prot · GB0995 · 1987-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1987/88:95 Protokoll 1987/88:95 Debatter m. m. Ekonomiskt stöd tillbarnfamiljer m. m................. ......... 6 Vissa anslag till omsorgom barn och ungdom....... 67 Svenska kyrkansorganisation m. m.................... ....... 77 Vissa grundlagsfrågor...................................... 95 Vissa anslag inomutrikesdepartementets område.. 120 1987/88:226 av () om löneavtalens effekter för den kommunala ekonomin................................. 127 1987/88:28om anslag tillåklagarväsendet........... ......... 4 1987/88:19omändringariäktenskapsbalken,m.m..... ......... 4 1987/88:21 om en översynav förmånsrättsordningen 4 1987/88:22 om lagstiftning beträffande ideellaföreningar och stiftelser.................................................... ......... 4 1987/88:19 omadministration av socialförsäkring m. m 4 1987/88:26 omstyrelserepresentation för samhället i vissa stiftelser 4 1987/88:12 om ekonomisktstöd till barnfamiljer.... 5 1987/88:13 om bidrag tillkommunal barnomsorg... 5 1987/88:14 om vissa anslagtill omsorg om barn och ungdom 6 1 protokoU 1987/88:95 1987/88:95 Prot. Riksdagensprotokoll 1987/88:95 Förhandlingarna leddes till en början av förste vicetalmannen. 1 § Upplästes följande inkomna skrivelse: Undertecknad anhåller om tjänstledighet för enskildaangelägenheter den 25 april-den 26 maj. den 17 mars 1988Anita Framställningen bifölls av kammaren. Förste vice talmannen anmälde attGöran () skulle tjänstgöra som ersättare för . 2 S Föredrogs och hänvisades Propositionerna 1987/88:155till lagutskottet /88:159 till skatteutskottet 3 § Föredrogs och hänvisades 1987/88:Jo]4-Jo54till jordbruksutskottet 1987/88:Fil3yrkandena 1-6 till finansutskottet yrkande 7 till utbildningsutskottet /88:Fil4-Fi 16till finansutskottet /88:Ub4 till utbildningsutskottet /88:N50 och N51till näringsutskottet /88:Ub5-Ubl4 till utbildningsutskottet1987/88:Kr3-Kr5 till kulturutskottet 19S7/88:Kr6 yrkandena 1-3 tillkulturutskottet yrkande 4 till jordbruksutskottet /88:Kr7-Krl6 tillkulturutskottet /88:A32-A37 till arbetsmarknadsutskottet /88:Ubl5-Ub24till utbildningsutskottet Prot.1987/88:95 1987/88:Fö6 och Fö7 till försvarsutskottet 7 april1988 1987/88:Ub25-Ub29 till utbildningsutskottet 1987/88:Bo35och Bo36 till bostadsutskottet /88:Sf22-Sf27 tillsocialförsäkringsutskottet /88:Jo55 och Jo56 till jordbruksutskottet1987/88;Sf28-Sf32 till socialförsäkringsutskottet /88:Ju20 och Ju21 tilljustitieutskottet /88;N52 och N53 till näringsutskottet /88:L3-L5 tilllagutskottet l987/88:Ub30 till utbildningsutskottet /88:A.38 tillarbet.smarknadsutskottet /88:SolO och till socialutskottet1987/88:Bo37-Bo39 till bostadsutskottet /88:T102-T 106 till trafikutskottet1987/88:Ju22-Ju24 till justitieutskottet /88:Bo40-Bo42 tillbostadsutskottet /88:L6 och L7 till lagutskottet 4 § Företogs till avgörande justitieutskottets betänkande1987/88:28. lagutskottets betänkanden /88:19, 21 och 22,socialförsäkringsutskottets betänkande 1987/88:19 samt näringsutskottetsbetänkande /88:26 (beträffande debatten i dessa ärenden, se prot. betänkande 28 Punkt 1 Utskottets hemställan bifölls. Mom. 3(medborgarinflytande inom åklagarväsendet) Utskottets hemställan med godkännande av utskottetsmotivering bifölls med 195 röster mot 110 för utskottets hemställan medgodkännande av den i reservation I av m. fl. I ledamot avstod från att rösta. Mom. 4 (en särskild statsåklagare för miljömål) Utskottets hemställan bifölls med 249 röster mot 55 förreservation 2 av och . 1 ledamot avstod frånatt rösta. Mom. 6 (åtalsunderlåtelse m, m.) Utskottets hemställan bifölls med 155 röster mot 149 förreservation 3 av m, fl. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. Lagutskottetsbetänkande 19 Prot. Mom. 2(kartläggning av äktenskapets ekonomiska konsekvenser) Utskottets hemställan bifölls med 156 röster mot 148 förreservation I av m.fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 5 (lagen om homosexuella sambor) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 2 avMartin m. fl. - bifölls med acklamation. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. Utskottets hemställan bifölls. Mom. 1(ideella föreningar) He mst ällan Utskottets hemställan bifölls med 201 röster mot 103 förhemställan i reservation 1 av m.fl. 2 ledamöter avstod från attrösta. Utskottets motivering godkändes med 218 röster mot 48 förden i reservation 2 av och anfördamotiveringen. 40 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 2 (stiftelser) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 3 avUlla Orring och - bifölls med acklamation. Mom. 5 (anslag till Allmänna försäkringskassor) Utskottets hemställan bifölls med 285 röster mot 18 förreservationen av Margö . Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. Utskottets hemställan bifölls med 240 röster mot 66 förreservationen av m. fl. 1987/88:12om ekonomiskt stöd till barnfamiljer (prop. 1987/88:100 delvis). 1987/88:13 om bidrag till barnomsorg (prop. 1987/88:100 delvis) samt Ekonomiskt stöd till barnfamiljer, m. in. omsorg om barn och ungdom (prop. 1987/88:14 om vissa anslag ti1987/88:100 delvis). Förste vice talmannen meddelade attbetänkandena skulle avgöras i ett sammanhang efter avslutad debatt. Först upptogs till behandling socialutskottets betänkanden12 om ekonomiskt stöd till barnfamiljer och 13 om bidrag till kommunalbarnomsorg, vilka betänkanden skulle debatteras gemensamt. Ekonomiskt stöd till barnfamiljer, m. m. 1 (): Utbyggnaden av barnomsorgen under de två senaste årtiondenaär en av 1900-talets viktigaste sociala reformer. Den har varit bra för barnen,för kvinnorna, för männen och för hela samhällsekonomin. För kvinnornas del harframväxten av en barnomsorg varit en grundläggande förutsättning förden stora utmarschen i arbetslivet. Vi har ännu mycket långt kvar till verkligjämställdhet i , men utbyggnaden av barnomsorgen har åtminstone fört ossen bra bit framåt på den vägen. Den största delen av denna utbyggnad ligger nu bakom oss.Det finns ännu köer att kapa, men målet full efterfrågetäckning är i varje falli sikte, och har t. o. rn. utpekat ett årtal då det målet skall varauppnätt. Om den ambitionen råder numera enighet mellan partierna. Men hur skall barnomsorgen utformas, och vilken roll skallföräldrarna spela? När vi kommer till sådana frågor är enigheten inte lika stor.Från sida menar vi att valfriheten måste vidgas. Föräldrarna måstekunna anpassa sina arbetstider efter barnens och sina egna behov och väljamellan olika kombinationer av vård och tillsyn i hemmet samt vård, tillsyn ochträning utanför hemmet. Det valet utfaller mycket olika för olika föräldrarsamt även för samma föräldrar under olika skeden av barnens uppväxt.Utformningen av barnomsorgen lämpar sig därför sällsynt illa för likriktningoch centralplanering. Tvärtom måste många olika valmöjligheter stå till budsoch de avgörande besluten kunna träffas av dem som bäst kan bedömakonsekvenserna av olika lösningar, nämligen föräldrarna själva. Det är just för att öka flexibiliteten och valfriheten försmåbarnsföräldrarna som vi, tillsammans med de andra borgerliga partierna, nuföreslår införande av ett vårdnadsbidrag. Det är inte ett belopp som täckerkostnaderna för barnomsorgen, utan det är just ett bidrag. Men det är ettganska stort bidrag och bör därför kunna bli ett viktigt instrument i familjepolitikenoch ett viktigt medel för att öka familjernas valfrihet. blir skattefritt för allaföräldrar som anlitar eller arman barnomsorg och har styrkta kostnadermotsvarande det beloppet. För övriga blir bidraget beskattningsbart. Ifolkpartiet har vi arbetat för ett helt skattefritt vårdnadsbidrag,men vi är nilfredsställ-da med den här kompromissen, som innebär attvårdnadsbidraget blir skattefritt för de allra flesta. Detborgerliga förslaget dämpar en hel del orättvisor som råder Även för oss som är mycket starka anhängare av en utbyggdbarnomsorg har det efter hand blivit svårare att förklara och försvara varförsamhällets stöd till barnfamiljerna är så snett fördelat att somliga får mycketmedan andra får nästan ingenting alls. Vi vet t.ex. att SACO- ochTCQ-familjerna utnyttjar den kommunala barnomsorgen mycket mer änLO-familjerna. Familjepolitiken har därför varit ett område med en regressivomfördelning, från familjer som har mindre resurser till familjer som harstörre resurser. Genom vårdnadsbidraget skapas nu ökad rättvisa mellan olikagrupper av barnfamiljer, liksom mellan olika landsdelar. Förslaget om vårdnadsbidrag har väckt stor uppmärksamhetoch sympati, och det har uppenbarligen skapat en rätt betydande nervositet inomdet socialdemokratiska partiet. På annat sätt kan man knappast tolka denstörtflod av osakliga motargument som har riktats mot förslaget . Den störtfloden har också sköljt in över utskottetsbetänkande, som i denna del mer fått karaktären av en politisk pamflett än avett normalt utskottsbetänkande. Eftersom texten i en hel del avseendenkontrasterar mot normal utskottsprosa kanske jag kan få tillägga att den intehärstammar från utskottets kansli utan från en eller annan ideologisk verkstadinom det socialdemokratiska partiet. Vad är det då för invändningar som man för fram motförslaget om vårdnadsbidrag? En invändning går ut på att det skulle hämma utbyggnadenav barnomsorgen och rent av omöjliggöra den utbyggnad som har fattatbeslut om. Men den invändningen håller inte streck. Det står alldeles klarteftersom mer resurser kommer att hamna i händerna på barnfamiljerna genom dethär förslaget. Deras möjligheter att efterfråga den barnomsorg som de önskarkommer att öka liksom också förutsättningarna för att barnomsorgen byggs utprecis i den utsträckning som föräldrarna själva önskar. Det finns ingenting i dettaförslag som skulle innebära att resurser dras ifrån barnomsorgen. Tvärtomtillförs mer resurser föräldrarna och kan därigenom också komma att tillförasbarnomsorgen. Den andra invändning som har framförts är att förslagetskulle vara fördelningspolitiskt orättfärdigt, att det skulle gynna de familjerdär kvinnan är hemarbetande och missgynna de familjer där båda förvärvsarbetar.Detta kan förefalla riktigt i ett mycket statiskt perspektiv. Det äruppenbarligen så att från den ena dagen till den andra får den familj där enförälder för tillfället är hemma mer än en familj där man anlitar barnomsorg.Men ett sådant statiskt perspektiv är av flera skäl inte rättvisande. För detförsta måste man jämföra med dagens läge, där vi barett system som i mycketstor utsträckning gynnar just den andra gruppen av familjer, nämligen den därbåda föräldrarna förvärvsarbetar och anlitar barnomsorgen. För det andra måsteman ta hänsyn till att alla föräldrar glider mellan dessa kategorier: undervissa perioder är en förälder hemma, under andra perioder är båda föräldrarna iförvärvsarbete. Därför handlar det inte om olika grupper utan om olika stadieri varje föräldrapars situation. Den tredje invändningen är att förslaget innehåller högatröskel- och marginaleffekter och därför motverkar jämställdheten. Deninvändningen är värd att ta på litet större allvar. Det är obestridligen santatt marginal- och Ekonomiskt stöd till barnfamiljer, m.m. Ekonomiskt stöd till barnfamiljer, m. m. tröskeleffekternaökar genom det här förslaget. Det gör de genom varje reform som syftar till attstärka barnfamiljernas ekonomiska ställning. Även föräldraförsäkringen har iden meningen en marginaleffekt: när man går tillbaka från ledighet med90-procentig inkomsttäckning till förvärvsarbete inkomst ochdärutöver måste betala barnomsorgstaxa, då minskar den disponibla inkomsten såatt det blir en tröskeleffekt på . Men vi har accepterat att detskall förhålla sig så, därför att vi anser -därom råder enighet i -att föräldraförsäkringen är viktig och betyder mycket för de allra minstabarnens föräldrar. Det är med andra ord ett riktigt påpekande när man sägeratt det uppstår tröskel-och marginaleffekter med det här förslaget, och detåren invändning som bör tas på allvar. Men detta är helt enkelt en oundvikligkonsekvens av varje reform som syftar till att förbättra, barnfamiljernasekonomiska ställning. Vi måste på olika sätt motverka de kraftiga marginal- ochtröskeleffekterna. Det kan vi göra t. ex. genom att minska marginalskatterna,genom att motarbeta inkornstrelaterade taxor i kommunerna och genom att försökautveckla bostadsstödet i en sådan riktning att inte bostadsstödssystemetskapar oönskade marginaleffekter. En fjärde invändning som framförs av utskottets majoritetär att förslaget är krångligt och ökar byråkratin. Det är en tunn och svaginvändning, därför att det är ett minimum av administration som krävs för atthantera förslaget. Att man får föra upp en inkomst på deklarationsblankettenoch därefter dra av för kostnader utgör faktiskt inte någon betydande börda påfamiljerna. Jag är övertygad om att småbarnsföräldrarna kommer att bära denbördan med betydande jämnmod, om de får en förmån av det här slaget. I den allmänna debatten utanför har man skjutitmed grövre kanoner mot detta förslag. Man skrämmer upp föräldrarna med attavgifterna skulle höjas med mer än . Det är helt osakligt. För den spmläser vårt förslag framgår det klart att syftet är att någon höjning utöverdessa . inte skall ske. kommer här senare att redovisaförslagets ekonomiska konsekvenser för enskilda och kommuner. Man säger också att detta förslag gerynkligt litet pengar, bara , som inte räcker till någonting. I nästaögonblick tillägger man att förslaget skulle komma att binda kvinnorna vidspisen. Hur kan ett förslag som ger så ynkligt litet pengar binda någon endaperson, vare sig kvinna eller man, vid spisen? Sanningen är att förslaget utgör ett bidrag till att ökaföräldrarnas valfrihet och inte en täckning av alla de kostnader som uppstår.Därför har det inte heller de negativa effekter från jämställdhetssynpunkt somman har gjort gällande i den allmänna debatten. Det socialdemokratiska motförslaget går sombekant ut på att föräldraförsäkringen bör förlängas till att gälla i 18månader. Låt mig gärna säga att också vi tycker att det skulle vara bra med ensådan förlängning. Men i valet mellan två kostsamma reformer anser vi attvårdnadsbidraget är viktigare. Föräldraförsäkringen löser ett problem för deallra yngsta barnen och deras föräldrar, medan vårdnadsbidraget hjälperföräldrarna under hela förskoleperioden. Vårdnadsbidragetär också avsevärt mera jämlikt än föräldraförsäkringen. Ju störredel av familjestödet som fördelas enligt inkomstbortfallsprincipen, desto merav pengarna tillfaller ju de föräldrar som har höga inkomster. Den flicka somstuderar eller är arbetslös innan hon får det första barnet och som får ytterligare två barn kan med den socialdemokratiskamodellen få . mindre än den förälder som hade ett högavlönatarbete före första barnet. Får jag ställa en fråga till utskottets talesman : Bekymrar det inte er att den socialdemokratiska modellen är såojämlik, att den i så hög grad gynnar höginkomsttagare och missgynnarlåginkomsttagare? Det har sagts att det finns två olika modeller som ståremot varandra i familjepolitiken. Men det är en sanning med modifikation. Jagvill påstå att det finns ett utmejslat förslag, nämligen det borgerliga, och enytterst svag skiss, nämligen den som socialdemokraterna har linjerat upp på sinpartikongress. Beträffande den borgerliga modellen vet vi precis när den skallinföras och hur den skall finansieras. När det gäller den socialdemokratiskavet vi varken när den skall införas eller hur den skall finansieras. Som kammarens ledamöter kanske kommer ihåg, så valde vifrån den borgerliga sidan att presentera finansieringen i två steg. Detta leddetill oerhörda utbrott från socialdemokratiska debattörer. Man sade att detfanns oklarheter i förslaget. I hastigheten glömde man bort att det egnaförslaget på denna punkt präglas av en total oklarhet, eftersom vi inte harfått veta ett dyft om hur det skall betalas. Detta bör naturligtvis utföre valet, om väljarna skall kunna ta ställning. Får jag därför ställaytterligare ett par frågor till utskottets talesman: När skall föräldraförsäkringen förlängas? Hur skall dennareform finansieras? Eftersom dagens debatt är den sista stora familjepolitiskadebatten före valet, borde väljarna ha rätt att få besked på denna punkt - omni nu har något besked att ge. Uteblir svaren på dessa frågor, är ju också detett besked. En invändning som har riktats mot förslaget omvårdnadsbidrag är att det skulle missgynna de föräldrar som har äldre barn.Tonåringar är som bekant dyrare i drift än småbarn, i varje fall vad gäller denegna konsumtionen. Mot denna bakgrund har man ibland sagt att en familjepolitiskreform hellre borde inriktas på skolbarnen. Låt mig erinra om att iår föreslår en höjning av barnbidraget. Vi tänker oss ocksåen fortsatt ökning . Vårt förslag innebär attbarnbidraget höjs till . och att motsvarande höjningar genomförsbeträffande flerbarnstilläggen. Jag ber att få yrka bifall till reservationerna 1, 5 och 6i socialutskottets betänkande 12 och i övrigt till hemställan isocialutskottets betänkanden. Ekonomiskt stöd tid barnfamiljer, m. m. 2 (): Jag skall börja med att citera några rader urden välkända , som makarna skrev 1934:"Ett stadshus." - med detta menar man ett hyreshus i en stad -"där man i 20 små kök över och bredvid varandra lagar köttbullar, och därsmå barnkamrar (för att inte tala om ännu sämre arrangemang för barnenstillvaro) hysa var sin Ekonomiskt stöd till barnfamiljer, m. m. tynandeoch instängd människotelning - ropar det inte efter planmässigare organisation,en organisation i kollektivismens tecken." Detta citat visar mycket klart det anslag som socialdemokraternahar när det gäller den övergripande familjepolitiken. Detta uttalande är i siginte unikt. Det går att hänvisa till en rad uttalanden som har gjorts sedandenna boks tillkomst, såsom Socialdemokratiska kvinnoförbundets program, uttalandeni andra programskrifter, propositionen Förskola för alla barn och likaså dagensbetänkande. De svenska socialdemokraterna har när det gäller familjens roll isamhället egentligen kvar samma syn och samma tänkande som man tydligen hade år1934. Jag vill citera några rader ur betänkandet om statsbidragtill barnomsorgen. Där har den borgerliga majoriteten i utskottet skrivitföljande: "Utskottet anser vidare att föräldrarnas önskemål bör varastyrande när det gäller utbyggnaden av barnomsorgen. Många föräldrar önskarplats i familjedaghem för sina barn. Andra föredrar föräldrakooperativ ellerannan alternativ barnomsorg. är verksamhet under en del av dagen tillfyllest, i andra fall efterfrågas heldagsomsorg. Om föräldrarna skall kunnavälja den omsorgsform för barnen som passar familjen bäst, måste således enmångfald alternativ kunna erbjudas." Denna skrivning-där den borgerligamajoriteten i detta sammanhang har pekat på ati föräldrarnas önskemål skallvara styrande - motsätter sig socialdemokraterna och kommunisterna i olikareservationer. Jag skulle också vilja hänvisa till den debatt som förnärvarande pågår i och som framför allt gäller frågan huruvidadagbarnvårdare skall få räkna in egna barn i det underlag som skall berättigatill ersättning från kommunen. Som bekant har kammarrätten gått emot Linköpingskommunfullmäktiges beslut, där man alltså vill ge ersättning för också egnabarn som får tillsyn inom ramen för denna verksamhet. Detta berör 490 barn och250 dagbarnvårdare, eller dagmammor. När detta beslut föll i kammarrätten lärbiträdande socialministern ha gjort mycket positiva uttalanden. Han menade attdetta var ett bra beslut. Det visar återigen att socialdemokraterna i princip idetalj vill styra familjepolitiken och familjerna. Här har man kommit överensom en bra lösning som fungerar bra och som bidrar till att lösa problemen medbarnomsorgen i . får man inte fortsätta, för denna lösning passarinte enligt den barnomsorgsmodell som den socialdemokratiska regeringen ochden socialistiska riksdagsmajoriteten står för. Det är egentligen ingentingannat än en förmyndarregering gentemot svenska barnfamiljer som gör siggällande utifrån den socialdemokratiska familjepolitiken. Synen på familjen är givetvis en ideologisk fråga. Jagtror att socialdemokraterna har haft tur på det sättet att svenska folket intei någon stor omfattning känner till hur långtgående socialistiska ambitionersom svensk socialdemokrati egentligen har när det gäller den övergripandeinriktningen av familjepolitiken. Trots att det finns uttalanden i olikasammanhang är det nog så att doktrin, att det gäller att inteknäppa ner byxorna och visa rumpan, används också i detta sammanhang. Men om vigår till botten med socialdemokratisk familjepolitik finner vi att dennastyrande ambition ständigt återkommer gentemot familjen, gentemot föräldrarna. Ekonomiskt stöd tiU barnfamiljer, m. m. Och dettaär allvarligt. Det tyder på alt ju snabbare vi kan få en annan Prot.1987/88:95 majoritet i , desto snabbare kan vi få en familjepolitiksom bygger på föräldrarn:is valfrihet, en valfrihet sornskulle gynna såväl barnfamiljerna som samhället i stort. När det gäller utformningen av det borgerligaförslaget till vårdnadsbidrag m.m. har socialdemokraterna, efter det att dettaförslag lades fram, skrivit i tidningarna och rest land och rike runt ochförsökt misstänkliggöra det här förslaget. Vi får väl acceptera det - det ingårju så att säga i politikens spelregler, men nog skulle man önska litet mersaklighet i dessa sammanhang. Det intressanta är att när det gäller konkretaförbättringsförslag har svensk socialdemokrati stått ganska tomhänt. har manhelt plötsligt hafsat fram förslaget om en förlängdföräldraförsäkring, som skall ställas i relation till vårt förslag omvårdnadsbidrag . Så säger man att det egna förslaget skulle varabetydligt bättre. Det är allvarligt att socialdemokraterna, som degår ut och kritiserar det borgerliga förslaget för brister och felaktigheter,inte är beredda att redovisa effekterna av sitt eget förslag. Det är möjligtatt ni inte har haft tid. Jag vill emellertid ställa ungefär samma frågor somDaniel Tarschys ställde beträffande det förslag som socialdemokraterna nuförsöker plocka fiam inom loppet av . Förutom ett svar påfrågan när ni räknar med att presentera helheten, är det angeläget att fåbesked om hur mycket förslaget kostar och hur det skall finansieras. Hurkornmer ert för.slag att drabba kommunerna? Hur kommer det att drabbalöneutrymmet, om man skall finansiera det via höjda arbetsgivaravgifter? Detta är frågor som ni måste ge svar på. Ni kan intefortsätta att enbart argumentera mot det borgerliga förslaget. Jag vill också fråga: Vilka marginaleffekter får detsocialdemokratiska förslaget? Vi vet att marginaleffekterna i vissa lägen blirprecis lika stora och t.o.m. större än motsvarande effekter av det borgerligaförslaget. Det är angeläget att ni nu också presenterar full kostnadstäckning,något som ni ju har efterlyst när det gäller vårt förslag. Vårt förslag är heltäckande och har redovisats till alladelar. Vi har rätt att kräva att socialdemokraterna också presenterar enheltäckande bild av sitt eget förslag. På vilka grunder och för vilka mål står detborgerliga förslaget? Först och främst innebär förslaget en ökad valfrihet förföräldrarna när det gäller möjlighet att välja arbete, att välja barnomsorg. har gjort beräkningar utifrån detta förslag som visar de positiva effekterna för olika familjetyper. Det är alltså beräkningar på objektiva grunder. Jag - skall inte räkna upp de olika utslag sorn därvid har presenterats, men det är intressant att konstatera att man ger ett klart besked om de positiva Det borgerliga förslaget skap;ir \alt'rihet ibarnomsorgen. Det markerar föräldraansvaret. Det innebär också bättre möjligheter för de föräldrar som' vill förvärvsarbeta. Förslaget skapar en ökad rättvisa. Allt detta är mycket viktigt när det gäller stödet till familjepolitiken, stödet till barnomsorgen. Prot.1987/88:95 Socialdemokraterna klagar över attkommunalpolitikernas ansvar och 7 april1988 inflytande minskar. Personligen tarjag de varningarna med knusende ro, Ekonomiskt stöd lUl barnfamiljer, m. m.