prot · GB0941 · 1987-12-31 00:00:00 — Som jag påpekade i debatten om MBL har judocent visat att bolagiseringen får väldiga konsekvenser på justarbetsrättslagsfift-ningens område och att fackets arbete försvåras.Koncernbegreppet har också att göra med transnafionaliseringen, som är en annandel av samma problem och där arbetsrätten naturligtvis inte täcker allt. Enannan fråga av betydelse är den om ogiltig uppsägning. Man kan väl säga atttiden talar för vpk:s ståndpunkt. Det var likadant då vi togupp frågan om bolagiseringen och koncernbegreppet. Det var inga som helstproblem, menade man då, men kommer utredning efter utredning och pekar påproblemen. Detsamma gäller ogiltig uppsägning. Man kan alltså avskeda enfacklig funktionär eller arbetare, och om arbetsdomstolen sedan finner attsaklig grund icke förelåg för avskedandet, så kan man köpa sig fri. Defta äringet problem, har utskottet sagt år , när vi har pekat på händelsersom avskedandet av ASAB-städerskorna och av fackordföranden vid gruvan i hade naturligtvis en koppling till aft man strejkat och på vilkengrund man strejkat. Här kommer fredspUktsbestämmelserna in igen. tvingasnämligen en del arbetare ut i strejk, och när de strejkar avskedas de. Vi harpekat på att när t. o. m. arbetsdomstolen anser att det inte föreligger sakliggrund för avsked, så kan arbetsgivaren ändå avskeda. Någotsom har varit upprörande ända är det som då hände vid AB MalmöStrumpfabrik, där en fackordförande blev avskedad av företagsledningen. o. m. gått så långt aft positionerna flyttats fram på den socialdemokratiskakongressen, där man gav ett indirekt stöd till vpk. Jag skall här frånriksdagens talarstol citera vad som sades på denna kongress. från , som några av utskottets ledamöter väl känner till, togupp frågan om vad som hade hänt på Strumpfabrik. Han sade: "Vivaknade alltså upp ur en fill synes ganska trygg tillvaro som fackligaförtroendemän. Det är många som har blivit halvt chockerade över def sätt påvilket företagsledningen vid Sfrump har behandlat ordföranden. Utan någotsom helst sakligt skäl försökte man bli av med honom, och man var beredd aftköpa sig fri. Dettaär något som vi måste ta starkt avstånd från. Def kom en omedelbar reaktionfrån mängder av arbetsplatser, och en av de mest bidragande orsakerna till att hantogs tillbaka var aft direktören inte orkade bära ut alla blommor och tackbrevtill ," "Vihar alltså varit med om att vår fill synes starka lagstiftning inte ärspeciellt stark", fortsatte , "om ett företag bestämmersig för att köpa sig fri," framställde därefter etttilläggsyrkande, att man skall ta upp frågan om en förstärkning avanställningstryggheten. Partistyrelsensföredragande på den socialdemokratiska kongressen, dåvarandearbetsmarknadsministern , yrkade bifall fill . Mankan fråga sig var defta förslag hamnat någonstans. Utskottet, som behandlatfrågan, har inga som helst tankar på att fa något intryck av vad som hände påkongressen. Utskottet avstyrker förslaget och anser aft skadestånden ärtiUräckligt höga - def är bra som det är. Men trots allt har vi ju detförhållandet att en arbetsgivare kan köpa sig fri. Det är egenfiigen någotfantastiskt, och det har vi från vpk påpekat tidigare. Exempletfrån Strumpfabrik måste väl stämma till någon eftertanke framöver.Protestbreven har naturligtvis strömmat in även fill våra partier med krav påatf lagarna måste ändras. Ingen arbetsgivare skall kunna köpa sig fri från sinalagstadgade skyldigheter. Jag tycker detta exempel borde stämma tilleftertanke. Det bekräftar atf vpk under en lång fid har bedömt den här fråganrätt. Med tanke på det sätt på vilket strejker uppkommer är frågan den,om inte de bestämmelser i lagen om anställningsskydd som gäller avsked vid strejkmåste utmönstras. Jagtycker atf de vpk-reservationer som vi har fogat till defta betänkande är välunderbyggda av den verklighet som finns i arbetslivet och borde bifallas. Jagyrkar därför bifall till vpk-reservationerna. Anf.120 (); Arbetsmarknadsutskottefs betänkande nr 7 gäller lagen omanställningsskydd. I betänkandet har utskottet behandlat elva motioner frånallmänna motionstiden. Utskottet har avstyrkt samtliga, inte bara därför att deflesta är "gamla bekanta", utan också därför atf utskottetförutsätter att en del av de i motionerna aktualiserade frågorna behandlas iregeringskansliet i det fortlöpande arbetet med en översyn av arbetsrätten.Därför, herr talman, finner vi inte nu någon anledning atf vidta några åtgärder. Flertaletav mofionerna från de borgerliga parfierna innehåller långt gående krav påuppluckringar av viktiga delar av lagen, t. ex. ändringar av turordningsregler,ökade möjligheter fill provanställning, ändrade förutsättningar föruppsägning, ökade möjligheter till tillfälliga anställningar och utvidgning avkretsen av anställda som inte omfattas av lagen. Tillbetänkandet har fogats tio reservationer från , och vpk. Ireservation 1 av krävs en översyn av lagen om anställningsskydd. Utskottetdelar infe de synpunkter och skäl som framför i sin reservation. Vihar den uppfattningen atf lagen i kombination med gällande avtal fungerar påett bra sätt. Beträffandevikarieanställningar så ställer vi oss bakom uppfattningen att det där finnsproblem. Men vi delar infe uppfattningen atf problemen beror på lagen omanställningsskydd - det är andra saker som har stor betydelse. Jag förmodar aftSonja Rembo, om hon lyssnade på debatten fidigare här beträffandejämställdhetsarbefet, delar min uppfattning. Problemen beror tiU stor del påden olika syn som finns på mäns och kvinnors arbetsmarknad, en syn sominnebär att arbetsgivare för kvinnodominerade yrkesområden oftast planerarverksamheten med en stor arbetskraftsreserv fiU sitt förfogande, vilket iförlängningen innebär ett ökat vikarieproblem. Detta skulle inte på något sättbli bättre genom aft man försvagade anställningsskyddet för de grupper som hararbete. Nej,detta problem får angripas på annat sätt, och en åtgärd är de förslag om nyaregler för deltidsmarkering som vi framlade redan i kompletteringspropositionen.Tyvärr kunde vi vid det fillfället konstatera aft vikarieanställningarna är ettproblem. ansåg i stället att vi förföljde dessa grupper genom deåtgärder vi vidtog, så egenfiigen borde debattera detta problem medcenterns företrädare. Vikarieproblemetär också en fråga om resurser. Jag vill därför sfäUa frågan tiU moderaternasföreträdare: ni beredda aft ställa upp på förslag som ger mer resurser tillsjukvård och vårdområdet över huvud taget? Med detta yrkar jag avslagpå reservafion 1. Kravpå att utvidga kretsen av dem som inte omfattas av lagen om anställningsskyddhar behandlats vid ett flertal tillfällen i utskottet. Vi har fortfarande denuppfattning som var riktlinje vid lagens fiUkomst, aft så många som möjligtskall omfattas av det skydd som lagen innebär. Detsammagäller kravet på en precisering av arbetstagarbegreppet. Vi har denuppfattningen att den precisering som finns i förarbeten till medbestämmandelagenfortfarande skall gälla. Med detta yrkar jag avslagpå reservationerna 2 och 3. Ireservationerna 4 och 5 framförs krav på ändrade förutsättningar för uppsägningav en arbetstagare, men från helt olika synsätt. Moderaternavill i reservafion 4 att lagen skall ändras så att def blir lättare att sägaupp en anställd. För defta för man fram argument som att arbetskamraternas ocharbetsgivarens intressen skall stärkas gentemot den som skall sägas upp. Vpktar i reservation 5 upp frågan om avsked i samband med vild strejk och vetorättvid avsked. Utskottetanser inte att det i detta sammanhang har framkommit något som ger anledningfill en lagändring. Med utgångspunkt i de regler som finns får man ta ställningi konkreta fall till vad som är saklig grund för uppsägning. Jag yrkar avslag påreservationerna 4 och 5. Ireservation 6 saluför vpk åter kravet på att en arbetsgivare inte skall kunnaköpa sig fri från en anställd, när en domstol ogiltigförklarat ett avsked. Närman hör detta krav framföras här i kammaren på ett mycket dramatiskt sätt avLars-Ove , kan man först tycka att det är ett rimligt krav. Menverkligheten är helt annorlunda, och jag tror att också vpk:s företrädare ärmedveten om def orimliga i kravet. Hardet på en arbetsplats uppstått en sådan situation aft arbetsgivaren trotsdomstolsutslag inte är beredd aft ändra sig, tror jag inte atf den berördapersonen på något sätt skulle må bra om han eller hon tvingades tillbaka fillarbetsplatsen. Jagkan inte heller se hur defta skulle vara praktiskt genomförbart. Skall mananlita vaktbolag eller polis för att bereda den avskedade tillträde igen? Beträffandeuppräkningen av skadestånden och deras effekter förutsätter utskottet atf dennafråga behandlas i den kontinuerliga översyn av arbetsrätten som bedrivs iregeringskansliet. Med def yrkar jag avslagpå reservation nr 6. Reservationerna 7 och 8behandlar furordningsreglerna. Vpktar i reservation 8 upp frågan om turordningsregler inom koncerner och vad somhänder när företag bolagiseras, som berörde för en stundsedan. Defta är inte någon ny fråga. Den har varit uppe för diskussion vidåtskilliga tillfällen i denna kammare. Något' nytt har inte framkommit somändrat vår uppfattning att den lämpligaste åtgärden är aft lösa dettaavtalsvägen mellan parterna på arbetsmarknaden. Jagvill markera att utskottet anser atf den utveckling som sker inomnäringslivet kan innebära problem. Vi vill också betona att vi ser detsom mycket angeläget att man inom följer denna utveckUng. Ireservation nr 7 av motiverar reservanterna sina ställningstagandenbl. a. med att nuvarande furordningsregler försvårar anpassningen tiU ny teknikoch nya produktionsformer och att lagen inte ger möjligheter till denflexibilitet som är nödvändig vid strukturförändringar. Reservanternasbeskrivning stämmer väldigt illa överens med verkligheten. Enligt nuvaranderegler är det fullt möjligt att göra avsteg i vissa situationer. Vid förkortningav arbetsstyrkan kan avsteg göras om någon med längre anställningstid inte hartUlräckliga kvalifikationer för det fortsatta arbetet. Detär också en mycket grov överdrift när reservanterna påstår att lagen skulleutgöra ett hinder för anpassning till ny teknik och nya produktionsformereller vid rationalisering och effektivisering. Detta är processer som ständigtpågår i företagen, och jag tror att det är svårt för reservanterna att överhuvud taget hitta något företag i , som med fakta på bordet skulle kunnahävda att turordningsreglerna omöjliggör detta. Kraveni reservationen om särskilda turordningsregler för arbetstagare med i huvudsakjämförbara arbetsuppgifter har bara en utgångspunkt, nämligen den att gearbetsgivaren ökade möjligheter att gallra bland arbetskraften. Densom är något initierad i problematiken blir klar över att en sådanändring verkligen är en uppluckring av lagen. En tillämpning fullt ut skulle ipraktiken innebära att def kominer att bli ett A- och ett B-lag påarbetsmarknaden. Är det detta som är tanken bakom reservation? Vadvill i så fall göra åt atf det blir ett B-lag på den svenskaarbetsmarknaden? Jag yrkar avslag påreservafionerna 7 och 8. Ireservation 9 av och krävs en utökning av den tid somarbetsgivaren får göra provanställning. Reservanterna anser också att riksdagenskall sätta sig över parternas förmåga att själva avgöra vad tidsgränsen skallvara för provanställning. Det är konstigt - när det gäller försämringaråberopar ni lagstiftning, men när det gäller våra förslag till förbättringar i lagen omanställningsskydd tycker ni att detta skall lösas avtalsvägen. För en intealltför lång stund sedan sade atf infe skall gå in ochkommendera parterna, men det är just vad ni gör i den här reservationen. följer de flesta avtalsområden den sexmånadersgräns som beslutadenär lagen ändrades 1982. Det är också viktigt att konstatera att det finnsavtalsområden där def inte är aktuellt med någon anpassning i avtalen efter densexmånadersgräns som finns. i ställde frågan om vi från socialdemokratisk sida nyktrattill när det gäller synen på lagen om anställningsskydd. Frågan är nog istället om har nyktrat till när det gäller att se på verkligheten, närman fortfarande använder argumentet att en utökning av provanställningstidenskulle ge fler arbetstillfällen. Jag tycker det låter ihåligt. Jag yrkar avslagpå reservation 9! Närdet gäller reservation 10 av om en ökning av möjUgheten tillanställningar vid arbetsanhopningar, har vi samma uppfattning som vi framförttidigare, nämligen att lagens regler ger arbetsgivarna tillräckligt utrymme förtillfälliga anställningar vid arbetsanhopningar. Jag yrkar avslag påreservation nr 10. SonjaRembos påstående, att permitteringsreglerna för byggnadsarbetare har medförtstora skadeverkningar på sysselsättningen och att i många fall företag hotas,vill jag bestämt tillbakavisa. Det är verkligen en stor överdrift. känner man inte till något fall där reglerna harverkat på det viset. Däremot är det riktigt att vissa företag drabbas hårdareän andra av väderpermitferingar. Inom andra branscher drabbas vissa företagockså hårdare än andra vid konjunkturpermitteringar. För byggbranschen i desshelhet är permitteringslön på grund av otjänlig väderlek en marginell kostnad.Om enstaka hårt drabbade företag skulle ha svårt att bära denna kostnad såborde det vara ett problem för branschen själv att gemensamt och kollektivtlösa i så fall. Sammanfattningsvis,herr talman, kan man utan tvekan konstatera att de förslag som finns i deborgerliga reservafionerna till detta betänkande innebär en klar försvagning avde anställdas skydd och en förstärkning av arbetsgivarens ställning. Jag måsteockså konstatera atf de bilder som målas upp här i kammaren av reservanternainte överensstämmer med verkligheten ute på arbetsmarknaden. Detta gälleroavsett om bildmålaren kommer från höger eller vänster sida. Meddetta, herr talman, yrkar jag bifall till hemställan i betänkandet och avslagpå samtliga reservationer. 121 ()replik: frågade mig om jag lyssnade på den tidigarejämställdhetsdebatten. Ja, det gjorde jag. Jag tycker det är viktigt attpoängtera hur illa framför allt stora grupper av kvinnor på arbetsmarknaden hardrabbats av den oerhörda stelbenthet som inte minst följt av lagen omanställningsskydd men som även är ett resultat av annan lagstiftning och avtal.Vikarieproblemet är mycket akut, och vi har talat om det här ikammaren. 11 protokoll 1987/88:41 JohnnyAhlqvisf frågade mig också om jag är beredd att ställa resurser till förfogandeför den offentliga sektorn för att lösa det problemet. Ja, det är jag. Men intei den form som tänker sig. Vadvi moderater vill göra är att bryta de offentliga monopolen. Vi vill låtamedborgarna själva disponera mer av sina egna pengar för att kunna välja denvård och service som de vill ha. Vi vill skapa möjligheter för nyaverksamheter, och vi vill skapa möjligheter för de människor, inte minst destora grupper kvinnor, som är inlåsta i en ofillfredsställandearbetssituation i den offentiiga sektorn att utvecklas, att finna andraarbetsgivare och att starta egna verksamheter. Det skulle ge mig och våra kolleger mindre arbete, men det skulle skapa störretillfredsställelse och bättre arbetsförhållanden för inte minst alla de kvinnorsom finns på den offentliga sektorn, och det skulle ge medborgarna bättre vårdoch service. Det är ett utomordentligt sätt att skapa resurser för att lösaproblemen. JohnnyAhlqvisf ställde fler frågor till mig än han besvarade, men beträffandepermitteringslön vill jag hänvisa till den utvärdering som riksrevisionsverkethar presenterat , av vilken det klart framgår att de företag inombyggbranschen som är sysselsatta med takläggningsarbeten, fasadarbeten,schaktningsarbefen osv., dvs. väderkänsliga verksamheter, faktiskt har blivitväldigt utsatta med anledning av de nya permitteringsreglerna. Det finnsföretag som vid intervjuer har beskrivit de nya permitterings-lönesystemen somett hot mot den fortsatta verksamheten - vilket också har bekräftats avföretagare som jag har haft personlig kontakt med. Det här är ett problem,. Man kan inte blunda för sådana saker. 122 (vpk) replik: Jag kan inte komma ifrån att socialdemokraterna i utskottet har enväldigt stark politisk bindning till att inte störa utvecklingen påarbetsmarknaden. Därför hänvisar de till avtalslösningar. Det finns ingen somhelst handlingskraft i - där följer man bara frågorna -ochtänker inte ingripa någonstans. Man kan undra varför. Närdet gäller arbetsköparnas möjligheter atf köpa sig fria måste väl ändåutvecklingen nu ha fått bort skygglappar? Han hänvisar tillatt det inte skulle vara möjligt för en arbetare, som har blivit avskedad ochav arbetsdomstolen fått veta att detta icke är giltigt, att välja mellan att fåskadestånd eller att återgå fill arbetet. Jag tror faktiskt att en arbetare kanvälja mellan dessa saker och avgöra hur läget är. Vad är det för arbetsgivarevi har i det här landet, ? Vi måste göra något åt dem som infeföljer ett utslag i arbetsdomstolen utan trakasserar en arbetare som vill varakvar på sitt arbete. Tillåter att arbetsgivarna gör vad somhelst? I så fall måste det väl finnas någon lagstiftning som gäller dem,eftersom t.o.m. arbetsdomstolen säger att def förhåller sig på detta sätt. Detär ju detta krav som vi ställer. På Strumpfabrik hann det aldrig gå sålångt. Företaget avskedade en facklig förtroendevald, men trycket utifrångjorde att arbetsgivaren tog tillbaka sitt avsked. T. o. m. den socialdemokratiskakongressen uttalade att något måste göras åt denna lagstiftning. Man ansåg atflagstiftningen åtminstone måste ses över. När det gällerturordningsreglerna vill man också ha en uppgörelse mellan parterna, och man skallfölja utvecklingen. Nog är detta ganska häpnadsväckande när vi står inför enså våldsamt snabb utveckUng. Vi har ju sett en utveckling medbolagisering, som regeringen inte gör något åt. Jag vill återkomma till minförsta fråga: Varför vill regeringen inte göra något? Är det för att regeringeninte skall komma på kant med , exportindustrineller andra? Är det huvudskälet? Det kan ju inte vara de arbetandes intressensom gör att regeringen inte ingriper. Anf.123 i (c) replik:, Jag skall bara beröra frågan om provanställning, talarom provanställningen som om den inte skulle ha någon betydelse. Det fanns tidigare avtal på detta område om sex månaders provanställning,och det finns fortfarande avtal. säger att det är så mångasom har sex månaders provanställning genom avtal och atf detta därför äronödigt. Menman kan fråga varför det över huvud taget finns provanstäUning. Def är denspringande punkten. Jo, man har provanställning därför att arbetsgivarna villbekanta sig med personerna och se om de passar för uppgiften. Och det är idefta sammanhang, , som vi kommer in på att ungdomar genomprovanställning har chans att få jobb., Många små företagare avstår nämligenfrån aft anställa folk, om de inte har denna möjlighet till provanställning.Dessa företagare vill ha sex månaders provanställning. Men tyvärr har derasorganisationer inte lyckats införa detta genom förhandlingar. Provanställningarär viktiga just för att få in ungdomarna på arbetsmarknaden. Jag har talat medmånga företagare som har sagt att om de hade möjlighet att anställa folk underen längre provanställningstid skulle de kunna anställa fler. Jag vill ställa en fråga fill har man provanställning över huvud taget? 124 () replik: Jag skall börja med i sista fråga Om varförman har provanställning. Jag har läst i gamla protokoll och betänkanden att detvärdet parti som företräder som införde provanställning. Jagtycker därför inte att det finns någon anledning för mig att besvara denfrågan. Vianser atf över huvud taget infe skall lagstifta om provanställning.Den paragraf det gäller är nämligen disposifiv, och jag anser att den skallvara det så atf arbetsgivarorganisationerna och arbetstagarorganisationernakan hitta de lämpligaste avtalslösningarna. målar upp en bild som innebär att det bara är frånarbetstagarorganisationerna som man viU ha en begränsad provanställningstid omt. ex. tre, fyra eller . Jag måste då tala om för honom attarbetsgivare och arbetstagare gör överenskommelser i avtal om hur långaprovanställningarna skall vara. Jagtror inte på det som sade om att en längre provanställningstidskulle ge ungdomar större möjlighet till arbete. statisfikenhar ungdomsarbetslösheten nämligen minskat från 32 000 till 24000. Mig veterligt har def inte införts någon lagstiftning som har ändrat påprovanställningsfiden. Jag tror att om ungdomarna får arbete så beror det påatt det finns arbetstillfällen för dem och infe på att de kan provanställas. fog upp problemet med vikarier. Hon sade aftden bästa lösningen på detta problem naturligtvis är aft bryta de offentligamonopolen. Jag måste då fråga : Om man bryter de offentligamonopolen och i stället inför privat företagsamhet inom sjukvården, är det dåinte meningen att berörda privata företag skall omfattas av lagen omanställningsskydd? I reservation ondgör man sig nämligen överlagen om anställningsskydd, och det sägs att det är den som förorsakarvikarieanställningarna. Jag förmodar att lagen skall omfatta även de privatalösningarna. I så fall kan jag inte inse att det skulle bli någon skillnad inomett privat företag eller inom den offentliga sektorn när det gällervikariefrågan. När det gäller permifteringslöner i byggbranschen såframkom det aft synpunkterna i fråga hade framförts vid intervjuer. Men iinlägget från talarstolen tidigare sade företrädare att dessalöner faktiskt hade förorsakat att företagare hade gått i konkurs. Det är dettajag vänder mig mot. Jag vet aft de utgör en belastning, men konjunkturpermitteringarpå andra företag upp. Jag tror därför atf man löser detta problem inombyggbranschen. säger att det är ett ofog attarbetsgivarna skall kunna köpa sig fria. Jag menar att ordet ofog avser någotsom händer ofta. När man hör kan man tro aft def är fråga omnågot som händer ofta på den svenska arbetsmarknaden. Men antalet fall därarbetsgivarna köper sig fria kan man nog räkna på en hand. 125SONJA REMBO (m) replik: Jag får fortfarande inget svar på de frågorsom jag ställde fill i mitt inledningsanförande. Men jag skallsvara på hans sista fråga. Det blir samma problem med vikarier även om manbryter de offentliga monopolen och öppnar för privat verksamhet, säger . Nej, jag tror inte det. Monopol har nämligen den effekten att deleder till ineffektivitet och dåligt resursutnyttjande. Det kan vi se på allaområden. Och def är märkligt att socialdemokraterna, som från början var defrämsta motståndarna mot monopol, är de främsta förespråkarna för justmonopol. Om vi bryter de offentliga monopolen öppnar vi för nyaarbetsformer, nya organisationsformer och bättre resursutnyttjande. Och för deoffentliganställda medför detta den definitiva fördelen atf de kan bytaarbetsgivare. De kan precis som de anställda på den privata sidan utnyttja sinakonkurrensfördelar på arbetsmarknaden. Det är ingen oväsentlig fördel. Deskulle kunna få en mycket bättre arbetsmarknad på det sättet, och vi skullekomma ifrån väldigt många av de problem som råder på stora delar av denoffentliga arbetsmarknaden. Den lagsfiftning som vi har förutsätter ett stafisktsamhälle och ett statiskt arbetsliv. Arbetslivet och samhället är intestatiska. lagsfiftningen i dagväldigt mycket sämre, och allteftersom samhället och arbetslivet förändraskommer lagstiftningen att visa sig alltför stelbent och alltför otymplig. Denhindrar en dynamisk utveckUng. Det är detta som vi moderater har påpekat, ochdet är därför som vi vill ha en översyn av lagstiftningen. Det är bara attbeklaga att socialdemokraterna infe inser hur nödvändigt det är att mankontinuerligt anpassar lagstiftning och avtal till verkligheten. Jaggör mig inga illusioner om att socialdemokraterna skall ändra sig i den härfrågan. Tyvärr har människorna ute på arbetsplatserna funnit att lagen omanställningsskydd inte ger dem den trygghet som hade utlovats utan är en chimäroch förhindrar utvecklingen. Men socialdemokraterna tänker infe göra någontingåt den saken. 126 (vpk) repUk;