sjunger hantverkets lov. Här vill moderater ochfolkpartister att åtgärder skall vidtas för att främja hantverket. Det är allapositiva till, men något särskilt uttalande av det slag som ni efterlyserbehövs inte, eftersom också regeringen står bakom denna allmännaviljeinriktning. I reservafion 22 föreslår de tre borgerliga partierna attförsöksverksamheten med musikinstrumenthantverk i skall permanentas.Jag hänvisar på denna punkt till den lösning som utskottet redovisar ibetänkandet. De önskemål som framförs i reservation 23 om ett nordiskthantverkscentrum är i princip redan tillgodosedda och därför behövs ingetuttalande. I reservafion 24 om detaljhandeln vill reservanterna attstörre uppmärksamhet skall ägnas åt den vikfiga länk mellan producent ochkonsument söm detaljhandeln utgör. "Uppmärksamhet" må vara, menförslag till konkreta åtgärder efterlyses. Reservationerna 25 och 26 avser förslaget om en utredningav dagligvaruhandeln. Industridepartementet har ett råd som redan arbetar medfrågor som gäller handeln och tjänstesektorn, och det finns därför inte någotskäl för ett riksdagsinitiativ. Reservation 22 gäller frågan om affärstidsregleringen, därutskottet emellertid inte föreslår att en reglering skall återinföras. Vad detgäller är endast en översyn av frågan huruvida en reglering bör övervägas ellerinte. Reservafion 28 gäller frågan om kommunala varuförsörjningsplaner.Naturligtvis bör varje kommun fä besluta hur långt man i detta fall vill gå.Frågan är vilka styrmedel kommunerna har i det avseendet. I reservafion 29 om teknisk utveckling vill reservanternaatt forskningens integritet gentemot såväl politiska organ som uppdragsgivareinom näringsli- vet skall säkerställas. Detlåter ju bra, men det framförsinga konkreta förslag fill ändringar när det gäller det praktiska handlandet.Detta är för övrigt en viljeinriktning som den andra statsmakten verkligenredan har. I reservation 30 om teknisk utveckling och regional balansanser reservanterna att polifiska beslut inom alla samhällssektorer skallfrämja en god regional balans. Detta är en sak som verkligen redan haruppmärksammats av regeringen, som vidtagit långtgående åtgärder på dettaområde. Reservation 31 gäller statligt stöd fill teknikcentra.Utskottsmajoriteten anser att gällande riktlinjer med förtröstan kan tillämpas.I reservation 32 av centerledamöterna om statligt stöd fill teknikcentraföreslås en spridning av utbyggnaden av dessa, medan man i reservafion 31 villha bestämda definitioner av vad som är teknikcentra. Jag förmodar att deledamöter som står bakom reservationerna 31 och 32 inte har samma uppfattningom vad som är teknikcentra och hur dessa skall fungera. I reservation 33 föreslår ett program förutveckling av alternafiv högteknologi. Utskottsmajoriteten hänvisar fill attdenna fråga tagits upp i och att dennadiskussion alltså inte är ny. säger att ett sådant program"bör ha ett vidare syfte än att minska beroendet av amerikanskhögteknologi". Det kan jag verkligen instämma i, och det kan vem som helsthålla med om. I reservafion 34 om småskalig teknikutveckling föreslårcentern ett preciserat uppdrag. Detta uppdrag har redan styrelsen för tekniskutveckling, och därmed är reservationskravet tillgodosett. motion om utveckling av skogs- ochlantbruksmaskiner följs upp i reservation 35 av . Detta är enfråga som STU redan arbetar med och ger stöd fill. Att hitta en gemensam borgerlig linje är inte lätt. Dereservafioner jag berört innehåller inga revolutionerande yrkanden. Det ärhuvudsakligen fråga om uttalanden och skrivningar, och eftersom en del avyrkandena motsäger varandra är det lugnast för kammaren att rösta för mittyrkande, nämligen om avslag på reservationerna och bifall till utskottetshemställan. 105ERIK HOVHAMMAR (m) replik: värderade ordförandebörjade med att helt riktigt konstatera att exempelvis massaindustrin i vårtland har högkonjunktur. Visst är det så. Men det är fallet inte bara iSverige, utan det råder högkonjunktur runt om i världeh i skilda branscher -inte bara inom massaindustrin, utan jag skulle kunna räkna upp den enabranschen efter den andra som är på frammarsch. Man har högkonjunktur även imänga länder som inte har en socialdemokratisk regering - de flesta länder harsom bekant inte begåvats med en sådan. Nåväl, det är inte bara välfärden i som är hög.Jag läste att är 1970 i fråga om välfärd låg på tredje platsi världen, medan vi nu ramlat ner till sjunde plats. Socialdemokraterna lovadeså sent som ätt man inte skulle höja skatterna. Men har vi fåtten ny omsättningsskatt pä värdepapper, vi har fått en höjning av bensinskattenöch oljeskatten samt en höjning av arbetsgivaravgiften. Och hotar ni med enfemte AP-fond. Det är ingen progressiv och bra näringspolitik, . Det tycker jag varen ordentlig bakläxa för regeringens ekonomiska politik. Räntan blir nu högre änutomlands, och det har gjort att många företag tvingas låna i utlandet. Det äringen bra näringspolitik. Inflationen ökar, och bytesbalansen försämras. Jag såg fören tid sedan i en skrift att bytesbalansen försämrades med 1,9miljarder. Det är mycket pengar. Priserna har sfigit med 2 %.Konjunkturinstitutet räknade med en inflationstakt på omlönekostnaderna ökade . vet vi alla att lönekostnaderna kommer attöka betydligt mer. propå om är nu inte mer än en skönsaga. Allt är alltså inte bra. Men mycket har vi att tackakonjunkturen för. Vi har också att tacka våra dugliga företagare och anställdasom bidrar till denna tillväxt, trots att de arbetar i starkmotvind. Det är inte bra att, som vi kunde läsa i tidningen i går,utländska företagare säger till sina svenska vänner att de inte vågar investerai eftersom vi här har för höga skatter. Det är en dålig politik somlett dithän. ställde en fråga till den förkättrade storfinansen och om spelet , ochPK-banken. Jag tycker att det skulle vara intressant att få en kommentar tillden frågan av utskottets ordförande. 106PER-OLA () replik: Herr talman: värderade ordförande använde en stor delav sitt anförande för att betygsätta oss andra. Jag tolkar vissa bitar somsmickrande och tackar för det. Jag tackar också för att ordföranden tog så långfid på sig för att ytterligare precisera våra reservafioner till betänkandet,eftersom vi själva inte hade anmält oss för så lång taletid. Han utveckladeemellertid våra argument, och det tackar jag också för. Jag noterar emellertid med förvåning att tog upp den pågående koncentrationen i näringslivet. Han svarade inteheller på mina frågor om hur han känner sig i det här läget när man på förstamaj talar om att nypa åt finansvalparna och dagen därefter tillåter PK-bankengöra stora affärer med en finansman som i andra sammanhang brukar framställassom suspekt i socialdemokratiska ögon. Vad beror det på att socialdemokraterna så sfillatigandeaccepterar den pågående koncentrationen och fusionsraseriet inom näringslivet?Det skulle vara intressant att få ett svar på den frågan i den här debatten. Jag vet inte om har läst min rapport somjag har döpt till Fusionsgaloppen och som är en studie av effekter av densocialdemokrafiska näringspolitiken. Jag ber i alla fall att få överlämna dentill i kväU. Småföretagen behandlas faktiskt ganska styvmoderligttrots det vackra talet från . Småföretagen har intetillnärmelsevis fått ett sådant stöd som och har fått. De fickexempelvis köpa förlustavdrag från Svenska Varv, och det är betydligt mera värtän det vi satsar på småföretagsutveckling i det här betänkandet. Det kan varavärt att notera. försöker sätta motsatsförhållanden mellan olika reserva- Vihar exempelvis inte skrivit under moderata och folkpartistiska reservationer.Jag ser här inte några motsatsförhållanden, utan vi har gått litet längre påvissa punkter. Det gäller teknikutveckling, småföretagsutveckling osv., ochjag tror att det är vikfigt och nödvändigt att ett parfi som bekänner sig filldecentraUstiska principer och vill verka för ett decentraliserat samhälleligger längre fram än andra med sina förslag. Lokala samhällsmyndigheter är inga nya myndigheter, NilsErik Wååg. Vi har i vår motion föreslagit att man skulle förenklamyndighetskontakterna så att företagen på ett enda ställe, på en enda myndighetlokalt skall kunna rapportera fill handelsregister, mervärdeskattekontor osv.Jag rekommenderar att läsa vår motion. Då tror jag att han seratt det inte gäller en ny myndighet utan att förslaget innebär en ordentligförenkUng. Jag ber att än en gäng få yrka bifall fill våra reservafioner. 107 (vpk) replik: hävdar att vi hade fel när vibetygsatte löntagarfondernas verksamhet, fast kanske från något olikautgångspunkter.