prot · GB0995 · 1987-12-31 00:00:00 — Lönsamheten i kvinnors arbete bedöms fortfarandeutifrån barnomsorgskostnaden. Lönsamheten i mäns arbete bedöms sällan utifrånsamma premisser. Risken är minimal att någon karl skall stanna hemma medvårdnadsbidraget. De enda som kan tjäna på vårdnadsbidraget är den lillagrupp kvinnor som är hemmafruar. Vi vet att av allakvinnor med barn förvärvsarbetar. Vårdnadsbidraget kan också vara lockande för kvinnor somtvingas stanna hemma på grund av brist på arbete eller barnomsorg. Men det voreförödande om vårdnadsbidraget skulle uppväga sådana självklara rättigheter somrätten till arbete och barnomsorg. Därför är detta vårdnadsbidrag farligt Ekonomisktstöd till barnfamiljer, m. rn. och kan verka förödandelockande. Förslaget är reaktionärt och det kommer att bli en kvinnofälla. 22 () replik: Jag undrar om har förstått förslaget. får man iextra tillskott och . skall man betala i extra utgifter. - som man har kvar. Det är ett plus! Jag kan inteförstå att någon människa kan förlora på detta, vilket är vad sade. Jagkan däremot förstå och hålla med pm att ingen kan leva på vårdnadsbidraget -det är inte heller meningen. Men det blir då fullständigt ohållbart, IngaLantz, att hävda att införandet av vårdnadsbidrag skulle driva kvinnornatillbaka till spisen. Jag tror uppriktigt sagt inte att några unga flickoreller kvinnor är intresserade av annat än en stark anknytning tillarbetslivet. Däremot tror jag att människor vill ha möjlighet att friare kunnabestämma hur mycket tid de skall spendera med barnen och hur mycket de skallförvärvsarbeta barnen är små. Vårdnadsbidraget kommeratt leda till att föräldrarna får möjlighet att välja själva. Det tycker vi ärbra. 23 INGA (vpk)replik: Med den höga förvärvsfrekvens och den utbildningsbakgrund som mångakvinnor har tror inte heller jag att de kommer att gå tillbaka till spisen.Däremot borde man satsa på en utbyggd barnomsorg. Det har man inte gjort.Varken de borgerliga partierna eller socialdemokraterna gör det i denutsträckning det behövs. Eftersomdet kommer att bli mycket dyrare att bygga ut barnomsorgen, är ettvårdnadsbidrag en ytterligare attack på både kvalitet och kvantitet inombarnomsorgen. per dag eller . före skatt är ingetrealistiskt alternativ. Totalt sett är vårdnadsbidraget mycket dyrt - 8,5miljarder kronor. Dessa pengar borde satsas på en utbyggd barnomsorg i stället. De1,som kommunerna blir av med måste kommunerna på något sättfinansiera. Det finns inte så många vägar att välja mellan. Antingen får manhöja taxor och avgifter för den kommunala servicen eller också får man minskapå servicen. Det är de två vägar som man kan gå. Det sista alternativet är enskattehöjning. Vivet att det är barnfamiljer, äldre och handikappade som är mest beroende avkommunernas service. När kommunerna tvingas spara är det just dessa grupper sområkar illa ut. Jag tror att ett vårdnadsbidrag kommer att slå mot just dessagrupper, de svaga i samhället, barnfamiljerna och mot barnomsorgen i stort. Anf.24 () replik: Jag tror att har alldeles fel. Jag är övertygad om att nunär alla riksdagspartier har skrivit under partimotioner på att målet om fullbehovstäckning inom barnomsorgen står fast, så kommer detta att motsvaras avaktiviteter i kommunerna. Det är den första poängen. sade något somvar litet konstigt. Hon hävdade att det blir dyrare attbygga ut barnomsorgen. Nej, det förhåller sig precis tvärtom. Med förslaget omvårdnadsbidraget och neutrala statsbidragsregler kommer en mängd nya former avbarnomsorg som inte har funnits förut att se dagens ljus. Flera av dessaomsorgsfofmer är sannolikt billigare än . Impulser från den typen avbarnomsorg kommer att överföras från kommunala barnomsorgsformer. Sannolikhetenär att effekten blir att barnomsorgen blir billigare per plats . Får jag också stryka under att vi ser det som oerhörtangeläget att barnomsorgen verkligen byggs ut till den fulla behovstäckningen.Bara om två förutsättningar är för handen är valfriheten verklig, dvs. manskall ha ekonomiska möjligheter att välja, men man måste också ha fillgång tillbarnomsorg utanför hemmet. Om några av förutsättningarna saknas blir det inte enrikfig valfrihet. Därför är det oerhört viktigt att poängtera att en utbyggdbarnomsorg och full behovstäckning ingår i det gemensamma borgerliga förslagetom familjepolitiken. Ekonomiskt stöd tdl barnfamiljer, m. m. 25ROSA ÖSTH (c): Jag kommer att ta upp några av de frågor sombehandlas i betänkande nr 13. Barn liksom vuxna är olika, har olika förutsättningar,behov och öriske-mål. Alla små barn har dock ett gemensamt. De behöver allaomsorg. Eftersom barnens och familjernas behov och önskningarvarierar, borde det också vara närmast självklart att barnomsorgen skall varamångsidig och varierad. Det är emellertid inte lika självklart för alla. liksommånga gånger tidigare kan man se en klar skiljelinje mellan de socialistiskapartierna och oss andra, där vi från , och moderatasamlingspartiet vill se mångfalden och därmed en ökad valfrihet förbarnfamiljerna. Det är framför allt geriom utformningen av det statliga stödetsom man anger hur man vill att omsorgen skall se lit. Socialdemokraterna hargenom åren haft ett synnerligen snävt synsätt där de kommunala daghemmen mycketstarkt har prioriterats. Familjedaghemsverksamheten har mera halvhjärtataccepterats som ett ofrånkomligt komplement. vill jag emellertid gärna erkänna att det under senareår har, som vi ser det, skett en förändring till det bättre. Detstatsbidragssystem som riksdagsmajoriteten beslutade om 1983 och som bl. a. vifrån hårt kritiserade, finns det numera ingenting kvar av. Även omockså det nuvarande systemet har brister, vilket jag återkommer till, är detändå klart bättre än det förra systemet. Men det finns alltså fortfarande åsiktsskillnader mellanoss. Det främsta exemplet har redan tidigare debatteras flitigt, nämligenvårdnadsbidraget. a. innebär det att vi vill ta en del avbarnomsorgspengarna för att ge småbarnsföräldrarna direkt i handen att användasefter eget val. En annan skillnad kommer till uttryck i synen på vilkaomsorgsformer som skall få del av statsbidraget. Det har skett lättnader i dettidigare så hårda regelsystemet. Detta har bi. a. inneburit att vi utöverkommunala daghem också fått daghem drivna av ideella organisationer och iföräldrakooperativ form. Det är bra. Men fortfarande förhindras fleraverksamhetsformer från att komma in på det privilegieradestatsbidragsberättigade området. Ekonomiskt stöd till barnfamiljer, m.m. na fördetta är närmast obegripliga. Det är t.ex. inte tillåtet för någraförskollärare att starta ett daghem, hur duktiga och välmeriterade de än är. Enmissionsförsamling kan starta en förskola, men inte en församling i . Visst är det obegripligt! Det är inte konstigt att människor efterlyserlogiken i det politiska beslutsfattandet, när det tar sig sådana här uttryck. I den socialdemokratiska reservationen nr 2 kommer detfram att man är rädd för en segregation av barnomsorgen, om det skulle blitillåtet med fler omsorgsformer. Jag tror att det,är en överdriven farhåga.Ingen lär kunna förneka att vi med hårt styrande regler ochmed ett begränsat verksamhetsutbud faktiskt har haft en segregation inombarnom-sprgen. Det har t.ex. varit så, att det på många daghem knappast harförekommit några barn till föräldrar i LO-grupperna. - För oss i centerpartietär det naturligt att ge småbarnsföräldrarna förtroendet att själva välja omsorgsformför sina barn. Det är också naturligt för oss att överlåta ett större ansvar påkommunerna när det gäller att möta barnfamiljernas behov. har vihävdat att barnomsorgen skall byggas ut, så att alla som efterfrågar en platsockså skall få en. Det skall vara en hög kvalitet på all omsorg somdet skall ges möjUghet för föräldrarna att ta del av och också påverkainnehållet. Vi anser nämligen att det är mycket viktigt att barnomsorgenspedagogik utarbetas tillsammans med föräldrarna för att barnen på ett naturligtsätt kan få kontakt med vuxenvärlden och med de vardagssysslor som förekommer ihem och familj. Det är också viktigt att barnen får kunskap om de etiskagrunder som vårt samhälle vilar på liksom bakgrunden till de traditioner somfinns i vårt samhälle. Sådana pedagogiska inslag måste, inkl. kunskap om naturoch omgivning, delges barnen utifrån de förutsättningar förskolebarnen har. För oss i har det alltid varit självklartatt också familjedaghemmen skall uppmuntras och få del av insatser för atthöja kvaliteten. Det råder inget tvivel om att familjedaghemmen fyller ettmycket stort,behov, och att det för många är det bästa alternativet. Vad vi,och många med oss, har saknat och efterlyst är bl. a. ettinitiativ från för att stödja och uppmuntra också den härverksamhetsformen på samma sätt som man gör med den institutionellaomsorgsverksamheten. Därmed skulle man ge dagmammorna en högre yrkesstatus. har det glädjande nog hänt en del.Det har nämligen getts ut några skrifter som vänder sig dels till politiker ochpersoner i ledande ställning, dels till yrkesverksamma. Det finns anledning atthälsa med tillfredsställelse att man börjat intressera sig för den här gruppen,inte minst mot bakgrund av att inte mindre än 162 000 barn tas om hand ifamiljedaghem. är det en ökande andel av föräldrar till skolbarn somväljer denna form. Vi från är övertygade om att man ute ikommunernas socialförvaltningar och socialnämnder har kompetens för att avgöranär en verksamhet uppfyller nödvändiga kvalitetskrav och därmed är lämplig atttas in i barnomsorgsplanen. Med denökade flexibilitet som vi förordar, kan man snabbare bygga ut barnomsorgen tillfull behovstäckning på så sätt att det blir möjligt att bättre än nu mötabarnfamiljernas behov. Då ökar också deras trygghet och trivsel i tillvaron. finns det inga möjligheter att få statsbidrag förbarnomsorg som drivs i regi. Eftersom intresset för ochefterfrågan på kristna alternativ i barnomsorgen kraftigt ökar i hela landetuppstår frågan: Av vilket outgrundligt skäl är förhindrad attarbeta på samma villkor som andra? Hos många föräldrar finns en förväntan att kyrkan kantillföra daghemsverksamheten något väsentligt. En miljö som är präglad av lek,ansvarstagande, gemenskap och andakt är vad många efterlyser. Eftersom bådemuslimer, mosaiska trosbekännare, katolska församlingar och frikyrkor kan fåstatsbidrag till barnomsorgsverksamhet,' ter det sig ofattbart att just ställs utanför. De argument som utskottsmajoriteten anförde till sittförsvar är verkligen inte övertygande. Barnomsorg i föräldrakooperativ form är en tämligen nyföreteelse. Intresset ökar dock alltmer. Initiativet till att startaföräldrakooperativ kommer vanligtvis från föräldrarna själva. De som skall varabanbrytare på en ort masfe vara utrustade med stor energi, vilja och envishet.Det skulle underlätta högst betydligt om exempelvis fick tilluppgift ått samrrianställa ett material om olika förekommande modeller avkooperativa dag- och fritidshem samt hur man lämpligen kan gå till väga när manstartar ett sådant. Ett uppdrag av det slaget skulle också vara en markering avatt man från uppmuntrar den här typen av verksamhet, där föräldrarbevisligen deltar i omsorgen av sina barn på ett alldeles särskilt aktivt sätt. Utskottsmajoritetens svar på motionskravet i det härsammanhanget är inte alls relevant. Man hänvisar till ett material som mycketlitet har med den här frågan att göra. Det är inte bara inom sjukvården som man kan konstateraeller befara kriser. Inom hela vårdområdet finns numera avsevärdarekryteringsproblem. Också inom barnomsorgen lämnar många sitt yrke.Förskollärare och barnskötare övergår till annan verksamhet. Eftersom man inteklarar av att nyrekrytera i motsvarande grad uppstår nu en ökandepersonalbrist. Skall vi klara av utbyggnadsmålet som haruppsatt, måste vi ha-tillgång till välutbildad personal om eri hög kvalitetskall kunna upprätthållas. Det "program" som utskottet hänvisar till finnsdet anledning att vara skeptisk till, eftersom inte minst utbildningen avförskollärare har varit tämligen planlös. Jag yrkar bifall till alla de reservationer ibetänkande 13 där ledamöter finns angivna och i övrigt till utskottetshemställan. Ekonomiskt stöd till barnfamiljer, m. m. 26 TREDJE VICE TALMANNEN: Jag får meddela att anslag nu harsatts upp öm'att detta sammanträde skall fortsätta efter . 27INGA (vpk) replik: Det var rosande avfamiljedaghemmen som fick mig att begära replik. Vpk är ju litet kritisktinställt till familjedaghem. Vi tycker att det är en privat form av bainomsorg.I stället vill vi satsa på daghem Ekonomisktstöd tiU barnfamiljer, m. m. och fritidshem, som vitycker är en bättre omsorg. Det är både en kollektiv omsorg och en pedagogiskomsorg. Förnågon tid sedan stod att läsa i tidningen attkvaliteten inom barnomsorgen på flera punkter har blivit sämre. På daghemmenträngs allt fler barn på mindre yta, samfidigt som det går allt fler barn perdagmamma. EnligtRiksdag & Departement har var tredje dagmamma fler än sju dagbarn att tahand om. Jag vill fråga om hon anser att detta är förenat med en brabarnomsorg. Anf.28 () replik: Det jag särskilt betonade i mitt anförande när det gällerfamiljedaghemmen var hur viktigt det är att man också kommer ihågden verksamheten för att kunna ge den stimulans och höja kvaliteten. Jagtycker inte att det är bra med sju eller fler barn i ett familjedaghem.Anledningen till att vi har det så är ett resultat av de beska frukternavi får skörda efter ett undermåligt statsbidragssystem som beslutades . Dethar verkat styrande på så sätt att heltidsbarnen har placerats i daghem ochalla deltidsbarn i familjedaghem. För att en dagmamma med de premisserna skallkunna få en acceptabel inkomst tvingas hon ta så många barn. Anf.29 INGA (vpk) replik; Förklaringen till att det finns så många familjedaghem är att man intehar byggt ut den vanliga daghemsomsorgen och att det har funnits ett motstånd ikommunerna mot att satsa på daghem. Man har tyckt att det var bättre medfamiljedaghem. Det har varit mer flexibelt, och man har trott att det skullebli billigare, vilket det inte blir. kommun som jag har följt verksamheten i under krävde de borgerligapartierna större satsning på farniljedaghem eftersom det var mer följsamtjämfört med deras ideologi, och det kan jag förstå. Därförhar vi så många familjedaghem. Men vore det inte bättre att satsa på attutbilda de dagmammor som finns till förskollärare och se till att de kommer ini den vanliga kommunala barnomsorgen, så att man på det sättet får en bättrekommunal barnomsorg? Anf.30 () replik: Jag tror inte att jag kan komma överens med , som är heltlåst i sin kollektivistiska syn. Eftersom vi fortfarande - trots attfamiljedaghemsverksamheten är väl utbyggd - har en kö av människor somefterfrågar just den barnomsorgsformen, finns det anledning aft ocksåfortsättningsvis satsa på den och satsa på att höja kvaliteten där; på denpunkten är vi i alla fall överens. 31 (): En av de fyra hörnstenarna i den socialdemokratiska familjepolitiken ärbarnomsorgen. En väl utbyggd och utvecklad barnomsorg är viktig för barnen,men den är viktig även för deras föräldrar, då den gör det möjligt för dematt förvärvsarbeta eller studera. förvärvsarbetar av kvinnorna medbarn . Föratt klara den av fastställda målsättningen om en rätt för alla barnfrån ett och att delta i barnomsorg, är detviktigt att statsbidraget till barnomsorgen inte sänks. Som vi hört fidigareföreslår de borgerliga partierna att statsbidraget till barnomsorgen sänks medminst 2,2 miljarder för att finansiera införandet av ett vårdnadsbidrag. Ensådan minskning av statsbidraget till kommunerna skulle medföra att utbyggnadenav barnomsorgen skulle bromsas. Även om de borgerliga partierna i riksdagenanser att kommunerna skall kompensera det minskade statsbidraget genom kraffigthöjda daghemstaxor, kommer utbyggnaden att påverkas, och då är valfrihetenborta för småbarnsfamiljerna. Då får många föräldrar i småbarnsfamiljer somvill fortsätta förvärvsarbeta försöka lösa sina barnomsorgsproblem genom enmassa provisoriska lösningar som gynnar varken barn eller föräldrar eller ocksåavstå från att förvärvsarbeta och tvingas stanna hemma för . , föratt inte barnomsorgen går att ordna. Det är kommunerna som bygger ut ochansvarar för barnomsorgsverksamheten, och i detta ligger en stor trygghetinbyggd för föräldrarna. För många familjer skulle ett införande av det föreslagnavårdnadsbidraget innebära att föräldraförsäkringen inte byggs ut att gällatills barnet är och att garantibeloppet sänks från . från det att barnet är . Det kommer inte att medföra attföräldrarna kan stanna hemma medan barnen är riktigt små, utan det innebär istället ett ökat krav på spädbarnsplatser i barnomsorgen. Förett år sedan beslöt vi här i om nya statsbidragsregler som gäller frånden . Enligt det nya systemet utgår statsbidrag till daghem,fritidshem och deltidsgrupp med en summa per enhet för varje femtontal barn somär inskrivna. Dessutom utgår statsbidrag till familjedaghem, öppen förskolaoch nattöppna daghem. Till alternativa daghem och fritidshem utgår sammastatsbidrag, om de inte bedrivs i vinstsyfte. Till barnomsorg i svenska kyrkansregi utgår inte något statsbidrag. Utskottetföreslår att till bidrag till den kommunala barnomsorgen anvisas ett förslagsanslagpå 9 795 milj. kr. för /89. Då beräknas 498 200 barn få plats ibarnomsorgen, därav 225 300 i daghem, 91 400 i fritidshem och 181 500 ifamiljedaghem. Aritalet barn som deltar i deltidsgrupper beräknas till 80 000. Attvi nu skulle förändra statsbidraget igen, som de borgerliga partierna yrkar,skulle innebära ytterligare ett orosmoment och försena utbyggnaden avbarnomsorgen ytterligare. Deborgerliga förslagen är inte preciserade men skulle förmodligen innebära attkommunerna, framför allt de som har satsat på daghem, skulle få statsbidragensänkta ytterligare utöver det framlagda förslaget, för att finansieravårdnadsbidraget. Statsbidrag skall enligt det borgerliga förslaget utgå tillalla omsorgsformer oavsett huvudman. Kommunerna skulle tvingas att uppta allaalternativa former i barnomsorgsplanen, oavsett vem som driver verksamheten ochoavsett vilken ideologi eller vilket alternativ söm de företräder. Beträffande vpk;s förslagom ett 75-procentigt statsbidrag kan jag bara 1987/88:957 april 1988 Ekonomisktstöd tUl barnfamiljer, m. m. 1987/88:95 konstatera att det inte finns några statsfinansiella möjligheter att utge 7 apriM988 ett sådant bidrag. ~~ .. , . I motioner från de borgerliga partierna yrkas attstatsbidrag Ekonomiskt stod ttU. , .............. .......... , , . skallutgå även till verksamheter som bedrivs i regi. När barnfamiljer, m. m. ., , ,. .,.,,, r . förra vårenbehandlade frågan om nya statsbrdragsbestämmelser avslogs motioner med sammainnebörd. Något nytt har inte inträffat . Svenska kyrkansförsamlingar är jämställda med primärkommuner, med en egen beskattningsrätt.Mén det är den borgerliga kommunen som enligt lag är ålagd att bedrivabarnomsorgsverksamhet. Detta är en stor, principiell fråga som inte torde kunnalösas förrän frågan om kyrkans skiljande från staten är löst. Däremot är detinget som hindrar att föräldrar inom bildar föräldrakooperativeller en ideell förening som bedriver verksamheten. I ett sådant fall utgårstatsbidrag. I,statsbidraget till dag- och fritidshem är inräknat ett bidrag tillbarn med behov av särskilt stöd. Kommunerna får själva avväga var dessaresurser behöver tillföras, t. ex. beroende på den sociala strukturen i deolika bostadsområdena eller om det i någon barngrupp finns ett handikappatbarri. Att tillföra ytterligare extra förstärkningsresurser till kommunerna, somvpk vill, har utskottet inte funnit erforderligt. Itvå enskilda motioner tar man upp frågan om att dagbarnvårdarnas egna barnskall få räknas in i underlaget till statsbidrag. har tidigarebehandlat denna fråga och avslagit förslaget. Enligt utskottets uppfattningskulle detta utgöra ett förtäckt vårdnadsbidrag, och det är inte någon kommunalangelägenhet. har också som underlag för statsbidragsreglernafastställt att som kommunalt familjedaghem räknas en dagbarnvårdare som äranställd av kommunen för att i sitt hem vårda andra föräldrars barn under 13år. Som inskrivna barn får inte dagbarnvårdarnas egna barn räknas. Utskottethar inte heller funnit några skäl att ändra statsbidragsreglerna i dettaavseende. Det finns fortfarandeen del frågor som inte är lösta, t. ex. i ' frågaom tillgänglighet till barnomsorg. Även andra problem finns. medfört att det harfunnits en snedfördelning i barnomsorgen som främst drabbat barn frånLO-familjerna. Regeringen har därför gett i uppdrag att belysa dessaproblem, och har antagit en ' arbetsplansom omfattar nio delstudier. Där skall bl. a. tas upp frågan om tillgängligheten vid olikatider och konsekvenserna för barnen av barnomsorg på obekvämarbetstid. Det samlade arbetet enligt planen \ beräknas vara avslutat lUnder /90. ' Vpk kräver, , att bindande normeråterinförs. utskottets uppfattning bör vi inte återgå tilldessa. att bedriva en brabarnomsorg, och det gör de flesta kommuner. För att stärka den pedagogiskaverksamheten i kommunerna utgav ett pedagogisktprogram för förskolan. I utkom ,som ingår i- serie Allmänna råd. Det är nu upp till kommunernaatt tillsammans med personalen utarbeta riktlinjer för verksamheten. Utbyggnaden av barnomsorgen till full behovstäckning är 42 oerhört.viktig. har redan slagit fast attdetta skall ha skett till 1991. Omkommunerna då inte har klarat av detta, har biträdande socialministern . aviseratatt han är beredd att komma med en lagstiftning. några årpå sig att uppfylla detta mål. Det är viktigt att regeringen följer , . utvecklingenoch har en hög beredskap. Men att, som vpk vill, inrikta , , ... " ' barnfamiljer, m. m. utbyggnadenpa endast dag- och frifidshem skulle i mänga kommuner Familjedaghemmen kan vara ett bra alternativ, om dekompletteras med pedagogisk verksamhet i form av öppen förskola eller deltidsförskola.Sedan 1982 har det tillkommit 62 000 nya daghemsplatser och 24 000familjedaghemsplatser. Vpk yrkar i likhet också på införande avett anordningsbidrag. har uttalat att den ser positivt på denstimulans som ett anordningsbidrag skulle utgöra men att det vid ettövervägande om införande av ett sådant måste tas hänsyn tillsysselsättningsskäl och statsfinansiella skäl. Utskottet är därför inte nuberett att förorda införande av ett anordningsbidrag. Men det är glädjande attde borgerliga partierna i motsats till inte är negativa till ettanordningsbidrag. Till detta betänkande finns fogade 26reservationer. De flesta har vi debatterat ; och en del har jagredan berört. Information om alternativ barnomsorg har socialstyrelsengivit, bl. a. i Meddelandeblad nr 31/87. Beträffande de moderata reservationerna omskolförberedande verksamhet vill jag hänvisa till attförskola-skola-kommitténs betänkande bereds i . Ute ikommunerna pågår skolförberedande verksamhet både i daghemmen och ideltidsförskolorna. Och i det pedagogiska programmet understryks dessutomvikten av denna verksamhet. När det gäller de kristna grundvärderingarna i förskolanvill jag åberopa vad utskottet uttalade när antog det pedagogiskaprogrammet. uttalade då att personalen måste sträva efter att gebarnen en nyanserad bild av och inblick i olika kulturers samlevnadsformer ochsätt att leva. Inlevelse i och förståelse för den egna och andra kulturerssärdrag har stor betydelse för såväl de svenska barnen som barn med annankulturell och språklig bakgrund. Som framhålls i det pedagogiska programmet ärdet också viktigt att barnen får samtala om och bearbeta tros- och livsfrågor.Utskottet framhåller också att en samverkan med eller andrareligiösa samfund är lämplig när det t. ex. gäller de stora religiösahögtiderna eller när det annars är aktuellt att ta upp trosfrågor. Det är kommunerna som har ansvaret för tillgången på personalinom barnomsorgen. Därmed har de också ansvar för vilken personal som anställs. På många platser, framför allt i storstäderna, är personalsituationen oroan de.