prot · GB0936 · 1987-12-31 00:00:00 — Närdet gäller den andra reservationen, som berör anpassningen av reglerna omarbetsmiljön på fartyg till arbetsmiljölagens regler, som det nya förslagetinnebär, anser vi från majoritetens sida att förslaget till fartygssäkerhetslagär väl avvägt. Det går inte att åstadkomma någon fullständig överensstämmelsemellan bestämmelserna om arbetsmiljön i land och dem på sjön. Sjöfartensinternationella prägel medför också att vad som skall anses vara en godarbetsmiljö påverkas av förhållandena i andra traditionella sjöfartsnationer. Reservation3 handlar om tiUämpningen av den utiändska lagstiftningen på svenska fartygsamt svensk lagstiftning på utländska fartyg. Det kan i vissa fall vara mindrelämpligt att tillämpa svenska regler på ett fartyg, vars drift upplåfits åt ettutländskt rederi. Men, och detta är det viktiga, det föreslås inte nu någondispensregel. Det beror bl. a. på att skeppslegoutredningen studerar dennafråga. Det är därför lämpligt att vänta med ställningstagande tills utredningensbetänkande föreligger. Ireservation 4 motsätter sig vpk en dispensregel när någon annan än fartygetsägare skall få anställa dem som ingår i minimibesättningen och tillhör däcks-och maskinpersonalen. Detta är naturligtvis en viktig fråga, men oron i reservationenär inte befogad eftersom dispens endast gäller under vissa speciella villkor.Till dessa hör att sjösäkerheten inte försämras. Vidare måste klarläggas attden tilltänkte arbetsgivaren kan erbjuda en anställningstrygghet som ärlikvärdig med den som personalen skulle ha haft om inte dispens hade meddelats.Dessutom måste den som söker dispensen kunna påvisa att det föreligger ettverkligt behov. Omdessa grundförutsättningar är uppfyllda, kan dispens bli aktuell i främst tvåtyper av situationer. Den ena är när en svensk redare vill anlita ett annatseriöst rederiföretag för driften av fartyget. Den andra är när någon med ingeneller begränsad redarerfarenhet blir redare för ett fartyg. Idetta förslag framgår klart att föredraganden inte avser att öppna vägen förandra bemanningsbolag eller managementbolag än sådana som på grund av att deansvarar för säkerheten ombord är arbetsgivare för de ombordanställda och äratt anse som redare. Denfemte reservationen från vpk handlar om skyddsombudens uppgifter. Det är enmycket märklig reservation. jag har arbetat fackligt ochpolitiskt har en viktig fråga varit hur skyddsombudens ställning skallförstärkas och vidgas. Här vill alltså vpk i stället inskränka skyddsombudensuppgifter. En av de absolut viktigaste skydds- och säkerhetsfrågorna ombord påett fartyg är att se till att det är ordentligt bemannat, och det är viktigtatt någon verkligen kontrollerar detta. I praktiken har skyddsombuden redanden funktionen på många fartyg. Men det är viktigt att understryka att den nyabestämmelsen inte innebär någon inskränkning i befälhavarens ansvar. Med detta, herr talman, vill jag slutligen yrka bifalltill trafikutskottets hemställan i betänkande 4. Överläggningen i detta ärende var härmed avslutad. (Beslut fattades efter debatten om arbetsmarknadsutskottetsbetänkande 5.) Kammaren övergick till betänkande 5 om ledighet. 83 (): . Även har de tre borgerliga partierna -moderata samlingspartiet, och - en gemensamreservation i arbetsmarknadsutskottets betänkande gällande ledighetslagarna. Vibegär att den utredning om översyn som påbörjades av den borgerliga regeringenskall fullföljas. Detta framförs i ett antal motioner. Reformerna för ökademöjligheter till ledighet i arbetet, som beslutades , har somgrund att ge människor bl. a. ökad valfrihet inom arbetslivet. Det gäller bl.a. rätt till deltidsarbete för småbarnsföräldrar, rätt till ledighet förstudier, för facklig verksamhet, för offentliga uppdrag samt en utvidgning avföräldraförsäkringen. Lagstiftningen har efter hand kommit att innebära alltstörre problem. Den har upplevts som svårförståelig och svår att hantera försärskilt de mindre företagen. De samlade effekterna har kommit att innebärastora kostnader och problem för såväl företag som samhälle. Tjänstledigheterna i små och medelstora företag blir oftaekonomiskt och organisatoriskt påfrestande. De innebär en brist på kontinuitetoch riskerar rätt ofta att innebära sämre kvalitet i ett utfört arbete.Särskilt korttidsfrånvaron leder till merkostnader i form avproduktionsbortfall samt utbildnings-och introduktionsinsatser för ersättare.Anställningstryggheten för nödvändiga vikarier förbises ofta. I en tidsanvändningsstatistik som har utgetts av SAF under1987 och som omfattar 110 000 arbetstagare redovisas bl. a. följande. Frånvaronför arbetare är , för lägre tjänstemän och för högre tjänstemän 18 %.Det gäller frånvaro inkl. semester. En annan upplysning av intresse i sammastatistik är att har den lägsta faktiska arbetstiden i har , 1 800, 1 696, 1677, 1 608, 1 573, 1 825, 1 760,1 691, 1 642, 1 600 och 1 563, har Sverigeen faktisk arbetstid på . Vi ligger alltså längst ned på listan iVästeuropa när det gäller faktisk arbetstid. Av de enskilda ledighetsdagarna är det särskiltstudieledighetslagen och förtroendemannalagen som vi anser behöver ses över.Studieledighetslagens utnyttjande är mycket omfattande. Studierna behöverinte ha någon anknytning till arbetsplatsen utan kan avse vilket ämne som helstoch kan bedrivas som helst, bara de bedrivs i organiseradform. Ledighetför facklig verksamhet skall naturligtvis kunna tas ut för skälig verksamhet påden egna arbetsplatsen. Vad vi vill få belyst ytterligare är sådan ledighet somtas ut som gäller verksamhet som inte har direkt anknytning till den egnaarbetsplatsen. Även övriga ledighetsdagar anser vi bör bli föremål för översyn. Vad vi särskilt vill framhålla är att den prioritering somvi ändå kommer att tvingas till under de år som kommer skall innebära högprioritet när det gäller barn. Vi menar att inskränkningar i ledighetslagstiftningenbehöver aktualiseras. Det blir ofrånkomligt med tanke på att har denlägsta faktiska arbetstiden. får vi inte vara främmande för att detkan finnas skäl för ledighet som vi inte har tagit hänsyn till, och dettabör tas upp och prövas. Det översynsarbete som vi föreslår bör lämpligen tas upp iden tillsatta arbetstidskommittén. Ledigheterna är klart positiva förde enskilda arbetstagarna och behövs i stor utsträckning, kanske främst somrätt till deltidsarbete för småbarnsföräldrar. Men ledigheterna innebär problemsom vi menar behöver ses över. Jag yrkar bifall till reservationerna 1 och 5i arbetsmarknadsutskottets betänkande 5. 84CHARLOTTE (): Det är inte som man har glädjen attfå förståelse för sina motioner. och jag har tillsammans mednågra andra folkpartister i två olika motioner krävt att föräldraledigheten vidadopfion av barn skall räknas från barnets ankomst fill och inte som från barnets födelse. Ett enhälUgt utskott säger att regeringen bör övervägaförutsättningarna för en förlängd föräldraledighet vid adopfion och återkommatill i frågan. Jag är glad för denna mycket positiva behandling avvåra motioner och hoppas nu bara att regeringen snabbt lägger fram ett förslagså att adoptivföräldrar får rätt att vara hemma hos sina barn sombiologiska föräldrar. Så gott som alla remissinstanser ville det. Ville vad då? Jo, tillstyrka förslaget om rätt till ledighet föranhörigvård. Varför vill då inte utskottets majoritet? Jo, man vill vänta påöverväganden i regeringen. Men vill inte vi vänta -anhörigvårdskommitténs förslag lades fram . Det finns också ett förslag om hur vårdinsatserna skallersättas, men den frågan behandlas inte av oss utan av socialförsäkringsutskottet. Detta är en vikfig fråga. Många äldre, sjuka ochhandikappade vill bo hemma, och det är realistiskt i vissa fall, om en anhörigkan få ledigt från sitt jobb. Men jag tycker att det är viktigt att säga attdet aldrig får bli ett tvång -frivillighet från de anhörigas sida måste vara enförutsättning. Risken finns annars att kvinnor - det gäller ju främst kvinnor -får ett omänskligt krav på sig. Vad väntar socialdemokraterna på? Vill egentligen StenÖstlund ha ledighet för anhörigvård eller vill socialdemokraterna inte ge denrätten? 8 protokoll 1987/88:35-36 Häromdagenhörde jag talas om en flicka som jobbade i ett privat företag och som ville åkaner till torkan i och hjälpa till med katastrofbiståndet där. Hon ficknej av sin arbetsgivare. Hon fick alltså inte tjänstledigt. Häri är vi överens om att katastrofbiståndet är nödvändigt, om änsocialdemokraterna inte velat höja det i den utsträckning som vill.Men har vi inte lagar och bestämmelser som gör det möjligt för människor attmedverka till att biståndet kommer fram fill de människor som så väl behöverdet, då måste det vara något fel. Här handlar det ju om liv och död. Det behövsverkligen én lagstadgad rätt till ledighet i detta fall. Hurskall socialdemokraternas nej till sådan ledighet tolkas? Är verkligenintresset för en uppföljning av katastrofbiståndet så ljumt hos socialdemokraterna? Såtill reservationen om en förlängning till av småbarnsföräldrars rätttill ledighet. Skälen är många, men det viktigaste tycker jag är valfriheten.Om föräldrarna anser det vara bättre för barnen att någon av dem är hemma närbarnen är små, borde föräldrarna också ha rätt att vara hemma - detta utan attde skall få svårigheter att komma tillbaka till jobbet . Vihar också i ett särskilt yttrande från poängterat hur viktigt detär att omplaceringar och försämrade arbetsförhållanden efter föräldraledighetsnarast kartläggs och åtgärdas. Hurstämmer nu dessa tre reservationer om utökade ledigheter med vår fjärdereservation, som vi har gemensam med och och somhandlar om en översyn av ledighetslagstiftningen? Jo, det stämmer alldelesutmärkt, för det handlar om prioriteringar. Jag har här talat om att prioriterasmå barn, människor som vill arbeta med katastrofbistånd och människor som villta hand om gamla, sjuka och handikappade. De grupperna behöver ökademöjligheter till ledighet. Det kan också finnas grupper som inte är i likastort behov av ledighet. Det är därför som lagen behöver ses över. Därför yrkarjag bifall till reservationerna 1, 2, 3 och 4. 85 iBengtsfors (c): Att vara tjänstledig från sin arbetsplats kan vara ennödvändighet. Det kan gälla för uppfyllandet av medborgerliga plikter såsomvärnplikt och politiska förtroendemannauppdrag. Det kan gälla socialaskyldigheter, vid barns sjukdom och vid barnafödande. Även fackligaförtroendeuppdrag och studier kräver sin ledighet. Vissaföretag och vissa arbetsplatser kan råka i svårigheter när ledighetslagarnaanvänds i för stor utsträckning. Här är det först och främst de små företagendet gäller. Mot den bakgrunden ville man göra en översynav ledighetslagarna, ett arbete som dock legat nere . Fråncenterpartiets sida anser vi att översynsarbetet skall återupptas ochfullföljas. Målet bör vara att få fram en totalbedömning av de samladeeffekterna av ledighetslagarna. anser att det går att begränsa vissa möjligheter tillledighet utan att för den skull inkräkta på den enskildes möjligheter att ägnasig åt medborgerliga och sociala skyldigheter. Det är i förstå hand en fråga om prioriteringar.Vissa uppgifter är viktigare än andra, och vi har tillsammans med itre reservationer som fogats till detta betänkande fört fram våra synpunkter. Ledighetför anhörigvård är ett område som bör prioriteras. 1983 ladeanhörigvårdskommittén fram ett lagförslag som därefter legat i skrivbordslådan.Det är nu hög tid att ta fram detta förslag. En anhörigvårdare gör enbetydelsefull samhällsinsats, och rätten till tjänstledighet borde vara ensjälvklarhet. betänkande dras slutsatsen att många kvinnor, beroendepå svårigheterna att få tjänstledighet från sitt förvärvsarbete, så att sägavalt att säga upp sig för att kunna vårda anhörig. Möjligheterna tillåterinträde på arbetsmarknaden när vården i hemmet upphört kan för kvinnor imedelåldern vara betydligt begränsade, vilket kan leda till arbetslöshet medåtföljande ekonomiska och sociala problem. Kommittén ansåg därför att rätt tillledighet från förvärvsarbete som innefattar en rätt att återgå till detta närvården upphör är en i synnerhet för kvinnorna angelägen reform. Kommitténgjorde även den bedömningen att det skulle underlätta för männen att i ökadutsträckning ställa upp som anhörigvårdare om tjänstledighetsmöjlighet fanns. Regeringen har legat på anhörigvårdskommitténs betänkande i fyraår. Jag vill fråga : Hur länge skall ni socialdemokrater förhaladetta ärende? Närdet gäller rätten till tjänstledighet för det svenska katastrofbiståndetförekommer stora skillnader. Staten och även kommunerna gör långtgåendemedgivanden vid tjänstledighetsansökningar. På den enskilda sektorn föreliggeren mängd olika rekommendationer. Det är därför önskvärt att för helaarbetsmarknaden få enhefiiga regler på detta område. Man bör således införarätt till tjänstiedighet för medverkan i det svenska bistånds- och katastrofarbetet. Den centerledda regeringen införde 1978 rätt till tjänstledighet påheltid till dess barnet fyllt . Vi har under flera årdrivit frågan om att utöka till . Jagär medveten om att föräldrar som skulle utnyttja en utökad ledighet - -inte har möjlighet till ekonomisk ersättning. Men det viktiga är att föräldrarsom vill stanna hemma också skall ha den rätten. Det är en fråga om valfrihet.Jag vill fråga : Varför är ni socialdemokrater emot en ökadvalfrihet? Till sistvill jag yrka bifall till reservationerna 1, 2, 3 och 4. 86 (): betänkande 5 utgör den årliga utgåvan avbetänkanden under rubriken . Underlaget utgörs av 19 motionerfrån denallmänna motionstiden och är i allt väsentligt tillhörande avdelningen gamlabekanta. Det innebär att det mesta i betänkandet också känns igen från tidigareår. Så också de reservationer som fogats till betänkandet. Detsom tillkomrnit är att vi i årets utgåva i några sammanhang kunnat hänvisa inom utarbetad promemoria 1987/88:36 omförstärkt rätt till föräldraledighet, som tar upp en del frågor och problem i samband med föräldraledigheter och som utskottet utgår ifrån kan komma att läggas tiU grund förförslag till . 6 S I 8' 5qjjgf, nyhet kan också noteras att utskottet föreslår att ge en regeringen till känna attden bör överväga förutsättningar för en utökad lagstadgad ledighet isamband med adoption av barn. Det är närmast en anpassning tiU tidigaregällande ersättningsbestämmelser, där ankomsttiden vid adoption av barnjämställs med tiden för barns födelse. har tidigare inte varitanpassad på detta sätt. samlad bedömning av de reservationer som fogats till betänkandet kan jag iallt väsentligt hänvisa till vad jag anförde i förra årets debatt, vilketframgår av snabbprotokoll 1986/87:32. De borgerligas reservationer har två raktmotsatta färdriktningar. De vill , liksom , utreda möjligheterna attbegränsa de lagstadgade ledigheterna med särskild uppmärksamhet påstudieledighet och ledighet med stöd av förtroendemannalagen samt attledighetslagstiftningens effekter för små företag skall uppmärksammas särskilt.Det har också här från talarstolen framförts argument för dessa krav. Detär färdriktning nr 1, som den uttrycks i den borgerliga trepartire-servationennr 1. Åtrakt motsatt håll går färdriktning nr 2. Det är och somstår för dessa reservationer, och i någon mån i sin reservation 5.Man vill att regeringen skall lägga fram förslag om nya former av lagstadgadledighet. Det gäller ledighet för anhörigvård, som också argumenterats för här,ledighet för medverkan i det svenska katastrofbiståndet och förlängning av denledighet som småbarnsföräldrar har rätt till. Detta uttrycks i reservationerna2, 3 och 4. De borgerliga partiernas företrädare anser av någon för osssocialdemokrater outgrundlig anledning att ledighet som tas ut med stöd avförtroendemannalagen och studieledighetslagen är särskilt störande i företagensverksamhet, medan de former av lagstadgad ledighet som de föreslår inte skullevara det. Det är att tala med två tungor. Ledigheter i ett företag är enligtmin mening i normalfallet Uka störande i ett företags verksamhet oavsett påvilka grunder ledigheterna tas ut. Därför ankommer det på oss som stiftar lagaratt göra de avvägningar som är nödvändiga om på vilka grunder den lagstadgadeledighetsrätten skall finnas. Enligt min mening behövs förtroendemannalagen ochstudieledighetslagen för de syften för vilka de sfiftats. Om man säger att ledighetslagstiftningen är störandeute i företagen, kan inte den ena formen ställas mot den andra, såsom varandemer eller mindre störande. Man kan däremot anse att den ena eller den andraledighetslagen har lägre prioritet. Det har också givits uttryck för detta fråntalarstolen . Detta är alltså de borgerUga partiernas mening, såsom denuttrycks i reservation 1. Deras syn på förtroendemannalagen, som de vill haöversedd, innebär en nedpriorite-ring. Detta skall läggas till deraslångtgående krav på rejäla nedskärningar av medbestämmandelagen och lagen omanställningsskydd för de anställda och deras organisationer. Studieledighetslagenger en anställd möjlighet till förkovran i ett samhälle 104 och ett näringsliv statt i en allt snabbareomvandling som ställer allt högre krav påförtroendevaldas och anställdas kompetens. De skall kunna fullgöra Prot.1987/88:36 sina uppdrag, behållajobben eller utbilda sig för nya arbetsuppgifter. Studieledighetslagen prioriteras också lågt. Det är något förvånande, , .. , ] TTT , j , ,., Ledighetslagstiftning- eftersom vi iarbetsmarknadsutskottet över alla partigränser blir alltmer varse utbildningensbetydelse på arbetsmarknaden. Men det är väl så att när enskilda anställda förfram individuella krav visavi arbetsgivaren ställer de borgerliga, åtminstonemoderaterna, i första hand upp på arbetsgivarintres- sets sida, och då fåråterigen löntagarintresset vika. Längreän så sträcker sig inte dessa partiers intresse för den s. k.satsa-på-dig-själv-linjen. Majoriteten i utskottet tycker däremot att arbetsgivarnafår tåla ledigheter av detta slag. En annan sak är att också vi kan varabesvikna över att rätten till studieledigheter inte mer än vad som sketttillvaratas av de kortutbildade. Enligt vår mening skall detta förhållande dockinte åtgärdas genom försämringar av studieledighetslagen utan måste angripas påannat sätt. Dei reservationerna 2, 3 och 4 framförda kraven på utökad ledighetslagstiftningbör i nuvarande läge avslås. I de flesta fall måste en utökning avledighetslagstiftningen, exempelvis för anhörigvård, paras med anvisningar omhur ledigheten skall kunna ersättas ekonomiskt. I annat fall blirlagstiftningen iUusorisk. Men det handlar då om ekonomiska avvägningar som vi iregel inte har att göra i vårt utskott. Det är andra utskott som har att görade ekonomiska avvägningarna på det socialpolitiska området. Tilldetta kan också, med anledning av de argument som framförts för rätt tillledighet i samband med katastrofhjälp, tilläggas att vi på vårt håll tycker attde rekommendationer som finns på praktiskt taget hela arbetsmarknaden omatt sådan ledighet skall beviljas räcker. Det finns rekommendationer av dettaslag från SAF och i vad avser statlig och anställning, och det ärmöjligt att med deras stöd begära och i de flesta fall få de ledigheter som manönskar. Meddet anförda, herr talman, yrkar jag bifall fill utskottets hemställan ochavslag på samtUga reservationer. Anf.87 () replik: Det framgick alldeles tydligt att inte har någonförståelse för de problem som de olika ledighetslagarna ställer till med ute påarbetsmarknaden. Han berättar också att motioner som hade behandlats var gamlabekanta, och det tyder på att motionerna fått sammabehandling. Det är bara att beklaga. Jagredovisade alldeles den faktiska arbetstiden i västvärlden. den redovisningen med tystnad, vilket på något sätt är signifikativt.Man blundar för de problem som det faktiskt för med sig att arbetstagarna ivårt land har färre i faktisk arbetstid än i vårakonkurrentiänder. Detta har en mycket stor betydelse, , för våramöjligheter att hävda oss på marknaderna. StenÖstlund säger att vi går arbetsgivarnas ärenden, men så är det naturligtvis inte, utan vad vi i första hand tänker på är att näringslivet och samhället i övrigt skall bära de kostnader som det är fråga om. Därför har vi också ställt upp för en lång rad olika typer av ledigheter. Vi har varit mycket 105 positiva till dem menmenar att det nu är dags att se över de olika ledighetslagarna med tanke på densituation som allteftersom har utvecklats. Uttaget av ledighet har i vårt landökat på ett sätt som vi kanske inte tänkte på när de oUka lagarna genomfördes. Demindre företagens situation kan man inte komma ifrån, . Den är interiktigt jämförbar med de stora företagens situation. Det är svårtatt ersätta människor med en nyckelfunktion på ett litet företag, där en personkanske betyder av personalstyrkan. Det är inte så enkelt att ersätta ensådan person. Därför har de mindre företagen andra problem än de storaföretagen. Förutomden översyn som vi vill ha vill vi också att ledighet för småbarnsföräldrarskall prioriteras. Det är en sektor inom vilken vi vill få tillstånd en liberalisering. Vi vill dock inte, innan vi tar ställning till hur ettsådant förslag skall se ut, få en utredning genomförd. Vi vänder oss särskiltmot ledighet för studier och för facklig verksamhet. Framför allt i de mindreföretagen har dessa ledigheter en stor inverkan, och kanske speciellt därförvill vi att en sådan översyn skall komma till stånd. 88 () replik: reagerar mot att vi har två motsatta färdriktningar i vårargumentation, dels att vi vill inskränka ledigheten, dels att vi vill utvidgaden. Jag kan inte förstå att det är något fel i detta. Vad är det som säger attde prioriteringar som görs är de absolut rätta? Vi i tyckerinte att så är fallet, och det är därför som vi vill att en översyn skallgöras. Självfallettycker vi i att det är viktigt att män skall få ledigt för attbedriva facklig verksamhet på den egna arbetsplatsen, men ledighetsanspråkenär ibland större än så. Vadsedan gäller våra krav på utökning av ledigheter säger att maninte kan föreslå en sådan utvidgning. Men varför inte det? Somjag tidigare sade kom anhörigvårdskommitténs betänkande . En rätttill ledighet för anhörigvård skulle vara både en humanitär och ensamhällsekonomisk förbättring. Vadsedan gäller möjligheterna till ledigheter för att arbeta med katastrofbiståndmenar socialdemokraterna att dessa är tillräckliga , men jag har fleraexempel på att man inte har fått ledighet när man velat gå ut och arbeta medkatastrofbistånd. Det kan vara besvärligt om den ena parten i ett förhållandehar fått en sådan ledighet men inte den andra. Det behövs därför en lagstadgadrätt, så att människor som vill arbeta med katastrofbistånd också skall fåmöjUghet att göra det. Vadslutligen gäller utökningen av rätten till ledighet för vård av barn finns detmänniskor som tycker att det är värdefullt att vara hemma kanske fram till dessatt barnet fyllt men som inte har möjUghet att få barnomsorg.Varför skall vi förvägra dem rätten att vara hemma? Vi och ävensocialdemokraterna är för en förkortning av arbetsdagen fill , utanatt detta kopplas ihop med en ekonomisk uppföljning - även om detkanske i och för sig skulle vara bra. Vad vi i det här fallet slåss för ärrätten till sex timmars arbetsdag för småbarnsföräldrar och även till utökning avledigheten för att kunna vara hemma fram till dess att barnet fyller tre år.Vad är det för fel på en sådan rätt, ? Anf.89 i (c) replik: började med att hänvisa fill förra årets snabbprotokoll.Det verkade som om han sedan tyckte att saken var fillräckligt diskuterad. StenÖstlund säger att vi talar med dubbla tungor när vi dels vill ha en översyn,dels vill utöka ledigheten. Men, käre , det här är en fråga omprioriteringar. Med de generella lagar som gäUer har de små företagen detbetydligt kämpigare på arbetsmarknaden. Man kunde tänka sig att i stället haavtal för dem när det gäller vissa av ledighetslagarna. Å andra sidan bör allaha rätt fill vissa typer av ledigheter, nämligen för anhörigvård och för vårdav små barn.