prot · GB0986 · 1987-12-31 00:00:00 — Med detta, herr talman, yrkar jag bifall tillreservationen om brukarinfly-tande. 71INGA (vpk): Det pågår en ganska omfattandeexperimentverksamhet på det kommunala området. Det kan vara motiverat för attfinna nya former för verksamheten. Kommuner och landsting svarar för en stordel av samhällsservicen. Ett särskilt problem med de organisatoriska förändringarnaär att de sker med attacker mot och åtstramningar av den kommunalasektorn. Det skulle vara lättare att prö.va nya former för denlandstingskommunala verksamheten om det handlade om att bygga ut den. blir istället uppgiften ofta att förändra verksamheten för att uppfylla olikabesparingskrav. Det försvårar förstås hela proceduren. Från vpk har vi betonat att den offentliga sektorn ärnödvändig och måste försvaras mot angreppen. Verksamheten kan och måsteförbättras. När regeringens proposition, om aktivt folkstyre ikommuner och i landsting lades fram kritiserade vpk den på några viktigapunkter. För det första ansåg vi att den pågående försöksverksamheten i vissakommuner borde utvärderas innan en genomgripande förändring av nämndorganisationenskrevs in i lag. För det andra pekade vi på vissa problem när det gäller att trygga de övergripande målen och garantera en likvärdigservice för medborgarna. De yttranden som kom från socialutskottet ochutbildningsutskottet tog upp samma problem. Det är också viktigt att understrykavad framhåller, att en grundläggande förutsättning äratt risk inte föreligger för påverkan av de övergripande målsättningarna ilagstiftningen. Det resultat som har uppnåtts vid utskottsbehandlingen ärbra. Försöksverksamheten kan vidgas till flera kommuner, och ytterligareerfarenheter kan vinnas innan en permanent lagstiftning genomförs. Det är ocksåbra att arbetet med en ny kommunallag kommer att ske under medverkan avriksdagspartierna. Det är mänga frågor som måste genomlysas i den fortsattaförsöksverksamheten och även i arbetet med en ny kommunallag. Flera av defrågor som vi har aktualiserat från vpk inryms i det beredningsarbete somutskottet uttalar sig för. Jag skallta upp några av de motionskrav som utskottet avstyrker. Vi har tagit upp den pågående privatiseringen av kommunalverksamhet. Vi menar att den får negativa konsekvenser för kommuninvånarna.Därför menar vpk att bör ge regeringen till känna att kommunalaomsorger och nyttigheter skall styras och förvaltas av samhälleliga organ.Frågan är inte så enkel som utskottsmajoriteten tycks tro, att det bara är attvänta på resultaten av folkrörelseutredningen. Den avgörande frågeställningenär försöken att genom privatisering undergräva de kollektiva omsorgerna ochdärmed också undergräva solidariteten. Att de borgerliga partierna - särskiltmoderaterna - vill detta, det vet vi, men nog borde socialdemokraterna haanledning att stoppa den negativa utvecklingen. Frågor om valsystemet vid kommunal- och landstingsvalbehandlas i betänkandet. Den enkla åtgärden att införa utjämningsmandat ivalkretsindelade kommuner avvisas av utskottsmajoriteten. Vpk och folkpartiethar här en gemensam reservation. Att utskottet har avvisat liknandemotionskrav är ett magert skäl för att avstyrka motionerna, sä som majoritetengör. Det är ett faktum att nuvarande system leder till stora olikheter vidfördelningen av mandaten mellan partierna. Därmed får heller inte varje röstlika värde. Från vpk har vi också yrkat att den nuvarande3-procentsspärren vid landstingsval slopas. Det spärrtänkande som präglarvalsystemet fyller inga vettiga uppgifter, men det medför orättvisor imandatfördelningen som det nu är dags att undanröja. Låt mig också, herr talman, nämna det kommunalapartistödets utformning, som vi har tagit upp i en vpk-motion och som ocksåberörs i flera andra motioner. Det har dröjt onödigt länge med att något görsåt den frågan - trots uppmaningar från . har det tillsatts enutredare och angetts en tidsram. Vi får nöja oss med detta, men vi vill betonaatt vissa felaktigheter och olägenheter i systemet nu bör rättas till. Det skulle kunna finnas anledning att ta upp en radfrågeställningar som ryms under rubriken folkstyre i kommuner och landsting.Eftersom både försöksverksamhet och utvärdering emellertid skall pågå ocheftersom arbetet med en ny kommunallag kommer att redovisas, skall jag inte gåin -Prot.1987/88:86 A ktivt folkstyre i kommuner och landstitig Prot.1987/88:86. Aktivt folkstyre i kommuner och landsting Jag vill bara än en gång understryka det sorn vi från vpk ser somavgörande, nämligen att verksamheten i kommuner och landsting måste få ökaderesurser för att kunna svara mot människornas behov. Strävandena att ökamedborgarnas inflytande och att ge personalen rimligare arbetsvillkor är i höggrad beroende av inriktningen av politiken. De krafter som vill privatisera ochförsämra de kollektiva omsorgerna måste stoppas. De mest utsatta grupperna harbehov av landstingens och kommunernas verksamhet. Den verksamheten måsteförbättras, och den måste också garanteras resurser. Meddet anförda vill jag, herr talman, yrka bifall tillreservationerna nr 2,4 och 5 i betänkande. 72 (): Häromkvällen hade vi tillfälle att lyssnatill ett föredrag som arrangerades av jubileumsfond. Del var denförre ledamoten av denna kammare, , som berättade omerfarenheter från sitt riksdagsarbete och sitt arbete i regeringen. Han tog uppfrågan om den kommunala självstyrelsen, och framför allt den storakommunindelningsre-form som genomfördes . Det var ettintressant föredrag. pekade på de stora svårigheter som fannsi dåtidens små kommuner, där man inte hade resurser att tillgodose invånarnasönskemål och där det inte heller fördes någon egentlig politisk diskussion. I efterhand har det visats, bl. a. av forskningsresultat,att den politiska aktiviteten har ökat markant i kommuner. I de flestakommuner lägger partierna fram kommunala, lokala partiprogram före valen.De redovisar således för väljarna vilken politik de vill föra. Pä det sättethar den kommunala politiken aktiverats, och vi har fått ett mera utvecklatkommunalt självstyre i vårt land. Det finns givetvis saker som behöver göras i framtiden.Under senare år har det förts en mycket intensiv debatt om att man skallfördjupa den kommunala demokratin och förstärka förtroendemannainflytandet. Densocialdemokratiska regeringen inledde också vid sitt tillträde 1982 ettomfattande förnyelsearbete på detta område, som bl. a. har resulterat idemokratiberedningens arbete i det nu pågående frikommunförsöket. Frikommunförsöket har redan utmynnat i att väldigt mångakommuner önskar få pröva en ny organisationsform. Vi vet ju emellertidatt gällande kommunallag lägger hinder i vägen. Det är detta som är bakgrundentill det betänkande vi diskuterar . Det gäller nämligen ett förslag fränregeringens sida om att ge dessa kommuner en möjlighet att införa en nykommunal näinndorganisation. Jag behöver ju inte här upprepa den behandling som dennaproposition har fått i vårt utskott. Det är dock glädjande att konstatera atttrots de motioner som fanns och trots de yttranden som förelåg frånsakutskotten, har kunnat samla sig kring en lösning i enkomplicerad situation. Vi har funnit en lösning som tillgodoser väsentligaintressen i dessa frågor. har i detta sammanhangverkligen levt upp till sitt rykte om att vara ett consensusutskott. Denlösning vi har kommit fram till innebär således att vi gör förändringar! lagstiftningennär det gäller frikommunerna. På det sättet ges de kommuner och landsting somsä önskar möjlighet att söka dispens och därmed möjlighet att få en annannämndorganisation. Vi har också, det vill jag understryka, kommit överens omden fortsatta beredningen av en ny kommunallag. Vi hoppas ju alla att vi skallfå en moderniserad kommunallag, som skall ge kommunerna största möjliga frihetatt själva välja vilken organisation de vill använda sig av. Det väsentliga iden kommunala självstyrelsen är ju bl. a. att kommunerna skall få en betydandefrihet på detta område. Vi har således hittat en lösning som ger kommunernadenna frihet. Att vi har kunnat komma överens på ett bra sätt tror jagbottnar i att det har funnits - inte i värt parti, men i andra partier - enviss spänning mellan riksdagspolitiker och kommunalpolitiker. Jag tror alt detär den spänningen som har gagnat vårt arbete och som har lett fram till att vihar kunnat komma överens. Det finns ibland en risk för att man vill sätta sigöver den kommunala självstyrelsen och i detalj reglera det kommunala arbetet.Vi har emellertid funnit en bra lösning, som ger de kommuner som vill införaheltäckande kommundelsnämnder en chans att göra det redan till den nyamandatperioden. Låt mig något kommentera de reservationer som finns tilldetta betänkande. De borgerliga partierna har enats om en reservation mot detförstärkta brukarinflytandet. Vi tycker för vår del att det är märkligt att mangår emot den möjligheten. Vi har ju detta med brukarinflytandeinskrivet. Det är viktigt att man tar vara på de möjligheter som finns för demsom utnyttjar service och kommunala anläggningar att få vara med och hasynpunkter. Detta gäller framför allt barnstugeverksamhet, äldreomsorg,idrottslig verksamhet osv. Från regeringens sida vill man nu med denna propositionförstärka detta inflytande, så att dessa grupper får större möjligheter attvara med och påverka. Det är en viljeinriktning som vi tycker är viktig. Vi kaninte förstå att man av formella skäl vill peta på detta och inte vill gå med påförslaget. Jag behöver kanske inte så mycket kommentera denreservation vpk har. Vi har hänvisat till att detta är en fråga som hör hemma isamband med beredningen av folkrörelseutredningens betänkande. Det finnssåledes ingen anledning för oss att nu uttala oss i dessa frågor. har en reservation när det gäller denkommunala informationen. Man vill inte ha en samordning pä detta område.Folkpartiet är ensamt på den punkten. Vi tycker att det är naturligt att manförsöker utnyttja möjligheter till samordning på den offentliga verksamhetensområde. Vad gäller utjämningsmandat i kommunfullmäktige och spärrar ilandstingsvalen finns det två reservationer. Det är kända frågor, som har varituppe i . Utskottets majoritethar inte funnit skäl som talar för införande av utjämningsmandat ivalkretsindelade kommuner och inte heller något skäl som talar för att ta bort3-procentsspär-rarna i landstingsvalen. Vi menar att det inte finns någonanledning att gå reservanterna till mötes på dessa punkter. Det har inte kommitfram någonting nytt, som stärker reservanternas påståenden. Med det anförda yrkar jag avslag på reservationerna ochbifall till utskottets hemställan. 7 protokoll 1987/88:86 Aktivt folkstyre i kommuner och landsting Aktivt folkstyre i kommuner och landsting Anf.,73BENGT KINDBOM (c): Jag vill bara ånyo peka på frågan ombrukarinflytande. tar egentligen inte upp de frågor som vi harställt, nämligen hur man avgränsar begreppet brukare; vem som företräderbrukarna och hur rättssäkerheten tillgodoses. Han säger att å ena sidan kan detfinnas grund för prövning; å andra sidan finns det ingen grund - och då finnsdet heller ingenting som är förpliktande. Svårigheterna framgår av det som majoriteten skriver iutskottsbetänkandet. Man lämnar det hela öppet för kommunala nämnder ochstyrelser som vill begagna delegationsmöjligheten och säger att erforderligapreciseringar av brukarkretsen m.m. skall göras. Anser att det är en bra metod att hanteralagstiftning pä, att ge kommunerna dessa vida ramar, helt utan precisering?Därigenom kan olika brukare drabbas på olika sätt beroende pä vilken lokalnämnd eller styrelse som kommer att hantera deras resp. frågor. Vi ser det somotillfredsställande. 74 HANS NYHAGE (m): Det är verkligen inte av formella skäl som vimoderater reserverar oss när det gäller brukarinflytandet. Det är i högsta gradav reell anledning vi gör det. Jag ställde ett antal frågor i mitt anförandeangående brukarinflytandet, men gav i sitt anförande inte ettenda besked. Vad vi begär är alltså en klar definition av begreppetbrukare. Vi vill också veta hur man skall avgöra vem som skall företrädabrukarna. Vi vill även veta vad detta brukarinflytande får för konsekvenser närdet gäller rättssäkerheten ute i kommunerna. Det är den typen av frågor som vihar ställt, herr talman, och jag vill gärna ha svar. 75INGA (vpk): Hur kan man fördjupa och förstärka denkommunala demokratin? Det är inte säkert att det blir mer demokrati omkommunala organ splittras upp och om det finns risk för att kompetensen försvinner.Det kan tvärtom bli mer byråkrati och andra svårigheter, om man inte gör dethela mycket varsamt och är medveten om de svårigheter som faktiskt finns. har.yttrat sig tillkonstitutionsutskottet. Det är ett bra yttrande, där vi,varnar för vissa sakersom kan hända. Vi säger att det finns vissa funktioner i den kommunalaverksamheten som måste omgärdas med vissa garantier. Vi tänker givetvis påsocialnämndernas verksamhet. Vi säger också att den samlade kunskapen och överblickenöver de sociala miljöerna i kommunen måste kunna vidmakthållas och att det ärviktigt att se till att denna kompetens finns kvar och inte splittras upp. Vi säger vidare att socialutskottet ser som en uppenbarrisk att de sociala synpunkterna kan komma att stå tillbaka isamhällsplaneringen till förmån för rent tekniska och ekonomiska synpunkter. Vi sägerockså att man inte kan bortse från risken för att ett sådant att kompetensen splittras upp - kan leda till en mycket olikformigpraxis i olika delar av en kommuri. säger dessutom i sitt yttrande att det ärtveksamt om man på dessa andra beslutsnivåer - dvs. de lägre nivåerna - alltidkan garantera den sociala kompetens och erfarenhet som kan behövas i olikafrågor. Jag har velat läsa in detta till protokollet därför attdet är viktigt för det fortsatta arbetet att dessa synpunkter beaktas. 76 (); Jag vill säga några ord om brukarinflytandet.I motion framhåller vi att vi inte tror att förslaget kommer attinnebära så mycket i praxis, men att det är litet diffust och det är därförsvårt att veta exakt vilka konsekvenserna kommer att bli. Vi tycker därför inteheller att det finns anledning att införa de föreslagna bestämmelserna. De kanockså medföra risk för ökad korporativism. Det vill vi inte medverka till. När det gäller den kommunala informationen kritiseradeSören Lekberg vår reservation. Jag uppfattar det så att taladeför det kommunala självstyret och gav uttryck för en tilltro till attkommunerna själva kan bestämma. Vi anser att kommunerna själva vet hur de skallhantera frågan om information. Därför behövs ingen lagstiftning. 77 (); Jag vill göra några kommentarer kring dettamed brukarinflytande, som den gemensamma borgerliga reservationen handlar om.Vi är litet förvånade över att de borgerliga partierna har reserverat sig pådenna punkt. I den lagstiftning vi har talas det om att det är önskvärt attbrukarna av den kommunala servicen får en möjlighet att engagera sig iverksamheten. Förslaget i propositionen innebär att inflytandet skallförstärkas genom en skrivning i den nuvarande kommunallagen, som bl. a. skallkunna göra det möjligt för kommunerna att själva utforma regler ochtillämpningsföreskrifter. Det kan exempelvis gälla hur föräldiar med barn påen barnstuga skall kunna ta del i verksamheten, hur idrottsföreningar skallkunna medverka i skötseln av en idrottsplats, programuppläggning osv. Det är självklart att vi knappast från kanutfärda detaljbestämmelser för varje enskild kommun i detta land. 'Lagstiftningen måste bli allmänt hållen men ändå innehålla besked omfärdriktning och en klar rekommendation om att de som använder den kommunalaservicen skall få möjlighet att engagera sig i verksamheten. Skall vi börjadetaljreglera här finns det risk för att vi inkräktar på den representativademokratin. Det är därför lagförslaget har utformats på det sätt som harskett. Aktivt folkstyre i kommuner och landsting 78HANS NYHAGE (m): Det är väl ändå rimligt att man är på detklara med vad som menas med brukare och att man ger en klar definition av vadbrukare innebär innan man stiftar lag om det. Det är rimligt att man har klartför sig hur man skall förfara när det råder splittring i brukarkretsarna, vemssynpunkter som skall vara vägledande. Vi vet ingenfing om detta. Frågornapä detta område är ställda, men svaren har uteblivit. Aktivt folkstyre i kommuner och landsting moderatermenar att det finns andra vägar än här anvisade att stärka den enskildesställning - t. ex. att tillåta privata initiativ och öka den enskildesvalfrihet. Men på den punkten vill inte socialdemokraterna medverka. 79 (): kom det fram vad är ute efteroch vad kanske också de andra borgerliga partierna är ute efter men inte talarså högt om, nämligen att man inte vill ha något brukarinflytande. Man vill istället ha privata initiativ. Vad innebär det? Jo, man vill att den enskilde istället skall kunna få ett större inflytande genom att man privatiserarverksamheten och får något slags kundrelation till dem som säljer tjänster. Vi tycker att det är rätt så självklart att de somexempelvis går på en vårdcentral, besöker ett kommunalt servicecentrum förpensionärer och äter sina dagliga luncher där på något sätt skall kunna få varamed och diskutera programsättningar, matsedlar osv. Därför är lagen utformad pådet här sättet. Vi tycker också att den som har sina barn på dagis skall hamöjlighet att anlägga synpunkter på verksamheten. Det får inte vara sä attskall man få säga sin mening som brukare av verksamheten måste det vara enprivat verksamhet. Vi tycker att det här är ett steg i rätt riktning, till attge den enskilda människan möjlighet att engagera sig i den kommunala sektornoch få sina synpunkter framförda. Det är ju sedan de politiskt valda sombestämmer och beslutar. 80BENGT KINDBOM (c): Jag hade inte tänkt lägga mig i debatten, mennu vidgades den en bit utanför reservationen om brukarinflytandet. Jag vill dåpåpeka att de senaste replikerna mellan Lekberg och Nyhage inte omfattas avreservationen. De exempel som tog upp - en idrottsföreningsom tar över och driver en idrottsplats - är också vägar som vi har anvisat.Men det var inte detta jag frågade efter, utan jag syftade på den tvingandeskyldigheten i kommunallagens bestämmelser, nämligen att man inte får fattabeslut om man inte är överens med företrädare för brukarna. Bristen ipropositionen är att detta inte är klarlagt. Då uppstår det problem urrättssäkerhetssynpunkt. 81 (): De exempel som nämnde sade hansjälv var självklarheter. Då finns det väl ingen anledning att lagstifta omdetta, eftersom det är självklarheter och eftersom det gavuttryck för redan förekommer . 82 INGA (vpk): Det kom fram ganska tydligt här vadmoderaterna menar med brukarinflytande. Det är privatisering. Det sker enprivatisering ute i kommunerna å det allvarligaste. Vi vet att det här är enkampanj som framför allt har drivit . Det var bra att detsades ut sa tydligt i den härdebatten att man önskar en privatisering och pä det viset brukarinflytande somstyrs av ekonomiska resurser. Det finns ju en reservation om privatisering av denkommunala verksamheten i detta betänkande. Vad som är förvånande är attsocialdemokraterna inte vill medverka till att stoppa denna farliga utveckling.Det är en mycket farlig utveckling för demokratin och för den som säger sig värnaom ett reellt brukarinflytande. Jag är förvånad över att inte kanstödja vpk i kampen mot privatiseringen av den kommunala verksamheten. AkUvtfolkstyre i kommuner och landsting 83 (): något om brukarinflytandet. Detviktiga med kvällens diskussion har ju varit att vi nu har fått fram ettbetänkande som möjliggör för de kommuner som så önskar att övergå till enannorlunda nämndorganisation. Vi ger alltså kommunerna ökad frihet på dettaområde. Det är ju den viktiga frågan. Detta med reservationen ombrukarinflytande kanske är en mera marginell fråga i sammanhanget. Orsaken till att vi vill förstärka brukarinflytandet är juatt vi skall klara ut vissa komplikationer som kan uppkomma vid delegationer.Vill vi att brukarna skall få sitt ord med i laget, att de skall få sinasynpunkter framförda, är det väldigt värdefullt om en nämnd har delegerat ettbeslut till en enskild tjänsteman. Om det visar sig att brukarna är kompaktamotståndare till det förslag som tjänstemannen har utarbetat, får förslaget gåtillbaka till nämnden, som får ta upp det till prövning. I annat fall skulledet se tämligen konstigt och odemokratiskt ut om vi inte gav kommunerna dennamöjlighet. Detta är alltså orsaken till preciseringen. , herr talman, vill jag säga att det är glädjandeoch bra att vi flyttat fram positionerna på det kommunaldemokratiska området. 84 HANS NYHAGE (m): Jag har vid upprepade tillfällen nu begärtatt få en definition av begreppet brukare. Det har jag inte fått. Jag har ocksåbegärt att få veta hur det skall förfaras vid tvister mellan brukarintressena.Inget besked har getts. Jag har vidare frågat hur rättstryggheten skallupprätthållas närdet blir tvister i brukarkretsar. Något besked har inte getts.Jag har därtill sagt att det finns andra möjligheter att stärka den enskildesställning i kommunen, t. ex. genom att tillåta privata initiativ, skapakonkurrens och öka valmöjligheterna. I den frågan har intekunnat göra något medgivande. Det är väl ändå rimligt, herr talman, att man fårklart för sig bakgrunden till de olika frågorna innan man ansluter sig till ettförslag. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut iärendet skulle fattas vid nästa arbetsplenum.) 1987/88:11 om , SGI m, m. ochSamordning av den civila och militära vädertjänsten (prop, 1987/88:100 delvis). Beträffandedetta ärende konstaterade tredje vice talmannen att ingen talare var anmäld. (Beslut i ärendet skulle fattas vid nästa arbetsplenum.) 1987/88:12om postväsende (prop. 1987/88:100 delvis). 85INGRID (): "ser det som angeläget attagera på ett sådant sätt, att kundernas positiva attityder består," Såstår det i budgetpropositionens avsnitt om postväsendet. Dessa positiva attityder kom fram vid mätningar för någraår sedan, och man kan fråga sig om de fortfarande består. 1 det stora hela fårman nog säga att det är så, men har det märkts en vissundran över postens agerande i riågra frågor, t. ex. när det gäller slopandetav lördagsutdelning, inskränkning av tidningsutbärning, behandling avpaketförsändelser och allt tidigare tömning av brevlådor. Detta är kanskemarginella frågor i postens stora verksamhet, men det är viktigt attuppmärksamma om negativa förändringar i servicen fortsätter. Jag utgår från attden utredning om postens sociala och regionalpolitiska ansvar som regeringenplanerar kommer att ta upp dessa och liknande frågor. Ett enigt trafikutskott föreslår att som sinmening skall ge regeringen till känna att frågan om ett s. k. kulturporto ocksåbör tas upp i den kommande utredningen. Detta gläder , som sedanfiera är motionerat i denna fråga och som tillsammans med andra motionärervunnit gehör för förslaget att frågan skall utredas. Vågar man uttrycka enförhoppning att motionsskrivände i denna viktiga kulturfråga inte skall behövasnästa år? I den kommande utredningen vill vi också att frågan om ettgenerellt B-porto tas upp. Motion T920 tar upp frågan om att det borde varabilligare att sända brev som inte behöver övernattbefordras. Detta är särskiltviktigt för mindre föreningar och ideella organisationer, som inte kanutnyttja ekonomi- eller föreningsbrevstaxan. Även för allmänheten skulle dettavara av värde. Väsentligt i sammanhanget är att breven skall kunna postas ivanlig brevlåda. Det medför många onödiga transporter och mycken tidsspillanmed dagens system att inlämning bara får ske över postdisken. Vi vill alltså att frågan tas upp i postensserviceutredning och nöjer oss därför nu med ett särskilt yttrande. Tjänstebrevsrätten för statliga myndigheter hade kanskesitt berättigande när den infördes och postmängden var betydligt mindre. Brevvar då också kanske den enda kommunikationsvägen.