prot · GB09133 · 1987-12-31 00:00:00 — Def är där vi får den långa tidsutdräkten, men man skall inte glömma bortatt orsaken till den kraftiga förskjutningen är de här underliggande tiderna.Bakgrunden till situationen är att resurstillskotten till polisen och tillinvandrarverket har varit för snåla och att vi inte har anpassat organisationentill antalet asylsökande. Detta kan häriedas , då denkraftiga ökningen av antalet asylsökande kom. Vihar haft ett skifte på invandrarministerpostén , ochjag vet att har haft ambitionen att försöka klara ut problemet.Men man kan inte komma ifrån att det på denna punkt föreligger enunderlåtenhetssynd, som faller tillbaka på regeringen och inte minst på denföregående invandrarministern. Man tog inte tag i - jag använder det uttrycket- ökningen av tiderna i ett tidigt skede. Jagtycker att det vid beskrivningen av varför vi är i denna situation har lagtsväl stor andel av skuldbördan på den enskilda asylsökande. Myndigheterna ochstaten har i slutet av behandlingen trots allt ett ganska stort ansvar för attsituationen är sådan som den är när det gäller väntetiderna för asylsökande. 39 () replik: Jag kan konstatera att vi moderater i de flesta stycken är ganska enigamed invandrarministern när det gäller de synpunkter som han här har framfört.Jag tycker att det är bra att statsrådet klarlade vissa fakta, ochjag vill understryka vad jag sade i mitt anförande, att det är viktigt att detråder fasta och klara regler på flyktingpolitikens område samt att handläggandemyndigheter verkligen känner stöd, när de agerar enligt debestämmelser som vi har fastlagt och som gäller. Pånågra punkter är vi ändå kritiska. Den ena gäller det som vi har framfört i enreservafion, nämligen att en väldigt stor del av de asylsökande tycks ha satt isystem att göra sig av med aUa handlingar, innan man når . Där skullejag vilja fråga om vi ändå inte kunde kräva någon form av dokumentation - ettresedokument eller en identitetshandUng av något slag. Och observera vad somtidigare har sagts här om visum och pass! Det handlar infe om sådanahandlingar. Vi har full förståelse för att flyr man i hast från sitt land, dåkan man inte sitta inne med aUa de här handlingarna. Men någon Uten handling tyckervi ändå skulle krävas. Kan vi kanske vänta oss att det kommer något sådantstadgande i de förslag som vi väntar på? Därmedär jag framme vid min huvudfråga: Kan vi , i början av nästariksmöte, förvänta oss förslag i anledning av de båda utredningarna-asylärendeutredningen och den utredning som gäller översynen av utlänningslagen? Anf.40 () replik: Jag förstår i många avseenden när det gäller def somframförts här. Det är som sade i början av sitt anförande, attvi har i grund och botten en mycket lika invandringspolitik och ser problemenpå samma sätt. Utgångsläget är då att vi vill det bästa för de asylsökande somkommer till - att de skall få flyktingstatus och kunna stanna här. Jagvar mycket glad för aft , när han fillträdde sominvandrarminister, fog initiafiv fill tillsättande av ett antal utredningar,som nu.har verkställts och som ligger på regeringens bord. Vi väntar påförslag, och vi hoppas aft där skall finnas en del av de lösningar som vi trorskall lösa vissa av flykfingproblemen. Vi beklagar bara alt delta material infekommit fram före sommaruppehållet, så aft vi kunnat ha det med i bilden - vistår nu och pratar om del saker som är gjorda och om en del saker som vi hoppasskall bli verkställda. tog upp.frågan om väntetiderna. Just def pratar vi mycket om. Vipratar om alla som finns på flyktingförläggningar och inte kommer ut. Det storamålet är att få kommunerna aft ställa upp på ett sådant sätt aft vi får indessa människor i det svenska samhället. Det hoppas vi skall vara en avlösningarna, i samband med att invandrarverkets nya organisation skall börjafungera. Menpå något sätt måste också regeringen börja fundera ordentligt på hur vi skallgöra för att få kommunerna att ta emot fler. Vi vet aff kommunerna har mångaolika förhållanden aff skylla på, bl. a. bostadsbristen, för att säga atf deinfe kan ta emot fler. Förhoppningsvis kommer vi att lösa den här frågan. Enav de stora orsakerna kan också vara massmedia, som orsakar en hel del problemför invandrarministern och för oss,andra genom att emellanåt kanske förvridavissa förhållanden. Sedanskulle jag vilja fråga invandrarministern något beträffande chilenar-na. Av defanförande som höll fick jag näsfan känslan att de flestachilenare som kommer hit egentligen inte har möjlighet atf få flyktingstatus pågrund av aft de kommer hit av skäl som man kan konstatera lederfill att de infe bör få flyktingstatus. Dä frågar jag: Varför skall det dåbehöva ta så att behandla ärendena för chilenarna som def nu gör? Defkan dröja uppemot ett och ett halvt fill - och kanske ännu mer - innande får besked. Sedanhar vi också frågan om förvar av barn. Def hade vi en diskussion om i december.Då blev , och jag överens om aft det kanske iblandvar svårt all kräva ett absolut förbud. Därför fog vi bort den formuleringenfrån reservationen , så att def står bara "förbud" , även omdet kanske inte är så stor skillnad. Men vi lättade i.alla fall litet påformuleringen, när vi vet att man vid vissa fillfällen kan behöva ta barn iförvar . Eftersom repliktiden ärslut ber jag att få återkomma . väjer nu i fråga om och menar atf vi gören felbedömning av den allmänna situationen. Men varför då skriva på ett såkolossalt vilseledande och insinuant sätt i reservationen alt åtgärder börvidtas så aff "bedömningar vid mottagandet av flykfingar från infegrundas på uppgifter enbart från turkiska myndigheter under sken av all:demokrati råder i landet"? Defta är precis den vilseledande informationsom en del far runt i landet och sprider- och ni ansluter er till den genom attframföra detta i en reservation i ! Det är oanständigt! Vihar ingen särbehandling av olika grupper. Driv inte den myten! Vissa enskildaärenden är enklare än andra, men det är inte gruppvisa beslut som fatfas. Jagsade inte, , att det alltid var den asylsökandes eget felom def blir långa handläggningslider. Men jag viUe nyansera debatten genom afttala om att det ibland är så, och då skall vi inte blunda för def. Vi måsteärligt erkänna även detta i diskussionen. Jag ville också markera att där vikonstaterar att den långa fiden har uppstått genom aft en asylsökande själv harförlängt handläggningstiden genom vilseledande uppgifter, kan vi naturligtvisinfe räkna honom detta till godo. När vi däremot konstaterar aff dethuvudsakligen beror på myndigheterna aft det har uppstått en långhandläggningsfid - särskilt när det är fråga om barn som har gått i skola - tarvi numera regelmässigt hänsyn till detta och har liberaliserat praxis i def häravseendet. TiURune : Visst är det en resursfråga, och vi har också successivtförstärkt resurserna fill invandrarverket, polisen och föratt hantera de här ärendena. Men vi har kommit fram fill aff det infe räcker,utan att vi ocksä måste göra systemförändringar. Det är därför som lagöversynenoch den Myrbackska utredningen har tillsatts, och vi arbetar nu intensivt föratt få fram en proposition. TillGullan vill jag direkt säga: Om jag får vara med och bestämma tillhösten kommer def en proposition utifrån det här underlaget under tidig höst. Papperslöshetenär ett stort problem. Den frågan ingår i den översyn som dessa två utredningarhar arbetat med. Vi får återkomma till frågan, och vi bearbetar den också i deinternationella kontakter som vi har. KenthSkårvik frågar om de flesta chilenare inte har flyktingskäl. Nej, vi kan infesäga def. Men vi kan säga att def är väldigt många. I invandrarverkefs ärendebehandlingi fjol visade det sig att def blev avslag i av fallen. Praktiskttaget alla överklagar, och def blir då genom regeringsbeslutet bifall fill endel av dessa överklagningar. Bifallsprocenfen Ugger alltså pånågot . Men det är en stor andel chilenare som inte har flykfingskäl,och den bedömning som vi gör och det beslut som vi fatfar grundas på enförhållandevis generös tillämpning av utlänningslagen. Slutligenbeträffande barn i förvar: menar nu atf man har modererat sig medanledning av förra årets debatt. Jag noterade också det, men jag noterade ävenatt antingen eller möjligen här i debatten återfölltill fjolårets vokabulär och talade om "absolut förbud". För övrigtvet jag infe hur ett förbud som inte är absolut ser ut. 42 ALEXANDERCHRISOPOULOS (vpk) replik: Vad gäller påståendeti vår reservation om kan jag säga tillinvandrarministern aff vpk alltid har belägg för sina skrivningar i Men jagvill infe fördjupa mig i den frågan under den korta och värdefulla faletid som jag har kvar. Invandrarministernsäger nu att inte alla asylsökande med långa väntetider bär ansvaret för def menaff vissa gör def. Varför gör de det? Jo, därför aft de utnyttjar sin rätt atföverklaga. Prot,1987/88:133 Dågör invandrarministern ett påstående som kan förvirra situationen ytterUgare,Han säger att många av de personerna har kommit med felaktiga uppgifter, vilkethar gjort def nödvändigt atf kunna granska dem på nytt vid överklagandet, såatt behandlingen fördröjs. Då vill jag påstå att alla som överklagarinvandrarverkets beslut inte har kommit med felaktiga uppgifter. Det voreintressant med ett klarläggande från invandrarministern på den punkten. Ettområde inom flyktingpolitiken anser jag att vi bör diskutera litet mer. Vi harhittills inte berört frågan. Def gäller våra ansträngningar för att bemästrarasismen. Jagtycker att det finns en direkt koppling mellan flyktingpolitiken och rasismen.Jag anser att parfierna i med all kraft bör tala om aft de somknackar på vår dörr och behöver hjälp inte i första hand är assyrier,palestinier, iraker, kurder, judar eller greker, utan de är människor. Ochmänniskor är inte problem. Viskall inte se människor som problem. Människor har svårigheter, tankar,känslor, kreativ förmåga och skaparkraft, erfarenheter och kunska-jjer. Därförär människor alltid en tillgång. Det måste vi säga till svenska folket. Detfinns alldeles för många pseudopatrioter som dyker upp Utet överallt i landetoch försöker slå vakt om def de själva kallar svenskhet genom att mumifiera ochförpuppa den och genom att skydda den mot flyktingar, skydda den motverkligheten. Det handlar om den gamla kända stockkonservafismen när denövergår fill nationalchauvinism och upphöjer döda nafionella symboler för attdölja sina utvecklingsfientliga och anfiinfellektu-ella syften. Dettabör vi avslöja i en brett upplagd idédebatt, där vi kan fastslå att svenskhet är att säga ja till flykfingar, att svenskhet är att vara solidarisk. 43 iMalmö (m): I detta betänkande behandlas tre motioner som jag har varit med om attunderteckna. Jag är medveten om att den uppfattning som framförs i dessa fillstora delar inte sammanfaller med den som man har här i . Jag ärockså lojal mot mitt parti och tillämpar alltid den metod som innebär atf manäven om man inom parfiet driver sin egen uppfattning fill slut biträder denuppfattning som partiet anser skall gälla. Det finns emellertid inte något somhindrar mig från att här något beröra de motioner som jag har väckt iriksdagen. Varjedag kan vi läsa i tidningarna, höra i radio och se på TV om de enormaflyktingproblem som råder världen över. Det handlar om människor om vilka mantyvärr inte vet ifall de kommer att leva . Vi matas med dessa bilderdag efter dag. Ingen kan undgå att beröras av det som vi får se. Om man går , finner man atf tidigarelade största delen av sina ekonomiska resurser när det gällde flykfinghjälpenpå just flyktingar utomlands. Detta har svängt kapitalt . I dagger vi största delen av vår hjälp fill flyktingar som har kommit fill Sverige.Def kan diskuteras om det, med tanke på hur situationen ser ut i världen,är rätt att fortsätta med denna politik att lägga största delen av våra pengar påde människor som söker asyl i . Jag är inte övertygad om aff detta ärrätt, och jag är ganska säker på aff def finns många utanför defta hus somdelar min uppfattning i denna fråga. Det är infe svårt att kunna konstatera-detsäger t. o. m. FN:s flykfingkommissarie klart och tydligt i en rapport - atf vii dag har ett stort antal ekonomiska flyktingar. Det är faktiskt infe dem somvi har ansett aft vi i första hand skall värna om. Jag kan myckel väl förstå människor som - i och med att vii har stängt arbetskraftsinvandringen - chansar på all komma hit undertäckmantel av annat skäl än det som egentligen är gällande. För aff beskrivaden situation som råder runt om i , kan jag nämna aft av dem som sökte politisk asyl i infe fanns kvar i landet när derasasylansökningar väl skulle slutbehandlas utan i stället hade försvunnit tillett annat land. Atf i den svenska debatten i allmänhet och kanske iriksdagsdebatten i synnerhet framföra kritiska synpunkter på den svenskaflyktingpolitiken kan liknas vid atf gå in i ett minerat område utan att ha enkarta över var minorna finns. Jag tycker att det är fel att, som vi gör idebatten, se allfing i anfingen svart eller vitt. För aft ge exempel på den någotegendomliga situation som råder kan jag redogöra för en undersökning sompublicerades . Mot bakgrund av denna undersökning försökte man beläggaatt just vi skåningar hade en negativ inställning fill flykfingar. Man hadenämligen kommit fram fill aff av skåningarna ansåg aft den svenskaflyktingpolifiken var för generös. I tidningarna gjordes det stora nummer avdetta. Def förekom nästan extraUtsändningar i radio och visades omfattandereportage i televisionen. Men vad man inte sade, herr talman, var att def avsamma undersökning framgick aft av stockholmarna hade en likadan inställning.Det skilde alltså på en procent. Aff av skåningarna tyckte affflykfingpolitiken var felakfig, var alltså åt . Men aft avstockholmarna ansåg aft den var felakfig bekymrade man sig inte om. Enligt min personliga uppfattning - def vill jag betona -har debatten hamnat litet snett, eftersom man fokuserat den fill problemen nerei . Den polifiska majoriteten i har kommit fram fill aff man infevet vad människorna i kommunen tycker i en viss fråga. Därför har man - vilketegentligen är demokratins ideal -valt att låta människorna bestämma. Detta hardå föranlett en enorm kritik runt om i hela . Företrädare för samfliga fem riksdagspartier står ofta häri kammaren och talar om hur kompetenta de enskilda människorna är atf fattabeslut. Men plötsligt är det den största av alla nackdelar att den polifiskamajoriteten i en kommun går ut fill invånarna och frågar efter deras uppfattning. Detta är litet egendomligt även ur en annan synvinkel,herr falman. I de motioner som har väckts och som behandlas i det föreliggandebetänkandet redovisas ju faktiskt olika uppfattningar om vilken fiykfingkvof viskall ha. Dessa mofionsförslag - som i och för sig ingår i ett större paket avförslag - är förslag som vi trots allt går fill val på. Jag villhär inom parentes fillägga aft jag, om jag hade varit skriven i , Flyktingpolitiken och flyklingin vandringen 4 protokoll 1987/88:133 FlyktingpoUtiken och flyklingin vandringen skullerösta för ett flyktingmottagande. Men jag anser som sagt atf det är fel affinte låta människorna få denna chans. Det avtal som i. dag finns baseras faktiskt på frivilUgaöverenskommelser mellan staten och kommunerna. Det kan knappast finnas skäl afffill en kommun, som inte är säker på vad invånarna, väljarna, vill, säga atfden infe begriper sig på frågan och därför inte får lov att folkomrösfa om den. Def har också sagts att beslutet i har skadatSveriges anseende utomlands. Def har inte varit någon hejd på våra massmedianär def gäller att rapportera om den dåliga uppfattning som man runt om ivärlden har fått om på grund av denna debatt om en Uten kommun nere iSkåne. Om man studerar vad som har hänt internafioneUt, finnerman att def inte är som man i ett annat land i mellerstaEuropa genomförde en folkomröstning angående asylpolitiken. Det är fråga om ettland som allfid har varit känt för sin stabiUtet, neutralitet, sitt lugn ochsin ro, nämligen . I detta land, där friden kanske har härskat längstbland alla stater i , genomfördes alltså en sådan folkomröstning.Jag tror infe, herr falman, att internationella anseende på något vishar skadats av detta. Vi kan också konstatera atf inte barabeviljar flest asyler i förhållande fill sitt invånarantal utan aff vi även ifaktiska tal beviljar flest asyler. Trots att vår folkmängd bara är en litendel av beviljar vi flest asyler i . Åtminstone en del i mina motioner blev tillgodosedd,nämUgen den där jag förespråkar aft vi skulle ha en rättvisare fördelning, aftvi skulle försöka komma överens med övriga länder i så attflykfingströmmen inte ensidigt riktas mot vissa länder. Jag hörde att , som tyvärr intefinns i kammaren, gjorde ett stort nummer av att de västeuropeiska ländernahade skärpt sin asyllagsfiftning. Man skall, herr talman, försöka undvika attta billiga polifiska poänger, men , som ju representerarvänsterpartiet kommunisterna, bör väl vara den i den här församlingen som harbäst kontakter med länderna i . Det är helt klart - och det kan mankanske beklaga - att länderna runt om i har skärpt sinasyllagsfiftning. En sak är emellertid absolut glasklar, nämligen att det iÖsteuropa över huvud taget inte finns någon asyllagsfiftning. Visst kan vi,gå uf och försöka påverka våra grannar ochandra länder i , men samfidigt bör naturligtvis samma vädjan riktastill samtliga de länder som ingår i . Där tar man inte emotnågra flykfingar alls. Där talar man inte om hundra, tusen eller tiotusen - därtalar man om noll. SkaU vi ha ett solidariskt ansvar, så bör def fakfisktutvidgas till hela . Man kan ställa frågan: Hur länge kan vi hålla på att taemot flykfingar fill ett antal av 20 000 , som det har sagts i debattenhär aft antalet uppgår fill ? Det går inte atf bara säga att vi skall taemot så och så många - i prakfiken innebär det en hel del problem. I riksdagensrevisorers berättelse, som behandlas i det föreliggande betänkandet och som ärundertecknad av ansedda och välrenommerade ledamöter av denna kammare, pekasklart på bosfadsproblematiken. Jag minns inte siffrorna exakt, men jag har förmig aft man 1986räknade med en nettoproduktion av 12 000-13 000 bosfäder i . Def antalflykfingar i vårt land som var i behov av bostäder uppgick då fill 8 000. Okej,man skall inte jämföra äpplen och päron, men faktum är aff om vi tar emot ettstort antal flyktingar och det innebär problem för dem som har bott i ett stort antal år, kommer vi framöver aff få bekymmer. Dessa problem hade kanske kunnat lösas, om vi hade satt inkraftigare åtgärder för atf komma fUl rätta med passlösheten. Man kan på godagrunder säga aft mer än hälften av de asylsökande som kom till 1986saknade pass och biljett. Man visste icke vUka de var. Jag känner mycket välfill atf den som kommer som flykting till ett land i normalfallet inte harnågra papper. Def ingår i själva flykfingbegreppet att man måste ge sig av halsöver huvud. Den biten kan jag köpa men inte den andra biten: de som hartricksat sig kors och tvärs över hela . De anländer till , lämnarflygplanet, sitter kvar fem i , de går sedanfram fill passpolisen efter att omsorgsfullt ha förstört biljetter, pass ochlegifimafions-kort. De uppger ett namn som inte finns på något flygbolagspassagerarlista. Alla förstår hur svårt det är för myndigheterna atf utredasådana fall. Jag delar helt statsrådets uppfattning att det är förenatmed problem aft utröna varifrån en person kommer, vad han har gjort m. m., närhan inte har någonting som kan styrka hans idenfitet eller tidigarevistelseort. Def minsta man kan begära är att den person som söker asyl iSverige så långt som möjligt skall spela med öppna kort. Det borde rimligtvis,om han har rent mjöl i påsen, innebära att han får en mer korrekt behandling. Jag skall inte ytterligare förlänga taletiden, men jagvill referera till ett uttalande som statssekreterare gjorde underett besök i . Hon talade om de konsekvenser det kunde fä om vifortsatte atf ta emot ett stort antal asylsökande utan pass. , herr talman, vill jag säga att jag i en mofion harföreslagit atf den som gömmer uflänningar - observera icke flyktingar - skall straffas. Utlänningar har kommit till , har sökt asyl och har icke, trots atf vihar den mest generösa asyllagstiffningen i , beviljats asyl. Sedan beslut härom har lämnats har vissa mer eller mindre organiserade rörelser som gömmer människor kommit in i bilden. Det innebär aft man far lagen i egna händer. Def kunde man kanske tolerera, om det rörde sig om ett isolerat område. Men det kan fakfiskt, herr talman, finnas människor som inom andra områden tycker aft vår lagsfiftning, våra regler och bestämmelser är felaktiga. Ger vi "fritt fram" på ett område, måste vi ge sammafillstånd till andra människor att efter eget gottfinnande tolka lagstiftningen. Jag har självfallet ingenting emot den eller de personer som en asylsökandes ärende prövas av myndigheterna ställer upp för och stödjer den asylsökande utlänningen. Def kan jag helt och fullt acceptera, men aft gömma människor som efter en prövning enligt mest generösa flykfinglagstiffning inte har befunnits vara flykfing tycker jag faktiskt borde kriminaliseras. Prot,1987/88:133 Anf. 44 () rephk: FlyktingpoUtiken och flyklingin vandringen Vad iMalmö nu har sagt om situationen i liksom vissa förslag som han harframfört i motioner uttrycker inte moderat flykfingpolitik. Det kan lättkonstateras av vem som helst som läser stämmoprofokollen från den moderataparfisfämman i . 45STEN i (m) replik: Jag hoppas atf jag i början av mitt anförandegjorde helt klart att defta var mina personliga synpunkter. Dem står jag föroch accepterar aff partiet har en annan uppfattning. Jag har icke på något sätti dag försökt hävda att detta skulle vara uppfattning, så det varen Utet onödig replik, . 46 (): hade jag förmånen ochglädjen att få arrangera en busstur från fill . Med i bussen vari synnerhet assyrier och indier, bl.a. en assyrisk danstrupp. En av deltagarna,, stod på och läste följande dikt: Varför har just jag blivit flykfing def hade kunnat vara just du. I def landet jag föddesville jag föda mina barn. Del arvet från mina förfäder ville jag förvalta, en bra framtid för mina barn ville jag skaffa. Men mittälskade hemland förvandlades till ettland fyllt av hat och terror. Jag fick infe tala mitt eget.språk. Jag fick inte kallamig def jag är. Jag fick inte uttrycka rriina åsikter. Jag fick infe ens tänkapå ordet frihet, när jag nämner ordet frihet hamnar jag mellan fyra väggar.När jag nämner ordet mänskUghef bestraffas jag med grymhet. Jag frågar migsjälv: Väd har livet för en mening utan frihet, vad harlivet för en mening i rädslan för döden? Jag fick lämna mitt land mot min vilja, men def får kostamig vad som helst för ett liv i frihet. Varför måste just jag fly frånland till land fy ingen vill ha mig? Är det så svårt? År jorden så liten? Finnsdet ingen som vill öppna en dörr för mig? När jag hamnar i ditt land vill jag att du skall frågamig, varför jaghar lämnat mitt hemland, och vad du förväntar av mig, missförstånd får det intebli mellan mig och dig. Ställ hårda krav på mig, smufsarbete kan du ge mig,men uflänning, parasit, svartskalle kalla inte mig, ty en medmänniska är jagsom du. Kanskeär du rädd för mig. Se på mig, se mig i ögonen. Jag är precis som du: ENMÄNNISKA men en människa på flykt. Menvarför just jag en flykfing, det hade kunnat vara just du. Jag hade öppnat dörren fördig. En medmänniska hade jagkallat dig, för jag vet hur du kännerdig som flykting, jag vet hur mycket du ärvärd, du är en människa, men enmänniska på flykt. Jag kan lära mig av dig och du av mig, fillsammanskan vi göra landet till ett älskat land, just du och jag. Detta är en dikt skriven av en ung småbarnsmammasom nu arbetar som förskollärare i . Det sägs väldigt ofta i den här typen av debatter, och def harframskymtat också , aff de som kommer hit är de välbeställda.