prot · GB0917 · 1987-12-31 00:00:00 — Gällande plan innehåller en betydande volym som,när planen upprättades, bedömdes komma till utförande medsysselsättningspolitiska medel. Med hänsyn till det numera goda arbetsmarknadslägethar endast ett begränsat antal vägbyggen utförts med sysselsättningsmedel desenaste åren. Detta har lett till att det faktiska byggandet blivit lägre änvad som bedömdes när planen upprättades. Eftersläpningen i den gällande planenuppgår därför till . De planer som upprättas för utgårenbart ifrån bedömd tilldelning av ordinarie anslag för vägbyggande, dvs. ca 1000 milj. kr. Därutöver skall ha beredskap för att bygga förytterligare 200 milj. kr. , vilket medför att planerna kan genomföras ien snabbare takt än planerat om särskilda medel ställs till förfogande. Till detta kommer det byggande som planeras enligt det s.k. bärighetsprogrammet. avses ca 6 miljarder kronorinvesteras för att höja bärigheten på landets broar. Det programmet har storregionalpolitisk betydelse. Som känner till sker prövningen avanslagen till byggande och underhåll av allmänna vägar i budgetpropositionenför ett budgetår i sänder och i ett sammanhang tillsammans med övriga statligautgifter. Arbetet med budgetpropositionen för /89 pågår förnärvarande. Jag är därför inte beredd att nu uttala mig om de kommandeväganslagens storlek. 66SIVERT (): Jag vill tacka kommunikationsministern försvaret, som jag tolkar i positiv riktning. Jag har ställt frågan mot bakgrund av att län ävenpå det trafikpolitiska området har drabbats mycket hårt - ja,jag vill säga orättvist - av den koncentrationspolitik i vars spår följer enökad regional obalans och avfolkning. Den tendensen förstärks också. som storstadslänen har ökat sin befolkning med56 000 personer har vårt län tappat ca 4 000 invånare - i huvudsak ungdomarmellan 16 och . Ett bra kommunikationsnät är något av en nyckelfråga förKalmar län - det skogrikaste länet söder om . Det sker bl. a. många,långa och tunga skogstransporter på våra vägar. För näringslivets utvecklingoch lokalisering, för den glesbygdsbefolkning som bor utmed grusvägarna, förturismen, men även för den utlokalisering av statliga arbetstillfällen tillvårt län som måste ske, krävs det en god standard på hela kommunikationsområdet- och då främst när det gäller vägnätet. har vi förlorat mer än hälften av vårt järnvägsnät.Ombyggnaden av riksvägar och även beläggningen av grusvägar har minskatkraftigt. I plan för den kommande tioårsperioden föreslås en_halvering av väganslagen, från 500 milj. kr. till ca 250 milj. kr. Även i frågaom driftsanslagen föreslår man en sänkning till ungefär hälften, medan mansamtidigt föreslår att andel skall öka , till drygten femtedel av hela landets väganslag. Frågan omen diskuteras, och 675 milj. kr. byggandeav 2 mil motorväg söder om - dvs. lika mycket som hela län,det gäller bl. grusväg och av E 66-an. föreslås få undernästan framöver. Jag vill påstå att regeringens trafikpolitik är på väg attsabotera den av fastställda målsättningen för regionalpolitiken. Somjag ser saken för regeringen i sak en politik som koncentrerar befolkning ochnäringsliv till några få orter. Därefter tar man denna koncentration tillintäkt för en förstärkning av vägbyggandet när det gäller dessa orter - påbekostnad av de avfolkningshotade områdena, t.ex. län. Detta är oroande. Jag vill fråga kommunikationsministern: det inte ganskarimligt att län av regional- och trafikpolitiska skäl samt avrättviseskäl i kronor räknat åtminstone fårsamma väganslag som man fått ? Med ökadinflation betyder det ju ändå en real försämring jämfört med nuläget. När man talar om fördelningen mellanstorstadsområdena och övriga delar av landet - som gjorde- vill jag påpeka att det inte har fattats några politiska beslut avseende denkommande tioårsperioden. Vi befinner oss ju nu i ett skede iplaneringsprocessen där länsstyrelserna skall ta ställning till de ramförslagsom föreligger. Innan detta gjorts och innan har bearbetat dessalänsstyrelsernas förslag görs det alltså inga politiska ställningstaganden,utan sådana får vi göra . Vidare vill jag säga att det när det gällerregionalpolitiken är vår avsikt och ambition att i den trafikpolitiskapropositionen, vilken vi räknar med att överlämna till senare underriksmötet, fästa ännu större vikt vid regionalpolitiken än som skedde när detgäller propositionen . vill jag bara säga att det - enligt de siffrorsom jag har fått fram -inte är fråga om någon halvering av de ordinarieväganslagen för län. Det är, som jag sade tidigare, fråga om enminskning över hela linjen, beroende på att vi inte har så mycketsysselsättningsmedel. För läns del blir det - enligt nu gällandebedömning - fråga om en minskning . Men det är skillnad på 17 och ,! Om vägförbättringar i län 68SIVERT (): Jag vill återigen säga att jag tolkarkommunikationsministern på ett positivt sätt. Jag vill dock framhålla att enenig länsstyrelse har avstyrkt förslag om upprättande av enflerårsplan för riksvägar. Dessutom har man fått i uppdrag att för regeringenpåtala det orimliga i att väganslagen till län halveras - det är ju ettfaktum. förslag innebär, herr talman, att endast 8 av28 mycket angelägna vägbyggnadsprojekt kan genomföras. 8 av länets 12kommuner-nämligen , , , , , ,och - blir helt utan pengar till byggande av riksvägar. Jag vill fråga kommunikationsministern: det då interimligt att av , som staten enbart har tagit in skattevägen till följd av den ökade trafiken, med hänsyntill regionalpolitis- Om tågtrafiken mellan och Om rätten att bedriva privata skolor ka skälvia tilldela län de anslag som behövs för att man åtminstoneskall kunna upprätthålla nuvarande vägbyggnad och vägunderhåll? Överläggningen var härmed avslutad. 27 § Svar på fråga 1987/88:96 om tågtrafiken mellanStockholm och har frågat mig om jag har föravsikt att verka för att tågtrafiken mellan och också ifortsättningen skall gå via och . Tågtrafiken mellan och går via Arvikaoch och kommer fortsättningsvis, enligt vad SJ planerar, inteatt ha någon annan linjesträckning än denna. lårbetet med en trafikpolitisk proposition diskuteras ingaförslag som skulle verka i riktning mot en annorlunda tågföring mellanStockholm och . Något skäl för mig att agera i denna fråga finns alltsåinte. 70 (vpk): Jag vill först tacka kommunikationsministernför svaret. Jag tolkar det så att ministern uttrycker en politisk vilja atttågtrafiken mellan och också fortsättningsvis skall gå viaArvika och . Denna bansträckning kräver ganska stora investeringarframöver; fjärr-blockering och omläggning av banan beräknas kosta närmare 180milj. Banan är avgörande för Västvärmland och en del av inlandet när detgäller möjligheter att bedriva en aktiv näringspolitik och regionalpolitik. Jagvill erinra om att stora delar av har samma struktur- ocharbetslöshetsproblem som . Det är bra att få ett klarläggande på denna punkt när detgäller utformningen och utvecklingen av järnvägstrafiken inom ett så viktigtavsnitt som detta, och det gör det lättare att diskutera möjliga finansieringsvägarframöver. Det är ingen som vill köpa grisen i säcken i något avseende. Jag tolkar alltså ministerns svar så att tågen mellanStockholm och också kommer att passera ochCharlottenberg. Överläggningen var härmed avslutad. 28§ Svar på fråga 1987/88:93 om rätten att bedriva privata skolor har frågat mig om en ideellorganisation som propagerar för barnaga kan erhålla behörighet att bedrivaskolundervisning för allmän skolplikt. För att enfristående skola skall godkännas för skolpliktens fullgörande måste skolan i sinundervisning och övriga verksamhet omfatta det svenska samhällets grundläggandevärderingar och de riktlinjer för fostran och utveckling som gäller förgrundskolan. En fristående skola skall således inte godkännas om skolantillämpar aga eller andra lagstridiga uppfostringsmetoder. Utgångspunktenvid prövning av ärende om godkännande av fristående skola för skolpliktensfullgörande är hur verksamheten fakfiskt bedrivs vid skolan, inte vilka åsikterden organisation eller de enskilda personer har som står bakom skolan. Regeringengodkände Livets ords skola i för fullgörande avskolplikten. Beslutet fattades efter en noggrann genomgång av skolansverksamhet. Regeringen fann då inte någon grund för att inte godkänna skolan. Omuppgifterna i pressen om aga i Livets ords förskola är riktiga är det anmärkningsvärt.När det gäller Livets ords skola har regeringen godkänt den under denförutsättningen att skollag och läroplan följs och att aga således inteförekommer. Jaghar vid underhandskontakt med länsskolnämnden i län erfarit att nämndenavser att göra en noggrann utredning av om aga förekommit i Livets ords skola.Skulle det visa sig att så är fallet skall självfallet godkännandet omedelbartdras in. Omrätten att bedriva privata skolor 72 (): Jag vill tacka för svaret och hänvisa till vad jag sade i debatten nyssmed . Iett fritt land är det självfallet tillåtet att i en kyrka förkunna läror, mendet är något helt annat att få rätt att bedriva vanlig skolundervisning som gerrätt till allmän skolplikt. Den som skall få den rätten måste i allt väsentligtacceptera de mål som skolväsendet i övrigt har. Jag menar att t.ex. Livets ordsskola infe gör det. Huvudmannenför denna skola anlitar också förkunnare som direkt talar om hur man skall slåbarn. En sådan syn på barnuppfostran genomsyrar naturligtvis skolans sätt attse på barn, även om det inte kan bevisas att det kommer till handgripligheterinom skolan väggar. Jaghar läst en av skolans lärarhandledningar. Där uppmanas lärarna att ta med kniv, helst en djungelkniv, i klassrummet. Sedan skall barnen få se hurman med kniven slår sönder t.ex. äpplen i luften, allt för att åskådliggöra hurGuds svärd driver ut . Enannan övning går ut på att man på katedern tar in ett paket där det finnsvattkoppor, cancer och förkylning. Barnen skall nu lära sig att inte kvitteraut paketet. De skall säga nej till paketet, för det är som har skickatdet. Alltså; blir du sjuk, är det ditt eget fel, eftersom du inte trortillräckligt på . Jagvill fråga statsrådet om han, på samma sätt som han nu tagit initiativ till attpröva Livets ords skola i , också vill gå igenom andra skolor somgenomsyras av liknande ideologier. Om rätten att bedriva privata skolor Jag har haft tillfälle att tidigare diskuteraLivets ords skola i kammaren och framförde då - vilket jag nu vill upprepa -att det som ytterst regeringen prövade och som i första ledet skolstyrelse ochsedan länsskol-nämnd hade att ta ställning till inte var uppfattningar och tankeförmågaeller brist på tankeförmåga hos huvudmännen, utan det var skolans verksamhetsom prövades. Det är skolan som skall ha godkännande. Den typ av lärarhandledning som enligt vad jag minnshandlade om förskolan och som åberopar har inte dokumenteratanvänts i Livets ords grundskola, och jag tycker att det är viktigt att slåfast att det faktiskt är skolan som prövas. I annat fall skulle - för att vidgadebatten på det sätt som jag gjorde även förra gången som vi debatterade dennaskola - vi komma fram till att en lärare i vanliga som underutövande av sin privata religion skulle ge uttryck för extrema åsikter i frågaom barnuppfostran därmed skulle förklaras obehörig att tjänstgöra i skolan. Vihar inte den typen av åsiktskontroll hos lärarna. Därför är det angeläget attslå fast att det är skolan som vi prövar och som vi inspekterar. När det gäller övriga skolor har det inte förekommit någrarapporter om att dessa på någon punkt skulle avvika från de lagar, förordningaroch läroplaner som gäller för skolorna. tycker jag ändå att det kanfinnas skäl att understryka att regeringen fattat, beslutet först efter enmycket noggrann prövning, med hänsyn tiU de något oroande beskrivningar avbakomliggande värderingar som fanns. En ironisk poäng i det sammanhanget är attjag för litet hade anledning att svara på en interpellafionfrån riksdagsledamoten , som med mycket stor energi krävde attjust Livets ords skola skulle få vara ett föredöme för de fria, kämpandeskolorna i landet. 74 (): Jag tycker att det är en väldig skillnadmellan fall där en enskild lärare har speciella åsikter och fall därhuvudmannen för en skola bekänner sig till en ideologi, ett helt system somsjälvfallet kommer att prägla undervisningen och andan i en skola. Om det är såsom säger, är det angeläget att vi ser över lagstiftningen påså sätt att vi också skall kunna pröva ideologin hos en huvudman som skallbedriva skolundervisning inom ramen för den allmänna skolplikten. Ett tips till statsrådet är attockså se över undervisningen vid i , där man med allsannolikhet har samma principer för sin undervisning och i sin ideologi somLivets ords skola i har. Jag tror att det är angeläget att en noggrannytterligare prövning av dessa skolor görs. Jag vill bara påminna omatt grunden för ett godkännande av en enskild skola är att skolan har rätt attfå godkännande för sin verksamhet om det inte kan styrkas att den faktiskt inteföljer skollagar och läroplaner. Vi har på den punkten mycket tidigt ratificeratinternafionella konventioner som innebär att vi har åtagit oss att lämna sådantgodkännande till den typen av skolor. Vi har alltså enligt de lagar och regler somgäller inte någon möjlighet att göra åsiktsvärderingar av huvudmännen. Dessutom- om jag är rätt underrättad - är det inte Livets ord som församling som ärhuvudman för skolan utan det är en självständig sfiftelse. 76 (): Jag har svårt att förstå varför en huvudmanvill starta en skola om han inte önskar att skolans undervisning och hela andaskall präglas av just den anda han har i sin egen ideologi. Det är ju annarsingen vits med att starta en egen skola. Om vålds- och krigsinslag samt viss reklam i kabel-TV Överläggningen var härmed avslutad. 29§ Svar på frågorna 1987/88:103 och 107 om vålds- och krigsinslag samt vissreklam i kabel-TV har frågat om vilka åtgärderjag är beredd att vidta för att skydda svenska barn mot påverkan av våld ochkrig i kabel-TV. har frågat om jag är beredd att medverkafill en överenskommelse med leksakshandlare och importörer som innefattarleksaker inspirerade av vålds- och krigsfilmer i kabel-TV och samtdataspel med våldsinnehåll. Frågorna föranleds av rapporter om effekterna på barn avkrigsserier för barn och reklam för krigsleksaker i programkanaler frånsatellit som vidaresänds i kabelnät. De åtgärder som kan vidtagas kan delsrikta sig mot själva sändningarna, dels mot marknadsföringen av krigsleksaker. De regler som finns om innehållet i lokala kabelsändningarär resultatet av en avvägning mellan å ena sidan kravet på yttrandefrihet ochinformationsfrihet och å den andra intresset av att förhindra oönskadeeffekter av programmens innehåll. Det finns bl. a. möjligheter att förbjudafortsatt vidaresändning i kabelnät av programkanaler från satellit om de harinnehållit våldsskildringar eller visst slag av reklam. Enligt lagen (1985:677) om lokala kabelsändningar kankabelnämnden meddela förbud om det i kanalen och i betydandeomfattning har förekommit sådan kommersien reklam som måste anses riktadsärskilt till svenska konsumenter. I lagen (1985:1057) om ansvarighet för lokalakabelsändningar stadgas att fortsatt vidaresändning får förbjudas om det iprogramkanalen vid upprepade tillfällen har förekommit program som harinnehålht rörliga bnder med skildringar av sexuent våld eller tvång eller mednärgångna eller utdragna skildringar av grovt våld mot människor eller djur,samt sändningarna inte har varit försvarliga med hänsyn till syftet och sammanhangetsamt omständigheterna i övrigt. Ett förbud kan också meddelas om kanalen harvarit ensidigt inriktad på sändningar av pornografiska bilder ellervåldsskildringar i bild. Frågan om förbud enligt ansvarighetslagen prövas avStockholms tingsrätt under medverkan av jury och på talan av justitiekanslern. Om vålds- och krigsinslag samt viss reklam i kabel-TV Lagstiftningen trädde i kraft . Enligtvad jag erfarit har det ännu inte skett någon prövning av frågan om förbud motfortsatt vidaresändning med hänsyn till inslag av det påtalade slaget. Förstnär en sådan prövning har ägt rum är det möjligt att bedöma om nuvarande reglerär lämpligt utformade. När det gäller marknadsföringen av krigsleksaker finnssedan år 1979 en överenskommelse mellan å ena sidan ochdåvarande lekmiljörådet och å andra sidan leksaksbranschens organisafioner.Överenskommelsen innebär i princip att leksaker som hänför sig till krig fr.o. m, inte skall saluföras. i samarbete medkonsumentverket har kallat branschorganisationerna fill överläggningar i dennafråga. I avvaktan på resultatet av dessa överläggningar är någon åtgärd från regeringenssida inte påkallad. Anf.78 (): Jag vill först tacka kulturministern för svaret på min fråga. I svaret redovisar han gällande lagstiftning, vilket juinte är någon nyhet, och någon skärpning av lagen anser ministern tydligen intevara nödvändig trots att såvitt jag förstår i det aktuella fallet brutitmot både reklambestämmelsen och bestämmelsen om programinnehåll. Bakgrunden till min fråga är ett exempel på hur harkringgått förbudet mot reklam i TV. Man har gjort det på ett mycket raffineratsätt i kompanjonskap med sin amerikanska tillverkare. Man riktar in sig på småbarn, som är lättare att påverka, man appellerar till barns intresse för actionoch äventyr, man kringgår de svenska regler som finns inom branschen för attbegränsa handeln med krigsleksaker genom att de aktuella figurerna inte direktavbildar moderna soldater. Reklamfilmerna är flitigt förekommande i ochChildren's Channel och är inte desto mindre våldsamma och krigiska. Enkrigsscen har Riksradions Konsumenteko mätt upp. T.ex. bränns figureri elektriska stolar under effektfulla former. Men det är bara kriget och våldetsom visas - inte konsekvenserna i form av skador, lidande och död. Dessafigurer går att reparera när striden är över. Undra sedan på att barnen får enunderlig och farlig inställning till våld och krig! I där kabel-TV-utbyggnaden gått långt - denomfattar 67 000 hushåll - har man i barnstugorna kunnat se hur barnens lekarförändrats och blivit våldsammare efter påverkan från detta slag av reklam ochdessa leksaker. Föräldrar har noterat att barnen kommer hem från dagis medblåmärken efter våldslekar. Försäljningen av dessa krigsleksaker har kraftigt ökat ibl. Det finns en stark oro bland föräldrar och personal inombarnomsorg och skola över den inverkan på barn och ungdom som det snabbt ökandeutbudet av filmer med inslag av våld, pornografi och rasism har. Samhällets möjligheter att ingripa till skydd för barnenär dock mycket olika. I svensk TV har vi goda möjligheter genom programregler,radionämnden, m. m. Film och video för offentlig visning granskas också. Mennär det gäller kabel-TV är möjligheterna mindre. Därför vill jag fråga kulturministernom inte de möjligheterna måste förstärkas just när det gäner kabel-TV. 79MARIANNE (): Jag vill tacka statsrådet för svaret. Jag hoppas att vi är överens om att det här är ett stortproblem - det framgick egentligen inte av det svar som vi fick. Barnen är utsatta i dagens samhälle. De har ingenmöjlighet att stå emot den påverkan som de utsätts för genom de program somsköljs över dem från TV och video. Barn påverkas av våldsinslag - det har vifått många exempel på. Blir de ständigt matade med att konflikter skall lösasmed våld är det naturligtvis mycket svårt att övertyga dem om någonting annat. Barn på dagis i områden där det finns kabel-TV och där dehär leksakerna bjuds ut är betydligt mer oroliga än barn i andra områden, ochderas lekar innehåller ständigt vålds- och krigsinslag. Vilket känsloliv får debarnen? Hur kommer de att lösa konflikter när de blir vuxna? Den överenskommelse som gjordes om att intesälja krigsleksaker är inaktuell. Då kunde man kanske inte förutse denscience fiction som finns i branschen, inte heller de dataspel som nuflorerar på marknaden. Försäljningen har ändrat karaktär. Leksakerna säljs nupå bensinmackar och i livsmedelsaffärer. Skyltningen är en helt annan änden var tidigare. Frågan om vålds- och krigsleksaker behandlades i riksdageni våras. uttalade sig då i betänkande LU 1986/87:22 för att gåfram på frivillighetens väg och ville avvakta förhandlingar mellan branschenoch barnmiljörådet. har varit långsamt - man har ännu intebörjat förhandlingar men har , såvitt jag vet, kallat till sådana. Det är mycket angeläget att något nu händer snabbt. Det är den tid då de flesta leksaker säljs.Fortsätter det här utbudet då blir problemet ännu större. Jag skulle vilja fråga statsrådet om det inte nu vore dagsatt inrätta en etisk nämnd där importörer, handlare, postorderföretag ochföreträdare för barnmiljörådet fortlöpande kan ta upp de här frågorna. Om vålds- och krigsinslag samt viss reklam i kabel-TV Låt mig börja med att om medverkansäga att som företag inte har brutit mot kabellagen - det är tillåtet förvilket företag som helst att köpa annonser i för visning översatellitkanaler. Det som kan prövas lagligt är vidaresändningen i kabelnäten iSverige. Det är alltså under inga omständigheter annonsören som bryter motreglerna. Jag håller med om att detta är ettproblem. Det är naturligtvis i hög grad ett problem för , men inte somannonsör, kan ju inte dra sig undan sitt ansvar genom att säga att man ärskyldig att annonsera för leksaker som man inte tycker att man borde sälja. Idet stycket finns det all anledning att förutsätta att de som återförsäljer ochtillverkar leksaker funderar över vilket ansvar de har. När det gäller den hantering vi har av kabellagen, villjag påminna om att lagen faktiskt fick en annan utformning efterriksdagsbehandlingen. Regeringens förslag innebar ursprungligen inte någondelning. Det var efter ingripande från som vi fick bådejustitiekanslerns och kabelnämndens medverkan. Omvålds- och krigsinslag samt viss reklam i kabel-TV Viarbetar nu på en europeisk massmediekonvention som gäller gränsöverskridandeTV-sändningar. Där har vi från svensk sida tagit fram kravet på youthprotection, dvs. att skydda ungdomar. Jag hoppas att vi skall kunna hittalösningar inom ramen för den konventionen. Låtmig säga några ord om denna speciella fråga. Det som harrapporterats ser jag i lika hög grad som ett uttryck för den utomordentligadesperation som satellitsändande TV-kanaler upplever. De har svårt att fåannonsörer, måste realisera sina annonstider och kämpar desperat för attöverleva. gick med 150 miljoners förlust, rapporterades dethelt . Detta,mina vänner, är vad vi får se om vi släpper loss kommersialismen i våraTV-kanaler. Det har den socialdemokratiska regeringen bestämt sig för att integöra. 81 (): Jag delar kulturministerns skadeglädje över att reklam-TV har såutomordentligt dåliga möjligheter att slå igenom. Jag hoppas att demöjligheterna skall vara lika dåliga i framfiden. Närdet gäller medverkan, förstår jag också att det inte är som brytermot lagen. Det ligger dock en poäng i att om annonserar eller bidrar tilldenna reklam är den ju riktad mot den svenska publiken. Det är det som ärförbjudet enligt kabellagen. Det behövs således en skärpning av lagen.Kulturministerns senaste inlägg visar att han också håller med om det, eftersomhan nu arbetar med detta på europeisk bas. Riksdagenkommer också att få ta ställning tni ett förslag som och jaglade fram i en mofion . Den behandlas nu i . Även om vi får en skärpning av lagen, tror jag attvi måste föra denna kamp på alla fronter, bl. a. genom att bilda opinion emotden typ av leksaker och den reklam som har. 82 (): Det är kanske sant att har svårt att få in reklampengar. Ärdet meningen att det skall drabba våra barn? Det gör faktiskt det under tiden.Vad som än händer , har vi just nu den situationen. Vi borde göranågot åt det. Detär beklagligt att leksaksföretagen så att säga balanserar på lagens ytterstarand för att kunna öka sin försäljning. Jag är säker på att de skulle kunna ökaden på annat sätt.