prot · GB09122 · 1987-12-31 00:00:00 — "Detär väsenfligt att barn får visa den aggressivitet de känner, och lära sighantera den så att ingen skadas. Pistoler och våldsvideo bidrar däremot intetill att lära små barn hantera våldet. Ändringar i tryckfrihetsförordningen m. m. Prot.1987/88:122 Tvärtom suddar de.ut känslan för egen och andras kroppsligaintegritet", slutar sitt inlägg. Ändringar i tryckfri hetsförordningen m. m. har våldskulturen tillåtits breda ut sig utannämnvärt motstånd. Allt fler människor inser dock att något måste göras införden massiva våg av förhärligat och förråat våld som väller över oss. Mest skadatar förstås våra barn och ungdomar. Mindre barn kan råka vara med när större samlas för atttitta på en våldsvideo ay det inte helt sällsynta slag där huvuden huggs av, blodforsar ur halsen, kroppar styckas, skallben knäcks, hjärnan rinner ut etc. Dehär bilderna går direkt in i små barns medvetande. Små barn har inte möjlighettill vare sig distans eller.försvar. För tonåringarna är förmodlingen underhållningsvåldet detmest farliga. Där slätas nämligen våldets effekter ut. Flera ohyggliga dåd desenaste åren har tydligen varit följden av aningslöshet om att bruket av våldfaktiskt leder till att människor dör eller skadas för livet. Vi måste stoppa den utveckUng som vi är påväg emot. Videomarknaden har expanderat mycket . Barn och ungdomexploateras extra starkt av denna videomarknad, och det finns en uppenbar riskför att de drabbas av svåra skadeverkningar. Barn och ungdom utsätts över huvudtaget för en förödande destruktiv kulturpåverkan från den kommersiellakulturvärlden. För att garantera alla människors lika värde måste ocksåvårt land vara fritt från förnedrande våldspornografi och sadistiska alster,vare sig det är fråga om videovåld eller andra filmer eller litteratur. Vpk har tidigare krävt förhandsgranskning av videogram ochfilmer som sprids till allmänheten för privat bruk, dvs. vanligen genomuthyrning eller försäljning. Vi.menar att denna förhandsgranskning börgenomföras och utan att man avvaktar ytterligare utredning. Vi stårfast vid detta krav. har lämnat salen, men jag kan konstateraatt hon inte med ett enda ord tog upp frågan om videovåldet i sitt inlägg. Jagtycker att det är närmast skandalöst att en justitieminister kan nonchalera denhär frågan, som är så oerhört betydelsefull för våra barns och ungdomars ochockså vår vuxna befolknings framtid. Det har talats pm att man hoppas på en självsanering. KariBoo har varit inne på att det här är en mycket lukrativ marknad, och det ärdet. En videofilm av det slag som jag köpte kostar . Det är verkligenmycket lukrativt. Jag är egentligen inte ute efter straff, utan jag vill habort videovåldet som sådant. Men nog är det märkligt hur låga böter det utdömsnär man över huvud taget fäller någon. 40-60 dagsböter är det vanliga,berättade vid en hearing jag var på för sedan.Motorsågsmassakern kostade . Det är ett löjligt lågt belopp sominte kan avskräcka någon. Konstitutionsutskottetavstyrker min motion, liksom 17 andra som också vill haförhandsgranskning, med motiveringen att utredningen måste komma Jagtycker att det är en flykt från att fatta ett beslut som måste fattas så snart som möjligt och borde hafattats för länge sedan. Våra barn och 108 ungdomartar skada av de videofilmer som fritt får hyras ut, och också de vuxna skadas. ' Med detta yrkar jag bifall till reservation nr 9. 96 (): Hela tycks vara överens om attvideovåldet är ett mycket allvarligt miljögift, framför allt för barn ochungdomar, och att kraftfulla åtgärder måste vidtas. Däremot har vi olikauppfattningar om hur åtgärderna skall se ut och när de skall sättas in. Jagfillhör dem som anser att vi har tillräckUgt underlag för att besluta omgenerell förhandsgranskning av videofilmer som skall säljas eller uthyras.Därför yrkar jag bifall till reservation nr 9. Utan tvivel är det föräldrarna som har huvudansvaret ochbäst kan skydda sina barn också när det gäller den fara som videovåldet utgör.Men det hindrar inte att också vi som beslutsfattare måste ta vårt ansvar på deområden där bara vi kan sätta in åtgärder. Samhället skall inte ta överföräldraansvaret, men vi skall med våra beslut underlätta för föräldrarna attta sitt föräldraansvar. Har vi möjlighet att begränsa spridningen av de allra grövstaavarterna av videofilmer genom en generell förhandsgranskning, så bör det bliett av våra bidrag för att komma till rätta med videovåldet. Förvisso är det föräldrarnas sak att trycka på TV-nsavstängningsknapp när det är motiverat. Men växer avförskolebarnen i många bostadsområden upp i missbrukarhem. I många av hemmen ärföräldrarna så utslagna att de inte orkar engagera sig i vare barnen eller var TV-knappen finns. a. för de barnen vore det eri storfördel,'om de allra grövsta avarterna rensades bort ur videosorfimentet. I debatten har det bl. a. framförts att vi skall värna omtryckfriheten, och det är vikfigt att vi gör det. Men de fabrikörer sommasstillverkar filmer med våld och sadism befinner sig ljusår från dekulturarbetare som de flesta av oss vill värna om. Lagen kan inte övervakas, säger andra. Lagen mot att slåbarn kan inte heller övervakas. Avsikten när den lagen antogs var att med kraftmarkera avståndstagande från ett avskyvärt beteende. Den lagen har lett tillförväntad atfitydförändring. En del tar avstånd från generell förhandsgranskning medmotiveringen att censuren är ett "otyg". Det tycker jag också.Men.ibland måste "otyg" accepteras för att en ond värld inte skallbli ännu ondare. Vi har redan accepterat "otyget" vid offenfiigvisning. Barn och ungdomar ser våldsvideo vid privat visning. I konsekvensensnamn bör vi därför acceptera generell förhandsgranskning även i dettasammanhang. För det är ju barnen som vi vill skydda. Många hoppas att detta skall lösas genom ansvarigutgivare. Förmodligen skulle det få en viss effekt, men jag tror att det voreklokt att dämpa de positiva förväntningarna en aning. Om man lyckas hitta någonansvarig utgivare så är hans heder förmodligen redan så skamfilad att hanstruntar i om eventuella rester av social heder går förlorad. Nuvararidevideolag har inte fått förväntad effekt, delvis för att domstolarna inte harinsett att barn verkligen tar skada av eländet. Domstolarnas insikt blir intestörre för att en Ändringar i tryckfrihetsförordningen m. m. Ändringari tryckfrihetsförordningen m. m. ansvarig utgivare ställstill svars. Filmernagår att få tag i även om de är förbjudna, säger en del. Men det finns allfidett samband mellan fillgång och konsumtion. En generell förhandsgranskningstoppar inte filmerna helt, men utbudet kommer att minska. Också det ärvärdefullt. . . Tillsist brukar argumentet att en generell förhandsgranskning inte löser problemetframföras. Det är ett vikfigt påpekande. Ingen enda åtgärd löser problemet, menmånga åtgärder i samverkan ger resultat. Jag måste erkänna att jag känner enviss oro över att frågan om förhandsgranskning av alla videofilmer som säljs,och inte bara, sorii i. dag, av dem som skall visas offentligt, får domineradebatten på en del håll så fill den milda grad att man kan få missuppfattningenatt den åtgärden är den enda som skulle ha betydelse. Situationenär så pass allvarlig att många åtgärder måste sättas in. Information ochatfitydpåverkan är inte minst viktiga. Därför vill jag gärna ge en eloge fördet brev som låtit distribuera med rubriken "Vad kanvi göra åt våldet i videofilmer? ", undertecknat av vidfilmcensuren. Där ges en utmärkt information om hur det går till attpolisanmäla filmer med grovt våld. Jagyrkar som sagt bifall fill reservation 9 angående generell förhandsgranskningav rörliga bilder. Anf.97 (): Yttrandefriheten handlar om att framlägga och agitera för politiska,religiösa, fackliga och andra åsikter och opinioner. Men extremvåldet påvideo, som ju upptar en bra bit av utskottets betänkande, propagerar enbart förett meningslöst våld riktat mot medniänniskan. Våra sekretessbestämmelser inomden offentliga förvaltningen, som också inskränker yttrandefriheten, är oftautformade utifrån perspektivet att den enskildes integritet skall skyddas. Enförhandsgranskning av det extrema videovåldet har på samma sätt till syfte attskydda den enskildes, den svages, integritet. Detdemokrafiska samhället måste med nödvändighet begränsa yttrande- --friheten närden utgör ett hot mot det demokrafiska samhällets fortbestånd. Dessabegränsningar finns där på område efter område. Ett förhärligande av detmeningslösa dödandet av medmänniskor äri praktiken ett uppviglingsförsökgentemot den demokratiska människosynen och ordningen. Det extrema videovåldetär ett hot mot demokratin. Denprincipiella inställning som anförs mot förhandsgranskning är generell tillsin karaktär. Man har inte kunnat uppvisa något selektivt skäl till attvideogrammens våldsförhärliganden skulle ha något företräde jämfört med t. ex.socialassistentens eller militärens behov av att få beskriva och berätta om sinarbetssituation i alla detaljer. Jagtror inte att/någon tycker att det är tecken på censuriver attsocialassistenten har att iaktta sina.sekretessbestämmelser för att skydda denenskildes integritet. Ordet censur används gärna av dem som inte vill ha någonförhandsgranskning. Deflesta svenskar reagerar med avsky för en videofilm med extremvåld -mednärgångna och utdragna scener av grovt våld mot människor eller djur - ochinte med imitering av filmbeteendet. Människor har oftast en värderingsbakgrundsom får dem att vända sig mot denna typ av våld. Jag lånade från ett sådant videogram som mansatt samman för att visa för Herii- och skola-föreningar i syfte att upplysaföräldrarna om vad deras 12-, 13- och 14-åringar ser på eftermiddagarna. Tilldetta politiska möte inbjöd jag distriktsläkare, skolchef och andra i Gränna.Alla åsåg detta med största förfäran, och åtskilliga av dem som har barn idenna ålder satt och grät efter visningen. Fören grupp ungdomar som inte fått någon efisk grunduppfattning - i alla fall intei vidare mening, och den gruppen växer - kan det visade våldet i sig innebäraett förmedlande av värderingar som kan sätta djupa spår. Inte är det osannoliktatt filmerna med underhållningsvåld och filmer med detta extrema våld skullekunna leda till ett slags idealisering av våldet, så att utförandet av våldetför dem framstår som ett egenvärde. Precis som de flesta lärt sig att avvisagrovt och meningslöst våld genom inlärda värderingar visar faktiskt historienatt det går att inlära värderingar som förhärligar våld riktat mot den enskildamedmänniskan. Visat våld kan leda fill ett imherat och verkligt utfört våld,precis som visade' goda insatser kan leda fill att människor inspireras attsjälva utföra dem. Ufifrånvår kristdemokratiska samhällssyn anser vi att dén etiska utarmningen ledertill att en idealisering av våldet lättare kan etableras. När det skapas ettetiskt vakuum breder det grova och iheningslösa individinriktade våldet ut sigbland våra barn och urigdomar, och då ökar också risken för att samhället fårett grundmönster som idealiserar våldet. Därmed kän sambandet mellan visatvåld och utfört våld bli allt starkare i vårt samhälle. Sett ur dettaperspektiv är underhållningsvåldet i våra vanliga filmer och i videofilmernamed extremvåld något som får allvarliga samhälleliga konsekvenser. Vikristdemokrater hävdar att problemet med videovåld inte skall ses som ettisolerat problem. I bakgrunden finns också störda fämiljerelafioner och bristpå förmedlade värderingar om vad som är rätt och sant. De sociala relationernaoch fostrande inslagen i hem och skola torde vara betydelsefulla för attmotverka den negativa effekt som film- och videovåldet ger. Det är därförviktigt att samhället ger stöd till én familjepolitik som ger föräldrarnaekonomiska resurser och tillräcklig tid för att skapa meningsfull ochutvecklande samvaro med barnen. Den svenska skolan måste också förmedla etiskanormer och värderingar till eleverna utifrån en klart angiven värde-ringsgrund,och jag anser som bekant att det skall vara den kristna etiken och människosynen. Men,och det är ett viktigt men, det är inte försvarbart att låta det meningslösaoch barbariska våldet inympas i våra barn och ungdomar. Det är enkristdemokratisk uppfattning att förhandsgranskning av videogram och film, somförsäljs eller uthyrs till allmänheten, är en nödvändighet utifrån den bakgrundsom jag här har framfört. Det vore också önskvärt att de försålda eller uthyrdavideogrammen eller videofilmerna som godkänts försågs med någon form avvarudeklaration från en officiell instans. Ett sådant ansvar bör åvilabiografbyrån. Varudeklarationen bör innehålla råd om visningen, beskrivning avförekomsten av våld eller skrämmande scener Ändringari tryckfrihetsförordningen m. m. Ändringari tryckfrihetsförordningen m. m. m. m. i filmen. På så sättskulle t. ex. föräldrarna få en möjlighet att se fill att deras barn inteindoktrineras av. Denpolifiska slutsatsen borde vara klar: Vi måste befria våra ungdomar frånvideovåldet. Det handlar inte om censur, det handlar om befrielse! Det handlarom att bevara människovärdet som grund för vår svenska demokrati. Utskottet ärförsiktigt i sitt ställningstagande, men frågan är ju inte ny. Det finns därföringen anledning att vänta. I reservafion 9 finns en färdig lagtext. Jag ber attfå yrka bifall till reservafion 9. Jag vill också yrka bifall till mofion 1986/87: Ju638 om förbud motrasistiska organisationer. Det är svårt att förstå varför utskottet inte villfullfölja FN:s rasdiskrimineringskpnvenfion. Jag kan inte låta bli att något kommentera det som sagts i debatten.Margitta sade exempelvis att föräldrar accepterar och vet att deras barnser på våldsvideo. I en senare replik sade hon att hon tror på föräldrarnasförmåga att ta itu med problemet. Jag tycker att på ettutomordentligt sätt upplyste oss om att vardagen och verkligheten är hårda förmånga familjer. Det är inte så enkelt för en ensamstående och det är inte såenkelt i de hem där alkoholen är det vanliga i umgänget att hållaordning på vad barnen ser eller inte ser. Det sades - och det tog också upp - att censur inte löser problemet. Skulle vi bara fattabeslut om det som löser problem på olika områden, tror jag att det hade varitdags att hemförlova ledamöterna för länge sedan. Vi får aldrig någotfullkomligt samhälle. MargittaEdgren berättade vidare, vilket jag tycker var utpmordentligt bra, att detfinns förbud för att propagera för rasism och hets mot folkgrupper osv. Men honberättade också att man trots sådan lagstiftning inte har löst problemet. Vifick veta att det dimper ner åtskilliga brev som innehåller de hemskaste saker.Alltså löser inte förbudet, mot hets mot folkgrupper problemet. Nej,vi löser inte problemet med videovåldet, men vi måste göra så mycket vi kan ochgöra det . Det finns gott om exempel på att barn ochungdomar far illa, drabbas av denlössläpphet som råder. Det har också sagts idebatten att vi ju har en lagsfiftning som förbjuder, använd den. Det kan intevara kammarens ledamöter obekant att de som sysslar med sådan lagsfiftningsäger att den är tandlös. Det påvisade också . Små bötesbelopp lederingen vart. Jag känner fill de ungdomsförbund som har använt sig av möjlighetenatt anmäla den här typen av videofilmer. Men veckan efteråt kunde man gåtillbaka till samma filmuthyrare och konstatera att filmen fanns där igen. Tidningen har tagit sig för att inbjuda samfiigapartiledare fill sig. Jag läste på första sidan i en stor rubrik för inte sålänge sedan att statsminister anser att vi skall ha förhandsgranskningav videofilmer. kanske han får en majoritet av socialdemokraternamed sig. Överläggningen var härmedavslutad. Mom. 1 (otillåtetoffentliggörande) Prof. 198W88:122 Utskottets hemställanbifölls med 238 röster mot 56 för reservafion 1 av hetsförordningen Mom. 2 (förhallandet mellan meddelarfriheten och tystnadsplikterna) , Utskottetshemställan bifölls med 230 röster mot 65 för reservafion 2 av Mom.3 (den s. k. instruktionen) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 3 av och - bifölls med acklamation. Mom.5 (generellt förbud mot censur m. Utskottetshemställan bifölls med 189 röster mot 103 för reservation 4 av . 3 ledamöter avstod från att rösta. Mom.6 (mötes- och yttrandefriheten) Utskottetshemställan bifölls med 280 röster mot 16 för reservation 5 av . Mom.7 (hets mot folkgrupp) Förstbiträddes reservation 6 av m.fl. med 67 röster mot 45 förreservation 7 av och . 183 ledamöter avstod frånatt rösta. Härefterbifölls utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 6 av . - genom uppresning. Mom.8 (förbud mot rasistiska organisationer) Förstbiträddes reservation 8 av m. fl. - som ställdes mot utskottetshemställan med den ändring däri som föranleddes av bifall till motion1986/87:Ju638 av - med acklamation. Härefterbifölls utskottets hemställan med 155 röster mot 139 för reservation 8 avAnders m. fl. 2 ledamöter avstod från att rösta. Mom.9 (förhandsgranskning av rörliga bilder som skall säljas eller uthyras)Utskottets hemställan bifölls med 212 röster mot 64 för reservation 9 av BengtKindbom m.fl. 20 ledamöter avstod från att rösta. Mom.Il (efterhandsingripanden mot våldsskildringar i rörliga bilder ochvåldspornografiska sfillbilder) Utskottetshemställan - som ställdes mot dels reservation 10 av m.fl., delsreservation 11 av - bifölls méd acklamation. Mom.12 (missaktning med anspelning på kön) Utskottets hemställan -som ställdes mot reservation 12 av - bifölls med acklamation. 8 protokoll 1987/88:122 Prot.1987/88:122 Mom.13 (handlingsoffentlighet utanför myndighetsområdet) 18majl988 / Stöd till radio-och kassettidningar Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 13 av m.fl. - biföllsmed acklamation. Moni.16 (etableringsfrihet på medieområdet) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 14 av m. fl. - biföllsmed acklamation. Mom.17 (grundlagsskydd för reklam) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 15 av m. fl. - biföllsmed acklamation. Mom.18 (utvidgning av meddelarskyddet) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 16 av m.fl. - biföllsmed acklamation. Mom.19 (en särskild informationskampanj) Utskottetshemställan som ställdes mot reservation 17 av -bifölls medacklamation. Övrigamoment ,.Utskottets hemställan bifölls. 6§ På förslag av andre vice talmannen medgav kammaren att de ärenden som hanndebatteras färdigt under återstoden av dagens sammanträde skulle företas tillavgörande i ett sammanhang i början av morgondagens arbetsplenum. 1987/88:39 om stöd till radio- och kassetfidningar(prop. 1987/88:145 och 1987/88:100 bil. Stöd till radio- ochkassettidningar. 98 ():, Herr talman! Vid den föregående behandlingen upptogs konstitutionsutskottetsbetänkande om de viktiga principerna för yttrandefrihet och informationsfrihet.Vi övergår nu till att behandla frågan om hur information , skall blitillgänglig för samtliga medborgare. I det nu aktuella betänkandet rör det iförsta hand synskadades tillgång till dagstidningar. Jagskall så här strax före middagsuppehållet inte bli särskilt långrandig. Jagvill inledningsvis bara konstatera att propositionen bygger på taltidnings-kommitténsarbete när det gäller ambitionerna att öka utgivningen av radio-ochkassettidningar. Det har hänt väldigtmycket på det tekniska området. tillgängligainte bara genom bandinspelningar utan också genom digital överföring. Det är enmetod som kan utnyttjas i allt större utsträckning, eftersom många av våradagstidningar redigeras och sätts med hjälp av datateknik. Dentekniska utvecklingen står inte heller stilla. , eller , kommerman i radioprogrammet värld att: berätta om utvecklingen av femtegenerationens datorer i . Japanerna har ambitionen att kunna stoppa injapansk text i en datamaskin och få den översatt till engelska, eller svenska.Det sägs att det grammatiskt föreligger vissa svårigheter, men man arbetaralltså med att på det här sättet kunna få översättningar till stånd. Systemetmedger också syntetiskt tal, åtminstone i begränsad omfattning. Dethär är ett projekt som japanerna har arbetat med . Detta gerju perspektiv både när det gäller yttrandefrihets- ochinformationsfrihetsprinciper, som vi har diskuterat här tidigare. Det ger ocksåperspektiv på de möjligheter som kan komma att finnas när det gäller att gehandikappade tillgång till dagsfidningar. Vadär det som vi nii strider om? Jo, det är om utbyggnadstakten när det gäller attge de synskadade fillgång till dagstidningar. Ministern säger att det är frågaom ett avsevärt åtagande, när han nu lägger fram ett förslag om att 50dagstidningar skall bli tillgängliga för synskadade. Detär klart att så är fallet, om man utgår från vad som gäller . har i efterhand, när det har kommit många motioner om att ambitionenär för låg, konstaterat att den utbyggnad som föreslås skall uppfattas som ettdelmål. Vireservanter konstaterar att taltidningskommitténs arbete har lett till att manhar undanröjt både administrativa och tekniska svårigheter. Vi menar att detdärför inte finns något som hindrar att man klarar dessa50 dagsfidningar, vilket bör vara en målsättning. Detta står också iöverensstämmelse med de krav som handikapporganisationerna själva ställer.Centern och vpk sluter upp bakom de synskadades krav på att utbyggnaden skallske snabbare. Jag tror att det inte längre finns något hinder för detta. Utei de regioner där det finns flera tidningar väntar man på att få ytterligaretidningar tillgängliga för de synskadade. Utskottet.framhåller vidare ätt man ånyo bör betona mångfalden, eftersom detta är ettviktigt inslag när det gäller att kunna ta ställning i samhällsdebatten. Herr talman, med detanförda ber jag att få yrka bifall till reservationen. 99 (vpk): Den utbyggnadav utgivningen av radio- och kassettidningar som föreslagits iregeringens proposition är välmotiverad. understrykas att detangivna antalet 50 dagstidningar endast är ett delmål. Ännu återstår mycketinnan de synskadade får samma tillgång till tidningar som övriga medborgare. motioner som väcktes i anslutning till propositionen var det framför allttvå frågor som aktualiserades. Den ena gällde en snabbare takt i utbyggnaden änregeringens förslag, och den andra gällde tillgång till radio- och kassettidningar förvissa rörelsehindrade personer. Bägge dessa krav fanns med i vpk-motionen K34,som också ställde kravet att tidningar som så önskar skall få anslag förutgivning av radio- och kassettidningar. Kravetpå att också vissa rörelsehindrade skall få tillgång till radio- ochkassettidningar tillgodoses genom att ett enigt utskott tillstyrker motionsyrkandena.Detta är glädjande. Närdet gäller utbyggnadstakten vill inte utskottsmajoriteten gå med påmotionskraven på att delmålet 50 dagstidningar skall uppnås istället för regeringens förslag . nöjer sig med att uttala attdetta bör ske så snabbt som möjligt och säger sig se det som en framgång om detsker inom än . Jaghar litet svårt att förstå varför mari inte - riied den positiva syn sompräglar hela utskottet, det vill jag betona - är beredd att förorda attdelmålet uppnås . En period är och depraktiska förutsättningarna finns. Kostnaderna är inte heller särskilt stora.De synskadade själva har kraftigt understrukit betydelsen av ett snabbaregenomförande av planen. reservation från och vpk förordas-att målsättningen med en utbyggnadtill 50 dagstidningar som skall utkomrria ined radio- och kassettupplagor börförverkligas . Jag yrkar, herr talman,bifall till reservationen. 100 WIVI-ANNECEDERQVIST (s): betänkande 39 innehåller två förslag ömfillkännagivanden till regeringen. Det ena förslaget avser fidsplanen förutbyggnaden av stödet fill radio- och kassettidningar. Det andra förslagetinnebär en utvidgning av stödet till att gällaäveri vissa rörelsehindrade. Sedan1982 har anvisat medeltill radio- och kassettidriingar försynskadade.