prot · GB0999 · 1987-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1987/88:99 Förhandlingarna leddes till en början av förste vicetalmannen. 1 § Justerades protokollet för den 5 innevarande månad. 2 § Föredrogs och hänvisades 1987/88:Ub31fill utbildningsutskottet 1987/88:Ub32yrkandena 1-3 till utbildningsutskottet yrkande 4 till kulturutskottet /88:Jo57 tilljordbruksutskottet /88:N54 yrkandena 1, 2 och 8 till näringsutskottet yrkandena6 och 9 till arbetsmarknadsutskottet yrkande 7 till utbildningsutskottet /88:N55 tillnäringsutskottet /88:A39 yrkandena 1, 3, 15, 18 och 19 tillarbetsmarknadsutskottet yrkandena2, 4 och 13 till näringsutskottet yrkandena5 och 6 till justitieutskottet yrkandéria7-9 och 16 till trafikutskottet yrkandena10 och 11 till utbildningsutskottet yrkandena12 och 14 till jordbruksutskottet yrkande 17 till skatteutskottet /88: A40 yrkandena 1,2 och 8-13 tillarbetsmarknadsutskottet yrkandena3 och 6 till kulturutskottet yrkandena4, 14 och 15 till utbildningsutskottet 1987/88:A41 yrkandena 1-7, 13 och14 fill arbetsmarknadsutskottet yrkandena 8-12 till näringsutsköttet /88:Sk43 fillskatteutskottet /88: A42-A50 till arbetsmarknadsutskottet /88:T107T113till trafikutskottet /88;Ju25-Ju39 till justitieutskottet /88:Krl7-Kr24fill kulturutskottet /88:Ju4()-Ju43 fill justitieutskottet Prot.1987/88:99 13aprill988 Jord-och skogsbruk, m. m. 1987/88:17 om statsbudgeten för /89såvitt avser verksamhetsområde (prop. 1987/88:100delvis). Jord-och skogsbruk, m. m. Anf.1 (): Lantbruket, dvs., jord- och skogsbruket, är en näring som leverunder ganska hårda villkor. Ända hade man inom lantbruketförhoppningar om att man skulle kunna lösa frågan om ett prisavtal förjordbruket. Men tyvärr strandade förhandlingarna. Och vi vet inte vad detkommer att föra med sig. Fånäringar är så beroende som lantbruket av en långsiktig politik och beslut somman kan rätta sig efter en framåt. Regeringssidan driver enannan politik. Den vägrar att ta i problemen och skjuter dem framför sig.Regeringen driver en låt-gå-politik. Enav de grundläggande förutsättningarna när man diskuterar jordbrukspolitiken äratt lantbrukarna är fria företagare och skall så förbli. Detta kan inte nogofta upprepas. Lantbrukarna skall inte bli några bidragsmottagare. Varförhar vi ett lantbruk? Jag vill slå fast några saker. Vi har lantbruket avberedskapsskäl och av regionalpolitiska skäl. Det är också ekonomisktfördelaktigt för landet att ha ett jordbruk. Genom att ha ett jordbruk blirkontrollen över livsmedlens kvalitet bättre. Det är fyra punkter som bör liggatill grund för besluten när det gäller jordbrukspolitiken. Närdet gäller skogspolitiken skall vi ha klart för oss att skogsbruket är den isärklass, ekonomiskt sett, mest fördelaktiga näringen som vi har. Det finnsingen annan näring som ger ett så stort nettotillskott till handelsbalansen. Föratt klara jordbruket har vi i det här landet ett gränsskydd, vilket vi är enseom att vi skall ha. Alla jämförbara länder stöder sin produktion på ett eUerannat sätt. Vi kan inte utlämna svenskt jordbruk till världsmarknaden ochvärldshandeln. Vi driver i det här landet en högprislinje, och vi vill frånmoderat sida poängtera att vi vill ha det så även i fortsättningen. Enlågprislinje innebär att man har någon form av arealbidrag, eller somordföranden i LRF, , har sagt, ett postanvisningsjordbruk. Detta ärvi ganska ointresserade av. Det är inte den form av näringspolitik som vi imoderata samlingspartiet vill ha i det framtida jordbruket. Vi vill ha etteffektivt jordbruk utan hämmande regleringar. Jag skall slå fast någrateser. Ennäring som inte är effektiv har ingen framtid. I en näring som inte är effektivsker det ingen teknisk utveckling och ingen framtidsutveckling. En näring sominte är effektiv är ointressant för etablering. Vi upplever detta ganska starkti dag, när vi inte får våra ungdomar att etablera sig inom eller över huvudtaget visa intresse för näringen. Etteffektivt jordbruk är också ett krav för att man skall få kapital tillnäringen. En ineffektiv näring, som genererar litet kapital, är ointressant urkapitalplaceringssynpunkt. En effektiv näring är ett krav för att vi skallkunna hålla livsmedelspriserna på en någorlunda rimlig nivå. näring ger dyrarelivsmedel, ökad import och sämre kvalitet. Tillsist, fru talman, måste vi ha ett effektivt jordbruk för att vi skall kunnaklara vår konkurrenssituation internationellt. Vi kommer på ett eller annatsätt att under detta århundrade närma oss EG. Och om det svenska jordbruketinte är effektivt, har det mycket svårt att konkurrera i dessa sammanhang. Jagvill slå fast ytterUgare en sak när det gäller skatter och avgifter. Det svenskajordbruket, som har så låg lönsamhet, har drabbats av politiskabeslut om skatter och avgifter till stora belopp. Gödselmedels-ochbekämpningsmedelsskatter går moderata samlingspartiet emot. Skogsvårdsavgifterna,som uppgår till mycket stora belopp, går vi också emot. Vi vill sänka democh möjligen avskaffa dem. Vi har attackerat förmögenhets- ocharvsskatterna, som är oerhört betungande för näringen . Man har därigenomsvårt att klara generationsskiftena. Vi har även gått emot fastighetsskatten. Svenskjordbrukspolitik måste framöver inrikta sig på en avreglering. Ett steg pådenna väg var ändringarna i jordförvärvslagen. Det var ett mycket Utet steg,men det var ändå ett steg i rätt riktning. Moderata samlingspartiet ochfolkpartiet har därför med anledning av årets budgetproposition föreslagit attjordfonden skall minska med 60 milj. kr. Vi anser att samhället bör så att sägafå mindre uppdrag om den nya jordförvärvslagen skall få slå igenomfullt ut. Vi kan då spara in en del. Enannan sak som vi har tagit upp i vår partimotion är en ändring av statensdelansvar för överskottsarealen. Jag vill slå fast att vi i moderatasamlingspartiet står fast vid den uppgörelse som fattade beslut omnär det gäller statens ansvar för av kostnaderna för spannmålsöverskotten.Avtalet gäller till 1990, och det skall då ske en utvärdering. Vi är ganskaövertygade om att samhället kommer att få fortsätta att ta ett ansvar. Näringenkan inte helt lämnas utan stöd. Vi är beredda att medverka till detta. Vihar också i en reservation framfört att vi anser att alla principiellaändringar i jordbrukspolitiken och i bidragspolitiken skall beslutas avriksdagen. kommer att fullfölja resonemanget om övrigareservationer. Jagtror, fru talman, att skogen är den viktigaste näringen i vårt land. Ekonomisktoch regionalpolitiskt har den oerhörd stor betydelse. Det är en fri näring ochbör så vara. Den bör styras så litet som möjligt av politiker, bl. a. av detskälet att vi är helt beroende av den internationella konjunkturen och av vadsom händer i vår omvärld. Vihar tidigare i gemensamt med de andra borgerliga partierna yrkatavslag på införandet av träfiberlagen, och det föreligger en trepartireservationtill utskottets betänkande, i vilken vi går emot anslaget till tillsyn enligtträfiberlagen. Jag yrkar bifall till denna reservation. Detmest intressanta i betänkandet är att de tre borgerliga partierna är enseom en översyn av skogsvårdslagen. Det noterar vi i moderata samlingspartiet medmycket stor tillfredsställelse. Skogsvårdslagen bör inriktas på enbetydligt mjukare styrning än . Vi vill att man går fram med stimulanser ochrådgivning inom skogsbruket, och vi har i vår Prot.1987/88:99 13aprill988 Jord-och skogsbruk, m.m. Prot.1987/88:99 13apriri988 Jord-och skogsbruk, m. m. partimotion angivitriktlinjer för detta. Viframför i reservationer olika förslag till besparingar på skogsområdet. I enreservation behandlar vi bidragen till skogsvägar. Vi föreslår att man tar bortdessa bidrag. Irigen åtgärd i skogsbruket är så lönsam som byggande avskogsvägar. Detta är något som jag skulle kunna utveckla ytterligare. Man kanbygga billigare och enklare vägar, om det sker i helt privat regi och om manfår bygga dem med den standard som man själv vill ha. Vi yrkar avslag påstatsbidraget till byggande av skogsvägar. Viyrkar också avslag på investeringar i bl. a. plantskoleverksamheten. Vi anser att kostnaderna för denna skall läggas på plantpriserna. Vi har också andra reservationer med besparingsförslag. .' Denstora frågan är bidraget till avverkning av lågproducerande bestånd, det s.k.50-bidraget. De här aktuella skogarna finns till huvuddelen i inland.Det är fråga om dåligt skötta barrskogar. Vi menar att det här bidraget skallses som ett huvudsakligen regionalpolitiskt stöd, och det har också använts påett sådant sätt. Vi vill att detta anslag överförs till skogsvårdsstyrelserna,eftersom vi anser att skogsvårdsstyrelserna är den organisation som bäst kanhandlägga dessa frågor. Vi har vidare uttalat att bidraget bör utgå endast inominre stödområdet (A och B), under samma förutsättningar som tillämpas,vilket innebär en besparing med 50 milj. kr. De 61 milj. kr. som då skullekvarstå av medlen enligt regeringens förslag räcker för nuvarande program inomområdet i fråga. Enannan principiell tanke som vi har framfört och som jag vill redovisa härgäller de fjällnära skogarna. De fjällnära skogarnas skötsel och hantering hardiskuterats under en följd av år. Det kan med all rätt hävdas att det i daginte sker någon vandalisering av de fjällnära skogarna. Men fortfarande ärdebatten intensiv, och den är mycket svår att föra för skogsbruketsföreträdare. Domänverketär på detta område den dominerande ägaren. Vi menar att domänverket bör säljaut detta skogsinnehav till privata intressenter och till allmänningskogar,varigenom ett mer småskaligt skogsbruk kan bedrivas. Vi föreslår alltså att manaktivt går in för en försäljning av dessa skogar. Vifår all anledning att återkomma till dessa frågor i samband med behandlingen avpropositionen om priserna på jordbruksprodukter, vilken skall bygga på detavtal som vi hade hoppats skulle träffas under gårdagen eller denna dag. Jag yrkar bifall till de reservationer som vi moderater står bakom.' Anf.2 (); har yrkat på att en ny parlamentariskjordbruksutredning- tillsätts, som får i uppdrag att utarbeta en nyjordbrukspolitik med ökad miljöhänsyn och minskade regleringar. Eftersomjordbruket påverkar en stor del av samhällslivet och har stor betydelse, intebara som livsmedelsproducent utan också för vårt försvar, vår beredskap, vårregionalpolitik, vår turism, vårt friluftsliv m.m., anser vi att det inte gåratt reformera jordbruket partiellt. Vi behöver ta ett helhetsgrepp. Huvudproblemeti dag är att vi inte har några bra alternativ till vår för storaspannmålsodling. Det är allvarligt, och detta förhållande ensamt motiverar enutredning. jordbrukspolitiska beslut byggde på Uvsmedelskom-mitténsbedömning att skulle exportkostnaden föröverskottspannmålen 1 uppgå till 400 milj. kr., för att sedan trappasned och 5 ha försvunnit genom alternativ som forskats fram. uppgickkostnaden för år 1 till , och bortsett från att frädesavtalnågot sänker totalkostnaden koriimer den att vara Uka stor år 5 och därefter,ty vi har iriga ekonomiskt gångbara alternativ. Nyligenhar regeringen lagt fram en miljöproposition på jordbrukets område med förslagsom ligger i linje med våra. Men ju snabbare vi får ned spannmålsöverskottet,desto större miljöeffekter får vi. Vi tror att vi genom att införa enarealersättning kan avreglera och släppa prisbildningen fri inom landet. Med bibehålletgränsskydd skulle vi då uppnå balans mellan produktion och konsumtion. Minskaderegleringar skulle frigöra lantbrukarna som företagare. Vi tror att det är deteffektivaste sättet att få fram alternativ till den ensidiga spannmålsodlingen,ty det kan skapa en utveckling inom näringen i dess helhet. Tyvärrhar vi ännu inte fått gehör för vårt yrkande om en ny jordbruksutredning, ochdärmed förlorar vi värdefull tid när det gäller att komma till rätta medjordbrukets problem. Iavvaktan på en ny jordbruksutredning kännetecknas förslag av attvi försöker minska den statliga dirigeringen och byråkratin. 1 det sammanhangetvilljag yrka bifall till reservationerna 1,, 4 och 5: Animalieproduktionen ivårt land har minskat kraftigt , och det tycker vi bordemedföra minskad statlig administration i lantbruksstyrelse ochlantbruksnämnder. Vidare har vi en ny jordförvärvslag,som innebär mindre arbete för lantbruksnämnderna. skallstrukturrationaliseringen få stå tillbaka och de små jordbruken i störreomfattning få leva vidare för att på grundval av kombinationssyssélsättningminska ytterligare avfolkning av landsbygden. Vi anser att det är tveksamt omlantbruksnämnderna skall fortsätta méd sin rådgivande verksamhet. Vi tror atthushållningssällskapen är effektivare på detta område. Det bör bli något förden kommande jordbruksutredningen att fundera på. I reservationerna 1 och 2yrkar vi på att anslagen till lantbruksstyrelsen och lantbruksnämnderna minskasmed 3 milj. kr. resp. 20 milj. kr. Vianser vidare tillsammans med att anslaget till jordbruketsrationalisering kan minskas med 10 milj. kr. för nästa budgetår. I närvårt största problem är jordbrukets överskottsproduktion tycker vi ått statenskall vara restriktiv med bidrag till rationaliseringar, eftersom sådana fördet mesta går ut på ökad produktion. Eftersomvi, som jag tidigare framhöll, med den nya jordförvärvslagen i störreomfattning skall låta de små jordbruken leva vidare och storleksrationaliseringenminska, finns det inte anledning för lantbruksnämnderna att förfoga över likastor limit som tidigare när det gäller att förvärvarationaliseringsfastigheter. Vi tycker att staten skall minska sitt fästighetsin-nehavför detta ändamål och att limiten skall reduceras med 60 milj. kr. Regeringen föreslår ipropositionen, för andra året i följd, en minskning av Jord-och skogsbruk, m. m. 1987/88:99 13aprill988 Jord-och skogsbruk, m. m. mjölksubventionerna, dennagång med 250 milj. kr. för kommande budgetår. Vi anser i att detär principiellt riktigt att avveckla mjölksubventionerna, men precis som förraåret yrkar vi, nu genom reservation 11, avslag på regeringens förslag, därföratt det inte är kombinerat med ett kraftigt förbättrat stöd tillbarnfamiljerna. Jag yrkar därför, fru talman, bifall även till folkpartietsreservation nr 11. Slutligenvill jag yrka bifaU till reservation nr 7, som berör prisstödet tillrennäringen. Det har inte uppjusterats på samma sätt somNorrlandsstödet. Vi yrkar därför att anslaget skall höjas med 2,4 milj. kr.utöver vad regeringen har föreslagit. Anf.3 (): Jag vaknar ofta till Morgonekot. upprepades flera gångerrapporter om de avbrutna förhandlingarna om livsmedelspriserna och stödet tilljordbruket. Det är intressanta men oroande nyheter, oroande inte minst förjordbrukarna. motion om jordbruket som vi väckte med anledning avbudgetpropositionen ställer vi några frågor. Vi frågar vilka avsikter somsamhället har med jordbruket. Vi frågar vilket intresse samhället har av en nyproduktion i jordbruket och vilket ansvar samhället tänker ta för denomställning som en ny inriktning kräver. Vi frågar också om beredskapsmålet ärkvar. Vi säger vidare i motionen att jordbruket är en näring som möjliggörhushållning med ändliga resurser och att åkerarealen därför skall nyttjas.Åkermarken skall användas inte bara för livsmedelsproduktion utan också förproduktion av nya råvaror. Samhället har ett delansvar föröverskottsproduktionen och ett delansvar för omställningen till ny produktion. Deförhandlingar som pågår handlar om priserna på livsmedel och lönsamheten ijordbruket. I vår motion redovisar vi ganska bedrövliga siffror i fråga omlönsamheten. Vi visar att de totala intäkterna för det svenska jordbruket från1984 legat på nästan exakt alla år, trotspenningvärdesförsämringen. Det skulle i sig kunna vara ett bekymmer, menbekymret är mycket större än så. Det netto som blir över för jordbrukarna, somersättning för både jordbrukarnas kapital och deras arbete, har reducerats frånnästan 4 miljarder till ungefär 2 miljarder, från att ha varit avomsättningen till att vara någonstans , kanske inte , . Närman diskuterar priserna på livsmedel skall man komma ihåg att det inte barahandlar om jordbrukarnas priser. Det handlar kanske ännu mer om kostnaderna förförädling, kostnaderna i handeln och politiska beslut. Vi skaU komma ihåg atten stor del de höjningar av livsmedelspriserna som skett haruppkommit av dessa tre anledningar och inte är beroende av ökat stöd tilljordbruket, vilket också framgår av de siffror som jag redovisade. Idet här läget föreslår socialdemokraterna - och får stöd av -attlivsmedelssubventionerna skall reduceras med ytterligare 250 milj. kr. och attmjölkpriset skall höjas med i storleksordningen per liter. Liksomtidigare motsätter vi oss detta, nu i reservationerna 13 och 14. Vänsterpartietkommunisterna har en liknande inställning. De har dessutom väckt förslag omslopande av moms på livsmedel. I ett särskilt yttrande har vi tagit upp denfrågan. Från kräver vi ju sänkt matmoms, men vi tycker att det ären fråga som i huvudsak berör konsumenterna, att det är en skattefråga och enfördelningsfråga. Det handlar om att gynna de människor i samhället som har detsämst ställt. Det handlar om att lägga rnindre skatt på livets nödtroft än pålyxvaror. Från samhällets och regeringens sida finns det möjlighet, om man baravill, att göra något åt de stigande livsmedelspriserna utan att klämma åtjordbrukarna, som redan har det besvärligt. Det är inte bara ochvpk som har den uppfattningen, utan den stöds också av de stora socialdemokratiskatidningarna . Men vi tycker alltså inte att sänktmatmoms är en jordbrukspolitisk fråga, och därför kommer vi att debattera den iannat sammanhang. Idetta sammanhang skulle jag också vilja ta upp frågan om stödet tUl det svenskajordbruket, som är mångomtalat. kom det ut uppgifterfrån en ännu inte färdig rapport inom som tar upp skillnaden mellansvenskt producentpris och världsmarknadspris i något som man kallar PSE-tal,produktionssubventioner. I den diskussionen antyddes det - bl. a. frånregeringen - att svenskt jordbruk skulle ha ett högre stöd än nästan alla andraländer i . Detär omöjligt att dra sådana slutsatser av rapporten. De slutsatser som man kandra är att svenskt jordbruk har ett stöd via priset som ligger på samma nivåsom det som finns inom EG, och det är att betrakta som ganska lågt, i och medatt vi ligger där vi ligger i och i stora stycken har sämreproduktionsförutsättningar än man har inom EG. Dessutom framgick det inte avden diskussion som var aktuell att en rad länder intevarit med i bedömningen . Det är länder som , och , därman har betydligt högre stöd till jordbruket än i . Detgladde mig i och för sig att sade att även moderatasamlingspartiet stöttar en högprislinje framöver. Det är viktigt att vi värnardet svenska jordbruket även . Somsagts tidigare i debatten harvi ett överskott av livsmedel. Överskottet avanimalier har försvunnit i . Det är en unik situation att det svenskajordbruket har klarat av. att få bukt med anirnalieöverskottet. I fråga omspannmål har vi - trots eller tack vare minskningen av animalieöverskottet -ettstort överskott kvar. Det har tidigare bestämts att detta överskott - i frågaom när samhället skall ta sitt delansvar - skall beräknas till en miljon tonoch att stödet skall trappas ned. I propositionen beskriver regeringen detta.Man säger att kostnaden kommer att,uppgå till 250 milj. kr. Från sidaopponerar vi oss emot detta. Vianser först och främst att det är fel att räkna på . Man borderäkna i förhållande till medelskörden . Då skulle volymen sannoliktbli större. Vidare anser vi, , att samhällets ansvar inteskall vara utan . Iår har regeringen emellertid valt en annan metod i budgeten. anslogs350 milj. kr. i budgeten för detta ändamål. sätter man upp det som ett s.k. tusenkronorsanslag. Man gör alltså en minskning i budgetavse- Jord-och skogsbruk, m. m. Jord-och skogsbruk, m.m. ende på så gott som 350milj. Vi accepterar det sättet att räkna. Vi visar på att det kommer att kostamer än vårt förslag. Samhället måste ta sitt ansvar. Men vi hoppas att det iframtiden inte skall behöva bli för mycket gräl om pengarna, när det nu barastår . Det vore intressant att från socialdemokratin fådenna tankegång litet mer utvecklad i debatten. Jag yrkar alltså bifall tillreservafion 17. Vihävdar alltså att arealen bör odlas och att det är bra med Omställning 90. Vianser vidare att man skall ta i anspråk en del av de pengar som användsför att exportera överskott för att möjliggöra omställning fill produktion avgrödor som med ny teknik kan få en ny användning. I det korta perspektivet börman, enligt vår mening, med nuvarande grödor och méd nuvarande teknik försökaatt åstadkomma en ny användning. Beredskapssituationenär försämrad försvarsbeslut. Det framgår bl. a. av det yttrandesom jordbruksutskottet har inhämtat från jordbruksnämnden, där man säger att;"Verkningarna blir påtagliga först . Minskade anslag tillberedskapslager i kombination med produktionsminskningen i jordbruket kommeratt försämra livsmedelsberedskapen." Vidare;"Planeringsramen enligt försvarsbeslutet har enligt jordbruksnämndensuppfattning lagts fast utifrån ett ofullständigt underlag. Man har bl a intebeaktat när en kris inleds." Härgör majoriteten i jordbruksutskottet en logisk kullerbytta. Man accepterar detsynsätt som vi har i centermotionen - att förändra synen på beredskapen - ochansluter sig till våra synpunkter. Man säger att jordbruksnämnden ochöverstyrelsen för civil beredskap samt andra berörda myndigheter även ifortsättningen måste göra de bedömningar som behövs. Men man avstyrker vårmotion. Jag vill i detta sammanhang yrka bifall till vår reservation 19, där vikräver att beredskapslagringen skall utformas så, att en acceptabel kriskostkan garanteras befolkningen i en kris. Vi yrkar här på ett ökat anslag med 30milj. Detfinns i betänkandet en rad övriga reservationer söm vi från har ställtupp för. Det gäller en del områden på jordbrukets ytterkanter, såsomrennäringen, stöd till biodUng och stöd till alternativodlingen, där viåterigen föreslår inrättandet av en professur. Jag vill även yrka bifall tilldessa reservationer. Närdet gäUer skogsområdet kommer senare i debatten att ta upp idet sammanhanget aktuella frågor. Regeringenhar, precis som regeringar skall ha, en möjlighet att agera och att ge besked.Jag är dess värre inte optimistisk när det gäller att i den här debatten fåbesked från regeringen om hur man ser på jordbrukets framtid, hur man ser på defrågor som jag redovisade i början av mitt inlägg. Men det finns en möjlighetför regeringen att återkomma med ett besked, i varje fall i den proposition somman skall lägga fram när det gäller prisreglering beträffandejordbruksprodukter. Den debatten ser jag fram emot. Anf.4 () replik: Jag tycker att använder sig av ett något felaktigtordval. Han borde tänka sig för och vara litet mera varsam med orden, när hansäger att nu ställer upp för högprislinjen. något parti söm hela tidenkonsekvent har drivit högprislinjen, så är det . Däremot har dettidvis rått stort tvivel om vart parti har varit på väg idessa sammanhang. Jag är mycket glad för att vi i det här fallet haruppslutning från inte bara näringen utan, så vitt jag kan förstå, även fräncenterpartiet; Härhar också livsmedelssubventionerna diskuterats. Jag vill bara slå fast attnäringen var emot att de infördes. Moderata samlirigspartiet har konsekventvarit emot dem. Vi har konsekvent drivit att de skall avvecklas under entioårsperiod, vilket man nu är på väg att göra. Man kan däremot ställa signågot frågande till kanske främst agerande, när man för någonvecka sedan i ett annat sammanhang ... Joi'd-och skogsbruk, m. m. Anf.5 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Repliken gäller-Karl anförande. Anf.6 () replik: Det är intressant att kände sig föranledd attbegära replik på min kommentar, som faktiskt var en uppskattning av denmoderata politiken. Det som sade balanserar en del andrauttalanden som han har gjort och även gjorde i sitt inlägg . Han harnämligen sagt att man skall ha ett jordbruk som är fritt från regleringar ochsom består av fria företagare. Jagoch ställer upp för priricipen att jordbrukarna skall vara friaföretagare.