prot · GB0996 · 1987-12-31 00:00:00 — I ett pressmeddelande från étt anförande - iKarlskrona tror jag-, som främst bestod av ett osakligt angrepp på moderatasamlingspartiet, konstaterade statsrådet att kommunernas ekonomi har storbetydelse för föreningslivets ekonomi. Det kan jag väl hålla med om, till vissdel i varjefall'. Det är därför förvånansvärt att statsrådet med ansvar förOrganisationssverige i det här avseendet som representant för regeringen tarså lätt på de problem som uppenbarligen kan komma att uppstå. Vi vet att avtalsrörelsen har gått snett, framförallt på grund av regeringens högskattepolitik. Vi vet att avtalen på denkommunala sektorri inte kommer att avvika särskilt mycket, åtminstone inte fråndet avtal som träffats på den statliga sektorn. Då tycker jag att- statsrådet rimligen borde börja bekymrasig över föreningslivets ekonomi i stället för ätt mereller mindre skämta bort den fråga jag ställt. Genom regeringens brist på ambition att göra' någonting åtde höga marginalskatterna får vi löneavtal som träffas på en alltför hög nivå. Dét försämrar konkurrenskraften i näringslivet, men det försvårar också för kommunerna att klara sin ekonomi. Därmed kan det bli problem för dem som är beroende av den kommunala ekonomiri. Detta visar ytterligare en sak, nämligen att om föreningslivet blir utlämriat åt statligt och kommunalt stöd, hamnar det i en besvärlig beroendeställning. Jag skulle vilja fråga statsrådettvå saker: Borde inte regeringen ta litet mér allvarligt på de följder somstatsrådet själv har varnat för, och borde man inte överväga att när det gällerden förbättrade ekonomi som föreningslivet behöver i stället för att fortsättapå bidragsvägen, med nya bidrag, välja att öka föreningarnas möjligheter attsjälvfinansiera sin verksamhet? 71Statsrådet : ' - Enligt har landets kommuner räknat in en viss kostnadför ökade löner i de budgetar som man arbetar efter. var inför löneavtalen . Detta har man alltså som en buffert.Varje procent därutöver kostar primärkommunerna enligt ungefär600 milj. kr. vet, som jag sade, ingen av oss exakt var löneavtalenhamnar. Därför är dét här en onödig debatt, ettonödigt spekulerande i vadkonsekvenserna kan bli. Det är alltså inte fråga om något försök från min sidaatt skämta bort någonting, utan det är i allra högsta grad fråga om ettklarläggande av sakläget. Men det väsentliga - jag förstår att det ärutgångspunkten för Bo 1987/88:96 fråga - är ju att oavsett var lönerörelsen i kommunerna hamnar, läggs de moderata besparingsförslagen - som enUgtKommunförbundet drabbar landets kommunermed 12 miljarder - ovanpå detta. Den utvecklingen har jag berört och jag harsagt att dessa moderata besparingar kan bli ett dråpslag mot landetsföreningsliv, som ju när det gäller dess bas är så beroende av att ha ettstabilt samhällsstöd. Jag trodde att vi var ganska ense om att det är ennödvändighet för föreningslivet att ha denna trygghet i botten. Därtill skallsjälvfallet komma möjligheter för föreningslivet att finansiera det som manvill göra, utöver det utrymme som de samhälleliga bidragen ger möjlighet tiU. Anf.72 BO (); Statsrådet kan inte känna till allt, men han borde kännatill fakta om saker som han tar upp i sitt anförande. Debesparingar som vi föreslår inom kommunsektorn totalt - inkl. landsting ochprimärkommuner - motsvarar 6 miljarder netto. Det är redovisat i . Depengarna används för att förbättra kommunernas ekonomi. Genom sänktamarginalskatter kommer nämligen löneavtal att träffas på en lägre nivå än somskulle bli fallet med regeringens politik. Därmed uppnår man den effekten attlönekostnadsutvecklingen blir väsentligt lägre för kommunerna. Detsom är allvarligt i detta sammanhang är ju att statsrådet är beredd attacceptera att regeringen driver en politik som ger stora lönekostnadsökningarför kommunerna. Det låter rimligt med 600 miljoner för primärkommunerna. Menlägg då märke till att regeringen själv säger i nationalbudgeten att det för1988 och 1989 - om skillnaden mellan löneavtalen Ugger på -blir fråga om13 miljarder för hela kommunsektorn, varav en tung bit ligger på just primärkommunerna.Det blir våldsamma kostnadsökningar för kommunerna. Dettaär någonting som statsrådet har att hantera i och med den politik somregeringen driver. Frågan är: Är man beredd att göra någonting åt det här? Oavsett var någonstans avtalen inom kommunsektorn hamnar, ,läggs de moderata besparingarna ovanpå detta. Oavsett vilka kostnader, utöverdem som redan har lagts in i den kommunala budgeten, kommunerna får beroende pålöneavtalen, läggs de moderata besparingarna, övervältringen av kostnader påkommunerna, ovanpå. Jaghar redovisat vad har räknat fram, där säger man 12 miljarder.Jag kan inte gå i god för deras beräkningar. Jag har .bara hänvisat till och redovisatdet som man där har kommit fram till. Men, som sagt, det väsentliga är att denmoderata politiken kan bli ett dråpslag mot landets föreningsliv. Det är vadjag har strukit under. Anf.74 BO (); Det vi diskuterar är i första hand . har vi 80 moderater föreslagit en omfattandeinkomstskattereform, som ger möjlighet förlönekostnadsökningar som i såväl näringsliv som kommunsektorn kan begränsastill ett tre ä lägre belopp än vad regeringens politik förnärvarande leder fram till . Det är bara under förutsättning att deinkomstskattesänkningarna genomförs som det blir några indragningar förkommunerna. Lika väl som regeringens politik skall bedömas i sin helhet, trorjag att inser att även den moderata politiken skall bedömas i sinhelhet. Han borde göra det i fortsättningen. Med konstaterandet i botten att de besparingar som viföreslår,inte kommer utöver några löneavtal, därför att de avtal som träffas gäller 1988- det lär inte bli något avtal som gäller också 1989- och alltså är utbytbara mot vad som händer 1989, är det intressanta att regeringens politik får dessa effekter. Vad tänker då statsrådet göra? ' Prot:n987/88:96 "- Oin lagen om fritids båtsregister' ' ' Överläggningen var härmed avslutad. 16 § Svar på fråga 1987/88:435 om lagen omfritidsbåtsregister har frågat mig om jag ärberedd att riva upp beslutet om båtregisterlag, eller om jag anser att lagenbör tillämpas och de berörda - således icke-registrerade - båtägarna uppspårasoch bötfällas. Jag är inte beredd att föreslåriksdagen att riva upp lagen om fritidsbåtregister. Den har samma berättigandei dag som när den beslutades. Lagen skall självfallet tillämpas på det sätt somriksdagen beslutat. Detta innebär att den som inte följer lagen kan dömas tilldagsböter. Anf.76 (): Jag tackarstatsrådet för svaret. Regeringsförslaget om att införa en lag om registrering avfritidsbåtar bifölls av en riksdagsmajoritet i fjolvåras. Vi moderater och folkpartisternahär i kammaren röstade mot förslaget. Regeringen motiverade förslaget med att den villemöjliggöra införandet av en obligatorisk ansvarsförsäkring för fritidsbåtar; Jag tror, herr talman,att det verkliga skälet var att förbereda en båtskatt. Vi skall inte här och diskutera sakfrågan utan detregistreringsfiasko som har uppstått i och med att lagen införts. Av de ca 425 000 båtägare som före skulle ha anmält sig för registrering har bara 130 000-140 000 varit laglydiga och skickat in sin anmälan: Resten, i runt tal 300 000 båtägare, har, som någon tidning skrev gjort myteri och inte registrerat sina båtar. ' 118 § i lagen i fråga stipuleras ett bötesbelopp på upptill /för den som underlåter att fullgöra sina skyldigheter. Man kan säga, herr talman, att båtregistret har blivit enflop. Lagen sjönk direkt vid sjösättningen. Hitintills - de få dagarna sedanden '- har regeringen inte reagerat. Den har inte, som jag pekar på imin fråga, velat överväga att upphäva en tokig lag - vilket vore det bästa -eller ta itu med de 6 protokoll 1987/88:96-98 Prot.1987/88:96 försumliga båtägarna och driva in böterna. Orn lagen om fritidsbåtsregister I det svar som jag får ger statsrådet klart besked:Lagen skall gälla, och de som inte vill registrera sig skall dömas till böter.Jag vill då ställa en följdfråga till statsrådet: det att alla debåtägare, i runt tal 300 000, som icke har följt lagen skall åtalas? Låt mig först slå fast ett par ting. påstår att defta är inledningen till båtskatt. Jag var vidbehandlingen av lagförslaget i kammaren mycket noggrann med att stryka underatt den regering jag sitter i inte har någon avsikt att införa en båtskatt.Detta är ett från moderat håll ständigt upprepat påstående som saknar grund. Det andra jag vill säga är att ansvarsförsäkringen ickevar ett motiv för regeringen. Det var ett tillägg från , som jag intehar några invändningar mot, men likväl. Motivet för genomförandet av registretvar sjösäkerheten och det att polismyndighet vid anmälan om stöld kan halättare att finna båten. Det är alltså ett förslag som skall öka säkerheten förde människor som använder sig av fritidsbåtar, någonting som är av värde förfritidsbåtlivet. I övrigt har jag bara konstaterat att lagen skallfortsätta att gälla och att de bestämmelser lagt fast vid lagensantagande också fortsättningsvis skall gälla. Naturligtvis kommerpolismyndigheter, åklagare och de myndigheter som har att hantera registretatt hantera det på ett sätt som står i överensstämmelse med sans och förnuft. 78 (): Jag ställde en fråga om huruvidaalla skulle åtalas och dömas som bryter mot lagen. Då sökte statsrådeträddningsplankan att tala om motivet. Jag kan nämna för kammaren och även förstatsrådet att de myndigheter som skall ha tillgång till båtregistret ärkronofogdarna, polisen, tullen, , länsskattemyndigheten och delokala skattemyndigheterna. Man är blind om man inte läser ut att det här ärde fiskala tankarna som rör sig i statsrådets huvud. Men det var intressant atthöra statsrådet än en gång bekräfta beskedet att regeringen nu medmyndigheternas hjälp kommer att söka upp och döma alla dem till böter som ickehar följt upp lagstiftningen i vad gäller båtregistreringen. Jag har lärt känna som ennoggrann politiker. Men det senaste påståendet, att jag skulle ha sagt attregeringen nu skulle gå ut och söka upp dem som inte har registrerat sin båtför att bötfälla dem, saknar all grund. Det hittade påalldeles själv. Men stå då för egna uttalanden och lägg dem icke i min mun! Jaghar sagt att lagen skall vara kvar, att lagen skall tillämpas på det sätt somriksdagen har lagt fast. Om man skall bötfälla någon är en fråga för åklagareoch polis, ingenting som regeringen har med att göra. Jag har också sagt attjag utgår från att de myndigheter som har att tillämpa lagstiftningen gör detpå sedvanligt sätt, med användande av sans och förnuft. Anf.80 (): ,_ Jag känner också statsrådet och jag känner hans noggrannhet.Jag har läst innantill vad statsrådet skriver "att den som inte följerlagen kan dömas till dagsböter". Alla de i runt tal 300 000 båtägare spminte har registrerat sig har ju brutit mot lagen. Då skall de enligtstatsrådets här avgivna svar dömas till dagsböter. Det står också ipropositionen. Det här är en allvarlig fråga för regeringen. Det är val i år.Båtägarna är många till antalet. Med familjemedlemmar och allt kanske det rörsig om en miljon röstberättigade. Jag förstår att statsrådet är orolig. Mot bakgrund av det sista förstår jag ocksåvarför försöker sprida dimridåer över denna lagstiftning och desstillämpning, i stället för att använda sig av sin möjlighet att redovisa vadriksdagen har fattat för beslut. Jag har sagt att lagen skall tillämpas på det sätt somriksdagen beslutat. Jag utgår ifrån att inte tycker att regeringenskall inta någon annan ståndpunkt än . Regeringen skall inte gå ut ochbörja göra förändringar i en lag som har beslutat om. Det tror jaginte att skulle uppskatta särskilt mycket, varken när det gällerdenna lag eller någon annan. Vidare har jag sagt att detta innebär att den som inteföljer lagen kan dömas till dagsböter. Det är precis vad lägen säger. Därmedhar jag inte sagt annat än att jag utgår ifrån att de myndigheter som har atttillämpa denna lag kommer att göra det med användande av sans och förnuft. 82 (): Jag vill inte åstadkomma, och behöver inte åstadkomma,dimridåer. Vi var emot denna lag. Lagen är fattad i demokratisk ordning avriksdagen, och då skall denna lag också följas. Jag har varit med så pass längeatt jag känner till tågordningen på det området. Statsrådet svarar rejält och distinkt att lagenfortsättningsvis skall gälla. Det är inte tal om något annat. De som inteföljer lagen skall man söka upp. De skall givetvis dömas till dagsböter ienlighet med vad som står i propositionen. Det är klara papper. Det är intealls några dimridåer, i varje fall inte från min sida. Prot.1987/88:96 - Om lagen om fritidsbåtsregister Får jag än en gång uppref)a att ingen harsagt att man skall söka upp dem som inte registrerar sig. Däremot har jag sagti svaret att lagen skall fortsätta att gälla. Registreringsskyldigheten gällerdärmed för de båtägare som har båtar i den storleksklass och av den motorstyrkasom omfattas av lagen. Om man bryter mot lagen, innebär det att man kan dömas tilldagsböter. Det är vad har sagt. Jag utgår naturligtvis ifrån att demyndigheter som har att tillämpa denna lagstiftning använder sans och förnuft,precis som myndigheter brukar göra vid tillämpning av lagar och bestämmelsersom Prot-1987/88:96 8apriM988' -; Om lagen om fritidsbåtsregister > , ' har fattat beslut om. Jag noterar dock med tillfredsstäUelse att FilipFridolfsson anser att av fattade beslut skall fullföljas. 84 (); Statsrådet säger att han aldrig har sagt att de som brytermot lagen i detta,avseende skall sökas upp. Det är ett oerhört märkligtuttalande. På alla områden i-samhället är lagbrytare "offer" förmyndigheter av olika slag, som vill komma till tals med dem. Det är t.ex.omöjligt att komma undan en lapplisa i detta land. De som har brutit mot lagen i detta avseende - det är förövrigt en mycket dålig lagstiftning- lugnar dock statsrådet med att bestämtsäga att vi inte skall söka upp dem. Överläggningenvar härmed avslutad. 17 § Anmäldes och bordlades Konstitutionsutskottetsbetänkande 1987/88:38 pm Europakonventionenoch rätten till domstolsprövning i (prop. 1987/88:69) 1987/88:17angående granskningen av under ,budgetåret-1986/87 (redog. 1987/88:3 och 1987/88:10) 1987/88:18 om anslag /89 fill (prop. 1987/88:100 delvis) betänkanden /88:23 omskogsbeskattning 1987/88:25 om inkpmstbeskaftning 1987/88:18om vissa advokatfrågor (prop. 1987/88:26) 1987/88:21om ändringar i rättshjälpslagen m.m. (prop. 1987/88:73) 1987/88:22om anslag till rättshjälp m. m. 1987/88:100 delvis) 1987,'88:29om anslag till domstolsväsendet (prop. 1987/88:100 delvis) betänkanden /88:23 om onykterhet tillsjöss, m. m. 1987/88:24 om medlemsantalet i ekonomisk förening 1987/88:25 ömvissa faderskapsfrågor m.m. 1987/88:18 om folkpensioner m.m. (prop. 1987/88:100delvis) 1987/88:16 pm anslag till m. m. (prop.1987/88:100 delvis) 1987/88:12om lärartjänster i , m. m, (prop. 1987/88:100 delvis) 8 april1988 1987/88:13 om anslag till forskning och centralt utvecklingsarbete inomskolväsendet, m.m. (prop. 1987/88:100 delvis) 1987/88:16om säkrare trafik m.m. (prop. 1987/88:50 delvis och 1987/88:100 delvis) 1987/88:18 om transportforskning (prop. 1987/88:50delvis och 1987/88:100 1987/88:17 om statsbudgeten /89 såvitt avser verksamhetsområde(prop. 1987/88:100 delvis) 1987/88:18 om statsbudgeten /89 såvitt avser miljö- och energidepartementetsverksamhetsområde (prop. 1987/88:100 delvis) 1987/88:11om arbetsmarknadspolitiken (prop. 1987/88:100 delvis) 1987/88:15om anslag till m.m. (prop. 1987/88:100delvis) . 1987/88:16om anslag till statiig personalpolitik m.m. (prop. 18 § Meddelande om frågor Meddelades att följande frågor framställts 1987/88:439av () till utbildningsministern om glesbygdsskolorna: Med hänvisning till direktiv frånlänsskolnämnden planeras nu på skolförvaltningarna i kommunerna i länen omfattande nedläggning av små glesbygdsskolor. Ett skäl som anges ärresursbrist. I har t. ex, skolorna i , Locknevi,Brännebo och Pjursdala direkt pekats ut. Liknande exempel kan tas frånVästerviks kommun. Oron bland föräldrarna sprider sig, och många hotar medskolstrejk. Det är fullt förståeligt. De ser dessa åtgärder som ett direkt hotmot deras egen och barnens trygghet i fråga om en rättvis tillgång påutbildningsresurser. Dessa åtgärder på skolpolitikens område rimmar också illamed den av statsmakterna initierade landsbygdskampanjen . Mot denbakgrunden vill jag fråga utbildningsministern: Avser regeringen medverka till attförutsättningar skapas för att behålla de mindre skolorna i glesbygden i t.ex.Kalmar län? 1987/88:96 1987/88:440 av () till statsrådet om textade TV-sändningar; Meddelande om frågor Enligt meddelande frånSveriges Radio, kanal , upphör Aktuellt 18.00 med textade sändningar fr. o. m.den 13 juni 19881, o. m. . Med anledning därav ber jag atttill statsrådet få ställa följande fråga: Vilka åtgärder anser sig statsrådet kunna vidta föratt även den 13 juni-den 21 augusti 1988 bereda de hörselskadadetillgång till dessa sändningar? 1987/88:441av () till industriministern om sysselsättningen i : , , . MoDo;s, AGA;s och SCA:s planer på att köpaGraningeverken har väckt starka reaktioner i . Folketoch kommunerna i känner en berättigad oro över vilka konsekvenser för sysselsättningen ett fullföljaride av affären kan komma att innebära för hela regionen. ' Förbittringenär stark i över att spelet kring regionens naturtillgångar bedrivs medmänniskors trygghet och framtid som insats. Kravenfrån kommunerna är mycket starka på att alla inblandade parter tarsitt ansvar så att inte sysselsättningen Hotas genom affärsuppgörelsen. Omdetta ändå sker har endast att lita till regeringens hjälp för attöverbrygga de negativa konsekvenser som affären kan innebära. , Kan industriministern utlova att folket ochkommunerna i har regeringens fulla stöd och hjälp om sysselsättningenskulle komma att drabbas genom denna affärsuppgörelse? 19§ Kammaren åtskildes .