prot · GB0911 · 1987-12-31 00:00:00 — Vi vet också att ungdomar som utbildar sig vid en högskola gärnastannar i området och vi behöver våra ungdomar. Det andra området som är nödvändigt för län ärbättre kommunikationer - bättre vägar och bättre järnvägar. Det gäller bådeperson- och godstrafik. Satsar man regionalpolitiska medel för att utvecklabefintliga företag och för att skapa nya måste man också fortsätta med attskapa förutsättningar för företagen att snabbt och effektivt kunna transporterasina produkter. Det är av mycket stor betydelse attregionalpolitiska aspekter vägs in vid beslut inom alla politikområden ibetydligt högre grad än vad som sker . 69HUGO (): Många talare i dagens debatt har tagit uppfrågor som berör problem och farhågor i skilda regioner av vårt avlånga land.Inte minst har mina norrländska kammarkamrater beskrivit den ofta svårasituafion som de verkar i rent sysselsättningsmässigt. Jag förstår er oro, somtorde vara helt berättigad. Jag för min del vill belysa ett par av de problem ochorosmoment som enligt min uppfattning präglar regioner i , ettområde där ca 3 miljoner av landets befolkning bor. Förutsättningarna i frågaom utveckling när det gäller t. ex. företagsetablering, befolkningsutveckling,kommunikationer och utbildningsmöjligheter är helt olika beroende på i vilkendel av man bor. En allt större koncentration av nytillkommandeföretagsétableringar sker inom den redan tidigare befolkningsrikastorstadsregionen, alltså med omnejd - en region som sträcker sigfrån i norr till i söder. Inom detta område växerallt fler företagsétableringar fram, och det är ett område som redan nu brottasmed överhettningsproblem som stor bostadsbrist, kommunikationsproblem och allade sociala följdverkningarna därav. Kommer man från en annan del avMälardalsområdet som jag gör, nämligen från , har man den precismotsatta utvecklingen inpå knutarna: vikande befolkningstal i stort sett i allakommuner liksom sviktande sysselsättning. Geografiskt sett är mycket centralt beläget iSverige. Inom en radie av når man en befolkning på närmare 3miljoner människor, som jag redan tidigare nämnt. Trots detta centrala läge,geografiskt, är vi oroade över den utveckling som är på gäng och som kan kommaatt drabba oss i hårt. Det är, enligt min uppfattning, på siktdjupt oroande att näringslivets expansion i så stor omfattning koncentrerasfill regionen . Nej, denna koncentrafion måstebrytas. Andra delar av , län som , måste sätta något moten utveckling som alltmer styr expansionen fill påbekostnad av andra näraliggande bra alternativ. Ofta får jag från socialisfiskt tänkande människor hörakrav framställas på att man med centralstyrning och statligt ingripande skallvända på den utveckling som är på gång i riktning mot en alltmer överhettadStockholmsregion och ett alltmer utarmat . Som liberaler ochanhängare av marknadsekonomin och ett fritt näringsliv säger vi folkpartisternej till en sådan centralstyrning och etableringskontroll. Nej, låt oss istället ta upp kampen om näringslivets etableringar genom att bygga upp eninfrastruktur som ger oss i andra delar av en medStockholmsregionen likvärdig plattform. Men skall för näringslivet någorlunda likvärdiga villkorråda i och måste områden som kommunikationeroch utbildning rustas upp i . Utbildningsfrågorna måste under dekommande åren få en alltmer central roll i som ett instrumentför lösande av utbildningsproblemen men framför allt när det gäller att påverkaden framfida näringspolitiska utvecklingen och förändringsproblematiken. En annan viktig del av en välutvecklad infrastruktur ärkommunikationerna. Det finns mycket stora brister ikommunikafionssystemet i på olika områden. Det förhållandet minskarmöjligheterna för länet att delta i den mycket snabba, på högteknologi grundadeutvecklingen inom Uppsala-Stockholm-området. Glädjande nog pågår i vårt län just nu ett intensivtarbete för att förbereda kommande satsningar på såväl kommunikationerna somutbildningens område. /måste ytterligare rustasupp och ges ökade resurser. Inte minst är en utökad teknisk utbildning heltnödvändig om näringslivets behov av arbetskraft skall kunna tillgodoses. är bara en av de planer påkommunikationsområdet som intensivt bearbetas. En annan är den s.k.Bergslagspendeln. I båda fallen är det fråga om snabbtågsförbindelser, som påett radikalt sätt skulle ge underlag för näringslivets expansion och gemänniskorna en tro på framfiden. Jag har ytterst begränsad tid för att belysaalla de stora, men icke oöverstigliga, problem som måste lösas om vi iVästmanland med framgång skall kunna deltaga i den snabba utveckling som pågårinom huvudstadsregionen. Avslutningsvis hoppas jag, att när regeringensbudgetförslag läggs fram , innehåller det en ökad satsning både på utbildningssidanoch på kommunikationernai och Bergslagen - inte minst när det gäller snabbtåg i form av dens. k. liksom Bergslagspendeln. 70 (): Den förda politiken harvarit framgångsrik för vårt land. Det gäller ekonomi, sysselsättningsutvecklingoch industriinvesteringar. Framgångar har även kunnat noteras i Norrbotten.Nyföretagandet har ökat markant . Arbetslösheten har minskat.Detta låter bra, men vi är ändå bekymrade. Avståndet till riksgenomsnittet ärkonstant. Vi har fortfarande dubbelt så hög arbetslöshet i som iövriga landet. Länets arbetslöshet ligger på , när rikets är på väg under2 %. Strukturomvandlingar inom våra basnäringar har lett tillsysselsättningsminskningar i sådan omfattning att nyskapade arbetstillfällenendast har gett marginella förbättringar. Den inomregionala obalansen i vårt län är omfattande.Kommuner som och har en arbetslöshet på . Det finns ocksåandra kommuner med växande problem, t.ex. , , ochKalix. ASSLs sågverksrörelse har sålts till domänverket och skall strukturerasom. 240 arbetstillfällen försvinner. Värst drabbas kommun, där mellan150 och 170 anställda skall bort. Här behövssnabba insatser, vilket också har utlovats av regeringen., fortsatta strukturering tär hårt påarbetstillfällena inom Luleåregionen. Malmfälten har efter 1980 haft enfolkminskning på 4 500 invånare. Personalminskningarna beror till stor del påLKAB;s neddragningar. Detta har bidragit till en stor utflyttning av framförallt ungdomar och högutbildad arbetskraft. Med detta flyttmönster utarmas vårtlän och våra. kommuner på arbetskraft, och vi måste med gemensamma krafterbryta detta mönster. Alla måste ta sitt ansvar, även näringslivet. Det är en dyster bild jag har beskrivit, menvi norrbottningar tror ändå på vårt län, som har utvecklingsmöjligheter.Norrbotten har förutsättningar: stora naturresurser, kvaliteter när det gällerarbetskraft och rekreafionsområden. Här kan även bostäder erbjudas. Industriministern har uttryckt att viskall hjälpas åt att utveckla varje region utifrån dess egna förutsättningar. Regeringens arbete med utlokalisering av företag - statliga såväl som privata - har vi stora förväntningar på. Vi har även stora förväntningar på det utvecklingsprogram för och inland som håller på att utarbetas. Vi har dessutom förväntningar på den tilltänkta parlamentariska utredningen om en bättre regionalpolitik. För att vända trenden i krävs grundläggandesatsningar, och jag vill nämna några. För det första behövs en fortsatt kunskapsuppbyggnad.Högskolan har varit något av motor för länets utveckling. Enligt uppgiftökar gruppen högskoleutbildade som stannar i länet - och det är bra. Högskolanmöjliggör en utbildning som motsvarar det nya samhällets krav. har gjort inbrytningar på nya områden, somrymdteknik, plastindustri, elektronikindustri m. m. En utveckling av högskolansområden fill komposit och plast ärdärför nödvändig. Energiforskning och energiutbildning är ett annat intressantområde. Fördet andra är kommunikationerna en viktig förutsättning för en offensiv regionalpolitikoch har stor strategisk betydelse för näringslivets utveckling. Detta gälleralla områden - bil, båt och flyg. Snabba och effekfiva transporter till ochfrån länet behövs. SJspelar en vikfig regionalpolitisk roll. En anpassning fill kundernas behov ärnödvändig. Näringslivet är i starkt behov av effekfiva frakter. Flygetspelar en vikfig roll i ett län som omfattar en fjärdedel av yta. Detfinns behov av kompletterande flygkommunikationer med flygfält i ochett samnordiskt fält i /Ullitornio. Enutveckling av taxiflyg mellan mindre orter skulle bidra till att lindra deninomregionala obalansen. Bilen är nödvändig iNorrbotten, varför det behövs en bra vägstandard. Inlandsvägarnas bärighetär en förutsättning för skogsindustrins framtid. Turismensutvecklingsmönster styrs fill stor del av vägstandarden. Bra vägar mellanorterna underlättar och utjämnar arbets- och bostadsmarknaden. Enbra mångfald av näringslivsstrukturen kräver stora satsningar på länetsinfrastruktur. Enutbyggnad av telekommunikationerna fill länet är avgörande om vi skall hajämbördiga möjligheter att sfiga in i ett högteknologiskt samhälle. Fördet tredje vill jag nämna kapitalets betydelse för utveckling. koncentreras kapitalet kring de överhettade regionerna, varvid det är svårtatt få tag på riskvilligt kapital till vårt län. De regionala investmentbolageni är för små. Det behövs ett nytt slags riskkapital. Norrbottenssocialdemokratiska partidistrikt har drivit kravet att delar avde vinster som vattenkraften genererar skall stanna i länet som årligtkapitaltillskott. Rätten för länet att tillgodogöra sig delar avvattenkraftsvinsterna öppnar möjligheten för ett offensivt regionalt utvecklingsarbete. Efter att ha hört mörka beskrivning förstår jagmotviljan hos företag mot nyetableringar i . Man kan med fog säga attErik Holmkvist har hållit ett dödgrävartal här i . Om det är på dettasätt han beskriver när han talar med sina vänner i de södra delarnaav landet har jag stor förståelse för att de är tveksamma. Jag hoppas attnäringslivet tar reda på de faktiska förhållandena vad gäller de kvaliteter somNorrbotten har att erbjuda. Industriföretagenvisar en positiv ekonomisk utveckling. Soliditeten i Norrbottensindustriföretag närmar sig genomsnittet i hela landet. Man kan alltsåifrågasätta sanningshalten i anförande. Talet om rov ochödeläggelse av företag i är svårt att förstå. Finansministern harpåpekat att felaktigheterna i budgeten beror på företagens inbetalningar avskatt. När tillåtna avsättningar fill fonder och andra avsättningar har gjortsmåste företagen betala skatt. Man kan också konstatera att avsättningar tilllöntagarfonderna inte har någon betydelse för företagen i . Detgemensamma målet för regionalpolitiken är likvärdighet mellan landets olika delarbeträffande välfärdsfaktorerna arbete, utbildning, service och miljö. Klyftanmellan och riket i övrigt vad gäller arbete har långt ifrånöverbryggats. Med vårt partis inriktning på regionalpolitiken är jag övertygadom att goda resultat kan nås. Våra gemensamma resurser skall ge välfärd överhela landet. 71 (vpk) replik: Det var en mycket optimistisk syn som gjorde sig filltolk för när det gäller vad som har hänt. Jag kan i och för sig delahans glädje över att vara norrbottning och att tillhöra . Om hanmed sitt tal menar- han var litet otydlig på den punkten - att Norrbottenssocialdemokratiska parfidistrikt har drivit frågan om en återföring avkraftverkens vinster till , måste jag säga att ochsamfliga hans parfikolleger i i så fall tydligen har glömt att drivaoch stödja den frågan här. Anf.72 () replik: redovisade hur han upplever den socialdemokratiskapolitiken. Han målade en bild av som jag inte hade kunnat göra merdetaljerad än vad han gjorde. Han talade om att vi har en dubbel arbetslöshet iNorrbotten. Han talade om att basnäringarna sviktar, att inlandskommunernasproblem är oerhört stora, och han namngav många av de kommunerna. Han talade omatt ägaren till , alltså den nuvarande regeringen, som står förägaransvaret, är med och lägger ned med 240 man anställda. Hantalade om friställningar och om malmfältens friställningar inom LKAB.Han talade om att utflyttningen utarmar . Han talade om attkommunikationerna är dåliga, vilket är en starkt bidragande orsak tillutarmningen. Han talade också om att kapitalet styrs fel därför att det bara ärvissa orter som får tillgång fill det. Alltsammans var en oerhört hård kritik,herr talman, mot den socialdemokratiska regeringens politik. Jag hade intekunnat göra det mer detaljrikt. Däremotundvek han noggrant att svara på mina frågor. Han svarade inte på någon av defrågor jag hade ställt, vilket är ett kvitto på hur omöjligt det är att svarapå dem. Det visar hur oerhört avslöjande mina frågor är för den fördasocialdemokratiska politiken; dels den politik som regeringen för, dels ocksåden politik som förs i landsting och kommun, vilka i styrs avsocialdemokrater. Inteett ord sade han om skattehöjningar, inte ett ord om hur de i skallklara en skattehöjning på . per heltidsarbetande i höjdakostnader . Inte ett ord! Inte ett ord sades om den kritik man harfått för att man tog bort startbidraget på . för ungdomar eller 15 000kr. för en familj. Inte ett ord om vad han tyckte om att länet har fått 33,5milj. mer med det borgeriiga förslaget och beslutet i i våras.Det kommenterade han inte. Inte heller sade han att med generellasänkningar av arbetsgivaravgiften skulle ha fått 350 milj. kr. mer änmed den socialdemokratiska politiken. Att jag talar om rov ochödeläggelse har att göra med att de pengar man 10 protokoll 1987/88:11 använt föratt köpa aktier är de pengar man har tagit av de företag som man sedan köptaktier i. Det är ödeläggelse. Det är en destruktiv beskattning. Anf, 73 () replik: Det står helt fritt attkontrollera hur länge socialdemokratiska parti har drivit ochfunderat över frågan att en del av vattenkraftens vinster skulle gå tillNorrbotten. När det gällt att driva frågan i har vi naturligtvis haftfunderingar över vilka former som skulle vara lämpligast för att nå-resultat.Jag är helt på det klara med att denna fråga lagts in som ett moment i denregionalpolitiska utredningen. Vad jag förstår stod ett enigt utskott bakomförslaget. gör ytterligare utfall mot densocialdemokratiska regionalpolitiken i . Man kan ställa sig fråganhur skulle ha sett ut med moderat politik. Att sänkaarbetsgivaravgifterna för de tillverkande industriföretagen i harvisat sig framgångsrikt. Enligt företagarna själva har man så att säga kommit inivå med riket i övrigt. Man kan också fråga sig varför och hanspartivänner slog sönder skatteutjämningsförslaget, som skulle ha gett enmöjlighet att klara sin budget. Man kan också titta på det inslag omlandstinget som hade i sitt huvudanförande. Hur skulleNorrbottens län se ut med en moderat politik? Hur skulle servicen till våra sjukase ut när går in för att lägga ned ett eller flera lasarett? Manvill också minska resurserna till vårt landsting, vilket innebär att kvalitetenpå vår vård försämras. Hur skulle det ha gått för om fåttbestämma, de som plockade bort alla vitala delar ur Norrbottenspropositionen? 74 (vpk) replik; återkom med påståendet omsocialdemokratins stöd i kampen för att ta ut en del av vattenkraftsvinsternai . Ända sedan jag kom hit till - det var som bekant någotår före - har det funnits olika förslag om produktionsavgifter påvattenkraften. Inte vid någon av de voteringar som har hållits här i riksdagensedan dess har en enda socialdemokrat från stött förslaget. Det ärmöjligt att det har förts diskussioner i , man har också gått ut ochsagt att om man skulle få bygga ut älv skulle vinsten från den älventillföras . Det enda framsteget, om det nu är ett framsteg, beträffandeproduktionsavgifter på vattenkraft eller någon form av ytterligare beskattningav vattenkraften med regional adress är att frågan hänskjuts till denregionalpolitiska utredningen. Hur länge det kan dröja innan man ens har ettförslag vet ju ännu ingen. Men helt klart är att någon konstruktiv handling föratt stödja ett genomförande av en produktionsavgift har inte någonsocialdemokratisk riksdagsledamot från deltagit i. 75 () replik: Det är rätt egendomligt att lyssna till LeifMarklunds försök att komma ur den rävsax han lyckats fastna i. Inte ens den härgången, efter en påminnelse, fanns det ett enda besked att få om de frågor jaghar ställt. villkonstatera, herr talman, att inlägg, med bistånd av hanspartikamrater på Norrbottensbänken, tydligt och klart visar och avslöjar vadsocialdemokratiska riksdagsmän i själ och hjärta anser om den socialdemokratiskapolitiken. För inlägg var en uppräkning av misslyckanden inomsocialdemokratin och missnöje med resultaten av den förda socialdemokratiskapolitiken. Det var inget annat än ett tydligt markerat missnöje med att densocialdemokratiska politiken, som och hans partivänner påNorrbottensbänken står bakom, inte har lyckats. Jag frågar: Vart tog svaren vägen? Kammare, riksdagsmän,även regeringsledamöter tror jag är intresserade av att få veta vad svarenblir på mina frågor. Det är inga oväsentliga frågeställningar. De är oerhörtavslöjande. Vad gör kirunaborna som får en ökad skatt med 4 000 kr.per familj och genom inflationen ökade kostnader med . Hur skall de klara det? Hur skall de klara kostnader på . Hur skall de klara upp den situationen,? Vi är oerhört intresserade av att få svar på den frågan. Vad skulle moderat politik ha inneburit för ?Jo, avreglering, mindre byråkrati, större frihet att arbeta på företagens egnavillkor, lägre skatter på så sätt att löntagarfondsskatter och löneskatter inteskulle pådyvlas företagen i den omfattning som har skett. Vi hade fått enbättre framtidstro, inte bara i . Med moderat politik skulle vi hafått tro på framfiden. Det är vad företagarna måste ha, herr talman, för attvåga investera, våga expandera och utvecklas. , svara på frågorna! Jag tror att väldigtmånga norrbottningar kommer att med iver ta del av de lösningar som exempletkirunaborna skall få. 76LEIF () replik; Till vill jag helt kort sägaatt vi har haft dessa frågor på vårt bord och arbetat med dem, och den dag vikommer till ett konkret resultat både när det gäller den vattenkraft som redanfinns utbyggd i vårt län och när det gäller de älvar som kanske kan bliaktuella för utbyggnad , bör vi kunna hitta former för att en del avvinsterna skall kunna generera riskvilligt kapital till vårt län. Sedanåterstår bara att se vilken ställning kommer att inta omytterligare en älv skulle utbyggas, kanske för att lägga grunden för enkapitalbildning i och i det sammanhanget också baka in vinster frånden redan etablerade vattenkraften. Det blir intressant att följa PaulLestanders ställningstaganden i den frågan. beskriver sin extremahögerlinje med något höjd röst, vilket kanske kan tolkas så att argumenten inteär särskilt starka. Mitt svar på fråga om kirunaborna är attjag tycker att de borde ringa till och fråga av vilken anledninghan gick emot skatteutjämningsförslaget som skulle ha räddat budget. Vidare konstaterar jag att vid sinbeskrivning av företagens ovilja att tro på den socialdemokratiska politikenanvänder mycket tvivelaktiga argument.Under åren 1976-1982 fick man den uppfattningen klarlagd att alla företag iNorrbotten kände en stark resignation och ovilja. Man trodde helt enkelt intepå systemet längre. finns en ny geist inom företagandet i . Vihar aldrig haft en sådan utveckling inom småföretagen och aldrig haft så månganystartade företag i som . har vilitat till vår basindustri, vi har litat till de statliga företagen, men nubörjar denna tilltro att dala. Vi kan inte se de stora statliga företagen somensamförsörjare av . Då måste vi gå fill näringslivet ochförsöka etablera nya typer av differentierat företagande. Enligt uppgift har man fakfiskt också spridit tron på Norrbottenfill näringslivet i i övrigt, och det är positivt. Det hälsar vi medtillfredsställelse. Tredjevice talmannen anmälde att och anhållit att tillprotokollet få antecknat att de inte ägde rätt till ytteriigare repliker. 77 (): Så här långt fram i den allmänpolitiska debatten kan man konstatera attmängder av problem i vårt samhälle diskuterats men också att mångafrågeställningar alltjämt är obesvarade. Avsikten med debatten är kanske inteheller att få svar på frågor utan fastmer att ge ledamöterna i denna kammaremöjlighet att påtala förhållanden ute i landet som invånarna inte är till fredsmed och som statsmakten bör uppmärksammas på. Det är då naturligt och heltnödvändigt att jag ufifrån dessa synpunkter tar till orda här. Jaghar i olika sammanhang haft anledning att i denna talarstol påpeka det fakfiskaförhållandet att hgger mitt ute i men likafullt vin vara enfullvärdig del av . Jag skall inte börja tala om vårakommunikationsproblem utan om den arbetsmarknadssituation som råder på Gotland.Den avviker nämligen högst väsentligt från det riksgenomsnitt somregeringsföreträdare så gärna talar om. Den21 september skrev länsarbetsnämnden till angåendearbetsmarknadsutsikterna . Det var och är ingen uppmuntrande läsningprecis. Och den har föga gemensamt med de besked som samfidigt gavs på densocialdemokratiska kongressen, att nu har landets regering löst problemen medarbetslösheten. Låt mig citera direkt ur länsarbetsnämndens redogörelse; Läget påarbetsmarknaden har 1987 varit betydligt sämre än undersamma period . Antalet lediga platser har minskat och de somsöker arbete är fler. Det finns fler arbetslösa nu jämfört med sammatid . Härstår alltså utanför den ordinarie arbetsmarknaden, och det ärendast som har en sämre situation än . Det finns inget somtyder på en förbättrad situation, tvärtom. Denutan jämförelse största boven i detta drama är transportrådet, som låtitkoncessionen för färjetrafiken övergå från Gotlandsbolaget till från . Så här ser läget ut i dagför Goflandsbolagets anställda: Totalt 248 uppsagda,ett 60-tal på landsidan och ca 180 på sjösidan. 53 tjänstemän ochkollektivanslutna av de landanställda vet med säkerhet att de inte fårnågot fortsatt arbete inom Gotlandstrafiken. Drygt 150 ombordanställda vet inteom de får fortsatt arbete inom Gotlandstrafiken. 29 personer har erbjuditsfortsatt arbete inom Gotlandsbolaget efter och det är de som hararbetat inom företaget. Denna förändring och följdverkningarna som uppstår harmedfört en mycket pressad situafion för alla de berörda, och påarbetsförmedlingen, där man inte har särskilt många jobb att erbjuda, är manmycket bekymrad. Läget har blivit så kärvt att arbetsförmedlingen tvingatsknyta en psykolog till sig för att klara av det hela, något som aldrig tidigarehänt i gotländsk arbetsmarknadspolifik. Antalet berörda av varslet från Gotlandsbolaget utgörnästan av arbetskraften i länet. Om motsvarande andel tas fram för någraandra län skulle ett motsvarande varsel exempelvis i beröra 7000 personer. I skulle det motsvara en ny Kockumssituation, ca 3100 personer. Det är alltså en mycket altvarlig situation som uppstår ominte de berörda får anställning i det nya rederiet, och det är mycketanmärkningsvärt att så många frågor kring färjetrafiken är det nya rederiet skall träda till. Till detta skall då läggas farhågor för hursysselsättningen hos underleverantörerna kan komma att påverkas avrederibytet. Gotlandsbolagets verksamhet har genererat ungefär 75 jobb runt ompå de gotländska företagen. Det som hänt är varken mer eller mindre än enarbetsmarknadsskandal av stora mått med sociala följdverkningar för enskildamänniskor som kommer att medföra tragedier av olika slag. Det är ofattbart atten socialdemokratisk regering genom sin handläggande myndighet transportrådetså helt frånhän-der sig ansvaret för de anställda i Gotlandstrafiken och derasfamiljer. Det borde varit möjligt med någon form av övergångsperiod så att deanställda åtminstone visste vad som gällde för framtiden, när uppsägningen varett faktum. Det enda officiella skälet för byte av rederi har varitatt denna trafik kostat statskassan för mycket pengar. Det utgår transportstödtill ett belopp som varierat mellan 50 och 80 milj. kr. Det kännsbittert för oss gotlänningar att få höra att vi är en belastning förfosterlandet. Vi vill så gärna vara en närande del inom jordbrukspolifiken ochinom turismen samt en yttersta utpost för i en krissituafion.