prot · GB09137 · 1987-12-31 00:00:00 — Detstabiliseringspolifiska läget talar för atf också näringslivet är med ochfinansierar marginalskatfesärtkrtirtgen och fudel-rtingsreformen, varför viföreslår att dert s. k. vinsfdelningsskafteu bibehålls , trots atflöufagarfouderna enligt vår mening skall avvecklas. Vinstdelniugsskatfen fårses som en temporär åtgärd för aff finansiera skattesänkningarna . Förutom de mer akuta åtgärder som jag harredovisat är det viktigt atf mer långsiktigt minska den privata konsumtionen avimporterade varor. Del kan ske genom en verklig sfimulaus av hushållssparandefoch ökad valfrihet för den enskilde på det sociala serviceområdet. Därigenom blirden privata konsumtionen av importerade varor mindre, och del sker eu störrekonsumtion av inhemska varor. Dessutom skulle en differentiering av momseninnebära atl importerade varor skulle bli relativt sett dyrare, varför mycketlyder på all importen skulle dämpas. Del är också intressartt atf rtotera de beräkningar somgjorts på uppdrag av den parlamentariska skatleufredniugen. Dessa visar att desom har def sämst ställt, dvs. de som har deu lägsta inkomsten, använderen större andel av sin disportibla inkomst till att betala moms än de som hardel bättre ställt. En sänkning av matmomsen har därmed också ett viktigtfördeluiugspolifiskf syfte. En viktig faktor som förklarar det sjunkandehushållssparau-detoch deu höga lånefinansierade kortsumfion som skapar så storastabiliseringspolifiska problem för svensk ekonomi är attilyderna lillsparande och pengar. Den generatiort som växt upp efter ochofta tillhör Den ekonomiska politiken m. m. Prot,1987/88:137 Den ekonomiska politiken m. m. deköpstarka grupperna i samhället har nog inle pä samma sätt som den äldregenerationen vant sig vid atl hushälla med pengar och spara för framliden.Detta kan- dels bero på den höga materiella standard som utvecklats, dels pådet ogynnsamma klimat som gällt för ertskilf sparartde. Dessutom har statentagit på sig uppgiften all spara ål den enskilde för ålderdomen och för oförutseddahändelser som kau inträffa. För atl vända utvecklingen mot ett ökat enskilt sparandemåste marginalskatterna sänkas. Det är viktigt atf slä vakt om def socialaskyddsnät vi har. Men finns del anledrting all försöka finna merdirekta kopplingar mellan det offentliga sparandet och det privata.Vinstdelningssystem på företagen i stället för kollektiva löntagarfonder är ellexempel på detta. Def är också nödvändigt aff skola och samhälle bidrar fillatf skapa opinion för vikten av ett personligt sparande. Samhällsekonomin ochde enskilda människornas privatekonomi är i behov av detta. Kds ser del som angeläget att undergoda är av högkonjunktur gör del möjligt atl amortera på landets storautlandsskuld. Förbättrad bytesbalans, som skulle uppnås med de åtgärder som kdsförordar i sin motion, skapar utrymme för detta. Regeringens ekonomiska politikverkar inte ha den ambiiiortcu. Det beklagar jag som kristdemokrat. Med anledning av vad jag här har sagt skulle jag viljayrka bifall lill kds motion Fi27 samt till reservationerna 6, 9, 19, 22 och 25. Överläggningenvar härmed avslutad. Mom. 1 (de allmänna riktlinjerna för den ekonomiskapolitiken) Grundläggande strukturella åtgärder Först biträddes reservation 2 av Hans Peterssort iHallstahammar - som ställdes mot ufskottets hemstållan med deu ändring däri somföranleddes av bifall lill motion Fi27 av i motsvarande del - medacklamation. Härefter biträddes reservation I av m. fl. med151 röster mol 18 för reservation 2 av i . 147ledamöter avstod frårt atl rösta. Slufligert bifölls utskottets hemsfällan med 163 röstermol 152 för reservation 1 av m.fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Först biträddes hemställan i reservalion-3 av LarsTobissort m. fl. rtied 106 röster mol 46 för hemsfällau i reservatiort 4 avAnne och . 163 ledamöter avstod från aff rösta. Härefter bifölls ufskottets hemställan - som ställdes mothemställan i reservation 3 av m.fl. - genom uppresning. Ulskotlets motivering - som ställdes mot den i reservation5 av Hans Peterssort i anförda motiveringen - godkändes medacklamation. Mom. 2(en god miljö som mål för den ekonomiska politiken) Prot. Den ekonomiska politiken m. m. Först biträddes hemställan i reservation 7 av HansPeterssort i - som ställdes mot utskottets hemsfällan med denändring däri som föranleddes av bifall fill hemsfällan i motion Fi27 av AlfSvertssort i motsvarande del - med acklamafion. Härefter biträddes hemställan i reservation 6 av GunnarBjörk och med 38 röster mot 17 för hemställan i reservation 7 avHarts i . 262 ledamöter avstod från atf rösta. Slufligen bifölls utskottets hemställan med 260 röster mot38 för hemsfällan i reservafiort 6 av och . 18ledamöter avstod frän aft rösta. Utskottets motivering - som ställdes mot den i reservation8 av m. fl. anförda motiveringen - godkändes med acklamation. Mom. 3 (privafisering eller nafionalisering av tillgångar) Förstbiträddes reservation 9 av Anrte m. fl. med 153 röster mot 18 förreservatiort 10 av Harts Peterssort i . frän all rösta. Härefter biföllsulskollels hemställan - sorri ställdes mol reservation 9 av AnneWibble m.fl. - geuom uppresning. Mom. 4 (lönebildningen) Utskottets hemställan - som ställdes mol dels reservation11 av m.fl., dels reservation 12 av i Hallstahammar-bifölls med acklamation. Mom. 5 (skattepolitiken) Ulskotlets hemställan - som ställdes mol dels reservation13 av m. fl., dels reservation 14 av och , dels reservation 15 av och , dels reservatiort16 av i , dels utskottels hemställan med deuändring däri som föranleddes av bifall lill motion Fi27 av imotsvarande del - bifölls med acklamation. Mom. 6 (momseffekten på livsmedel) Utskottets hemställan bifölls med 292 röster mot 17 förreservafion 17 av i . 2 ledamöter avstod från atfrösta. Mom. 7 (höjning av vinstskatfen) Utskottets hemställart - som ställdes mot reservafion 18av Hans Peterssort i -- bifölls med acklamatiort. Mom. 8 (kredit- och valutapolitiken) Utskottets hemställan - som ställdes mot dels reservation19 av m. fl., dels reservatiort 20 av m. fl., rfe/5reservatiort 21 121 Prot.1987/88:137 av i , dels ulskotlets hemställanmed ändring däri som föranleddes avbifall fill motion Fi27 av i ~~~~ motsyarand-5 del - bifölls medacklamatiort. Mom. 9 (stalsskuldspolitikert) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservatiort 22av Artrte m. fl. - bifölls med acklamatiort. Mom. 10 (irtbefalrtirtg på likvidifetskortfo) Utskottets hemställart - som ställdes mot delsreservatiort 23 av Artrte m; fl., dels reservation 24 av Hans;Peterssort i -bifölls med acklamatiort. Mom. 11 (prisreglerirtgar) Utskottets hemställart - som ställdes mot reservatiort 25,av m.fl. - bifölls med acklamafion. Mom. 12 (irtvesferirtgsfortder) Utskottets hemsfällart - som ställdes mot reservatiort 26av Artrtc m. fl. - bifölls med acklamatiort. Mom. 14 (de allmänna riktlinjerna för budgetregleringen) Först biträddes reservafion 28 av Artrte och - som ställdes mot dels reservafiort 29 av och , dels reservafiort 30 av Harts Peterssort i , delsutskottets hemställart med den ändring däri som föranleddes av bifall fillmotiort Fi27 av i motsvarande del - med acklamafion. Härefter biträddes reservatiort 27 av m. fl.med 70 röster mot 45 för reservafion 28 av och . 197ledamöter avstod från aft rösta. Slufligen bifölls utskottets hemställan med 145 röster mol72 för reservation 27 av m.fl. 97 ledamöter avstod frårt allrösta. Övriga momenl Utskottetshemsfällart biföUs. 7 § Befräffartde de på föredragrtirtgslisfart närmastupptagna ärendena, finansutskottets betänkande 1987/88:21 och skatfeufskoftefsbetänkande 1987/88:40, beslöt kammaren på förslag av tredje vice talmannenmedge aff voteringarrta fick äga rum i ett sammanhang sedan debatten i bådaärendena avslutats. 1987/88:21om ungdomsbosparande och sparstimulerande åtgärder (prop. 1987/88:150 bil. 3)samt 122 1987/88:40 om vissa skattefrågormed anledning av kompletteringspropösitionen m.m. (prop. 1987/88:150 bil. Först upptogs fill behandlingfinansutskottets betänkande 21 om ungdomsbosparande och sparstimulerandeåtgärder. Ungdomsbosparande och sparstimulerande åtgärder Ungdomsbosparande och sparstimulerande åtgärder AnL 45RUNE (): Sparandet i är lägre . sparkvoten är negativ,,minus . Den verkliga bristen på sparande kandessutom sägas vara större än dert syrtliga, eftersom irtvesferirtgsrtivånfortfarartde är för låg med härtsyrt till rtärirtgslivets utbyggrtadsbehov.Mart kart fråga sig varför det har blivit så och vad man kan göra åt def. Skälet fill aff denna situation har uppstått är anfagligertaff dert kraffiga utbyggnaden av de kollekfiva skyddsnäten i harmedfört aff många enskilda hushåll dragit slutsatsen atf de iute själva behöversvara för framtida behov. Motiven för hushållen aff spara blir färre, när detofferttliga överfar ert allt större del av ansvaret för den enskildesförsörjning. Att spara fill pensiortcrirtg, sjukdom, arbetslöshet, oförutseddapåfrestningar m. m, är infe nödvändigt när staten garanterar den framfidatrygghefert. Ett eget sparartde kart tvärtom i mänga fall leda fill väsenfligtsämre förmåner än eljest. Def är sannolikt aft utbyggnadert av de kollektivaförsäkrirtgssystemen och socialpolitikerts utformning har bidragit till aftfrendmässigt särtka hushålleus sparaude i uuder de sertaste årtiondena. Hushållens möjligheter aft spara har också påverkats avaff de disponibla inkomsterna utvecklats'dåligt sedan mitfert av 1970-talet.Def firtns en tenderts aff vilja upprätthålla ert rtågorlunda jämnkonsumfionsökuing med åtmirtsforte rtågort procertt frårt år . Sker infemirtst motsvarande öknirtg av dert disponibla inkomsfert, går det ut översparandet. Detta innebär att den kraftiga höjningen av skattetrycket, vilkensyftar till att ta i anspråk konsumtionsufrymme för deu offentliga sektornsräkning, har motverkats genom atf hushållen har dragit ner sitt sparande. Ävenden uppbromsning av uäringslivets utvecklirtg som skett sedan mitten av1960-talef, med åtföljande dämpnirtg av samhällets totala irtkomsfökrtirtg, harrtcgafivt påverkat hushållens inkomster och därmed minskat sparartdet. Till stor del sammarthänger således den trendmässigaförsämringen av sparandet med utbyggrtadert av dert offentliga sektorn och defhöga skattetrycket. Raset i sparkvoten under 1980-falet förklaras också av atfdet materiella sparartdet - främst hushållens bostadsinvesterirtgar - harmirtskaf kraftigt; Bakom dertrta utvecklirtg återfirtns bl. a. begränsningertav räftert för avdrag fill bocrtderärtfor som gertomfördes uuder perioden.Lärdomen av dertna utveckling är aff ytterligare begränsningar torde sänkasparkvoten än mer. Den försämring som har inträffatkan dessutom förklaras av att avregleriugert på kredifmarknadert ökattillgångert på krediter för hushållen, uågot som tillsammarts med högamargirtalskatfer Prot, 1987/88:137 Ungdomsbosparande och sparstimulerande åtgärder gjortlårtefinausierad konsumtion mindre kostsam än vad den annars skulle ha varit.För aft hushållens sparaude skall öka, krävs förutom varaktigt ökaderealinkomster också en efter skatt god realavkastning på sparande. Det måstehelt enkelt löna sig bättre aff spara än aff lårta. Ert artuan faktor bakom def dåliga sparandet är affhushållen tenderar aff tillfälligt minska sparandet när det sker en oväntadnedgång i infiatiouslak-len, vilket skedde till följd av fallandeirtterrtatiortella råvarupriser. En bestående låg inflationstakt har däremoten gynnsam inverkan på sparandet. Ytterligare en viktig orsak fill def dåligahushållssparandet är den osäkerhet om sparandets framfida avkasfnirtg som dertsocialdemokratiska regerirtgerts politik framkallar. Som exempel kart rtämrtasde mårtga försäm-rirtgar av aktiebeskaftrtingert som genomförts, liksomgenomdrivandet av pensiortsskatfen och beslutet atf kraftigt höja beskattningenav förefagsanknutna vinstartdelssystem, vilket ytterligare kart ha försämratsparandet. Nej, herr talman, för aft mänrtiskor verkligert skall vågaspara långsikfigt krävs aft spelreglerna ligger fast över tiden. Detta ärmycket viktigt och måsfe ertligt mirt uppfattning vara eu bärande prirtcip,vilket socialdemokraterrta tycks ha alldeles glömt bort. Den totala brist på sparande som vi har iden svenska ekortomirt är därför ett allvarligt problem. Dert syrtligasparartdebrist som kommer fill uttryck i bytesbalartserts urtderskoli ökar rtuåter. Meu eftersom irtveslerirtgsiiivån i svertskt näringsliv alltjämt är förlåg, är deu verkliga sparaudebrislen i ekonomin långt större. Detta är klartoroande. Vad tänker socialdemokraterna göra för aff vända denna oroväckandeutveckling? För socialdemokraterna var ju en vikfig utgångspunkt i dens.k. tredje vägens polifik aff öka sparandet och kapitalbildningen. Men dettahar inte inträffat. Det enda som har skett sedan regeringsskiftet är altde tidigare underskotten i de offentliga finanserna har omvandlats lillsparandeunderskott i deu enskilda sektorn. Del dåliga hushållssparaudel, som det i och för sig finnsförklaringar till, utgör därför en viktig orsak till det totalasparandeproblemet i svensk ekonomi både stabiliseringspolitiskt ochstrukturellt. Utfallet är det lägsta som noterats i modern tid. Regeringenberäknar hushållens sparkvot -summan av bushållens reala och finansiellasparande i förhållande till den disponibla inkomsten-fill minus . Definnebär atf hushållen fortsätter aft låna och aft fa av sirta sparmedel för atfkonsumera. Så kan det ju inte fortsätta så länge till. Den totala sparandebristen i den svenska ekonomirt ärertligt mirt merting alltså ett myckel allvarligt problem. Detta skaparytterligare problem. När invesferirtgarrta irtom rtärirtgslivef ökar, och defbehöver de göra, kart företagert nämligert irtte själva finansiera dessa fulltut, utan är beroeude av kapitaltillförsel ufifrån. Historiskt sett har dettakapitalbehov i huvudsak täckts genom ett sparandeöverskott hos hushållen. ,när något sådant inte firtrts, återstår anfingen atf bygga upp ettsparaudeöverskotl i den offentliga sektorn, alt stimulera till ell ökat enskiltsparaude eller kapitalimporl utifrån. Den socialdemokratiska politikensuttalade syfte är all skapa beslående överskott i den offentliga sektorn. Dethar vi fåll måuga bevis på. leder motett successivt överförande av ägande fråu deu privata till deu offentligasektorn, vilket skulle innebära en fortgående socialisering av ekonomin. Def kanvi moderater irtfe acceptera. Vidare visar ufvecklirtgert att def irtfe nämnvärt går afföka hushållens sparande med hjälp av skattemässiga styrätgärder, som t. ex. iallemanssparandet. Utan långsiktig biudnirtg leder sådarta arrartgemartg mestfill aff märtrtiskor flyttar sparmedel frårt ett kortto till ett artnat. Vimoderater anser därför aff sparartdet på allemartskonfot främst bör uppmuntrasdå det sker via allemansfond, dvs. Vi tycker att ur synvinkel ärallemanssparandet dessutom en dyr upplåningsform, som kontoret har dåligkontroll över på gruud av dess mycket kortfristiga karaktär. Riksgäldskontorefkan genom att ge uf sfatsskuldsväxlar och riksobligationer på marknadsmässigavillkor klara statens lånebehov fill en betydligt lägre kostrtad. Dessutom ärdef ju sä aff ett skaftegyuuaf sparande i statsskulden ger egendomliga störandekonsekvenser, när def som är sä atf def offentliga sparandet visarett stort överskott och de icke-finansiella företagen har ett negativt sparaudefill följd av ökade investeringar. Irtte heller, herr talmart, utgör den typ av påkostadeannortskampanjer som spardelegatiortcrt genomför någort effektiv sparpolifik.Därför artser vi att spardelegafioncrt bör avskaffas. Nej, herr talmart, def bäsfa för hushållens sparaude voreeu generell ekonomisk polifik som främjar varakfig fillväxt genomskatfelätfuader, återinförande av fasta spelregler och avveckling avlöntagarfonderna. Då skulle vikfiga förutsättningar för hushällssparaudetsåterhämtning föreligga. Men förmodligen räcker det inte med detta, utau manbehöver ocksä säkerligert vissa selekfiva sparsfimulauser för aff premieralårtgsikfigt bundet sparande och även sprida ägartdet av bostäder och aktiertill fler märtrtiskor. Vi har i vår motion Fi613 utvecklat våra synpunkter ochföljt upp dem i reservationer fill def betänkande som vi just nu debatterar. Låt mig, herr talman, bara sammanfatta de synpuuker som vii moderata samlingspartiet vill alt en framsyrtl sparandepolilik bör bygga på. För det första bör det firtrtas stabila regler. Dertosäkerhet som regerirtgert skapat gertomde många försämringarna föraktiesparandet - pertsionsskaf-fen och skärpt skatt för sparartde iföretagsartknutua viustaudelssystem - får motsatt verkan. För det andra bör det föras en ekonomisk politik somlångsiktigt ökar hushållens disportibla irtkomster genom ökad tillväxt ochlägre skattetryck och som höjer avkastnirtgert efter skall på sparartdet.Sänkta marginalskatter gör det t.ex. mer lönsamt aff spara och mindre lönsamtaff låna. Def är särskilt viktigt aft stimulera långsiktigt bundet sparaudesamt aff sprida ägandet av bostäder och aktier. Inorn dessa områden finns detdärför anledning atl föreslå särskilda åtgärder. För det tredje föreslår vi därför all långsiktigt sparandebör stimuleras genom atl startsparaude införs, som gör del möjligt förföräldrar och släktingar atl, med vissa skattefördelar, bygga upp ettstartkapital för barn och ungdomar. Vidare bör pensionssparartdet breddas, såaft det också kart ske i bartk med liknartde skattefördelar som gäller för detrtuvaraude försäkrirtgssparaudet. Ungdomsbosparande och sparstimulerande åtgärder Ungdomsbosparande och sparstimulerande åtgärder För def fjärde bör försäkriugssparandet främjas gertom attgertomförda försämrirtgar för kapitalförsäkringar återfås och genom aftmöjligheter till nya försäkringskortsfrukfiorter öppnas. För def femte är,en breddrtirtg av bosfadsägartdet detbästa sättet att åstadkomma ert jämnare fördelning avförmögenhefsfillgångarrta. Särtkta inkomstskatter och slopandet av bådenuvarande avdragsbegränsrtirtg och fastighetsskatt är viktiga inslag i enmoderat polifik för aft öka bosfadsägan-det. Omvandling av hyreslägenheter tillbostadsrätt och även ägarlägenheter bör uuderläftas. Ett målinriktat bosparandei bank bör stödjas med statliga . För def sjätte är def i en marknadsekonomi särskiltangeläget att aktiesparandet är väl spritt bland medborgarna. Det enskildaaktiesparandet har under låug fid straffbeskaftats, vilket lett fill affhushållen sålt uf betydande aktieinnehav till institutioner. Denna utvecklingmåsfe vändas, vilket förutsätter atf nuvaraude skattemässiga diskriminerirtg avprivatpersoners aktieägande upphör. Därför bör, som jag sagt fidigare, bl. a.följande åtgärder vidtas: Löntagarfonderna avskaffas och tillgångarna anvärtdas somsparsfimulaus så aft eu majoritet av den vuxua befolkningen kau bliaktiesparare, reavinstreglerrta för aktierna förenklas och mildras,dubbelbeskattningen av akfieufdelrtiirtgar avskaffas, faxerirtgsvärdet vid arv,gåvor och förmögerthets-beskaftrtirtg särtkas, omsäffrtirtgsskaffert på akfieravskaffas och artsfälldas andel-i-virtstsystem premieras och utvidgas. Med defta yrkar jag bifall fill samfligareservafioner till finansutskottels betänkande nr 21 där det finns moderataföreträdare. AnL 46LARS DE (): Ett omhuldat tema i alla socialdemokratiskainlägg i den ekonomiska debatten har varit alt de icke-socialistiska partiernainfe kau enas om en gemensam ekonomisk polifik. På område efter område harunder senare tid.eiiighef uppnåtts mellan folkparfister, moderater ochcenterpartister. Låt mig peka på familjepolifiken med vårdnadsbidrag,lörttagarfortder-nas avskaffande med tillhörartde premierat sparprogram samtert gemertsam lirtje då def gäller utförsäljningen av statliga företag och avmark för jordbruk och skogsbruk. har de gemensamma riktlinjernaför den ekonomiska politiken också redovisats. Till dessa fyra viktiga områden kan vi lägga eugemensam syn på hur hushållssparandef i landet skall främjas. I reservation 1lämnas en fullständig plan för hur detta bör gå till, bl. a. geuom införande avstartsparaude, investeringskoufon, långsikfigt bundet sparande i bank,målsparande fill egert bostad, sparpremiering i samband med löufagarfouderuasavskaffande, borttagande av skatten på andel-i-viust-sysfem, skattefriaomplaceringar av aktieportföljer, successivt minskande av dubbelbeskattningenpå aktieutdelningar samt utförsäljning av staflig mark och statliga akfier. Den sammanlagda effekfert av denrta gemensamma sparpolitikbör bli atl minskningen i hushållens sparande kart vändas. Mot bakgruud avårets sparkvot - där vi nått det för ett industriland unika värdet minus 3,7 %- framståreu sådan vändrtirtg sorti absolut nödvärtdig. Def är genpm en ökning avhushållssparandef som vi måsfe åstadkomma jämvikt i landefs bytesbalans motutlandet - inte genom en ökning av def offentliga sparandet, som ju som regel krävereu ytterligare höjning av skattetrycket och som resulterar i,ett ökatkollekfivt ägande. Urtder påskveckart ordnades ett symposium omsparandets problem. Ert japansk professor redovisade där varför sparandet iJapan var så högt och eu tysk varför så var fallet äveu i . Mellanraderna i bägge anförandena kunde man notera alt bägge talarna framhöll fastaspelregler såsom väsentliga faktorer för ett positivt sparande. Här har vårregering ett stort ansvar. Ändrirtgen - gertom ett enkelt riksdagsbeslut- av räntan på allemanssparartdet, ertgångsskaften på pensionssparandet,boi-ffagandef av läffrtaden på beskaffrtirtgcrt av aktieutdeluirtgar, skaffertpå artdel-i-vinsfsy-sferti, höjnirtgar i två steg av aktieomsäffrtirtgsskaftertoch irtförartdet av valpskatleu, allt är exempel just på frånvaron av fastaspelregler. De icke-socialistiska partierna är också överens om alldel är viktigt och önskvärt alt öka ägandespridningen i värt lartd. Dåsocialdemokraterna har chansert all bidra härtill har de förfuskat deu.Ulförsäljnirtgen av aklierrta i var orgartiserad på ett sådartt sättall aktierna blev nästa oåtkomliga för den breda allmänheten. PKbankens köp avCarnegie med betalning i egna aktier är ett anrtaf praktexempelpå hur staten kan sälja ut akfier i statliga företag utan. alt på minsta viseftersträva ökad ägandespridning. Den bistra sanningen är naturiigtvis deu, affsocialdemokraterna inte har def minsta irttresse av atf åstadkommaägartdespridning. Kollektivt ägande, senast exemplifierat ay förslaget om ertfemte AP-fond, är regeringens målsättning. Här går den verkliga vaffertdela-renmellan socialistisk och icke-socialistisk politik. I reservatiort 11 har yrkat affskafteläftrtadert för "ideellt sparande" bör gälla utöverskattelättnader på vanligt allemanssparartde. Vi är glada över aft prirtcipenom skaffeläffuad för ideella gåvor nu accepterats, men vi anser atf lättnadenbör gälla på ett fördubblat högsta belopp. Def gäller ju en insats för ettallmänrtyftigf ärtdamäl - infe någon lättnad för en enskild persons skaffesifs. Jag yrkar bifall fill de gemensammaicke-socialisfiska reservationerna 1, 7, 8, 9 och 10 samt lill folkpartietsreservation 11. Prot, 1987/88:137 Ungdomsbosparande och sparstimulerande åtgärder 8 §Kammaren beslöt atl ajournera förhandlingarna till förmiddagsuppehåll. 9 § Förhandlingarna återupptogs under ledning avtredje vice talmannen. 10 § Ungdomsbosparande och sparstimulerande åtgärder (forts, finansutskottets betänkartde 21) Ungdomsbosparande och sparstimulerande åtgärder AnL 47TORE (vpk): Jag tänker i mitt irtlägg uppehålla mig vidungdomsbostads-sparandet och bosätfuingslåneu, men först vill jag säga någraord med anknytrtirtg till det som har sagts i debatten om allemanssparartdet. Genom denrta sparform har verkligert skapats möjligheterför dert som kart spara och spara regelbuudef. Därmed förbättras på siktspararrtas ekortomi som sämre bemedlade tvingas in i ert fördyrartdelårtekonsumfion. Det är bra aft regeringen nu har börjat uppmärksamma desociala avigsidor som kan uppkomma för enskilda hushall som i störreutsträckning tvingas atf låuefinansiera sin konsumtion.