prot · GB0946 · 1987-12-31 00:00:00 — Det är ingenfing attdiskutera, eftersom fastighetsägarna ställt sig bakom detta. Överläggningeni detta ärende var härmed avslutad. (Beslut fattades efterdebatten om bostadsutskottets betänkande 3.) Kammaren övergick till att debatterabostadsutskottets betänkande 3 om slopande av räntebidrag vid överlåtelse avallmännyttiga bostadsföretag eller sådana företags bostadsbestånd m.m. Räntebidragettill allmännyttiga bostadsföretag, m.m. Räntebidraget tillallmännyttiga bostadsföretag, m. m. 20 (): Vi skall nu behandla ett ärende som berör de allmännyttigabostadsföretagen. Jag vill därför börja med att deklarera hur ser påallmännyttan. Vi menar att de allmännyttiga företagen fyller en vikfig funktionpå bostadsmarknaden. Fördet första spelar de en helt avgörande roll för utvecklingen av en socialbostadspolitik. De gör det därför att de ägs och drivs av kommunerna utansärskilt vinstsyfte. Genom bruksvärdesystemet blir de normerande för hyrorna,en hyra som baseras på självkostnadsprincipen. Allmännyttan fungerar därmedåterhållande på boendekostnaderna. Fördet andra främjar allmännyttan rörligheten på bostadsmarknaden. Lägenheternaupplåts med hyresrätt. Det innebär att de är lättillgängliga för dem som intehar kapital att köpa en bostad eller för dem som av andra skäl på litet längresikt inte vill binda sig för en bostad genom ett förvärv. Räntebidraget till allr. Allmännyttanär särskilt viktig för rörligheten i sådana områden som t. ex. iStockholmsområdet, där bristen på lägenheter är mycket stor. För det tredje har allmännyttan genom sin uppbyggnad ochsin omfattning blivit ledande för hyresgästinflytandet i landet. För det fjärde främjar de allmännyttiga bostadsföretagendecentralisering och motverkar därmed den mycket starka detaljreglering ochcentralstyrning som i övrigt i mycket stor utsträckning präglar justbostadspolitikens område.. De främjar decentralisering därför att de i så höggrad står under inflytande av den kommunala demokratin och de kommunaltförtroendevalda. Det här gör sammantaget att de allmännyttigabostadsföretagen är särskilt viktiga som instrument för att utveckla en socialbostadspolitik. För att den sociala bostadspolitiken skall kunnautvecklas, krävs att allmännyttan kan utvecklas. Det kan den bara göra om denhar möjlighet att förnya bostadsbeståndet, utveckla nya bostäder, ändralägenhetssammauT sättning för att undvika kategoriboende och experimentera. Föratt det skall vara möjligt krävs det att allmännyttan, såväl som andrafastighetsägare kan avyttra fastigheter för att få loss kapital till förnyelse. Synen på de allmännyttiga bostadsföretagen, allmännyttansom garant för en social bostadspolitik och möjligheterna för allmännyttan attkunna utvecklas trodde jag att vi i hade gemensam med socialdemokraterna.Men med det förslag som regeringen och bostadsministern nu har lagt fram ochdet bifall det har fått av socialdemokraterna i bostadsutskottet blir jagfundersam. Med det här förslaget kan inte allmännyttan utvecklas.Risken är att förslaget-i stället kväver allmännyttan. Genom att med hjälp avräntebidraget, eller bristen på räntebidrag, sätta stopp för avyttring av dennyare delen av allmännyttans bostadsbestånd får inte de allmännyttiga företagenmöjlighet till kapitaltillskott och förnyelse, vilket jag har berört. Vidare löser inte propositionens förslag det grundproblemsom avses att lösas; det görs i stället än värre. Med förslaget berörs endastden nyare delen av beståndet. Alla äldre fasfigheter utan räntebidrag kanfortfarande avyttras. Det föder åtminstone två.problem. Ett av dem konfronterades vi med i bostadsutskottetspresidium för drygt sedan. Det var hyresgästföreningen iStorstockholm, Danderydsav-delningen, som uppvaktade oss. Deras huvudbekymmervar just att kommunen avyttrade det äldre beståndet i allmännyttan, vilketgjorde att de som inte hade kapital eller ekonomisk möjlighet fick svårt attklara de högre boendekostnaderna som blev följden, eftersom det inte byggtsnågra nya allmännyttiga bostäder i . Deras problem löserinte regeringen med detta förslag. Är regeringen ute efter att stoppa , som harett tungt inflytande i kommun, från att avyttra allmännyttan, då harman totalt misslyckats. Det andra problemet, som uppstår med regeringens förslagär att de hyresgäster som vill äga sin bostad och därför önskar förvärva husetde bor i och ombilda det till bostadsrätt måste söka sig till nyproduktion. Detblir då en dyr lösning både för staten och för den. bostadsrättdrar dryga kostnader i räntesubventioner från staten, som den boendesegen kostnadsdel blir högre. Risken är att vi får en utflyttning från det nyareallmännyttiga bostadsbeståndet. Allmännyttans hyresgäster borde i stället fåköpa fastigheten de bor i. Det blir billigare för staten - billigast och bästför hyresgästerna själva. För det tredje ställs kommunalpolitikerna underförmynderi. Vad är det som gör att socialdemokraterna inte litar på sina egnakommunalpolitiker i denna fråga? För det fjärde begränsar förslaget den boendes valfrihet.Det vill man ju för övrigt även på andra områden, så ur den synpunkten liggerförslaget väl i linje med den socialdemokrafiska ideologin. Men varför skalldet vara möjligt att omvandla privata fastigheter till bostadsrätter men inteallmännyttans? Varför skall de hyresgäster som bor i allmännyttandiskrimineras i det fallet? Varför skall de tvingas söka sig fill en urkostnadssynpunkt ofördelaktig nyproduktion, som jag tidigare berörde, om devill skaffa sig en bostadsrätt? För det femte ger förslaget allmännyttan en ännu mersärpräglad ställning på bostadsmarknaden. Det främjar inte allmännyttan. är det tydligen så att socialdemokraterna efter det attpropositionen lagts upptäckt att de har hoppat i galen tunna. I betänkandet harman därför föreslagit att det skall bli möjligt att i vissa sammanhang göra enöverlåtelse, men då endast till folkrörelsekooperatiyt företag, dvs. HSB ochRiksbyggen.' Det medför alltså ännu mera detaljreglering och förmynderi. Varförfinns dessa begränsningar och favoriseringar? anser att allmännyttan skall få fortsätta attutvecklas. Bäst gör den det på lika villkor med alla andra parter ochkonkurrenter på bostadsmarknaden. Någon särbehandling är varken nödvändig ellerlämplig. Då blir det precis som inom barnets värld. Ett överbeskyddat barn blirlätt hackkyckling och har svårt att klara sig i konkurrens med sinakamrater. Han , eller hon tappar lätt självförtroendet. Regeringen villtydligen medverka till att de som står i ansvarig ställning i de allmännyttigabostadsföretagen skulle göra det. Vi från tror på allmännyttan. Vi menar attallmännyttan bäst utvecklas i fri konkurrens på bostadsmarknaden, utansärbehandlingar. Vi får då också en totalt sund och fungerande marknad. Det ärdärför som vi ställt oss bakom de krav som finns i reservation nr 3 om attfrämja bostadsrättsboendet, och som vi i övrigt fidigare har framfört. Det gäller också inställningbeträffande.akfieutdelningen från allmännyttiga bostadsföretag som behandlas ireservation 5. Med det anförda ber jag att få yrka bifalltill reservationerna 2, 3, 4 och 5 och i övrigt till utskottets hemställan. Räntebidraget till allmännyttiga bostadsföretag, m. m. 21ROLF (): 1 har vi styrtbostadsproduktionen mot hyreslägenheter, främst till de allmännyttigaföretagen. Detta har skett genom att utformningen av låne- och skatteregler ikombination med olika bidrag direkt gynnat allmännyttan. Därför ägs i dagmycket riktigt cirka två tredjedelar av alla hyreslägenheter av deallmännyttiga företagen. Räntebidraget till allmännyttiga bostadsföretag, m. m. Detta är en olycklig utveckling. Konkurrensen försvinner,och många hyresgäster har i praktiken bara en hyresvärd att söka bostad hos.Ett sådant system stimulerar inte till att ge bästa service. Det räcker emellertid inte med dessa bekymmer för dem sombor i de allmännyttiga bostäderna. Efter regimskiftet 1982 togsocialdemokraterna bort möjligheten till förköpsrätt för omvandling tillbostadsrätt för hyresgäster som bor i kommunägda fastigheter, medan de som bori privatägda hus har denna rätt. Vad är detta för rättvisa?, har vi borgerligaupprepade gånger frågat bostadsministern och de socialdemokratiska bostadspolitikernai detta hus utan att få något svar. Det spelar tydligen mindre roll vadhyresgästerna tycker. Den uppfattning som har betydelse och styr densocialdemokratiska bostadspolitiken är den som företräds av hyresmarknadensparter och . Många av oss som under en följd av år deltagit ibostadsdebatten har nog närt en viss förhoppning om att socialdemokraternaskulle ändra sin inställning, inte minst när många hyresgäster börjatprotestera. Men härvidlag har vi misstagit oss grundligt. 1 stället kommer nuregeringen med ytterligare restriktioner. Med stor hast ilade bostadsministernfrän till för att plocka fram den propositionsom vi nu skall behandla. Att stoppa några få försäljningar av allmännyttigafastigheter var det viktigaste som bostadsminister då kunde tänka sig.Att låta några hundra hyresgäster få sin vilja igenom och tillsammans ibostadsrättens form äga och förvalta de hus de bor i går inte för sig isocialdemokraternas . Gör man så fråntas man de statliga lånen ochräntebidragen, var budskapet från . I de flesta fall innebärdetta att det blir helt omöjligt att göra en omvandling från hyres- tillbostadsrätt, även om ägaren kommunen och hyresgästerna är överens. Mångakommunalpolitiker - även socialdemokrater - anser med all rätt att regeringengenom denna lag satt sig som förmyndare över dem. Varför vill då allt fler gå över från hyresrätt tillbostadsrätt? Det vanligaste skälet är att det är det enda sättet att pressa nerboendekostnaderna. Som bostadsrättshavare är man sin egen fastighetsförvaltare.Man lagar, reparerar och vårdar sin bostad, och det gör att kostnadernaminskar, ibland påtagligt jämfört med kostnaderna för ren hyresrätt. Undersökningarvisar att det inte är ovanligt lägre kostnader i jämförbara hus. Manskall heller inte bortse från att det är lättare att byta sinbostad, om det är fråga om en bostadsrätt. Många upplever också det personligaägandet i sig som en särskild trygghet och tillfredsställelse. I systemetligger också ett privat sparande, som ur alla synpunkter är värdefullt. För samhället är det också en fördel om fler människor fårmöjlighet att äga sin bostad. Ökat sparande till egen bostad medför attlånebehovet minskar och därmed även statens utgifter för t, ex. räntebidrag.Allmännyttans bostäder finansieras till med lån och därpå beräknaderäntebidrag och är därför de kostsammaste för statskassan. Det kommunala bostadsföretaget, ägaren, kan ha olika skälför att vilja sälja en fastighet. I många fall rör det sig om en sund ekonomisksyn på verksamheten. Genom en försäljning av några fastigheter lösgör man medelför att kunna rusta och underhålla det kvarvarande beståndet. kan ocksåvara ett led i en rationellare förvaltning. Styrelserna i dessa bolag är sombekant politiskt valda. Detta medför att de också bör vara - och ofta är -mycket lyhörda för vad hyresgästerna önskar. Det är hyresgästernas önskemål somman om möjligt skall uppfylla. Allt talar alltså för att samhället bör underlätta förmedborgarna att på ett eller annat sätt få möjlighet att äga sin bostad. Socialdemokraterna går tyvärr den rakt motsatta vägen. Manhittar ständigt på nya hinder genom en rad lagar, som försvårar ellerförhindrar att människors önskan om en egen ägd bostad skall bli uppfylld. Jag yrkar bifall till reservation 1 från demoderata och folkpartistiska ledamöterna i bostadsutskottet. I en borgerlig trepartireservation kräver vi reservanteratt åtgärder skall vidtas för att främja ett boende med bostadsrätt. Ettprogram i detta syfte bör utarbetas. var inne på den saken,och jag vet att senare kommer att närmare utveckla våra synpunkteri detta avseende. Därför nöjer jag mig med att yrka bifall till reservation 3. I reservation 5 motsätter vi reservanter från ,öch oss att - som majoriteten föreslår - staten skallreglera vilken aktieutdelning som de kommunala bostadsbolagen skall hamöjlighet att fä med hänsyn till insatt kapital. Aktiebolagens regler skallnaturligtvis gälla för dessa företag precis som för alla andra aktiebolag, ochnågra nya pekpinnar till kommunalfolket är verkligen inte lämpliga. Därföryrkar jag bifall till reservation 5. Jag vill slutligen säga att det i betänkandet behandlasett motionsförslag från vpk om ett nytt stöd till allmännyttiga företag förförvärv av äldre hyresfastigheter och egnahem. Övriga partier ibostadsutskottet är överens om att vpk;s yrkande skall avstyrkas. Moderaternasoch ledamöter i utskottet har dock i reservation 6 klarare änmajoriteten avfärdat Vpk:s förslag. Jag ber därför att få yrka bifall till denmotivreservationen. Räntebidraget till allmännyttiga bostadsföretag, m.m. Anf.22 (); Regeringen har föreslagit att räntebidragen skallslopas vid överlåtelse av allmännyttiga bostadsföretag eller sådana företagsbostadsbestånd. Detta är ytterligare ett steg bort från en fungerande bostadsmarknad. Regeringens förslag innebär också en avsevärd inskränkningi den kommunala demokratin. Udden i förslaget är riktad mot de kommuner somvill öka andelen bostadsrätter, t. ex. kommun, och på så sätt också ökade boendes inflytande och ansvarstagande. Ett accepterande av regeringensförslag innebär att frågan om räntebidrag skall utgå avgörs av vem som äröverlåtare. I praktiken blir det därmed omöjligt för hyresgäster iallmännyttigt ägda bostäder att få hyresrätten omvandlad till bostadsrätt. Vi ifolkpartiet anser att regeringen i stället bör främja bostadsrättsboendet. a. föreslagit att ett program för främjande av boende i bostadsrätterbör utarbetas. Vi menar att de boendes förköpsrätt vid försäljning skallgä före kommunernas. Vi anser också att krav på kvalificerad majoritet vidbildande av bostadsrättsföreningar skall mildras till krav på ochatt detta Räntebidraget till allmännyttiga bostadsföretag, m.m. krav skallomfatta även HSB och , som är undantagna. Vi i kräver att de boende skall ha förköpsrättäven när det gäller fastigheter som ägs av stat, landsting, kommuner ochallmännyttiga bostadsföretag. Och naturligtvis skall den gällandehembudsskyldigheten också avskaffas. Vad vi inte förstår och som vi också kräver en ändring påär att SCB skall särbehandlas. Diskrimineringen av SCB i förhållande till HSBoch måste avskaffas, och ombildningslagen skall gälla förfastigheter med tre. lägenheter eller fier. Realisationsvinstbeskattningen av bostadsrätter anser viskall ändras i linje med vad som gäller för egnahem. , herr talman, anser att det bör blilättare att använda bostadsrätter som säkerhet för lån. Jag vill också säga några ord när det gälleraktieutdelningen i allmännyttiga bostadsföretag. Vi i anser att närallmännyttiga bostadsföretag är organiserade som aktiebolag, är det självklartatt reglerna i aktiebolagslagen skall gälla. Vi anser att det är varkenlämpligt eller nödvändigt att i särskild ordning fatta beslut om vilka reglersom skall gälla för aktieutdelning. Jag vill yrka bifall till reservationerna 1, 3, 4, 5 och 6. 23TORE (vpk): "En av de grundläggandeförutsättningarna för den sociala bostadspolitiken är att slå vakt om denallmännyttiga hyresrätten och den. folkrörelsekooperativa bostadsrätten, HSBoch . skall ett spekulativt utnyttjande av ombildning avprivatägd hyresrätt till bostadsrätt motverkas. En utvidgning av inflytande för de boende måste bygga påvärderingen att det är boendet och inte ägandet som utgör grunden förbestämmande. Inflytandefrågan vid allmännyttig hyresrätt skall därför inteangripas genom utförsäljning av dessa lägenheter utan ske genom att de boendefår rätt att medverka i det ekonomiska ansvaret för dels sin lägenhet, dels denyttre förvaltningen. Den allmännyttiga hyresrätten, som tillkom som ett medelför att förverkliga den sociala bostadspolitiken, bygger på målsättningen attden skall vara tillgänglig för alla bostadssökande, att den inte skall kunnagöras till föremål för handel, att den skall vara hyresbestämmande påbostadsmarknaden samt. att den skall tillhandahållas tillsjälvkostnadspris." Det jag nu har citerat är ur densocialdemokratiska partimotionen 1981/82:2506 med bl. a. ochnuvarande bostadsministern som undertecknare. Jag tycker attdet är bra, och jag har velat erinra inte minst socialdemokraterna om den härklara och bestämda skrivningen och målsättningen, som man har, som bakgrundtill dagens diskussion om det betänkande vi nu har att behandla. I propositionen och i utskottsbetänkandet har bl. a.erinrats om de allmännyttiga bostadsföretagens ställning och uppgifter, syftetmed deras verksamhet och den centrala roll som allmännyttan har ibostadspolitiken. Vidare har framhållits allmännyttans ledande roll dådet.gäller utvecklingen avhyresgästinflytande, att hyrorna är normerande för hela hyresmarknaden och attföretagen verkar utan vinstsyfte. Mot den här bakgrunden och med anledning av vissafastighetsförsäljningar som har skett föreslås atträntebidraginte skall garanteras för lån om ett allmännyttigt ägt bostadshusförsäljs eller överlåts till annan ägare. En viss inskränkning föreslås beträffande de allmännyttigaföretag som drivs i aktiebolagsform, gällande deras möjligheter till vinstutdelning på aktiekapitalet. Det framhålles att höga krav pä avkastning kommer i konflikt med företagens grundläggande uppgifter och skall kunna leda till återkallan de av godkännande av bostadsföretaget som allmännyttigt. En sådan utdelning kan inte anses förenlig med kravet om att företagen skall arbeta utan vinstsyfte. ' kommunisterna har sedan många år tillbakabl. a. framhållit att man måste slå vakt om hyresrätten och att man måstebidra till att utveckla allmännyttan. Vi har varnat för de skadligabostadspolitiska och sociala konsekvenser som följer av försäljning ochöverlåtelse av allmännyttiga bostadshus, och vi har aktivt sökt motverkasådana försäljningar. kommunisterna har också i olika sammanhangframhållit att det är nödvändigt att stärka allmännyttans ställning, om denskall kunna fylla sin roll som instrurhent för en bra bostadspolitik. a. har vpk föreslagit riktat stöd i olika former närdet gällt finansiering, miljöförbättringar, boinflytande samt sociala ochallmänna merkostnader. Våra förslag gäller vidare räntelån för förvärv avprivatägda hyreshus och småhus som skall upplåtas med hyresrätt, vilket bl. a.kan få stor betydelse för möjligheten att motverka bostadsspekulationen ifrämst storstädernas centrala delar. Vi har i det här sammanhangetaktualiserat det försläget. Vpk vänder sig mot det som kallas sparande ochkapitalbildning och vinstutdelning från allmännyttiga bostadsföretag. Vi anserdet inte förenligt vare sig med deras roll och uppgifter i en socialt inriktadbostadspolitik eller med den s. k. självkostnadsprincipen och kravet om attföretagen skall arbeta utan vinstsyfte. Allmännyttans roll och uppgifter kan enligt vpk:s meninginte förenas med en utförsäljning och övergång fill bostadsrätter eller andraägandeformer. De privata hyreshusen skall successivt överföras i samhällets,kommunernas och de allmännyttiga bostadsföretagens ägo, med kollektivförvaltning skött av de boende. Av vad jag nu sagt framgår att vi har anslutit oss tillförslagen i regeringens proposition. Vi vill dock framhålla att vi inte kan gevår anslutning till eventuella förslag från departementsarbetsgruppen om olikaundantag som innebär medgivande av utförsäljning av allmännyttiga bostadshus ivissa fall med bibehållna ränteförmåner. Erfarenheterna från olikautförsäljningar visar enligt vår mening att det inte varit ägnat att främjabostadsförsörjningen eller underlättat för företagen att fullgöra sina grundläggandeuppgifter. Utskottet har också framhållit att enbart en utförsäljningav enstaka eller flera allmännyttiga fastigheter inte löser problem avbostadssocial karaktär. Utskottet understryker vidare bl. a. ätt kommunernagivetvis kan avstå från utdelning på aktiekapital i de fall allmännyttigabostadsföretag drivs i Räntebidraget till allmännyttiga bostadsföretag, m.m. Räntebidraget till allmännyttiga bostadsföretag, m.m. aktiebolagsform.Den grundläggande principen för ett bostadsföretag som skall arbeta utanvinstsyfte måste vara att vinstutdelning från allmännyttiga bostadsföretag inteskall förekomma. Inte heller en utdelning som begränsas till vad som svararmot en normal uppläningsränta för långfrisfiga krediter kan godtas, då dettakan innebära hyreshöjningar i storleksordningen . eller meraför en normallägenhet. Sådan utdelning har enligt vår mening inget med den s.k. självkostnadsprincipen, som är vägledande förde allmännyttiga bostadsföretagen,att göra. Tvärtom innebär en sådan utdelning ytterligare fördelar för detprivata fastighetsbeståndet, som kan tillgodogöra sig ökade vinster utan egnainsatser enbart genom jämförelser med allmännyttan enligt bruksvärdesprincipen. Jag noterar att utskottsmajoriteten inteheller i det här sammanhanget har godtagit vpk:s och tidigare bostadskommitténsförslag om räntestöd till allmännyttiga bostadsföretag för förvärv av äldrehyresfastigheter och egnahem. Ett sådant stöd kan verksamt bidra till attstoppa strävandena till utförsäljning och avveckling av allmännyttan, och detkan främja en utveckling mot att stärka och utveckla allmännyttan till gagn förlandets hyresgäster. Jag yrkar bifall till vpk-reservationen. Låt mig sedan helt kort kommentera den beskrivning somRolf gav inledningsvis. Det var måhända en felsägning när han sade atttvå tredjedelar av hyreslägenheterna tillhör allmännyttan. Det riktiga är juatt de allmännyttiga bostadsföretagens hyreslägenheter inkl. dem som stat,landsting och kommuner har uppgår till nästan precis hälften av hyreslägenheterna. 24 () replik: Till det senaste somTore sade; Jag talade enbart om hyreslägenheter, medan isina nu redovisade siffror räknar med bostadsrätter i flerfamiljshus. Jagtalade aldrig om flerfamiljshus utan om hyreslägenheter. 25TORE (vpk) replik: Om det här kan vi naturligtvis tvista, menjag har fått fram uppgifterna med utgångspunkt i tillgänglig stafistik frånstatistiska centralbyrån. Bostadsrättslägenheterna, som uppgår till ungefär enhalv miljon här i landet, har jag icke räknat med i detta sammanhang. 26 PER (); När vi nu skall ta ställning till förslagetom slopande av räntebidrag vid överlåtelse av allmännyttiga bostadsföretageller delar av sädana företags bestånd måste vi ha i minnet att det finns tvåviktiga äsiktsgrupperingar när det gäller bostadspolitiken. Det är alldelesklart att dessa åsiktsgrupperingar är politiskt kontroversiella, men de harväldigt stor betydelse för den ståndpunkt som majoriteten i utskottet harintagit. Det ena som jag tänker på är den rollfördelning som gällerför bostadssektorn och de uppgifter som de allmännyttiga bostadsföretagen harpå bostadsmarknaden. I fråga om rollfördelningen inom bostadssektorn vet vi alla attdär gäller ett system där staten svarar för kapitalförsörjningen och också förvissa subvenfioner i sammanhanget, medan kommunerna har till uppgift att svaraför planering och delvis också förverkligande. Jag tror att det är bra att vihåller de olika leden isär och icke blandar ihop dem. Den andra av de åsiktsgrupperingar som jag helt kort villpåminna om som utgångspunkt för de slutsatser vi har dragit är den centralaroll i bostadspolitikens genomförande som de allmännyttiga företagen spelar.För att spara tid skall jag be att få hänvisa till texter om det jag framförallt tänker på, och den närmast tillgängliga texten finns i.bostadsutskottetsbetänkande nr 3 på s. 2 i de tredje och fjärde styckena under det avsnitt sominleds med rubriken . Där redovisar man kortfattat den centralaroll som de allmännyttiga bostadsföretagen har i den sociala bostadspolitiken.Om och i viss mån också läser detta, kommer i varjefall där att hitta svaren på de frågor som han ställde. Får jag sedan säga till , som ibland brukarkänna sig litet övergiven och ensam i debatten, att jag delar väldigt många avde synpunkter som han framförde.