prot · GB0999 · 1987-12-31 00:00:00 — a. vill hålla tillbakabyråkratin till förmån för handikappade, ungdomar, starta eget-aktiviteter ochför att skall få ta emot ytterligare 500 arbetshandikappade. sade att när ni tog över regeringsmakten var arbetslöshetenmycket hög. Visst var den det. Låt oss erkänna att den var hög efter svenskaförhållanden. Vi hade genomgått den svåraste lågkonjunkturen någonsin sedankrigsåren, och därför hade vi en svår situation. säger vidare: Sedan har det gått nedåt . Det höll på att ledamin tanke litet fel - men jag förstod naturligtvis att han avsågarbetslöshetssiffrorna. Och det är riktigt. Men märk väl att alla snittsiffrorför de 5,5 åren ligger högre än de tre är jag jämförde med - bl. a. den tid dåfolkpartiet hade det yttersta ansvaret för sysselsättningspolitiken. säger också attsysselsättningen har ökat - som om det vore 85 något nytt för den härregeringstiden. En sådan ökning skedde också som vi haderegeringsmakten - och det vore underligt om inte sysselsättningen skuUe öka ,när vi har en högkonjunktur. Ensak till; genomfördes också en rad reformer, flera i enighet. Vifick en ny semesterlag. Vi fick en förbättrad arbetsmiljölag. Vi gjorde också familjepolitiska insatser till förmånför arbetslivet, och vi genomdrev reformer även mot socialdemokraternas vilja.Den mest publika var jämställdhetslagen, där socialdemokraterna två gånger idenna kammare bjöd spetsen mot det lagförslaget - medan ni berömmer er avatt ha varit med om att genomföra den. Ensådan här jämförelse visar att vi ibland är bra, ibland mindre bra - menegentligen är vi ganska lika. Och, herr talman, jag känner ändå mesttillfredsställelse över att vi i de stora frågorna är mycket eniga om att vibör satsa på en aktiv arbetsmarknadspoUtik till glädje för alla medborgare. 77 (vpk) replik: Även i utskottets handlingar slås fast att den störstasysselsättningsökningen har skett inom industrin och den privata tjänstesektorn.Men industrin har inte direkt växt i glesbygd. Den har växt pä annat håll.Framför allt är det ett ökat kapacitetsutnyttjande som har skapatsysselsättningsökningen. Och tjänstesektorn - den andra delen - har växt kringkoncentrationsområdena, vilket skapar den regionala obalansen. Jagvill inte kalla det att jag predikar elände då jag påpekar att människor mårmycket dåligt av den här utvecklingen, när de tvingas följa med i kapitaletsstrukturutveckling, på dess villkor- understödda av regeringen,på alla sätt.Flyttiasspolitiken är ett exempel. Äldre arbetskraft och arbetshandikappadehar det svårt . Ungdomarna är inte de som först får plats påarbetsmarknaden. Kvinnornas löneläge har inte förbättrats , utandet är tvärtom trots lönenedpressningen totalt hos den arbetande befolkningen.Det har också skett en lönespridning. Priset för stödet till kapitalet är gynnar vissa s. k. duktiga människor, som efterfrågas av kapitalet, medande andra vanliga människorna, som bär upp samhället, har fått utstå mycketstora påfrestningar. Det är därför statistiken inte stämmer med den vanligaarbetarens villkor - och det finner man när man kommer ut i industrin. Jag harinte fått någon reallöneökning, säger mänga. Ja men, säger regeringen, vi harenligt statistiken en reallöneökning. - Har jag fått någon ökning, säger många,är det av arbetsprestationen. Det kan t. o. m. vara så att det som ser ut somen löneökning egentligen består av rationaliseringar. Detär klart att det är ett elände för de människor som tvingas bära upp BoNilssons vackra statistik. ju sä - någon har betalat priset. Harstorföretagen nära 300 miljarder i likvida medel när investeringar ochproduktion är avklarade, då måste några människor i det här landet betala det.Jag tycker att det är beklagligt att arbetarrörelsemänniskor som ochandra skall tvingas föra en politik som understöder kapitalet i stället för attsjälva kräva för att kunna skapa fasta jobb! Vi borde börjapå den offentliga verksamheten, som är högaktuell : Vård, omsorg ochskola. Det skulle ge ett bra resultat även för socialdemokratin! 78 ()replik: Prot. Det brukar, , vara ovanligt lätt att sätta partibeteckning påanställda i AMS, länsarbetsnämnder och arbetsförmed- ' ~ vardet nämligen nästan omöjligt att komma in i de jobben om man inte varaktiv socialdemokrat. Jag vill ändå, efter att ha lärt känna länsarbetsnämndensdirektör i under , bl. iVästerbotten, säga att han inte visade någonting utåt utan var en rakt igenomoförvitlig tjänsteman, och det är sädana man vill ha i statliga verk och organisationer. Sedan vill jagsäga litet grand om den aUmänna arbetslöshetsförsäkringen. Jag tror att det voremycket bra om utskottets majoritet och partierna i minoritet inledde en öppendiskussion om och gjorde en analys av just möjligheterna att blieniga när det gäller en aUmän arbetslöshetsförsäkring och frågan om hur pengarnahanteras i en situation där det är ont om pengar och mänga sektorerefterfrågar pengar. Anf.79 BO () replik; frågade vad socialdemokraterna tänker göra i framtidennär det gäller arbetsmarknadspoUtiken. Jag vill bara kort svara att vi satsar380 milj. kr. mer än pä arbetsmarknadspolitik. Ni säger attarbetsförmedlingen skall göra upp en personlig plan för varje ung människa, mennär vi säger att det skall tillsättas 250 nya arbetsförmedlare eller 100 nyatjänster i yrkar ni avslag. som ni kräver bättre service yrkar niavslag på förslaget om fler tjänster för att ge denna service. Sedantalade om det förgångna. Jag hoppas då att den borgerligaperioden tillhör det förgångna, så att vi slipper få en ny sådan period attjämföra med, om den blir Uka dålig som den senaste sexårsperioden. talar för en treårig ram för . Det kommer att startas enförsöksverksamhet med 3-åriga ramar bl. a. för AMS, så det är sakerpå gång. Om detta kan införas för får vi se närförsöksverksamheten har genomförts. Vi socialdemokrater säger inte nej tilldet, utan vi säger ja till försöksverksamhet. TillElver vill jag också säga att ni tyvärr har yrkat avslag på satsningenpå . Det är synd, med tanke på samhörigheten. Det är mycket viktigt att desom har det svårast i arbetslivet får service sä att de kan komma ut och fäjobb. Jag beklagar djupt att ni har yrkat avslag pä satsningen på . Statistikengår att använda hur som helst - det sägs ju att allt kan bevisas med statistik.Trots allt är det ändå fler än någonsin som har jobb nu - det gär inte attförneka, . 'När det gäller resonemang om länsarbetsdirektören erkänner jagatt mitt uttalande inte var bra. Det är naturligtvis nämnden i , somär socialdemokrafisk, som skall stå för den verksamhet som det gäller. Därförvill jag alltså ändra ordet länsarbetsdirektören tUl länsarbetsnämnden. Jagvill säga till att en arbetstidsutredning studerar hur arbetstidsfrågan skall lösas framöver. Det finns ett kongressbe- 87 slut om detta, så vinonchalerar inte frågan, men den behöver utredas ytterligare. Innansatsningen på den offentliga sektorn kan göras måste ekonomin saneras- deborgerliga förstörde ju ekonomin. Sedan skall vi satsa på vården och denoffentliga sektorn, det kan jag lova. Slutligenär det naturligtvis rikfigt att vi stöder näringslivets tillväxt, och på detsättet har det också blivit många nya jobb. Tredje vice talmannen anmälde att ochBörje anhåUit att till protokollet få antecknat att de inte ägde rättfill ytteriigare repliker. Anf.80 (): gjorde jag studiebesök i skolor i . PäSpandelstorpsskolan i visade rektor det klassrum där enblind pojke var en av eleverna. Tyvärr hade klassen lämnat skolan för dagen närvi kom, men rektor berättade engagerat om den utrustning som krävdes för denblinde pojken - för övrigt den ende blinde eleven i i Karlskrona-och hur undervisningen bedrevs både individuellt och tillsammans med övrigaelever i klassen. Jagfrågade om skolgång för en blind elev i en vanlig klass är att föredra framförskolgång i en skola för enbart blinda, som det var . Rektorn hadeerfarenheter från andra kommuner och från deri tid när alla blinda barn gick isärskilda skolor för blinda, t. ex. här i . Rektornberättade att han minns en blind flicka som varje fredagskväll klev av tåget iSkövde, där föräldrarna mötte. Självfallet var hon glad över att fä vara hemmaunder helgen tills hon reste tillbaka till . Hon umgicks enbart med föräldrarna och en syster.Någon kontakt med jämnåriga i byn blev det inte. Jämför detta med vär elev häri skolan, sade rektorn. Han smälter in i kamratkretsen. Barn i denna ålder tarett handikapp mycket naturligt. Det är sä självklart för eleverna i klassen attvara till hands och att hjälpa till i skolarbetet om det behövs. Eleven fårockså ständigt leva tillsammans med sina föräldrar och syskon. Detta har storbetydelse för vuxenlivet och poj kens framtida roll i arbetslivet. Vigick vidare i skolan, som också hade en träningsskola för ett antal elever medandra fysiska och psykiska handikapp. Vi diskuterade med lärarna dessa eleversmöjligheter att få arbete . De berättade, att även om möjligheternatill arbete har ökat märks det i kontakterna överlänsgränsen att den stora ungdomsarbetslösheten i inte minst drabbarjust de handikappade ungdomarna. Viträffade en grupp handikappade som hade gjort ett studiebesök inne i staden.Det är viktigt att de får öva sig i att ta rätt buss in till staden, att betalaför resan osv., sade lärarna. Det är också viktigt att de lär sig hitta. Enav lärarna påpekade för oss att det är förvånansvärt många människor på bussareller på gator som reagerar negativt när de möter de handikappade. Med negativtmenade läraren inte att främmande människor gav uttryck för detta i ord ellersä. Nej, en del människor reagerar med sättet att stirra, med minspelet, med kroppsspråketeller med viskningar sinsemellan. Varför reagerar människorså här? Är det ett slags avståndstagande, är det Varför kan man inte le vänligt i stället? frågade "! ] 7 , , , , . , ° ,.,,,, , Arbetsmarknadspoliti- Dessa barn ochungdomar behöver sa mycket vanlighet, karlek och Enannan lärare vid en liknande skola i en annan kommun sade till mig för en tidsedan, att har svensken i gemen alltmer vant sig vid att människor somhan möter på gatan kan komma frän , eller och att de kan seannorlunda ut. Svensken "stirrar" inte längre som han gjordetidigare. Detsamma kan glädjande nog sägas om människor på arbetsplatserna,menade denne lärare, även om det på sina häll bedrivs viss mobbning gentemotinvandrare. Men,sade läraren, kommer det en handikappad pä gatan - exempelvis enutvecklingsstörd med ett ovanligt ansiktsuttryck - då stirrar svensken. Vadberor det på? Tradition, fördomar, brist pä kunskap, eller ett slags rädsla?Tyvärr påverkar detta fortfarande arbetsgivarnas inställning till arbete förhandikappade, och det påverkar även människor i allmänhet ute på våra arbetsplatser. Bristervi när det gäller att ge människor grundläggande kunskap om handikappade, ochätt informera över huvud taget om handikappade? Visst görs det en hel del pådet här området via socialbudgeten. Vi ger 50-60 milj. kr. En stor del av dessa pengar skall användas tillinformation, och så sker också. FUB-kontakt,en alldels utmärkt tidning på ett 40-tal sidor som kommer ut ,är ett exempel på denna information. I det senaste numret, som jag fick i minhand här , berättar man om den affischkampanj.Radiohjälpskampanjen, som just nu pågår. På en affisch möter man en grabb i enrullstol. Han säger: "Du drömmer om framtiden. Det gör jag också. "Jag är ganska säker på att den grabben, och många, mänga andra handikappade,vill ha ett meningsfullt arbete - precis som vi andra. Vihar världens minsta arbetslöshet - men ändå problem när det gäller att ordnajobb åt exempelvis handikappade ungdomar. Klarar vi inte denna uppgift , närarbetslösheten är så liten - dä kan man faktiskt undra om vi någonsin klararden. Mendet görs ju så mycket, säger någon - och det visar det betärikande som vibehandlar . Vi satsar 7-8 miljarder på arbetsmarknadspolifiska insatserför handikappade. Alla partier är besjälade av en önskan att det görs så mycketsom möjligt för dessa våra mer eller mindre drabbade medmänniskor. Och ändåkan det göras mer. Alla söker vi lösningar, alla är vi öppna för att pröva nyaidéer och lösningar. Kanske vi kan göra mer genom att satsa mer på information,riktad just till arbetsgivare och till arbetsplatsernas människor, om deresurser som de handikappade besitter. I detta anförande har jag inte nämnt en enda motion eller en enda reservation - öch detta är mycket medvetet. Jag har inte heller kritiserat regeringens proposition; kritik och alternativa förslag finns i reservationer na. Nej, det här anförandet är ett stöd till , och många andra förbund som arbetar pä samma sätt, och ett stöd till 89 1987/88:99 affischen där grabben i rullstolen säger till svenska folket: "Du drömmerom 13april 1988 framtiden. Det gör jag också." ~ Herr talman! Jag hade tänkt sluta mitt anförande här. Men jag måste bemöta något som jag hörde säga i sittanförande. riktigt om det var enfelsägning eller inte, men han påstod att vi hade sagt nej, till de 250 nyaarbetsförmedlingstjänsterna. Därför måste jag i alla fall gä in på en avdetaljerna i betänkandet. Det är de andra partierna somsäger nej. står ju bakom betänkandet i detta avseende. Det var baradet jag vUle tillfoga i mitt anförande - på grund av vad som kanske var en felsägningav . 81 (): , Herr talman!Socialdemokraternas företrädare har i dagens debatt berömt sig av de lågaarbetslöshetssiffrorna. Självfallet är vi alla glada över den godasysselsättningen, även om och alla företrädare för oppositionenhar visat i debatten att man kariske inte har anledning att vara fullt säbelåten som socialdemokraterna verkar vara, när man studerar och analyserararbetslöshetssiffrorna närmare. Ochtyvärr - visst finns det problem i arbetsmarknadspolitiken också här i Sverige.Utskottsmajoriteten pekar själv på 20-24-åringarnas arbetslöshet. Ett annatproblem är den ofrivilliga deltidsarbetslösheten, ett tredje dearbetshandikappade, ett fjärde de unga flickorna som utbildar sig fill arbetslöshet,ett femte bristen på ungdomar i tillverkningsindustrin och vården, ett sjätteatt alltför många väljer atf skaffa sig en kort utbildning för att snabbtkomma ut i produktionen, därför att utbildning inte alltid lönar sig ekonomisktsett. Iett av AMS senaste pressmeddelanden skriver man bl. a. att det finns risk föratt konjunkturen dämpas och att detta i första hand kommer attförsämra arbetsmöjligheterna för särskilt utsatta grupper på arbetsmarknadensåsom arbetshandikappade, äldre och invandrare. Vadgör då socialdemokraterna för dessa särskilt utsatta grupper? Ja, det är intesärskilt mycket! Menlåt mig börja med ungdomarna. I en redovisning av arbetslöshetsstatistiken somutredningstjänsten har tagit fram finns siffror som verkligen inte är särskiltsmickrande för den socialdemokratiska regeringen: Arbetslösaungdomar i åldern utgjorde i procent av arbetskraften är 1983och är 1985 - med socialdemokraterna i regeringen i högkonjunktur! Dettaskall vi järnföra 1979 eller 1981 - med en borgerUg regering ilågkonjunktur. Visserligen har siffrorna gått ner enligt till år1987. Det är Utet svårt att jämföra med siffrorna i de nya mätningarna. Menäven detta är en anmärkningsvärt hög arbetslöshet när det gäller åldrarna 20-24år. Och flickorna har en ännu större arbetslöshet. Vad vill då folkpartietgöra ät detta? Vihar i flera är krävt en justering av ungdomarnas ingångslöner, så att det skulle bU billigare för arbetsgivarna att anställa ungdomar, men regeringen säger nej av för oss outgrundliga skäl. 90 Vi tycker att det bästa sättet vore att temporärtsänka socialförsäkringsav- gifterna, första åretoch sedan en successiv nedsättning. skulle förmå parterna attträffa överenskommelser om oförändrade löner Lönekostnadernaskulle då ligga pä en mer ... .,...-.., j 1 . j c- t u. 1 r. Arbetsmarknadspoliti- rimlig niva jämfört medkostnaderna for en mer erfaren arbetskraft. ' Jagär övertygad om att detta skulle kunna förmå åtminstone en del arbetsgivare attvara mer angelägna om att anställa ungdomar i åldern . Jagvill fråga ; Vad är det för ideologiska bindningar som hindrarsocialdemokraterna frän att på det här sättet initiera partsöverläggningar omsärskilda ungdomsavtal, när ni nu äntligen har släppt ert hårdnackade motståndmot avtal om särskilda inskolningsplatser? ' Jag yrkar bifall tillreservation 17. Jagvill också särskilt yrka bifall tUl vår reservation 14 om lärlingsutbildning.I stället för att stimulera lärlingsutbildningen har regeringen kringgärdatden med en mängd bestämmelser och oUka förbehåll. Detta har fört med sig attantalet platser har minskat, och det har använts som argument mot enlärlingsutbildning, som vi frän ser mycket positivt på. Utskottetsmajoritet ställer lärlingsutbildningen emot en modernisering av yrkesutbildningen.Det är ju helt felaktigt. Det ena utesluter inte alls det andra, utan de olikautbildningsvägarna kan komplettera varandra. Jag yrkar bifall till reservation14. Jagskulle vilja fråga och socialdemokraterna om man ändå inte kan seatt det skulle vara en vinst att ungdomarna på en ort där elevtillgången ellerstrukturen på näringslivet inte medger att vissa studievägar inrättas istället kunde fä lärlingsutbildning med viss lönetäckning från samhället. Det skulleändå ge möjlighet för ungdomar att på ett vettigt sätt komma in i arbetslivet. Heladen här djungeln av oUka åtgärder - ungdomslag, ungdomsplatser,lärlingsutbildning - leder tanken till att någon förenkling eller bättresamordning av hela systemet av ungdomsåtgärder skulle vara angelägen. Särskiltvill jag i en sådan omläggning peka pä vikten av att insatserna för att stödjatonårsflickorna förstärks. är av ungdomslagen flickor. är de iden offentliga sektorn med mycket små möjligheter att fä varaktiga jobb.Folkpartiets förslag att nyttja ungdomslagen som ett jämställdshetsin-strumentoch på så sätt få ungdomarna att pröva otraditionella kvinno- eller mansjobbborde också fä större genomslagskraft. Dessutom vill öka möjligheternatill ungdomslag inom industrin. föreslagna översynen av insatser för ungdomar vill vi från folkpartietockså att man prövar vårt förslag om rätt att få ta med sig återståendearbetslöshetsersättning som ett slags bonus till en ny arbetsgivare. På så sättskulle det löna sig bättre för en arbetsgivare att anställa en arbetslös säsnabbt som möjligt. Vad tycker socialdemokraterna om en sådan idé? Jag yrkar bifall tillreservation 75. Vi har alltså fyra viktigakrav för att förbättra situationen för ungdomar: - Samordning av de olikainsatserna 91 - Möjlighet att få ta med återståendearbetslöshetsförsäkring vid ny anställning. Ungdomarna är en utsatt grupp, dehandikappade en annan, också de en grupp som speciellt vill värnaom. Värt viktigaste förslag här är att ge de arbetshandikappade möjUghet tillmeningsfullt arbete. Därför föreslår vi att man skall föra över pengar frånsocialförsäkringssektorn till arbetsmarknadssektorn så att fler handikappadekan fä lönebidragsanställning i stället för förtidspensionering. Ettannat viktigt förslag har vi tagit upp i reservation 62. Det gäller en ökadflexibilitet i lönebidragssystemet. Lönebidraget bör t. ex. kunna utgå på enhögre nivå än med tanke pä att en gravt handikappad har svårt att fåarbete trots särskilt lönebidrag. Men det är också viktigt för de handikappadeatt få arbete eller behälla ett arbete även om de skulle bli sämre. Tycker intesocialdemokraterna att det är Utet futtigt att i yrkandet om avslag på motionenbara konstatera att kraven pä enkelhet och enhetlighet måste vägas mot kravenpä flexibilitet? Med tanke pä att det här kan gäUa en arbetshandikappadsmöjlighet tiU ett någorlunda drägUgt liv tycker jag att den eventuella lillakrångligheten väger lätt. Dessutommenar vi i att antalet platser med lönebidrag hos ideella organisationermåste öka med åtminstone 600, alltså dubbelt så många som i regeringsförslaget.Det finns många som kan vittna om vilken oerhörd betydelse det har haft för deideella organisafionerna att ha arbetshandikappade som lönebidragsanställda ochvilken stor betydelse det har också för de handikappade själva. Slutligen vill jag kort kommentera ytterligare några förslag fränfolkpartiet. Jagyrkar bifall till reservation 33 som handlar om folkhögskolekurser för arbetslösungdom. Sedan den s.k. särskilda ramen togs bort har, som vi befarade, kursernaminskat. Detta är mycket beklagligt eftersom det är lämpUgt och bra för dearbetslösa att på en folkhögskola få möjlighet fill utbUdning. Eftersomjag bor på landet och är omgiven av bönder vet jag också vilken stor betydelseett fungerande avbytarsystem har för bönderna. Alldeles uppenbart är attomfattningen av ;s avbytarkurser inte är fillräcklig. Jag yrkar bifallfill reservafion 34. Jaghar nu talat om en hel del åtgärder som har föreslagit och som förmed sig vissa ökade kostnader. Det är satsningar på de arbetshandikappade ochpä ungdomarna, ytterligare 600 platser inom lönebidragssystemet, ytterligare500 platser inom SamhaU, lärlingsutbildning, sänkning av arbetsgivaravgifteroch särskilda ungdomsavtal osv. Jagvill sluta med att föreslå en besparingsåtgärd, dvs. bifall till reservafionerna35 och 37. Det handlar om den elevsociala verksamheten i samband medAMU-utbildning. En arbetsgrupp inom departementet har i en rapport föreslagitatt eleverna skall klara sin boendeservice själva genom att betala den faktiskahyreskostnaden. En viss kompensafion skulle deltagarna få genom traktamenten.Detta förslag instämmer i. Regeringen vill avvakta en utvärderingfrån AMS och Utar tydligen inte på sin egen Pådetta sätt skulje spara ca 27 milj. kr. som vi i stället villanvända till åtgärder för de utsatta grupper som vi tycker det är särskiltviktigt att värna om. Jag yrkar bifall till samtliga folkpartireservationer i betänkandet. 82 (); Att vara ung och inte ha något arbete måste vara oe/hört svårt. Ipropositionen och i det betänkande vi nu diskuterar kan vi läsa attarbetslöshetssiffrorna har gått ned och att sysselsättningsläget för ungdomar harförbättrats. Men så länge 30 000 ungdomar är helt utan arbete är situationenlångt ifrån tillfredsställande. 22 000 av dessa ungdomar är mellan 20 och 24år. Det handlar i mänga fall om svårigheter att finna jobb som motsvarar ensutbildning. Detär verkUgen angeläget att, precis som det står i betänkandet, höja dengrundläggande yrkesutbildningens kvaUtet, och det brådskar med en moderniseringav yrkesutbildningen. Vi har i centerparfiet länge framhållit att utbildningenmåste moderniseras och att en uppdatering inte längre fär stå tillbaka förutredningsarbeten och försök. Att bereda ungdomar utbildning och arbete är enoerhört viktig uppgift för samhället. Förutom30 000 arbetslösa ungdomar har vi 36 000 som är föremål för SärskUdaungdomsåtgärder, bl. a. i ungdomslag. Vii har i en kommittémotion begärt att ett förslag skall arbetasfram till ett sammanhållet uppföljningsansvar för ungdomar i åldern . Idetta skall ingå att kommunerna har huvudansvaret för de praktiska insatsernamot ungdomsarbetslösheten. Insatserna bör inriktas på att utgöra ett led iungdomarnas utbildning, deras val av yrke och yrkespraktik. Som skaUarbetsmarknadsverket ha det direkta ansvaret för att ungdomarna sä snabbt sommöjligt placeras på den öppna arbetsmarkriaden. Statsbidraget till kommunernakan utformas pä sätt som motsvarar det nuvarande bidraget till kommunernasuppföljningsverksamhet. Denav oss förordade stödformen- skall ge ungdomar yrkespraktik över helaarbetsmarknaden - detta är viktigt! Vi är dock medvetna om att en utredning ochefterföljande åtgärder kan ta tid. I avvaktan på att en sådan reform som viföreslår genomförs, förordar vi fortsatt heltidsarbete i ungdomslag men viUframför allt ha en ökad satsning på inskolningsplatser. Vi anser attfördelningen av antalet platser skall vara 10 000 platser i ungdomslag och 10000 inskolningsplatser. Enligtcenterpartiet måste målsättningen vara att ungdomarna skall placeras över helaarbetsmarknaden. Fler inskolningsplatser ökar möjligheterna att vinna inträdei näringslivet - pä den privata arbetsmarknaden.