prot · GB0993 · 1987-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1987/88:93 1 § Justerades protokollen för den 18, 21, 22, 23, 24 och25 mars. 2 § Upplästes följande inkomna skrivelse: Med anledning av hovrättens dom mot mig avsäger jag mighärmed uppdraget som ledamot av riksdag. Avsägelsen godkändes av kammaren. 3 § Talmannen meddelade att till kammaren inkommitläkarintyg för , som var sjukskriven ytterligare den 5april - . Erforderlig ledighet beviljades. Talmannen anmälde att () fr. o.m. skulle tjänstgöra som ersättare för . 4 § Meddelande om svar på interpellation 1987/88:214 interpellation om det ekonomiskaläget kommer på grund av tidsbrist orsakad av utlandsresor inte att kunnabesvaras inom föreskriven tid. Enligt överenskommelse med interpellanten kommerden att besvaras . 5 § Svar på interpellation 1987/88:198 om säkerställandeav Kymlingeområdet i som grönområde har frågat bostadsministern omregeringen är beredd att medverka till att Kymlingeområdet, som är en del av 87 Om säkerställande av Kymlingeområdet i somgrönområde och somägs av staten, kan säkerställas för framtiden som grönområde genom att statensäljer området till för ett pris som inte förutsätterexploatering och som innehåller en klausul om att området inte skall bebyggas iframtiden. Interpellationen har överlämnats till mig för besvarande. Som säkert känner till är det kommunerna somanger riktlinjer för markanvändning. Det är därför olämpligt att statenförsöker avtala om särskilda villkor för markanvändning i samband medförsäljning av statlig fast egendom. Detta gäller naturligtvis också i det fallett avtal skulle komma att aktualiseras med om överlåtelseav Kymlingeområdet. 3 (): Jag ber att få tacka finansministern försvaret på min interpellation. Bakgrunden till att jag ställt dennainterpellation är vikten av att värna om de fina grönområden som vi har iStockholmsområdet, Jag skulle vilja påstå att är unikt blandvärldens storstäder genom den goda tillgång som vi här har på fina grönområdenoch rekreationsområden, ofta ganska centralt inom regionen. är dessaområden utsatta för ett betydande hot, i synnerhet under en så kraftigtillväxtperiod som den som befinner sig i. Det ärmycket stor risk för att grönområdena då kommer att byggas igen. Det är många olika områden som berörs av detta hot. a.har Kymlinge varit aktuellt, och det finns färdiga planer som visar hurKymlingeområdet skulle kunna bebyggas. Detta område spelar en mycket stor rollsom rekreationsområde för boende både i och i . För närvarandeverkaren majoritet av politikerna i ha lagt utbyggnadsplanerna påhyllan, men det vore mycket angeläget att ett sådant område som Kymlinge kundesäkerställas för rekreation och friluftsliv också på lång sikt. Det finns dock en hake, nämligen att marken ägs av staten.Detta innebär för det första att staten har stora möjligheter att planera dettaområde för bebyggelse, vilket kan vara ett orosmoment. Dessutom är det på detviset att man i samband med att man diskuterat en överlåtelse av marken frånstaten till , så att den skall kunna användas för olikaändamål. har förutsatt en exploatering vid prissättningen. Statens utgångspunkthar alltså varit att sälja marken för exploatering och att få betalt för markensom för exploateringsmark. Om man nu i stället vill se till att Kymlinge bevaras förall framtid, eller åtminstone för överblickbar framtid, som grönområde ochfritidsområde, sä förutsätter detta naturligtvis att prissättningen blirdärefter. Det var egentligen det som var bakgrunden till min interpellation. Är staten beredd att medverka till att den här markenställs till kommuns förfogande genom en försäljning eller genomandra tänkbara lösningar, och att detta sker på en prisnivå som gör att maninte behöver exploatera området för att finansiera det hela? I sitt svar har finansministern i huvudsak tagit fasta påen tanke som jag framförde i min interpellation, nämligen att villkoret för attstaten skulle överlåta den här marken för ett relativt lågt pris borde vara enutfästelse från kommunens sida att inte exploatera marken. Jag kan förstå att staten inte är beredd att sälja dettaområde som vanlig Prot. 1987/88:93 skogsmark om kommunen sedan i alla fallbebygger det. Det handlar alltså inte om att staten skulle taöver kommunens planmonopol utan mer om att man så att säga skall bereda vägenför en prissättning som gör det möjligt att behålla den här marken somgrönområde . Jag tycker att finansministern har frångått huvudfrågan pålitet formella grunder genom att hänvisa till kommunens ansvar att planeramarkanvändningen. Detta ansvar har jag inte ifrågasatt. Huvudfrågan i mininterpellation är denna: Är staten beredd att överlåta marken till Sundbybergskommun till ett pris som gör det möjligt att bevara området fritt frånbebyggelse , eller är staten beredd att på annat sätt ställa markentill förfogande för friluftsändamål, så att man kan vara säker på att den intebebyggs? Den delen av min fråga tycker jag inte har kommenterats isvaret.,Jag hoppas att finansministern återkommer och kommenterar frågan omstaten på det här sättet är beredd att medverka till att Kymlingeområdet skallkunna bevaras som friluftsområde och skogsområde också . Överläggningen var härmed avslutad. 6§ Svar på interpellation 1987/88:201 om mordet på 4Justitieminister : Herr talman! 1. av vilket skälstatsminister städades innan någon polisundersökning ägtrum, 2. hur man förformed de handlingar som avlägsnades från rummet och var dessa numera finnsförvarade. har fått förtroendetatt representera sitt parti i den parlamentariska kommission som regeringentillkallat med anledning av mordet på statsminister . Kommissionensarbete beräknas vara avslutat . Det har såvitt jag förstått inte funnits några hinder förkommissionen att själv eller med hjälp av juristkommissionen behandla de tvåfrågor som ställt. Det förvånar mig därför att just nu ställerde här frågorna i kammaren. Den genomgång, utrymning och städning av statsministerOlof Palmes tjänsterum som personal från gjorde veckan eftermordet utfördes med att olika poliser nästan besökte rummen.Ett visst begränsat material togs i samband med detta om hand av polisen. Polispersonalgjorde också viss teknisk undersökning. Städningen utfördes i samförstånd medpolisen. Den nye statsministern tog inte statsministerrummen ianspråk förrän godkänt förslaget om ny statsminister eller först tolvdagar efter mordet. När det gäller statsminister efterlämnadehandlingar kan jag nämna att regeringen tillsatte enarbetsgrupp som skall ta sig an arbetet med dessa handlingar. Gruppen har tilluppgift att främst för forskningsändamål och tillsammans med arkivariskexpertis gå igenom och föra samman handlingar om verksamhet somstatsminister. Därvid skall gruppen lämna statsrådsberedningen förslag i frågaom gallring och arkivering av materialet. Gruppens arbete skall vara slutförtföre juni månads utgång . 5JÖRN (vpk): Jag tackar för svaret. Om hade känt till de prakfiska ochkonkreta villkor under vilka arbetar kanske hon inte skulleha varit så förvånad över att jag ställde dessa frågor. Som jag ser det finnsdet fyra olika skäl till det. ' För detförsta; Det är helt omöjligt för kommissionen, med den tid som står tillförfogande, att gå igenom alla intressanta detaljer som kan finnas iförundersökningsmaterialet. Det är en alldeles orimlig uppgift. I huvudsakkommer kommissionen att arbeta med de övergripande frågeställningarna, medvissa undantag där man gör fördjupningar. För det andra: förhörsmaterialomfattar 3 000-4 000 sidor. Efter det att vi hade hört , som ju varjustitieminister för Palmemordet, var det inte möjligt,åtminstone inte för mig, att hävda att man hade gått igenom detta material sånoggrant att dessa ting hade kommit till min kännedom. För det tredje; Förre överåklagaren , som är enintressant nyckelperson just i den här frågan, har inte velat ställa upp påförhör i kommissionen. Vi har alltså inte haft tillfälle att höra hansuppfattningar direkt. Han anser sig på olika grunder vara åsidosatt och ensmula misshandlad, vilket man inom parentes sagt möjligen kan ha en viss förståelseför. För det fjärde; Jag tycker att det inte skadar om det blirett offentligt svar när det gäller den här typen av oklarheter. Det är inte minavsikt att pressa den nuvarande justitieministern utan bara att skapa klarhetkring en viktig utredningsdetalj. Det finns ju många fing i den här utredningensom människorna har ställt frågor om, och ju fler av dessa frågor vi kanventilera öppet, desto bättre är det. Låt migsedan övergå till själva sakfrågan. har vid förhör inför juristkommissionen uttryckt denuppfattningen att arbetsrummet ur förundersökningssynvinkel borde haplomberats. Om detta inte skedde genom polisens försorg gör man den reflexionenatt det borde ha funnits en säkerhetsansvarig inom som hadekunnat tillse att så skedde. Jag vill därför fråga om ClaesZeime har rätt i att det inte skedde någon sådan här plombering i väntan påpolisens ankomst. Den andra uppgift som lämnar är att arbetsrummetdelvis var städat när polisen kom dit. Jag vill gärna ha ett besked om huruvidadet härvidlag är fråga om en missuppfattning från Zeimes sida - han var ju intedär personligen - eller om han har rätt i sin uppgift. Min tredje klarläggande fråga skulle vara: Om material hartagits om hand och avlägsnats från rummet i olika sammanhang, kan man då förlita sig på att det materialet kommer att finnas tillgängligt, därest det skulle visa sig intressant ur förundersökningssynvinkel? Som svar på frågorna vill jag konstatera:Regeringen har tillsatt dels en juristkommission, dels en särskildparlamentarisk kommission för att se på förhållandena kring den utredning somskedde efter mordet på , och jag kan inte finna annat än att detta ärfrågor av det slag som - om han anser att frågorna är mycketviktiga - bör ta upp i sammanhanget. Det ankommer inte på mig att görautredningar av det här slaget. Självfallet var det viktigt att det inte skedde något somkunde försvåra polisens arbete, och såvitt jag förstår har inte heller någotsådant inträffat. 7 (vpk): Jag har just ägnat åt attförsöka förklara att ingen kommission i detalj kan gå in iförundersökningsmaterialets alla enskilda delar och aspekter. Det har intejuristkommissionen gjort, och det kan inte göra. är den här detaljen av ett visst intresse. Eftersom denuppenbarligen har så att säga figurerat i den interna debatt mellan åklagareoch polis som utspelade sig under ett skede av utredningen, kunde det ha ettvisst intresse att fråga en person som känner till förhållandena iregeringskansliet hur det förhöll sig därvidlag. Enligt förundersökningsledarenhade ju en sådan här plombering uppenbarligen varit lämplig i väntan påpolisen. Får jag ställa ännu en förtydligande fråga: Kan jag tolkaAnna-Greta svar så, att det material som tagits från i full utsträckning finns bevarat inom och alltsåär tillgängligt om det eventuellt visas intresse från förundersökningsledarnassida? Överläggningen var härmed avslutad. Om löntagarfondernas betydelse för näringslivet iNorrlandslänen 7 §Svar på interpellation 1987/88:205 om löntagarfondernas betydelse förnäringslivet i Norrlandslänen 8 Statsrådet ; Herr talman! harställt följande frågor till industriminis tern: På vilka sätthar utvecklingen i Norrlandslänen gynnats av löntagarfondernas verksamhet? Hur mångaarbetstillfällen beräknar statsrådet att löntagarfonderna skapat iNorrlandslänen med de 570-600 milj. kr. som företagen i de fyra norra länentotalt betalt i vinstdelningsskatt och löntagarfondsavgifter? Hur villstatsrådet beskriva Norrlandslänens nytta av löntagarfonderna somkommer? Om löntagarfondernas betydelse för näringslivet iNorrlandslänen Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag somskall besvara interpellationen. Det är min fasta övertygelse att införandet av löntagarfondernatillsammans med en rad andra vidtagna åtgärder haft stor betydelse för densvenska ekonomins återhämtning . I proposition 1983/84:50 om löntagarfonder uttalades ifråga om löntagarfondstyrelsernas regionala anknytning att styrelserna, isyfte att sprida inflytandet, borde ges en decentraliserad förvaltning.Styrelsernas regionala inriktning skulle därvid komma till uttryck irekryteringen av styrelseledamöter. skulle genomsin personsammansättning ges en klar förankring i en geografiskt sammanhållenregion. Ledamöterna borde också genom bosättning eller på annat sätt ha enanknytning till regionen. Men fondstyrelserna skulle inte tilldelas ettregionalpolitiskt ansvar eller ha något krav på sig att begränsa sinakapitalplaceringar till den egna regionen. Syftet var alltså inte att någon delav landet före övriga delar formellt skulle ges ett företräde när det gällerstyrelsernas placeringar av medel. Däremot finns det inget som hindrar att ledamöternasregionala förankring och kännedom om regionens speciella villkor avspeglar sigi de olika styrelsernas placeringar. Så har också skett. Jag kan t.ex. nämnaatt Nordfonden i sin senaste årsberättelse redovisar en rad regionala engagemang.Riksdagen kommer senare i vår att få en redogörelse för bl. Införandet av löntagarfonderna är endast en bland fleraandra åtgärder som regeringen vidtagit för att få ekonomi på fötterigen. Denna åtgärd har tillsammans med andra bidragit till en dämpadlönekostnadsutveckling som näringslivet försetts med riskvilligtkapital. Dessa åtgärder har kommit hela näringslivet till godo. Men att peka utnågra speciella effekter för en viss region är av ovannämnda skäl intemeningsfullt. påstående att vinstdelningsskatten ihuvudsak tagits ut från de små och medelstora företagen är för övrigt intekorrekt. För betalade dessa företag av den totalavinstdelningsskatten. Med dettaanser jag att frågor är besvarade. Anf.9 (): Tack för svaret på min interpellation! Skall jag, herrstatsråd, tolka det faktum att interpellationssvaret inte lämnats tillmig och att jag fått det först efter påstötning som brist på respekt förriksdagen? Interpellationssvaret kom mig till hända, som jag nämnde,först efter påstötning, och då var det kvar till den härdebattens början. Om jag inte hade efterlyst svaret, hade jag förmodligen intefått det. Vad var skälet till denna nonchalans? I sitt svar säger statsrådet attlöntagarfonderna för Norrlandslänen har "en rad regionalaengagemang". I årsredovisningen står att läsa att av fondens ca 60engagemang finns två större, MoDo och SCA, och tvenne mindre. MalmfältensFinans och Balticgruppen i . stämmeralltså inte helt - det finns inte en rad engagemang. Anser statsrådet fonderna även i fortsättningen skall hämta pengar i Norriand som sedanskall användas till aktieinköp i de stora börsföretagen, i huvudsak utanförNorrland? av fondskatterna går till inköp av aktier fråntidigare aktieägare. Något egentligt riskkapitaltillskott är det inte fråga om. Statsrådet säger i sitt svar att det inte är korrekt attfondskatterna i huvudsak tagits ut från de små företagen. Men visst är detkorrekt, för i har vi i huvudsak små företag. Bland alla argument som LO och, den socialdemokratiskaregeringen försökte uppbåda i sitt försvar för fonderna återkom främstföljande: Fonderna skulle förbättra riskkapitalförsörjningen till näringslivet,stödja den solidariska lönepolitiken, dämpa kostnadsutvecklingen, leda till enjämnare förmögenhetsfördelning, leda till tryggare pensioner och stärkalöntagarinflytandet. Alla dessa argument och motiv har visat sig ohållbara.Näringslivets försörjning med riskvilligt kapital har ordnats utan någrakollektiva löntagarfonder. De icke-socialistiska regeringarna införde undersin tid olika stimulansåtgärder som fick den svenska börsen att fungera som eneffektiv marknad för riskvilligt kapital. Företagens nyemissioner, dvs. derastillskott av riskvilligt kapital, hade därigenom kraftigt ökat före fondernasinförande. Kapitalbildningen i vårt land har naturligtvis inte hellerförbättrats genom införandet av löntagarfonder. Fonderna byggs ju upp medvinstmedel från företagen, vinster som annars skulle ha använts tillinvesteringar och framtidssatsningar. Effekten av fonderna har blivit den raktmotsatta, nämligen att näringslivet undandragits riskvilligt kapital, somskulle ha använts i expansion och utveckling. Talet om att löntagarfonderna skulle stödja densolidariska lönepolitiken och bidra till löneåterhållsamhet har också visat sigohållbart. Lönekostnadsutvecklingen i vårt land har hela tidenlegat långt över våra konkurrentländers - det är sanningen. Att besked när det gäller mina frågor heltuteblivit istatsrådets interpellationssvar tolkar jag så, att frågorna varit svåra attbesvara. Är det på det sättet, herr statsråd, att det inte varit möjligt att gepositiva svar på mina frågor? Statsrådet har varit vänlig att iinterpellationssvaret upprepa mina frågor, men han har inte besvarat en enda avdem. På vilka sätt har utvecklingen i Norrlandslänen gynnatsav löntagarfon dernas verksamhet? Norrlandslänenhar inte gynnats utan i stället missgynnats. Hur många arbetstillfällen beräknar statsrådet attlöntagarfonderna skapat i Norrlandslänen med dessa 570-600 milj. Löntagarfonderna har inte skapat några arbetstillfällenmed de 600 milj. kr. som man dränerat från de norrländska företagen. Hur vill statsrådet beskriva Norrlandslänens nytta avlöntagarfonderna som kommer? Då får inte de norrländska företagen eller länen i stortnågon nytta av löntagarfonderna. Länen kommer att fungera som hitintills- såsomsocialdemokraternas och löntagarfondernas mjölkko. Investeringar uteblir,jobben Om löntagarfondernas betydelseför näringslivet iNorrlandslänen Om löntagarfondernas betydelseför näringslivet iNorrlandslänen ökar intei antal, expansionen uteblir. Är det därför att svaren på mina frågor blir dessa somherr statsrådet inte vill eller inte har kunnat besvara frågorna? Jag uppskattar naturligtvis för frågan om vilken nytta löntagarfonderna kommer att ha förNorrlandslänen . Vi tror att de kommer att vara till nyttaockså , och vi vill att löntagarfonderna skall finnaskvar. Men att skilja ut en Uten del av allt som har hänt i den svenska ekonominunder senare år är kanske inte vare sig särskilt lätt eller särskiltmeningsfullt. Jag kan säga att vi förlorade ett visst antal hundra tusenjobb under de borgerliga regeringsåren och att så och så många av dessaförluster drabbade , men jag kan inte peka på någon specifik åtgärd somde borgerliga regeringarna då vidtog och som gav en speciell effekt. Det är påsamma sätt i detta fall - jag kan' inte nu peka på löntagarfondernas andel avden sysselsättningsökning som har förekommit i resp. i somhelhet. Det kan vara intressant att försöka göra sådana uppskattningar, men jagtror inte att man kan träffa alldeles rätt och få ett specifikt svar som viskulle kunna enas om. Men vi kanske skulle kunna enas om, , attlöntagarfonderna har varit i verksamhet då vi haft en mycketgynnsam sysselsättningstillväxt i , i Nordfondens område så att säga,och att vi inte hade några löntagarfonder då sysselsättningsutvecklingen varriktigt dålig i . Jag kan inte specifikt peka ut hur mycketlöntagarfonderna har betytt för den utvecklingen, men situationen som jag harbeskrivit den är väl ganska omöjlig att bestrida, . säger att Norrlandslänen har missgynnatsvid placeringen av medel. Det finns inget som helst belägg för att det skullevara på det sättet. Vi ser löntagarfondernas tillgång på medel för placeringsom något som gynnar hela landet. Nordfonden har, kan man säga, genom sinregionala anknytning och sitt intresse för Norrlandslänen ett specifiktintresse för att tillvarata möjligheter och industriella engagemang.Det är inte så som säger, nämligen att det i Nordfondens senasteårsberättelse skulle vara en redovisning av engagemang bara i ett par bolag,utan där finns också redovisning för ett par nya engagemang . Jag får förstås beklaga, , attinterpellationssvaret inte har anlänt . Jag kan bara skylla på påsken. Detär ingen ursäkt. Jag beklagar detta, och jag är tacksam över att vi kunde haden här interpellationsdebatten i alla faU. försöker beskriva situationen så, attarbetstillfällena inte ökar och att investeringar uteblir. Sådan är intesituationen i Norrlandslänen just . Då är det litet konstigt att försöka ledai bevis att det som inte har inträffat skulle bero på löntagarfonderna. Despelar en viktig roll och har stora engagemang i sådana företag som ärspecifikt knutna till , t. ex. MoDo och SCA. Jag menar attnäringslivets försörjning med kapital kommer att spela en viktig roll framöverockså. kan man möjligen säga som gör, nämligenatt med den utveckling som har varit i ekonomin harkapitalförsörjningen underlättatsäven vid sidan av löntagarfonderna. Det är rätt. Det beror på att vi har fått igång den svenska ekonomin så, att intresset för att placera pengar i svenskindustri har ökat. Detta förhållande återspeglas i börskurser lika väl som iprivatpersoners intresse för att placera i aktier, och vi kan möjligen säga attlöntagarfonderna inte i den utsträckning som man kanske trodde harbehövt bära bördan av att vara en kanal för riskplaceringar tillföretagsamheten. Vi skall väl i så fall inte beklaga att vi har fått andramedel som också har hjälpt till att stötta upp den svenska ekonomin ochriskkapitalförsörjningen till industrin. Om löntagarfondernas betydelseför näringslivet iNorrlandslänen Anf.11 (); Jag accepterar ursäkten angående interpellationssvaret.Det bör naturligtvis inte se ut på detta sätt, det är vi båda överens om. Jag tycker mig kunna höra på statsrådet svaratt fonderna på sätt och vis har blivit en missräkning. Det är så mycket annatsom har påverkat, och påverkat rner än vad fonderna har gjort. Detta tolkar jagsom att fonderna är ett misslyckande, även sett med socialdemokratiska ögon.Det vore egendomligt om de inte vore det. Statsrådet säger att det inte går att besvarafrågan om antalet jobb, men faktum är att det gör det. Det går faktiskt attsvara på hur många jobb som fonderna har skapat i Norrlandslänen. Det är baraatt titta, i den senaste årsberättelsen. Man har inte lyckats utan misslyckats.Med de 600 milj. kr. som fonderna i Norrlandslänen har tagit in har man inteskapat några jobb i Norrlandslänen. Man har köpt aktier av tidigare aktieägareoch höjt börskurserna, så löntagarfonderna är spekulanter på börsen. De handlari aktier. Man kan alltså mycket väl konstatera att det inte blev några jobb iNorrlandslänen. Statsrådet säger också att Norrlandslänen inte harmissgynnats, men faktum är att de har missgynnats. Statsrådet säger vidare att den uteblivnaexpansionen inte beror på att löntagarfonderna har kommit till. Jag villalldeles bestämt hävda att om ett företag får behålla en större del av sinavinster, bl. a. i form av lägre skatter, som det ju här är fråga om, så ökarman på det egna kapitalet. Man är villigare att satsa offensivt, man ärvilligare att expandera, man är villigare att investera, man är villigare attanställa fler människor och man är villigare att gå ut på marknaderna, vilketkostar pengar. En sådan positiv utveckling har löntagarfonderna effektivt varitmed om att förhindra. och deras anställda behöver varjekrona som kommer in i företagen till expansion och utveckling. Löntagarfondernadränerar Norrlandslänen på vinstmedel. säger att löntagarfondernabara köper aktier och att de är spekulanter på börsen. Därav skulle följa attdet inte skapas några jobb. Det är en intressant tolkning gör,att detta att någon övertar aktier inte skulle kunna leda till att jobb skapas- uppenbarligen inte ens vid nyemissioner, vilka ju ändå är tänkta att varaett sätt att skapa Om löntagarfondernas betydelseför näringslivet iNorrlandslänen en ökadkapitalbas och nya jobb. - Det var det ena. Det andra är att då glömmer att de pengarsom löntagarfonderna disponerar för aktieköp ju finns tillgängliga för nyainsatser i nya industrier och där kan skapa nya jobb. Jag säger inte att de alltidgör det, men genom att löntagarfonderna vill satsa både i nya och i existerandeföretag så är löntagarfonderna med om att skapa jobb också i . Vidare säger att hade företagen fåttbehålla mer av sina pengar så hade de kunnat skapa flera jobb.