prot · GB0960 · 1987-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1987/88:60 1 § Justerades protokollet för . 2 § Upplästes följande inkomna skrivelse: Undertecknad anhåller härnied om ledighet frånriksdagsarbetet under fiden - på grund avutlandsresa. Framställningen bifölls av kammaren. Talmannen anmälde att StinaEliasson (c) skulle tjänstgöra som ersättare för . 3§ Svar på interpellation 1987/88:159 om situationen för dialyspatienter har frågat mig om jag ämnarvidta några åtgärder för att garantera att alla patienter som är i behov avdialysbehandling skall få sådan. Anledningen till interpellafion arenuppgift, lämnad vid ett symposium i Svenska etiskadelegation, om att endast av alla de patienter som skulle ha enobjektiv medicinsk nytta av dialysbehandling får sådan behandling. Jag hartagit del av den diskussion som fördes . a. redovisadesdå att ungefär 3 000 patienter erhöll dialysbehandling. Av dessa beräknadesungefär få njurtransplantat. Av diskussionen framgick ocksåatt vid den kraftiga utbyggnad som skett av dialysvården har de yngrepatienterna - - i stort sett blivit omhändertagna medanandelen patienter är relativt sett sämre tillgodosedd. Jag vill framhålla att aktiv uremivård vid kronisknjursvikt omfattar två olika typer ay behandling - dialys ochnjurtransplantation. Enligt uppfattning bör alla patientersom från medicinsk synpunkt är lämpade för transplantation erbjudas sådanbehandling som huvudalternativ. Om situationen för dia-lyspatienter I tillämpas strikta medicinska kriterier för urvalav patienter till dialys. Någon övre åldersgräns finns inte definierad. Däremotkan det ibland vara så att en patient i högre ålder som får njursvikt inte harnågon nytta av en dialys som är en för patienten krävande behandlingsform, t.ex. beroende på att han eller hon också har andra sjukdomar. En kraftig utbyggnad av resurserna för den aktivauremivården har ägt rum . Antalet patienter iaktiv uremivård har likaledes ökat kraftigt, en ökning som motsvarar drygt 50 %under 1970-talet. Tillväxten har fortsatt . Antaletnjurtransplantationer har mer än fördubblats i dåantalet var 146 då antalet uppgick till 348. Även vid eninternationell jämförelse har expansionen av den aktiva uremivården i Sverigevarit stor. Jag kan nämna att var antalet patienter i aktivuremivård 2 656. Av dessa dialysbehandlades , och de övriga hade ettfungerande transplantat. Av de patienter som togs in i aktiv uremivård var 'när behandlingen - framför allt dialys - påbörjades. Genom den allt bättre överlevnaden för patienter i aktivuremivård - dialys eller med fungerande transplantat - växer deras antal kontinuerligt.Detta leder automatiskt till att antalet dialysbehandlingar ökar, vilketsjukvårdshuvudmännen beaktar i sin dimensionering av uremivården. Jag villockså nämna att en mycket noggrann rapportering görs av alla patienter som blirföremål för aktiv uremivård. Eftersom vi på detta sätt har goda kunskaper omutvecklingen är jag inte beredd ätt vidta åtgärder. Med anledning av tar hans ersättare emot svaret. Anf.3 (): Jag vill tacka socialministern för svaret. Hon redovisaren imponerande utveckling vad gäller vården av de kroniskt njursjuka. Men, herrtalman, jag finner ingenstans i svaret att socialministern motsäger uppgiften iinterpellationen att endast av alla dé patienter som skulle ha enobjektiv medicinsk nytta av dialysbehandling får sådan behandling. Vid det symposium som etiska delegationhöll menade professor frånmedicinska kliniken vid att man i t. ex. gör ennärmast hänsynslös prioritering. Patienter har väldigt småmöjligheter att få långtidsbehandling med konstgjord njure. Vid symposiet framkom, som socialministern ocksåkonstaterade, att de yngre patienterna i i stort sett har fått sinabehov tillgodosedda och blivit omhändertagna, medan patienter ärrelativt sämre tillgodosedda. Visserligen är det en klar trend att allt äldrepatienter får dialys, men i stort sett är resurserna också i vikta förmänniskor i aktiv ålder, menade professor . Gamla människor som, förutom njurproblem, hai: någon annankronisk sjukdom, t. ex. hjärt-kärlsjukdom, är exempel på patienter som intekommer på tal för behandling med konstgjord njure. Det finns helt enkelt intetillgängliga resurser. Detta gäller, såvitt jag förstår, speciellt utanför destora städerna.I , och lär behovet vara väl tillgodosett,medan det i glesbygdsområdena och vid de mindre länssjukhusen är sämre ställt.Dessutom anser man att nyttan av behandlingen är kortvarig. Om patienten äröver när dialysen inleds, finns en 90-procentig sannolikhet för attvederbörande är död . Å andra sidan, herr talman, ärmedellivslängden för män i . kostar dialysverksamheten i ca 700 niilj.kr. Enligt professor skulle summan stiga till totalt ca 2miljarder kronor om alla som kunde ha nytta av behandling medkonstgjord njure också fick sådan. Ytterst tycks alltså nyttan bedömas i termerav långtidsöverlevnad. I t. ex. är det mycket vanligare att också gamlamänniskor får dialysbehandling. Enligt professor , som har egnaerfarenheter även därifrån, fungerar behandlingen utmärkt även om patienten ärgammal. Även om det antal år som man kan ge människor ett nytt liv är relativtlitet, innebär dialysen självfallet en förbättrad livskvalitet. Jag måste alltså, mot bakgrund av de oemotsagdauppgifterna att av patienterna inte får sina dialysbehovtillgodosedda, fråga socialministern: detta acceptabelt? Vore det inteangeläget att försöka tillgodose alla de behov som finns? Om situationen för dialyspatienter Jag tycker att det skett en imponerandeutveckling på detta område, liksom på många andra områden. Låt mig angående de siffror som anges i interpellationen.att av dem som skulle ha medicinsk nytta av dialys får sådan, sägaatt ställer sig tveksam och frågande inför denna uppgift.Därför har också inför mitt interpellationssvar ringt runt tillett stort antal regionsjukhus och länssjukhus. Man ger en samstämmig bild idetta sammanhang, nämligen att man ger dialys till alla som bedöms ha god nyttaav sådan och som bedöms kunna klara av den påfrestning som dialys innebär. Detkan vara andra sjukdomar, som jag sade i mitt svar, eller ett svagtallmäntillstånd, som gör att det inte passar att ge dialys. Man är alltsåförvånad över uppgifterna i interpellationen. Det har inte heller redovisatsvad dessa uppgifter grundar sig på och hur man har kommit fram till en sådanberäkning. Man kan inteheller verifiera att det skulle kosta ca 700 milj. kr. Jag finner alltså inte något stöd för de uppgifter som harframförts vid symposiet. Och det finns ingen övre åldersgräns i de härsammanhangen. Jag har personligen erfarenheter av detta. Jag har en brorsom är och som utan svårigheter började sin dialysbehandling , även om det inte är något som gäller generellt. Det finns inget i de undersökningarsom vi har gjort via som stämmer med den bild som harframkommit vid symposiet. Anf.5 (): Jag är väldigt glad över det svar som jag nu får.Socialstyrelsen kan tydligen efter en rundringning konstatera att tillräckligaresurser Otn situationen för dialyspatienter Vifår hoppas att de siffror som har framkommit vid symposiet är felaktiga. Jag ber att få tacka socialministern för den härredovisningen och hoppas att debatten går vidare och att eventuella brister somfinns kan avhjälpas. Det tycks gälla framför allt glesbygderna. Om det intefinns tillräcklig kapacitet där, gör man en prioritering utifrån bedömningardär åldern tycks spela en viktig roll. Överläggningen var härmed avslutad. 4 § Föredrogs och hänvisades 1987/88:15 fill finansutskottet 5 §Föredrogs och hänvisades 1987/88:K201-K229, K301-K314, K401-K435, K501-K513, K601- K604, K606-K625, K701-K707, K708 utom yrkande 4, K801-K816,Kr231 yrkande 2 och Kr244 yrkande 2 till /88:Fi201-Fi232,Fi301-Fi324, Fi401-Fi420, Fi501-Fi508, Fi601- till finansutskottet /88:Sk301-Sk491, Sk501-Sk580,Sk701-Sk731, Sk801-Sk838 och till skatteutskottet /88:Ju201-Ju229, Ju301-Ju304,Ju401-Ju413, Ju501-Ju514, Ju601- Ju621,Ju701-Ju721, Ju801-Ju820 och K605 till justifieutskottet /88:L201-L215, L301-L303,L401-L422, L501-L508, L601-L624, L701-L729,L801-L804 och L901-L904 till lagutskottet /88:U201-U225, U301-U310, U401-U412och U501-U540 till utrikesutskottet /88:Fö201-Fö210, Fö301-Fö304, Fö401-Fö430, Fö501-Fö534, till försvarsutskottet /88:Sf201-Sf343, Sf401-Sf422och Sf501-Sf541 till socialförsäkringsutskottet /88:So201-So279, So401-So457, So459-So507, So601-So642, So701-So709,So710 utom yrkande 1 och So711-So716 till socialutskottet /88:Kr201-Kr230, Kr231 utomyrkande 2, Kr232-Kr243, Kr244 utom yrkande2, Kr245-Kr331, Kr401-Kr428, Kr501-Kr507, K708 1987/88:Ub201-Ub402,Ub501-Ub503, Ub505-Ub664, Ub666-Ub740 Prot. 1987/88:T201-T228,T301-T347, T401-T440, T501-T536, T601-T612, T701-T709,T801-T814 och T901-T937 till trafikutskottet /88:Jo201-Jo289, Jo301-Jo314,Jo401-Jo432, Jo501-Jo535, Jo601- Jo608,Jo701-Jo875, Jo901-Jo905 och So710 yrkande 1 till jordbruksutskottet /88:N201-N337 och N401-N452 till näringsutskottet /88:A201-A268, A401-A493, A601-A619,A701-A750 och A801- till arbetsmarknadsutskottet /88:Bo201-Bo265,Bo301-Bo312, Bo401-Bo432 och Bo501-Bo546 6 § Anmäldes och bordlades medanledning av prop. 1987/88:50 om trafikpolitiken inför 1990-talet 1987/88:Sk28av m.fl. (s) 1987/88:Sk29av () 1987/88:Sk30av m. fl. 1987/88:T8av och i (s) 1987/88:T9av m.fl. (s) 1987/88:T10av och () 1987/88:T11av () 1987/88:T12av m.fl. (s) 1987/88:T13av och () 1987/88:T14av () 1987/88:T15av och () 1987/88:T16av och () 1987/88:T17av m.fl. (c, fp, vpk) 1987/88:T18av () 1987/88:T19av m. fl. 1987/88:T20av och () 1987/88:T21av och () 1987/88:T22av och () 1987/88:T23av och () 1987/88:T24av och (m) 1987/88:T25av m.fl. (s) 1987/88:T26av och () 1987/88:T27av m.fl. (s) 1987/88:T28av och () 1987/88:T29av m.fl. (s) 1987/88:T30av och () 1987/88:T31av () 185 1987/88:T32av och () 1987/88;T33av och Bo Finnkvist (s) 1987/88:T34av och () 1987/88:T35av (c) 1987/88:T36av och () 1987/88:T37av m.fl. (s, m, fp, c) 1987/88:T38av () 1987/88:T39av () 1987/88:T40av m. fl, (s) 1987/S8:T4]av och () 1987/88:T42av m. fl. (c, m, fp) 1987/88:T43av och () 1987/88:T44av och i (s) 1987/88:T45av () 1987/88:T46av () 1987/88:T47av och () 1987/88:T48av m. fl. 1987/88:T49av () 1987/88:T50av () 1987/88:T51av och (c) 1987/88:T52av och (c) 1987/88:T53av () 1987/88:T54av och (m, fp) 1987/88:T55av m. fl. (s, fp, c) 1987/88:T56av och () 1987/88:T57av och () 1987/88:T58av () 1987/88:T59av () 1987/88:T60av () 1987/88:T61av () 1987/88:T62av och () 1987/88:T63av och-Lars () 1987/88:T64av () 1987/88;T65av m.fl. (fp) 1987/88:T66av m. fl. 1987/88:T67av m. fl. 1987/88:T68av m.fl. (vpk) 1987/88:T69av m.fl. (vpk) 1987/88:T70av (vpk) 1987/88:T71av m.fl. (vpk) 1987/88:T72av (vpk) 1987/88:T73av m. fl. 1987/88:T74av () 1987/88:T75av och () 1987/88:T76av () 1987/88:T77av och () 1987/88:T78av och () 1987/88:T79av () 1987/88:T80av m. fl. (m, fp, c) 1987/88:T81av m.fl. (m) 1987/88:T82av () 1987/88:T83av m.fl. (m) 1987/88:T84av m.fl. (m) 1987/88:T85av m. fl. 1987/88:T86av m. fl. 1987/88:T87av m.fl. (m) 1987/88:T88av m. fl. 1987/88:T89av m.fl. (m) 1987/88:T90av (c) 1987/88:T91av och () 1987/88:T92av () 1987/88:T93av () 1987/88:T94av och () 1987/88:T95av () 7 § Meddelande om interpellation Meddelades att följande interpellation framställts 1987/88:172av () till kommunikationsministern om vägtransporterna avfarligt gods: transporteras i 35tankbilar flygbensin från i till . Varannan minutpasserar en tankbil någon av tullarna, och då och då rullar ett SJ-tåg genomstaden med tunga vagnar med kondenserad gas. a. en tankbilsolycka vid en avinfarterna till , och tidigare inträffade en dödsolycka då en tankbilvälte i en av stadens rondeller. Oroväckande är att antalet bilar som passerarStockholms innerstad fortsätter att öka. skedde en ökning med 30 000bilar till 590 000. Detta bidrar kraftigt till olycksriskerna iStockholmstrafiken. Ingen vet heller i dagens läge hur stora mängder farligtgods som forslas genom och län. Ett av de större problemen, utöver att farligt godstransporteras på våra vägar, är nämligen att många bilar har så bristfälligahandlingar att man vid en olycka inte vet vad bilen innehåller och hur mandärför skall förfara i räddningsarbetet. Ofta anmäls inte ens att det finnsfarligt gods i lasten. En hel del farligt gods som kommer från utlandet harockså visat sig vara medvetet felmärkt och saknar skyddsbeskrivningar.Tullverket och räddningstjänsten anser att kontrollen bör utvidgas när detgäller farligt gods. Man beräknar att antalet transporter av farligt gods ocksåkommer att öka kraftigt.' Många stockholmare hyser stor oro över allt farligt godssom transporteras genom staden. Prot.1987/88:60 Jag vill därför frågakommunikationsministern: ----------------------- 1 Vilka åtgärder avser regermgen vidta för att minmiera såväl antalet Meddelande om frågor transporter av farligt gods på våra vägar som riskerna vid dessa 2 Är regeringen beredd att föreslånågi"a särskilda åtgärder för att minska transporternaav farligt gods inom ? 8 § Meddelande om frågor Meddeladesatt följande frågor framställts 1987/88:320 av tredje vice talman () tillutbildningsministern om antagningen av iranier till lakar- ochtandläkarutbildning: förbereddes ivårt land kontraktsutbildning av iranska tandläkare och läkare åtKhomeiniregimen. Dessa planer stoppades efter protester i . Sverigeborde inte hjälpa till med att fylla ut vakanserna efter alla dem som regimenfängslat, avrättat eller jagat i landsflykt. visar det sig att tillströmningen av iranier till denordinarie utbildningen i de eftertraktade ämnena ökat mycket kraftigt. Såledesskall exempelvis-enligt uppgifter i pressen - vid vårens antagning tilltandläkarhögskolorna 75 av de 123 nya utbildningsplatserna ha besatts aviranier. Medanledning av detta vill jag fråga utbildningsministern: Vilka förklaringar finns det enligtutbildningsministern till den stora antagningen av iranier nu till de tidigareplanerade men inställda utbildningarna av iranier? 1987/88:321 av () till statsrådet om slopande av omsättningsskatten på valutautlänningars handelmed svenska aktier: Avser statsrådet att förvårriksdagen framlägga en proposition om slopandet av omsättningsskatten påvalutautlänningars handel med svenska akfier? 1987/88:322 av (vpk) till utrikesministern omhandläggningen av visumansökningar: Uppgifter cirkulerar bland iranska flyktingar i om svenskaambassadens i långa handläggningstider vid ansökan om visum tillSverige. Är tiden för att behandla en ansökan om visum avsevärtlängre i än vid andra svenska ambassader, och vad planerarutrikesministern i så fall göra för att förkorta tiden mellan ansökan ochbeslut? 1987/88:323av () till justitieministern om möjligheten för förföljdakvinnor att byta personnummer: Problemet med misshandlade kvinnorsom förföljs av sina f. d. män har upprepade gånger uppmärksammats i massmedia,senast i en artikelserie i . har dock inte tillräckliga åtgärdervidtagits för att de skall kunna leva i trygghet - i förvissningen om att derasförföljare inte skall kunna hitta dem. justerades visserligen vissasekretessregler i detta syfte. avslog emellertid också förslag frånfolkpartiet om att förföljda kvinnor skulle få byta personnummer i extrempsituationer av det här slaget. har två statsråd uttalat sigi frågan. Finansministern har enligt uppgifter i massmedia uttalat sig för atten enskild kvinna skall få byta personnummer. Justitieministern uttalade sigdagen efter betydligt mera restriktivt i principfrågan och anförde farhågor föratt man på detta sätt skulle underlätta för skattebedragare. Mot dennabakgrund vill jag fråga justitieministern: Avser regeringen föreslå riksdagenatt med ändring av beslutet underlätta för förföljda kvinnor att bytapersonnummer? 1987/88:324 av () tillutbildningsministern om antagningen av iranier till vissa utbildningslinjer påhögskolan: Enligt uppgifter i massmedia upptasför närvarande 75 av de 123 nybörjarplatserna på tandläkariinjen av iranskastuderande. Även läkarlinjen och vissa civilingenjörslinjer har kunnat visa enmarkant ökning av antalet studerande från . Det kan finnas anledning attanalysera vad orsaken är till att iranska studerande i så hög grad har sökt sigtill just dessa utbildningar. I första hand bör en studie göras över hur mångade är och hur många som har beviljats politisk asyl. Jag villdärför fråga utbildningsministern: Hur många iranska studerande läserför närvarande på tandläkarlinjen, läkarlinjen och linjen för väg och vatteninom civilingenjörsutbildningen? 1987/88:325 av (fp) till miljö- ochenergiministern om föroreningarna i : äger ett nyttmöte rum i med i syfte att fortsättakartläggningen av föroreningarna i . Det är t. ex. oklart om densvenska regeringen inför mötet beaktat planerna på en utbyggnad avfosforitbrytningen i till omkring . Mot dennabakgrund vill jag ställa följande fråga: Kommer att ta någrainitiativ för att få garantier att denna utbyggnad inte bidrar till attytterligare öka föroreningen och förgiftningen av ? Prot.1987/88:60 1987/88:326 av () till socialministernom de särskilda tillsynshemmen: Meddelande otn frågor I vårtsamhälle befinner sig ett stort antal tonåringar i kriminalitet eller -tillföljd av drogmissbruk - i dess farozon. Här måste samhället - innan det är för sent - bära sittansvar för dessa ungdomar. Ytterst handlar det om tvångsåtgärder.Tvångsomhändertagande kan och måste ske i vissa fall med placering i särskildatillsynshem. Dessa möjligheter kommer troligen att utökas i samband medförestående ändringar i lagen om vård av unga. Dessa särskilda tillsynshém - under landstingenshuvudmannaskap -underkastas nu en omvälvande omstrukturering. Härigenomnedbringas drastigt antalet platser. Akut risk föreligger att resultatet bliren besvärande obalans mellan behov av och tillgång till sådana platser. Mot dennabakgrund vill jag ställa följande fråga: Är statsrådet beredd att vidtaåtgärder för att säkra tillgången till platser på de särskilda tillsynshemmen? 1987/88:327 av () till försvarsministernom viss personalfråga inom försvaret: ÖB;s stabsredaktör har gjort vissauttalanden som ansetts mindre lämpade. Detta har föranlett ÖB att införförsvarskonferensen i Storlien-och inför massmedia - uttala att redaktören ifråga skall avskedas. Ärendet har inte ens föregåtts av ett samtal med denanställde, något som är i hög grad förvånande i arbetsrättsligt hänseende. Jag vill ianledning av det skedda fråga försvarsministern: Vilka åtgärder ämnarförsvarsministern vidta för att försvarets högsta ledning skall uppfyllaminimala arbetsrättsliga krav? 1987/88:328 av () till utbildningsministernom en folkhögskoleutredning: gav ett enigtutbildningsutskott regeringen i uppdrag att tillsätta en folkhögskoléutredning.När ämnar utbildningsministern tillsätta denna utredning? 1987/88:329 av () till socialministernom de kommunala bostadstilläggen: Med anledning av beslutom ökat statsbidrag vad gäller de kommunala bostadstilläggen har det uppståtten del missförstånd. a. heter det i debatten att skulle hafastslagit de nya KBT-beloppen som ett slags minimibelopp och därmed hindratkommunerna att självahöja sitt KBT härutöver. Vidare sägs det att riksdagenstöder en ojämlik syn på ensamstående pensionär jämfört med gifta och sammanboende. Med anledning av de oklarheter sområder vill jag be socialministern att 29Q komma med ett klargörande. 9 §Kammaren åtskildes .