prot · GB09134 · 1987-12-31 00:00:00 — sade i början av sitlanförande någonting som jag har litet svårt aft kommentera beroende på all delvar en aning diffust. Jag skulle gärna vilja få vela mer konkret vad han avsäg.Han sade nämligen ungefär: Under jordbruksöverläggningarna sitter regeringenoch diskuterar med företrädare för partierna och för näringen, synpunkterframförs, mottas och bryts, och så gör man upp med vpk . Vad menas,? En av de mer övergripande frågorna iprisregleringsbetänkandet gäller den regionala självförsörjningen. Obalansernai livsmedelsproduktionen ökar. Avvecklingen av jordbruksföretag i fortsätter, pä grund av ogynnsam åldersfördelning bland brukarna och pågrund av dålig lönsamhet. Den förändringen av svenskt jordbruk måste motverkas- av regionalpoUtiskä skäl och av beredskapsskäl. Del finns andra saker som talar för en ökad regionalsjälvförsörjning i hela produktionskedjan, och del gäller då inte bara detegentliga jordbruket ulan också förädlingsdelen. Def infe bara fårsysselsättningseffekter, utan def innebär ocksä livsmedel av en högre kvalitetoch av sådant slag att det helt enkelt ökar konsumenternas möjligheter till ettval av bättre mat. Den del av fördelningspolitiken som gäller småjordbruketmissgynnas också av den traditionella jordbrukspolitiken. Det är uppenbart atfman infe kan fortsätta att tala om aff vi skall behålla ell småjordbruk och altvi skall behålla ett jordbruk i inland om man samfidigt framtvingaråtgärder som leder fill en sforskalig och effekfiv produkfion - effektiv ibetydelsen företagsekonomiskt effektiv. Hur samhällsekonomiskt effektiv den ärkan verkligen diskuteras. Enligt vpk:s åsikter är den ineffektiv i denmeningen, alt den minskar glesbygdens möjligheter, minskar småjordbrukefsmöjligheter och minskar möjligheterna att behålla en befolkning i . Detta har samband med hur vi organiserar samhället istort. Produktionen av livsmedel är ju infe bara en fråga för det egentligajordbruket. Den gäller också distribufionen, förpackningsindustrin,transporterna, detaljhandeln och flera kringaktivileter, som måste fungera föralt vi skall få vår mal på bordel. I flera av dessa led domineras intressena avstora företag, och utvecklingen går mot en allt större maktkoncentration. Delär inget tvivel om att vi därigenom ökar sårbarheten i det svenska jordbruketoch inom livsmedelsproduktionen. Det är ett fåtal stora maktgrupper som förtoss in i en snabb utveckling. Vi har fått en högteknologisk produktion,stordrift, specialisering. Och utslagningen sker, som jag förut nämnde, i snabbtakt. I snart sagt varje aspekt som vi betraktar detta skeende - beredskapens,det nationella oberoendets, sysselsättningens, regionalpolitikens - motverkarallt detta vi säger att vi vill uppnå. Kapitalets makt är lika stor över matensom över andra industriprodukter och den måste inskränkas. Svensk jordbrukspolifik har i mycket stor utsträckninggällt lantbrukets frågor. Men del är hela produktionskedjan frän råvara lillförädling, distribution och handel, som vi måste titta på, och den liksomannari viktig produktion måste samordnas planmässigt. Prot.1987/88:134 , Reglering av priserna på jordbruksprodukter, m.m. Prot,1987/88:134 Reglering a v priserna på jordbruksprodukter, m.m. Jag skall beröra några andra delar av betänkandet där vpkhar reservationer. En av dem gäller investeringsförbudel i animalieproduktion. Som sagts har vi nått balans till mycket stor delnär det gäller animalieproduktion. Ett av instrumenten för atl uppnå dennabalans har varit investeringsförbud. Vad yi måste fråga oss är i vilken utsträckninginvesteringsförbudel haft negativa följder och hur tungt de bör väga ijämförelse med vad som har uppnåtts. [)el är min bestämda uppfattning atlfördelarna överväger. Del gör alt vpk anser att del som finns kvar avinvesteringsförbudel i animalieproduktionen skall kvarstå. Def bör kvarstå i förstahand , som del alllid gjort när vi faliEil beslut om delta - itaget. berörde tvåprissystemet på mjölk. Centernoch vpk har fillsammans en reservafion när det gäller tvåprissystemet. Jag villinte dölja att def finns olika åsikter på en del punkter. Det är myckel möjligtatt och vi lägger olika vikt vid de nackdelar som finns med aft behållasystemet. Eller rätlai-e sagt: Vilka nackdelar har visat sig? Alla har varit överens om atf när systemet infördes vardel en temporär lösning. Del är ingen konstruktion som kan bestå för evigt. Menvad vi har sett av nackdelar gör atl vi knappast kan säga atl del justav det skälet är bråttom atf avveckla . Jag vill bara betona altkapilaliseringseffeklerna naturligtvis är en rimlig bedömning, en uppskattningav hur del bör fungera i teorin, men atl vi har fått några allvarliga praktiskaeffekter av detta vill jag verkligen ifrågasätta. Statens delansvar för överskottskostnaderna för spannmålenhar föranlett en del kommentarer, bl. a. från som påstår allsocialdemokratin röt till och tvingade mig i jordbruksutskottet all gå emolpartiets egen rnotion. För att hitta en förklaring måste man gå tillbaka till1985 och de överläggningar som fördes då. Jag skall inle bestrida att del finnsnyanser i det här som gör all del är svårt alt ha en uttalad åsikt ulan allkänna historien. Jag påslår alltså att den avtrappning som det talas om ipropositionen var en konstruktion som man var medveten om 1985 och att detsedan har gällt under vilka förutsättningar, denna konstruktion skall gälla.Def är där som uppfattningarna skiljer sig åt. Jag kan säga med en gång att denuppfattning som kommer till uttryck i betänkandet är den som majoriteten ivpk:s riksdagsgrupp företräder. Den företräds av dem som var med när diskussionernafördes 1985. Konstigare än så är def inte med den saken. för i reservationen 15 ell ganska omfattanderesonemang kring inriktningen av jordbrukspolitiken. Jag kan säga, om delgläder , att myckel av del som står där verkar klokt. Vpk kaninstämma i den texten. Är del så alt begär votering på den punkten, kancentern räkna med vpk:s stöd. Det är med viss sorg i hjärtat som jag sägerdetta. Det här borde lill en del ha kunnat vara en reservation som vpk hadestått bakom redan från början. Jag skall sluta med all kommentera reservationen 19, omsociala åtgärder. Där har vi i vår parlimotion påstått att jordbruket iförslaget till förhandlingsuppgörelse beräknat och finansierat medelsbehovetlill sociala åtgärder. Man harenlösning som man själv förordar, och man anser inte alt def behövs en ökadmedelstilldelning. Frågan är då vilka skäl det finns för alt i propositionenändå föreslå en ökning. Vad är det man uppnår som jordbruket självt inte harlyckats uppnå i sitt förslag? Om det är så all man har uppnått något övrigt,vad är del som är så viktigt atl det skall få tränga undan näringens egenuppfattning? Det är väl regeringspartiets företrädare som i första handskall svara på det, men också övriga partier inom oppositionen som har godtagitden här konstruktionen. Jag yrkar bifall till de reservationer där vpk finns med. AnL 103 () replik: En vänlig fråga skall få ett vänligt svar,naturligtvis. Vi tycker att det är anmärkningsvärt att ministern föröverläggningar med jordbruket om överskotlsareal och annat, som han ett fierlalgånger åberopar i olika sammanhang, och sedan lägger fram en proposition, därhan går emot näringen och går emot övriga partier. Han borde nog ha informeratlitet mer. Den kritiken är inte riktad mot , men jag villsäga till honom att vi tycker atf förfarandet är ganska anmärkningsvärt. AnL 104 (vpk) replik: Då vill jag säga till altjag är nöjd med svaret. Jag vill alltså betona aff de frågor i vilka def harskett överläggningar, där både och jag har deltagit, intesamtidigt har varit föremål för några överenskommelser med regeringen. AnL 105 (): Del finns två aktiviteter som lyder på allvårriksdagen lider mot sitt slut. Den ena är den återkommandefotbollsmatchen mellan socialdemokrater och borgare, som socialdemokraterna förövrigt vann med 7-1. Den andra är aff har aff fa ställning fillproposifionen om reglering av priserna pä jordbruksprodukter. Def förslag som har förelagts kammaren ärutarbetat av jordbruksnämnden, som fört förhandlingar med konsumentdelegationenoch jordbrukets förhandlingsdelegation. Dä parterna inle har lyckats nå enighetvid förhandlingarna, ankommer det enligt reglerna på jordbruksnämnden altutforma och till regeringen överlämna ett förslag som regeringen sedan skallförelägga för avgörande. Denna förhandlingsordning har tillämpats under ett flertalår, och med mycket få undantag har parterna kunnat enas om ett avtal. Men i åruppstod den situationen atl del förslag som framlades som slutbud avjordbruksnämnden antogs av jordbrukets förhandlare, men del accepterades inleav konsumentdelegationen. Då regeringen i propositionen fill nu förordardet förslag som jordbruksnämnden gav som slutligt förhandlingsbud, harutskottet inte funnit anledning att göra några invändningar mol förslaget utanföreslår kammaren atf godkänna prisuppgörelsen fram fill den 30 juni 1989.Totalt ger delta jordbruket under denna lid 1 409 milj. kr., varav 1 009miljoner Reglering av priserna på jordbruksprodukter, m. m. 10 protokoll 1987/88:134 Prot,1987/88:134 Reglering av priserna på jordbruksprodukter, m. rn. som tas uli ökade konsumentpriser och 400 miljoner som kommer frän intäkter utanförfördelningsramen. Utskottet är enigt på den punkten att jordbruksnämrtdensförslag skall antas, men det finns en gemensam borgerlig reservation som menaralt man borde söka få längre avtalsperioder. Del finns ingen annan uppfatining hos ulskottsmajoritetenheller än alt längre a\lalsperioder kan vara ett sätt aft åstadkomma bättrestabilitet i prisutvecklingen. Men det måste självfallet ankomma på dem somförhandlar atl avgöra detta på grundval av de förutsättningar som föreligger ifråga om dels den nivå på vilken avtalet skall slutas, dels vilken periodavtalet skall omfatta. De borgerliga talar ofta om frihet under ansvar, men delpåpekande som finns i reservation 6 innebär atl de vill ha en styrning av enannars fri förhandling, och det är pekpinnar lill förhandlarna. Dessutom sägsdet i reservationen alt det bör eftersträvas ett system som ger bättreförutsättningar för fleråriga avtal. Jag känner ett behov av att säga det. herr talman, därföratl varken , eller har lagt fram några förslagsom skulle underlätta en sådan inriktning. Det har oftast varit överbud iförhållande till de förslag som den socialdemokratiska regeringen har lagt frameller också har det varit kategoriskt nej till sådana förändringar som syftartill en mera . långsiktigt stabil utveckling av vår jordbrukspolitik. Förutom avtal och prisuppgörelser finns ipropositionen en del andra förslag som utskottet haft atl ta ställning till.Detgäller frågor som i allra högsta grad bidragit till problemen inomjordbrukels område, nämligen problemen med alltmer stigande ochdärmed kostsamt produktionsöverskott. De frågor som berörs på detta område ipropositionen och i härföreliggande betänkande är bl. a. förslagom slopande avtvåprissystemet för mjölk och statens ansvar för kostnader för exporten avvårt överskott av spannmål. 1 reservationerna på delta avsnitt finns sannerligen ingaförslag till åtgärder som skulle kunna innebära några långsikliga lösningar påproblemen. kommer tillbaka till tesen "låt del vara som detär" och anser att staten skall skjuta lill de medel som behövs för attskydda jordbruket. Tvåprissystemet för mjölkleveranser infördes för attminska det alltmer stigande produktionsöverskottet på mjölk. Del var då uppe iöver , med en kostnad för export av mjölkpulver som också varöver 400 milj. kr. Åtgärder har diskuterats i tre , men man kunde intekomma fram lill någon överenskommelse inom jordbruket om vilka åtgärder somborde kunna vidtagas för all minska mjölköverskoltel. Tvåprissystem hade prövats i andra länder och skulle ävenlör vårt vidkommande kunna vara något all ta efter, även om del kunde uppståproblem om systemet permanentades. Del kunde bli problem vid generationsväxlingari jordbruket, men det fanns också risk för atl givna leve-ranskvolerkapilaliserades i priser på jordbruksfastigheter. Man pekade också på problemför Norrlandsjordbrukei och de små enheterna. För atldessa problem inle skulle uppslå sade man vid införandet all delta var entillfällig åtgärd för alt minska överskottet på mjölk. När vi fått neröverskottsvolymen skulle systemet upphöra. Man trodde inte att minskningenskulle gå så snabbt. Man sade atl sedan systemet verkat en lid bör delutvärderas för att ge underlag för andra åtgärder för att minska mjölköverskottet. är vi praktiskt taget i balans när det gällerproduktionen av mjölk. har gjort en utvärdering avtvåprissystemets konsekvenser, som visar atl de farhågor man hade vidsystemets införande tenderar att besannas om systemet skulle permanentas ellerverka under en längre lid. Ju systemet får verka, desto svårare ärdet att avskaffa del. När vi nu äri balans beträffande mjölkproduktionen,finnsdet inget behov av att behålla systemet. Om man nu befarar andra problemnär systemet avskaffas, skall man naturligtvis hitta lösningar på just dessaproblem. Del är aldrig bra atl använda system, som införts i ett syfte, tillatl också lösa andra problem. Del kallas lappverk, och det har vi många dåligaerfarenheter av. Utskottets majoritet säger alt skulle del uppstå problemmed atl mjölkproduktionen ökar, då skall de som har sämre förutsättningar föratt producera mjölk inte bära samma andel av bördan som de som har betydligtgynnsammare förutsättningar. De som har goda förutsättningar niåste självfalletta en större del av kostnadsansvaret för eventuellt stigande kostnad föröverskott av mjölk. Del förvånar mig absolut inle all inte ställerupp på denna sociala fördelningspolitik inom jordbruket. Def förvånar mig dockverkligen, herr talman, atl inte och vpk ställer upp på denna av osssocialdemokrater föreslagna inriktning. Förutom detta uttalande från utskottet om att trygga demindre producenternas situation, ökas också del speciella stödet lillNorrlandsjordbrukei för särskilda åtgärder med ytterligare 20 milj. kr.,förutom de 80 miljoner som rik,sdagen tidigare fattade beslut om förnästkommande budgetår. Jag vill också, herr lalniau, ge några synpunkter påförslagen i propositionen om statens delansvar när det gällerspannmålsöverskottet. På den punkten finns också en borgerlig reservation. När 1985 med anledning av proposition1984/85:166 log ställning lill den framlida livsmedelspolilikens inriktning,lade fast atl samhällets delansvar för kostnaderna förspannmålsöverskottet skulle vara , medan näringen skulle själv ta ettdelansvar föröO %. Det lades också fast atl näringen skulle medverka lill attkostnaden minskade genom atl jordbruket skulle arbeta med inriktning på aftminska spannmålsvolymen. Man skulle från näringens sida medverka till en annanproduktionsinriktning än atl producera spannmål för export. Man räknade med en viss omställningstid för all hittaannan produktionsinriktning, och skulle delta utvärderas. När nu talar om all man frångåttprincipen vill jag säga alt det aldrig har varit tal om att samhället skulletrappa ner sitt ansvar. Jag villläsa upp vad man skrev 1985 i betänkandet 1984/85:33 s. 36: "Det förslag till fördelning av ansvaret föröverskoltsarealens kostnader mellan samhället och näringen som läggs fram ipropositionen finner utskottet för sin del väl avvägt och kan därför biträdadetsamma. Prot.1987/88:134 6juni 1988 - Reglering av priserna på jordbruksprodukter, rn. Reglering a v priserna på jordbruksprodukter, m. m. samhälletbör sålunda vara medan näringen svarar.för . Utskottet har helleringen erinran mot de i propositionen gjorda kostnadsberäkningarna isammanhanget. Utskottet delar regeringens uppfattning att del i förstahand bör ankomma på jordbruket aft aktivt arbeta för atf anpassningsåtgärdernapå vegetabilie-området leder till all samhällets delansvar i finansieringen avöverskollspro-duktionen kan upphöra. Som sägs i propositionen bör enutvärdering av anpassningsåtgärderna ske efter en femårsperiod." Vi vet ju att kostnaderna för vårt överskott av spannmålvida överskridit de beräkningar som låg lill grund beslut.Kostnaden för hela femårsperioden beräknades då lill sammanlagt 600 milj. kr.för staten. Hitfills har samhällets kostnad under den aktuella periodenöverskridit 1,3 miljarder. En stor del av denna kostnad är förorsakad av sänktavärldsmarknadspriser på spannmål. Men också den ökade produktionsvolymen harmedverkat. Produkfionen har inle minskal som avsikten var i del uttalande somgjordes 1985. Det har självfallet också bidragit fill de ökade kostnaderna förstaten. Från socialdemokraternas sida har vi hävdat all vi såsomkoslnadssilualio-nen på spannmålsområdel utvecklats inle kan enbart titta påprislistorna över världsmarknadspriserna och de svenska skördeuppskattningarnaför att se hur omfattande statens kostnader kommer att bli . Bordeinte de medel samhället ställer fill förfogande ges en annan inriktning än atlgå till regleringskassorna för spannmål? Borde inte bidraget från statens sidavara en stimulans att sänka produktionen av spannmål på den svenska åkerarealen? Den stimulansen finns inle . Jordbrukaren vet all hanhar sitl avtal. Han påverkas inte nämnvärt av låga världsmarknadspriser. Hanhar heller inget incitament fill aff söka annan produktion som skulle kunnabidra till en annan utveckling. Def är där vi menar att statens del avkostnadsansvaret borde ha en sådan slimulansinriktning. 1 propositionenföreslås att så skall kunna ske. Också utskottsmajoriteten står bakom detta.Meningen är ju att kostnaderna för överskottet skall kunna upphöra. Jag ho[)pas aff också skall ställa sig bakomulskoilsniajoriielens skrivning vad beträffar uttalandet om statens ansvar förspannmålsöverskottet. Jag sade inledningsvis att utskottet varenigt när det gäller avtalet angående priserna på jordbruksprodukter. Ickeförty innehåller betänkandet inle mindre än 22 reservationer. Men dessa har deninriktning som jag här har talat om. Därför avstår jag från atl ytterligarekommentera reservationerna. Kraven i reservationerna är inte heller nya.Liknande krav från samma reservanter har tidigare avvisats av riksdagen.Eftersom del inle har framkommit något nytt sedan tidigareställningstagande yrkar jag avslag på samfliga reservationer och bifall lillutskottets hemställan. AnL 106KARL () replik: Del sägs att vi skulle ha riktat pekpinnartill parterna när del gäller avtalen, eftersom vi föreslår längre avtalsperioder.Nej, vi talar om atl del är viktigt, och vi talar om det för regeringen,eftersom del är regeringen som inleförstår hur viktigt det är. har tydligen förstått det, och LRFhar förstått det, men def är regeringen som har föreslagit atf avtalsperiodenskall vara ettårig. Det är delta som vi tar upp i reservationen. Vi hade inte behövt ändra tvåprissystemet, HåkanStrömberg. Vi hade kunnat ha en avvecklingsperiod. Då hade def blivit enklareför alla parter. Jag förstår inte varför vi skulle ändra på det som nufungerar. Det vore bättre att låta del fungera ett tag fill, så aftproduktionsresurserna av alla slag kuride komma i balans med vad som kanavsättas. Befräffande spannmålsöverskottet läser urbetänkandet. Jag lyssnade noga när han läste denna text. Jag har den inte medmig upp i talarstolen, men jag har läst den . I belänkandet står,vilket framgick av inlägg, all man accepterade kostnadsberäkningen,och man accepterade procenttalen. Man ansåg också att det i första hand skulleankomma på näringen att anpassa produktionen. Men del slår lika litet ibetänkandet som i någon annan text som har antagit här i kammaren attprocenttalen skulle trappas ned. Det är i huvudsak en efferhandskonsfruklion,även om del i tidigare sammanhang har antytts från regeringen. Men dettahandlar om beslut, vilket jag vill understryka. All dessaprocenttal skulle trappas ned berodde på atl priset på världsmarknaden, närlivsmedelskommillén lade fram sitt betänkande, förväntades stiga, ochproduktionen förväntades minska i en snabbare takt. Bl.a. hade vi högreenergipriser, vilket kanske hade inneburit en annan utveckling. Sedan säger alt man borde ge detta enannan inriktning. Några sådana förslag från regeringen har vi inte sett. MenHåkan hade kunnat kommentera reservation 15 från , därdef falas om den andra inriktningen, vilken jag redovisade i mitt förstainlägg. Men jag förstår atl tyckte alt det var bäst allunderlåta atl kommentera denna reservafion, eftersom def är där som idéerna omhur man kan göra framöver framförs. Prot.1987/88:134 6juni 1988 Reglering av priserna på jordbruksprodukter, m. m. AnL 107SVEN () replik: Farhågorna för nackdelarna medtvåprissystemet "köper vi". Nackdelarna hade man klarat av genom all,som vi föreslog, sätta en bortre gräns, Beträffande den sociala fördelningspolitiken, lackar jagför orden, och jag vet då vad det rör sig om. Jag kommer atl i olika sammanhangåterkomma till det, och jag skall inte nu ta upp det. Men hur skall kollektivetklara detta? Det är väl första gången som vi har en näring som klarar densociala fördelningen på detta sätt. säger att näringen skall medverka till affspannmålsöverskottet minskar. När vi fattade beslut om allanimalieproduktionen skulle minska var vi helt medvetna om atlspannmålsöverskottet tillfälligt måste öka , def ligger i sakensnatur helt enkelt. Om man minskar vallarealen, osv., så ökar spannmålsarealen. Sedan talar om incitamentet förlantbrukaren, dvs. att han inte (år några prissignaler. sägeratt lantbrukaren måste ha stimulans. Vad är stimulansen? Jo, det ärkoslnadspressen. Reglering av priserna på jordbruksprodukter, m. m. infe sedel på annat sätt. I motsats till har jag med mig belänkandet upp italarstolen. Och det är ju typiskt för alt tala om 1984/85 årsbetänkande. Vi fattade även beslut med anledning av jordbruksutskottetsbetänkande /86:13, och jag tar mig friheten alt läsa ur detta betänkande. "I avbidan på den fortsatta behandlingen av dessafrågor bör enligt utskottels mening understrykas alt riksdagsbeslutlagt fram själva principen om en fördelning av kostnadsansvaret mellan statenoch näringen, vilket bl.a. måste innebära att staten svarar för av deverkliga kostnaderna för spannmålsöverskottet vid normalskörd. De beräkningarsom gjordes i proposition 1984/85:166 av kostnaderna för staten bör, tillskillnad friin uttalandena om fördelningsprincipen, inte vara absolut bindandeför tillämpningen av riksdagsbeslutet. De beräkningar som låg fill grund förnämnd-i överväganden har också, genom utvecklingen på exportmarknaden m.m.,till stor del förlorat sin aktualitet." fortsatte vi atl diskutera vad som varnormalskörd. Här är klart uttalat, , vad vi har sagt. Jag tyckeratt skall åberopa relevanta protokoll (jch de senaste besluten. , AnL 108BENGT ROSEN (fp) replik: När det gäller ansvaret för spannmålsöverskottetvill jag bara stryka under vad och harsagt och i vissa delar komplettera det. som gjorde deträkneexempel som ligger till grund för det jordbrukspolitiska beslutet 1985skriver: "Det övervägande intrycket av studierna är altstigande realpriser på livsmedel i världshandeln är den mest sannolikautvecklingen." Det gäller alltså en bedömning av alt spannmålsprisernaframöver skulle stiga. Vidare skriver livsmedelskommittén: "Det är vidare svårt att f. n. bedöma den framfidabetydelsen av energiproduktion" (i form av etanol eller annan arealbaseradenergiproduktion). "Likaså är det svårt att bedöma huruvida ytterligarerestriktioner för användning av t ex handelsgödsel och växlskyddsmedel kommeratl införas, vilka påverkar behovet av åker. Den närmaste framtiden rymmerdessutom åtskilliga möjligheter för jordbruket att i nuvarande användning avåkerarealen finna lönsamma alternativ för användning av den." gjorde alltså bedömningen attvärldsmarknadspriserna på spannmål skulle stiga, ochalternativen lill spannmålsodlingen skulle bli ekonomiskt tillgängliga.Utifrån den bedömningsn räknade nian fram dels att spannmålsöverskottet skullekosta 400 milj. kr.