prot · GB09127 · 1987-12-31 00:00:00 — Menjag tycker inte, , att vi skall ha några politiska gräl nu.Regionalpolitiken kräver mycket av oss i riksdag, men det kommer ocksåatt krävas mycket av lokala initiafiv, och dem skall vi också stötta. Jag troratt folk ute i landet ibland upplever våra regionalpolitiska debatter somnågonting som försiggår över deras huvuden. Vi får försöka angripa frågornalitet mera praktiskt. höll ett mycket sympatisktanförande om landsbygden. Hon tog upp kombinationssysselsättningar, hon tyckteatt slopandet av jordförvärvslagen skulle vara någonting bra och hon ville hafler enskilda ägare. Men det finns någonting som är mycket viktigt och det äratt tillse att vi inte får ett ökat passivt ägande inom jordbruket. Vi måstetvärtom se fill alt det passiva ägandet minskar. Den stora och vikfiga frågan,, är generafionsväxlingsproblemafiken, ägarbytena. Att fånya, unga människor att gå in och bruka jorden är en av de stora och viktigafrågorna, och det finns anledning att ägna tid åt dem. Jag kan för min egen delsäga att vi har tagit upp ett konkret samarbete med LRF i mitt henilän och iövriga Norrlandslän. Mycket utvecklingsarbete görs alltså av socialdemokraternaoch LRF i . 38 () repUk: gav dåliga svar på mina frågor trots aft han hade trerådgivare omkring sig. och ryckteut, och jag tror att t.o.m. försökte hjälpa tiU. Sedan sadeSven med hänvisning till atf han har svårt attförstå. Jag kan inte göra särskilt mycket mer, det får i så fall ankomma på SvenLundberg själv. Detär ändå intressant att i denna debatt helt har förbigått defrågor som jag tog upp, nämligen vad socialdemokraterna tänker göra åtkoncentrafionsutvecklingen i näringslivet, som har en negafiv inverkan påutsatta regioner, t. ex. skogslänen och eget län. Vi har setthur man i fusionsivern har försökt slakta verksamheter som ligger i SvenLundbergs eget område. Jag tänker på . Om jag förstått det rättsatt tämligen tyst då storföretagen försökte sig på den bravaden. SvenLundberg har inte heller reagerat mot den ökade internationaUsering som pågår isvenskt näringsliv och som utan tvivel kan få negativa konsekvenser för utsattaområden, om man inte balanserar det med en kraftfull satsning på mindre ochmedelstora företag och på egenförefagen med sänkta arbetsgivaravgifter försmåföretagen och med differentierade avgifter, så att småföretagen får lägresjukförsäkringsavgift, därför att deras sjukfrånvaro är mindre än i storaföretag, och genom att ge egenföretagarna ett fribelopp i botten. Åt dessafrågor borde ägna mera tid, och jag hoppas att han kan försökaförstå vikten av sådana åtgärder. De är oerhört betydelsefulla. Internationaliseringi näringslivet kommer vi förstås inte ifrån. Vi är en del av och viär självfallet en del av industri världen. Men för att inte utsatta regionerskall slås ut, därför att koncentrationsutvecklingen går mycket snabbt, måstevi här hemma vidta åtgärder som balanserar dem. Eller tänker socialdemokraternasitta med armarna i kors och åse den utvecklingen och sjunga som om det vore en Eurovisions-schlager? 39 () repUk: Jag instämmer i en del av vad sade om passivt ägande.Visst skall vi motverka det passiva ägandet - med det menas i allmänhet attägaren bor på annan ort. Det kan finnas många olika orsaker fill detta - har en anknytning till orten och vill ha den kvar, att man vill flyttafillbaka, osv. Men jag vill varna för metoderna som föreslås för att motarbetapassivt ägande. Detär många oUka metoder som föreslagits i debatten: Man vill lagstifta, man villförbjuda, man vill reglera, man vill införa olika speciallagstiftningar. Dettror jag är alldeles fel väg. Jag förmodar att vi kommer att få diskutera dethär i kammaren. Vadsom är viktigt är aft stimulera i stället för att förbjuda och reglera. Jagtror inte att vi kan få bort det passiva ägandet - däremot kan vi stimulera depassiva ägarna till insatser och till att bruka fastigheterna. Detär vikfigt att underlätta generafionsväxUngar, sades det i debatten. Det ärhelt rikfigt. Vi har i våra mofioner också förslag om hur man skall göra det.När det gäller arv är det fråga om successiv överlåtelse, osv. Men jag förstår att SvenLundberg avsåg hur man skall underlätta för unga lantbrukarede första åren. Det får vi möjligheter att diskutera senare här i kammaren. Menjag är helt övertygad om att det icke gynnar landsbygden, alt det icke gynnarägandet, ja, att def icke gynnar någon om vi går in och styr med specialregleroch speciallagsfiftning för att motverka passivt ägande. I stället bör vistimulera allt slags ägande, sfimulera till atl bruka, stimulera till atl rustaupp byggnader, stimulera till att hyra ut, arrendera ut och se till attfastigheten sköts. Jag tror atf vi får ett samhälle som irigen vill ha om vigår in för mer styrning. har vi väl litet fill mans kommit underfundmed alt man inle allfid får ett bättre resultat ju mer vi styr från politiskthåll. Tvärtom - vi behöver färre lagar, som däremot är bättre anpassade filllokala förhållanden. 40SIGGE GODIN (fp) replik: sade att vi talar förbivarandra. Men det är fakfiskt så aff i en del fall infe talaralls! Men jag förstår mycket väl att ni socialdemokrater är irriterade överfolkpartiets konkreta och reella förslag och därför inte vill diskutera dem. Jag har ställt några frågor till i den härdebatten, och han iddes inte besvara någon av.dem. Jag kan ändå tillprotokollet ställa ytterligare några: Varför vill socialdemokratin diktera vadmänniskor skall försörja sig av, ? Spelar det någon roll vilkenverksamhet som bedrivs, om den är samhällsnyttig och ger människor en brautkomst? Varför kan inte såväl tjänsteproduktion, jordbruk och skogsbruk somandra industriella näringar också få nedsatta socialförsäkringsavgifter? Påvilket sätt vill socialdemokraterna lösa frågan om stöd till andra verksamheterän industrin? De mest expansiva verksamheterna finns numera inom såväl privatsom offentlig tjänsteproduktion. Hur skall företagen på det området, som underlång tid är enmansföretag, kunna få tillgång lill exempelvispersontransporlslöd? Det är också en fråga att fa upp. Och, , varför vill regeringen ochsocialdemokraterna i utskottet inte stötta stödformer som är långsiktiga,administrativt enkla och lätta att förslå för de enskilda människorna? Ni villeha offertslöd, där ni kan sitta och förhandla med företagarna mer eller mindrebakom lyckta dörrar. Är glesbygden betjänt av den formen av stödverksamhet,? Det finns alltså myckel alt tala om bara man vill tala medmänniskor och inte talar förbi dem, som tror att han gör när hani den här debatten inte ens nämner förslag. Jag försfår mycket väl aft ni socialdemokrater ärirriterade över att har lagt fram de här förslagen. Jag konstaterarockså i den här debatten all det som både industriministern och andrasocialdemokrater här har fört fram bara är fagert lal. En mobilisering avmänniskorna ute i landet finns det inte något intresse för frånsocialdemokratins sida. Jag frågar mig -trots att det egentligen inte är mittproblem - hur ni skall kunna driva en valrörelse när det gällei-regionalpolitiken, när ni inte är intresserade av atf ens diskutera frågorna. Sedan, : Vi kanske kan åka hem lillVästernorrland och tala om för journalister och människor där hur vi tycker atlVästernorrland skall utvecklas - här i kammaren fanns det ju inte någotintresse från sida att diskutera den frågan. 41 (vpk) replik: När hamnade i den alpina världentänkte jag att han skulle säga: H'ä bar ä åk. Def är nämligen just det somsocialdemokratin gör: Man åker bara på mellan de portar som kapitalet har sattupp utan att reflektera över om det är rätt bana man kör i. Men del var kanskeinte riktigt det som menade. För att återgå till allvaret i det här vill jag säga aftdel är mycket allvarligt om en regering far för sig eller inte i en hög- ellerlågkonjunktur. Om det nu skulle vara bättre regionalpolifiskt sett i dagensläge - jag betonar alt jag säger "om"; jag anser inte att det är det- måste man fråga sig hur det kommer atf bli i en lågkonjunktur. Vilka får dåta den hårdaste smällen? På vilken nivå och på vilken plats geografiskt kommerkapitalet att strukturera om sig? Jo, naturligtvis kring-de centra som manunder årtionden har strömmat till. Det blir då återigen skogslänen som får tastryk. Vi har såvitt jag kan se ingen politik som kan motverka det i enlågkonjunktur. Def är en risk som de svenska skogslänen i dagens läge upplever. Människorna är ju inte dumma. Inte heller tänker de ibudgettekniska termer eller funderar över vad det är för teknik som styr dem.De tänker: Varför får inte jag ett arbete, varför får inte jag bo kvar på minort? Varför ser samhället inte fill att de regionalpolitiska målen uppfylls -nämligen alt vi skall ha lika service och tillgång till arbete och bostad därvi är? Har vi nu strukturerat om det här sarrihällef så att vi har stora avfolkningsorter,kanske man uppfyller målen - att alla har ett arbete eller åtminstone enbostad. Men det gäller ju att hela skall vara någorlundabefolkat. För att åstadkomma det måste man framöver vända strömmarna. Vi kaninle se att det finns något som helst demokratiskt styrinstrument med vilketsamhället skulle kunna vända strömmarna, något instrument som gör det möjligtför människorna att få arbete i- skogslänen och i glesbygden. Tvärom - detinstrument som man utnyttjar är kapitalets välvilja. Och när den intestår till buds återkoitimer problemen, som med jämna mellanrum drabbarskogslänen mer eller mindre hårt, . 42SVEN () replik: Jäg får kanske börja med varjusuröveraft jag inte haft tid att kommentera en del av de frågor han hadeställt. ställde, tror jag, redan iinledningsanförandet någon fråga till mig. Han sade då atl def i dagens debattframförts att alla län ökat sin befolkning men att så inte är fallet iVästernorrland. Men enligt de senaste siffrorna, som jagnu har i min hand-de ärfrän första kvartalet 1988-är det ingen minskning i , SiggeGodin. Det är en ökning, låt vara aft den är liten jämfört med t. ex. de andraskogslänen. log också upp de olika stödformerna. Det ärväl alldeles självklart alt det kommer att få finnas både selektiva ochgenerella stödformer även i framfiden. De selektiva stödformerna har ju vuxitfram till följd av de krav som verkligheten här ställt och fortfarande ställer.Stödet har kommit fill för attunderlätta och utjämna och för att göra det möjligt att bedriva företagsamhet iolika regioner i vårt land. Dessutom skall den regionalpolitiska utredningen seöver alla stödformerna, . Självfalletär vi socialdemokrater inte bundna vid formerna. Det är målen som är detviktiga för oss. Vi viU åstadkomma regional balans, och vilka instrument som dåkommer tUl användning är för oss egalt. Men vi får titta över vad som ärintressant och vad som verkligen kan ge effekt. TillSigge Godin vill jag också säga att beträffande i övrigt kommerTure Ångqvist att ta upp länsfrågorna i den fortsatta debatten. Jagsade atf de borgerliga är oeniga. kvitterade med atfsocialdemokraterna inte kan styra utan vpk:s medverkan, och hon frågade vad vihar för samverkan med vpk. Denstora skillnaden, , är att vi aldrig har sagt att vi skallsamregera med vpk. Vi har aldrig sagt att vi skaU bilda regering fillsammansmed vpk. Men ni vill ha en gemensam borgerlig regering tillsammans medcenterpartiet och , trots att ni är som hund och katt. Ni kommer juinte överens om någonting, och det skulle bli förödande bl. a. förregionalpolitiken, om ni inte lyckas åstadkomma större samstämmighet. Vi kanse i betänkandet hur det står till. Förste vice talmannen anmälde att IngridHemmingsson och anhållit att fill protokollet få antecknat att deinte ägde rätt till ytterligare repliker. Påförslag av förste vice talmannen medgav kammaren att de ärenden som hanndebatteras färdigt under återstoden av dagens sammanträde skulle förefas fillavgörande i ett sammanhang i början av morgondagens arbetsplenum. 43 (): Ett verkUgt avskräckande exempel på statiigt ägande finner man istatens agerande i . Den som tror att staten, som ägare fill företag iglesbygd, skulle innebära trygghet och ansvarstagande för regionenrekommenderar jag att studera Statsföretags agerande med MekaniskaVerkstad. Företagethar tillverkat skogsmaskiner och hade som mest 250 personer anställda. ärdet i konkurs och det avgörande för företagets fall var Statsföretagsförsäljning 1986 till det finska företaget ! Vid försäljningenlämnades helt tydligt inga som helst bindande garanfier av det finskaföretaget, ingenfing om fortsatt verksamhet i kommun. Fören glesbygdskommun som är det inträffade mycket besvärande, ochkommunen har kommit in i en verkligt negafiv utvecklingstrend -där ungdomenflyttar. FörStorumans kommun skulle det behövas att förslag om en sänkning avarbetsavgivaravgifterna infördes. Vi har ju föreslagit att de socialaavgifterna sänks för all icke offentlig verksamhet istödområde A. Del finns ingen enkellösning på glesbygdsproblemen. Det gäller att arbeta långsikfigtoch att vara öppen för mångfald och att ta hänsyn fill rådande Prot.1987/88:127 förutsättningar. Framför allt får inte den nationella politiken förolika områden utformas så att glesbygdsarbetet försvåras. Glesbygdsstödet spelar en vikfig roll när def gäller attfullfölja regionalpo-lifikens intentioner. Och erfarenheterna av dendecentraliserade handläggningen av stödet är mycket goda. Folkpartiregeringen, , permanentadeförsöksverksamheten med statligt stöd till kommersiell service i glesbygd. Mangjorde det också möjligt för skärgårdsområden i hela landet att omfattas avdetta stöd. Målet är ju atf fillförsäkra konsumenterna i glesbygd entillfredsställande varuförsörjning. har butikerna dessutom tagitpå sig flera viktiga servicefunktioner, t. ex. postservice och utlämning avgods och apoteksvaror. Regeringen föreslår nu att stödet fortsättningsvis börbenämnas servicebidrag och höjas fill . Vi ansluter oss tilldet och delar också uppfattningen aft stödet skall få utgå . Meni linje med vår syn på decentralisering anser vi atf även ifortsättningen skall besluta om det förlängda stödet. Vi tilltrorlänsstyrelserna kompetens nog att besluta om detta och godtar absolut interegeringens förslag, som ger vetorätt. En annan form av glesbygdsstöd, som visat sig ge godaeffekter, är avskrivningslånen. Vi är nöjda med den höjning av maximibeloppenför avskrivningslånen som föreslås i propositionen. Däremot är vi inte nöjda med höjningen av avskrivningsläntill uthyrnings-stugor. Vi anser inte att höjningen är tillräcklig utan lånenbör utgå med , för vi menar att sysselsättningen i turismföretagutgör ett mycket viktigt komplement i glesbygden. Vi har ett särskilt yttrande som gällersydöstra , en region som tillhör de befolkningsmässigt stagneranderegionerna i landet. Och del är viktigt att poängtera att regionalpolitik intebara handlar om problem längs den traditionella nord-syd-axeln, om s. k.Norrlandsproblem. Tendensen är ju den att storstadsregionerna växer och atturbaniseringen uti regionerna fortsätter. Och här är det vikfigt, om "HelaSverige skall leva", atf man kan öka sysselsättningen och boendet pålandsbygden genom t. ex. kombinationssysselsättningar. Regionalpolitiken måste framöver mer inriktas på attstödja nyskapande och kreativitet på lokal och regional nivå. Och kommerkrav på utbildning och kommunikationer att vara av central betydelse. Detbehövs framfidsinriktad polifik och infe olika "paket" ochkortsiktiga åtgärder. är för en viktig resurs,som måste få möjlighet att vidareutvecklas och få egna medel för atf utökasystemet med adjungerad professor, den s. k. Karlsfadsmodellen. De regionalpoUtiskä argumenten för en utveckling avhögskoleutbildningen på regional nivå äger till stora delar tillämplighetockså på gymnasieskolan. Tillgång lill gymnasieutbildning är en viktig faktornär enskilda väljer bostadsort men också ofta en förutsättning för att folkskall bo kvar. EnligtBergslagsdelegationens s. k. Bergslagsvision visar det sig tyvärr alt 3 prognosenför Bergslagens gymnasieutbildning är mycket ogynnsam. Den stora utflyttningenav yngre personer medför atf de barnkullar som är små för riket i sin helhetblir särskilt små i Bergslagen , dvs. redan om tolv år.Minskningen bUr stor även för orter som och . Detta är ett allvarligt problem för utflyftningsområden,därför att avsaknaden av gymnasieutbildning väsentligt kommer att begränsa enkommuns attraktionsförmåga både för redan boende och vid rekrytering avpersonal fill näringslivet. Och det gäller speciellt mindre kommuner, somriskerar att förlora sin gymnasieskola med långa skolresor till följd, menockså för något större kommuner, där underlagsminskningen medför risk förenbegränsning av antalet utbildningslinjer. Här krävs flexibilitet ochpåhittighet av skolmyndigheterna. Regionalpolitik över huvud taget måste bli mer avhelhetspoUtik. Följden blir då all utbildningspolitik, forskning, utvecklingoch kulturpolitik bUr likvärdiga medspelare tiU näringslivs- ochföretagspolitik. En undersökning i samarbete med högskolan i ett nedslående resultat, när det gäller gymnasisters syn påVärmland. De tror inte på någon framtid för sig själva inom länet. Majoritetenvill flytta, och man vädrar missnöje med politikerna och deras förmåga att skapaarbete och bostäder. Men man var också krifisk mot nöjeslivet och bristen påkulturella aktiviteter. Kritik riktades också mot högskoleutbildningen iKarlstad, därför alt den inte har nog bredd på sitt utbud av kurser. Detta bekräftar väl i sig att högskolan i måstefå möjlighet att vidareutvecklas, att gå vidare med det system som t. o. m. harbildat skola, den s.k. Karlstadmodellen. Trots denna undersökning och trots enbefolkningsutveckling, som visar att just ungdomarna flyttar från länet hyserman dock i en begynnande optimism om utvecklingen och man bygger då påden s. k. Värmlandsandan. Fler flyltningsstudier antyder att kulturpolitiken ärviktig ur ett regionalpolitiskt perspektiv. Det ojämna utbudet på kultur ochfå möjligheter till fritidsaktiviteter, mötesplatser, liksom den lägre"pulsen" i glesbygdsregioner kontra storstadsregionen bidrar tillatt många lockas fill storstadsregionen, i synnerhet om samtidigtarbetsmarknaden i hembygden är bristfällig. Jag läste en intervju med ,som hade genomfört en turné i glesbygden med Cabarel . Hon berättade hurpositivt det hade varit, vilket gensvar hon fått. Publiken i glesbygd ärvarmare ansåg hon, och de uppskattar mer när något händer. Och det är klart,atf när nöjesutbudet i storstäderna är så enormt stort, blir även publiken därkräsnare. Men det är väl inte mer än rätt att även människor i glesbygd skallfå tillgång till teater utan att behöva åka flera mil. Jag vill återkomma till enkäten till Värmlandsungdomen. Påen fråga om vad de såg fram emot som 30-åringar svarade många "någon attälska". Bristen på "någon aff älska" har ju även detblivit ett glesbygdsproblem. Det är inte bara i som kvinnounderskottelär ell problem. Del är t. ex. speciellt unga kvinnor som flytiar ul frånBergslagen på grund av sviktande Inom anser vi att del är felalt Bergslagen lämnas utan möjlighet till sysselsätfningsstöd i stödområde C.Vi vill återinföra det. Regionalpolitiken skall öka den enskildes möjligheter atffritt kunna välja arbete och bostadsort och att åstadkomma en mer likvärdigekonomisk, social och kulturell standard för länefs olika delar. Del når manbäst om man på länsnivå får full frihet aft själv prioritera deregionalpolitiska medlens användning och välja mellan projektsatsning,glesbygdsstöd och stöd till företag. På så sättges regionens invånare större inflytande på utvecklingsfrågorna. Annars blir det kanske som vår utomordentlige värmländskeskald diktar: "Dä kom en gammel å sleten politiker fram te mej afta. å så filta han på mej å veska i öre mett: dä va inte rektit locken här vi mena alt dä skulle bli Å tänk ja tror en" Herr talman, jag vill till slutyrka bifall till de folkpartireservationer som är fogade till belänkandet. Under detta anförande övertog tredje vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar. 44KERSTI (): Jag avser i mitt inlägg i denregionalpolifiska debatten lägga tyngdpunkten vid de sydöstra delarna avSverige och också tala om vikten av landsbygdsutveckling. 1 partimotion om regionalpolitiken och i separatamotioner från centerparlistiska ledamöter begärs förslag tillutvecklingsprogram för bl.a. sydöstra . Detta gör vi därför att sydöstraSverige har fått en allt negativare utveckling befolknings- ochnäringslivsmässigl. Dén socialdemokratiska politiken har inneburit en alltstarkare centralisering av befolkning, bebyggelse och näringslivssfrukfur.Storskalighet och arbetskraftens geografiska rörlighet har av en polifiskmajoritet, mot bestämda uppfattning, ansetts som nödvändigaförutsättningar för ökad ekonomisk tillväxt. Den politiska inriktningen och marknadens drivkrafter harförstärkt koncentrationen inom näringslivet vad avser både produktionsstrukturoch maktfunklioner. Den offentliga sektorn har också bidragit till koncentrationen. Vi anser i alt del är helt nödvändigt attregeringen med det snaraste för lägger fram ett samlat ågärdspaketför sydöstra . räknar visödra , östra och . Här finns kommuner med starkutflyttning som speciellt måste uppmärksammas. Ett åtgärdspaket eller utvecklingsprogram för sydöstraSverige behöver exempelvis innehålla infrastrukturella åtgärder, satsningar påvägar, järnvägar, flyg, teknikspridning, utbildning och kompetensutvecklinginom industri och näringsliv, indusfripolitiska satsningar och insatser förnäringslivets kapitalförsörjning samt utveckling av sysselsättning inom jord-och skogsbruket. Vid behandlingen i utskottet har tyvärrutskottsmajoriteten inte visat sig ha speciellt stark känsla för sydöstraSverige. När det gäller och län säger manvisserligen "att utvecklingen i och delar av län ingerbekymmer" och hänvisar fill åtgärder som vidtagits i syfte att stabiUserautvecklingen framför allt då i . Visst har det hänt positiva saker här,men effekten kan dock ufläsas först , och mer behöver göras. Vad gäller och säger utskottetsmajoritet "visserligen finns det kommuner i och länsom har viss befolkningsminskning och något förhöjd arbetslöshet, men problemeni dessa län är enligt utskottets mening inte av den storleksordningen atfstafiiga insatser i föreslagen omfattning är nödvändiga." Vad gäller , som jag bäst känner, så finnsdär mycket som är positivt. Där finns , visserligen länets näst minsta kommunmen med sin berömda Gnosjö-anda och med en arbetslöshet på och enbefolkning där är . Vi har sydvästra länsdelen ochJönköpings kommun, där utvecklingen är positiv och befolkningen ökar. Men vi har också den östra länsdelens sex kommuner, därunder hela 80-talef befolkningen har minskat och fortsätter att minska. Där ärockså åldersstrukturen en annan - av befolkningen är över 64 år.Sedan 1980 har östra länsdelen förlorat 3 300 invånare. Det är framför allt deunga som flyttar till andra regioner i landet för utbildning och arbete. har efter statsrådsbesök bhvitutnämnt "ett län med guldkant", men även i länet med guldkant finnskommuner med en mycket bekymmersam situation såsom , och Tingsryd.Och där finns kommun som har en arbetslöshetssiffra som Ugger långtöver riksgenomsnittet. Åldersstrukturen är ungefär densamma som i de östradelarna av . Likadan är situationen i flera kommuner i Kalmarlän. län har förlorat mellan 4 000 och 5 000 invånaresedan 1980, och även har en minskning skett. Det är i stortsett endast som har ökat. har minskat med ungefär 4 000 personer undersamma fid. I sydöstra behöver vi alltså få en annan utveckling. Inom dekommuner som har haft en negativ befolkningsutveckling har man under en långfid drabbats hårt av strukturförändringar både inom de areella näringarna ochinom industrin. anser att det är allvarligt om den här utvecklingenfortsätter. Det är för att hejda den negativa utvecklingen som vi nu begär ettsamlat regionalpolitisktåtgärdsförslag för sydöstra .