prot · GB09131 · 1987-12-31 00:00:00 — Med detborgerliga förslaget till barnomsorg skulle länet få , nästan påkronan 100 miljoner mer fill föräldrarna i länet. Nästafråga till företrädaren för utskottets socialdemokrater är: Hur kansocialdemokraterna i säga nej till 100 milj. kr. extra tillföräldrarna i , dessutom med en rättvis fördelning? Även skattepolitiken har medverkat till en svag utveckling och då intebara i . Enligt fidningen Metallarbetaren har en schweiziskkarusellsvarvare, i Baden, kvar 18 600 efter skaft, medan i får nöja sig med 6 000. 18 600 mot 6 000 -dessa siffror bordestämma alla, och då inte bara i , till eftertanke. Alltillväxt , plus litet till, har tagits om hand av stat,kommun och landsting i form av allt högre skatter. I har en stor delav skattebetalarna dessutom fått vidkännas extra skattehöjningar ilandsting och kommuner. Således får exempelvis en Kirunafamilj betala ca 3 500mer i kommunal- och landstingsskatt än - en skattehöjning på mer än2 kr. Det är socialdemokrafisk polifik när den är som allra mest destruktivtkonsekvent. Är detta en gärd av soUdaritet, som socialdemokraterna säger närskaftehöjningar kommer på fal? Norrbottenhar lägst antal småföretag jämfört med alla andra län i Norriand. Medan Norrbottenhar 11200 per 100 000 människor, har 12 900 och Jämfland 16 800.Som jämförelse kan nämnas exempelvis aft har 18 200 företag per 100 000människor. Defhävdas gärna atl del är de ofta återkommande strejkerna och hoten om strejk iNorrbotten som påverkat utvecklingen. Hur som helst är det lägre antaletsm.åföretag en viktig faktor som medverkar till en sämre utveckling iNorrbotten än i andra delar av vårt land. Dettakan ses som ett slags bokslut inför ett nytt val. som helhet visarröda siffror. Ansvaret är socialdemokraternas. Det ansvaret anser jag attväljarna skall utkräva i höstens val. Detär mot denna bakgrund som dagens debatt i Norrbottensfrågorna skall ses.Socialdemokraternas dåliga samvete för utvecklingen i har resulterati en mängd "paket" med penningpåsar att ösa ur i form av bidrag ochsubventioner. Som jag nämnde i min inledning, uppgår dessa paketlösningar tillhela 9,8 miljarder bara , när den socialdemokrafiska regeringenfillträdde. Och - förunderligt, förunderligt, herr talman! - dessa paket haralltid haft för vana att komma just valår. kunde med borgerligregering vara det bästa länet i vårt land för företagsetablering. Så över till vårareservationer till detta betänkande. Ireservation 1 hävdar vi att regeringens proposifion är kortsiktiga valtaktiskaöverväganden, vilket även tidpunkten för proposifionens avlämnande visar, samtatf regeringens "paketpolitik" innebär aft stödformerna och anslagenkommer att variera betänkligt länen emellan. nermotiverar infe så stora skillnader. Den långsikfiga näringslivsufveckling-enockså i åstadkoms bäst genom användande av generella insatser, typ sänktaarbetsgivaravgifter. Vi anser även att de fortsatta uttagen avlöntagarfondsskaffer dränerar länet på ett ytterst negafivt sätt. Sådan skattslår undan benen på åtgärder av mer posifiv karaktär. I reservation 4 anser vi aff kvalitetsprincipen vid fördelningav statligt stöd fill kulturell verksamhet måste gälla. Det är av största vikti ett läge när medlen är begränsade. Def är också angeläget att def kulturellastödet ges på bred front, fill konst, musik, musei- och teaterverksamhet. I reservation 8 slår vi fast aft resurser inomarbetsförmedlingarna kan omprioriferas med resultat atf en effekfiviseringuppnås. Några nya resurser kommer således inte atf behövas med tanke på atfarbetsförmedUngarna har större resurser per arbetssökande än någonsintidigare. Då dessa resurser är uttömda, kan regeringen återkomma fillriksdagen. I reservafion 10 hävdar vi att verksamheti infe behöver stödjas med statliga ulbildningspengar. Sådanaresurser har det bolaget i sin normala budget. Vi noterar att utskottet anslutit sig fill vårt förslag omutökad datautbildning, bl.a. för småföretagen. I reservafion 12 anser vi aft medelsbehovet försysselsättningsskapande åtgärder, som löper över så lång fid som , ärmycket svårt atf överblicka. Skäligheten är svår att ha en alldeles bestämdmening om. Men för aft undvika dröjsmål kan regeringen genom finansfullmakten iett senare skede återkomma lill med ell mer distinkt underlaggällande medelsbehovet. I reservafion 14 menar vi att det är angeläget att prövafiexibla lönebidrag för handikappade. Eftersom även regeringen nu anser alt enförsöksverksamhet skall genomföras i två län, menar vi alt ett av dessa länbör vara . I reservationerna 15, 22, 24 och 27 hävdar vi attinsatserna i sker enligt regeringens förslag efter en alldeles nyprincip - aft en enskild kommun ges specialdestinerade utvecklingsinsatser. Vianser att sådana insatser skall gå över , som då har aff väga inalla kommuners önskemål i länet. Vi anser det därför rimligt alt medel tillArjeplog tas ur det stora anslaget om 100 milj. kr. som föreslås och som viockså ställer oss bakom. Resurser fill , och kommuner bör ävende tas ur det samlade anslaget som jag har nämnt. I reservation 21 framhåller vi att förslaget om teknikbyni saknar nödvändigt underlag i propositionen. Del är inte möjligt aft taställning utan nödvändiga kompletteringar, vilka vi anser atf regeringen fåråterkomma med. Men för all inle tempot skall förloras i utvecklandet avteknikbyn anser vi att medel för projektering, förarbeten etc. kan fas ur defstora samlade anslaget om 100 milj. kr. I reservation 29 anser vi i konsekvens med våra fidigareställningstaganden atl den utökning av riskkapitalet med 30 milj. kr. somregeringen föreslår skall lämnas i form av ett amorterings- och ränfefritt lånunder . Selektiva gåvor fill ett av länets många investmentbolag anser viinte rättvist. Särskilda regionalpolitiska insatser i länm. Prot 1987/88:131 talman! Jag yrkar bifall fill samtliga reservationer med moderata förtecken. Särskildaregionalpoli- f_ el VERJONSSON (fp): tiska insatser i Norr- pgj.talman! På behandlar vi två stora regionalpolitis- bottenslan m. m. förslag. Förra gången gällde def den allmänna regionalpolitiken i landet, nu gäller det särskildainsatser i . Detta län, till ytan landets största menbefolkningsmässigt det glesaste, har i många avseenden varit den mest utsattaregionen i landet. Däremot är köerna av arbetslösa täta och alltför långa. Storastrukturförändringar i samband med kraftiga neddragningar vid basindustriernaLKAB, och har gjort det nödvändigt att göra särskUda insatser.Bedömare hävdar att antalet indusfrisysselsafta, drygt 18 000 personer,kommer att ytterligare kraftigt reduceras. beräknas merän var tionde industrisysselsaft komma aff försvinna. Fleraåtgärdspaket har beslutats av . Denrelafivt sett kraftigaste satsningen skedde , när den dåvarande folkpartiregeringenfick stöd att satsa på . Den principielltvikfiga punkten i def åtgärdsprogrammet var att det var lokalt förankrat ochhade en starkt näringslivsfrämjande inriktning. beslut omsärskilda sysselsätfningsfrämjande insatser handlade bl. a. om atf pröva ettnytt regionalpolifiskt instrument, nämligen nedsättning av socialavgifterna ide fyra nordligaste kommunerna. Detta verktyg har man fortsatt aft använda, ochdet avser just nu hela . inställning i fråga om detta äratf satsningen skall ske i de svagaste kommunerna och utökas till att gälla allicke-offenfUg verksamhet. Iutskottsbetänkandet kan man läsa att under de senaste fem årenhar fått mer än en fördubbling av sitt anslag. Det uppgår nu till över 100milj. Härfill kan man säga att denna mycket kraffiga ochvälbehövliga uppräkning av länsanslagef, som för övrigt till sin uppläggninghar decentralistiska och klara liberala inslag, har fillkommit inte fack vareutan trots socialdemokraternas motstånd här i och i kanslihuset. Tackvare ett kraftfullt agerande från den samlade opposifionen här i harlänsstyrelsen i kunnat disponera över 400milj. kr i förstärkt länsanslag. Denfriare användningen, som på försök bedrivs i östra , utgör ettintressant regionalpolitiskt medel. förslag att man skulle satsapå de svagaste områdena och kommunerna genom utvidgningen av den nedsattaarbetsgivaravgiften, men också att sysselsättningsstödet skulle återinföras istödområde C, avslogs visserligen av . Det finnsemellertid anledning för infe minst den regionalpolitiska utredningen atföverväga sådana åtgärder. Folkpartietstöder i allt väsentligt regeringens proposition 86 om särskildaregionalpolifiska insatser i . Men vi har några tungt vägande skälför våra förslag när det gäller insatsernas inriktning och medlens hantering. 72 Traditionellt har regionalpolitik handlat om affgenom kostnadsdämpande insatser överbrygga despeciella nackdelar som avstånd och kUmat skapar i utsatta regioner. Som vipåpekar i folkpartimofionen nr 40 handlar regionalpolitik infe bara omtraditionella kostnadsdämpande styrmedel. Behovet ökar i stället, och vad sombehövs är en mer ufvecklingsinriktad regionalpolifik som syftar fill att skapafysiska, sociala och kulturella miljöer där kreafivifet och nyskapande stimuleras.En sådan politik är främst långsiktigt verkande, vilket innebär att en radsektorer vid sidan om de snävt regionalpolitiska - såsom utbildning, kultur ochkommunikafioner- kommer i blickfältet. Dessa områden får en strategisk roll iden regionala utvecklingen. Denframförhållning som och talar för i mofion A416innebär en angelägen uppmaning. Utskottet tar fasta på argumenten i motionenmen avstår från att ge detta särskilda uppdrag fill regeringen. Därför finnervi i att det finns skäl aft stödja reservation 16. Detär också viktigt att aktualisera frågan om de små och medelstora företagensbetydelse. Den relafivt svaga fradifionen när det gäller småföretagande somfinns i ger särskild anledning att stimulera småföreta-gandet idenna region. Riksdagenhar fattat en rad beslut om s. k. paket till ohka landsändaroch då inte minst till . Också det paket som regeringen nu föreslårär i allt väsentligt nödvändigt och rikfigt. Men jag tror, herr talman, atf vibehöver komma fram fill en ordning där vi fjärmar oss från"paketpolifiken" och i stället för en mer konfinuerlig ochlångsiktigt verkande regionalpolifik. Tyvärr finns det inget sådant resonemangi den aktuella propositionen. Speciellt i en situation av arbetskraftsbrist,som vi upplever, kan paketpolitiken - där alternativ fill denna finns -vara fill direkt nackdel för utvecklingen. Flera av de insatser som föreslås -inte minst vad gäller högskolan - inbegriper rekrytering till avkvalificerad personal. Rekryferingsproblem i defta sammanhang underlättasknappast av atf utvecklingsinsatserna beslutas stötvis i stället för merkontinuerligt. Jag tror, herr talman, atf det är vikfigt att gör en principiellmarkering, och därför yrkar jag bifall till reservafion 2. Dekompletterande reservationerna 23, 25 och 28 har alla det gemensamt atfinsatser av olika slag skall bedömas och i allt väsentligt också beslutas påden lokala och regionala nivån. Det är ju därför som vi anser att särskildapengar skall kanaliseras över ordinarie länsanslag. Ingen kan bättre än delokala företrädarna bedöma behoven i den egna utsatta regionen. Här går enviktig skiljelinje mellan ett socialisfiskt och ett liberalt synsätt. Inomfolkparfiet är vi övertygade om att regionalpolifiken behöver tillföras enlokal mobilisering men även verktyg till en regionalf inriktad polifik sominnebär att det i realiteten blir en god regionalpoUtik. Detär angeläget, herr talman, att den regionalpolitiska utredningen som arbetar- och här upprepar jag det som jag sade - får resurser för atfsnabbt och handlingskraftigt arbeta fram en mer resulfafinriktad ochlångsiktigt verkande regionalpolitik. Jagfrågade industriministern om regeringen var beredd atf ge dessaresurser så atf man snabbt och på ett handlingskraftigt sätt skulle kunna Särskildaregionalpolitiska insatser i m. m. SärskUdaregionalpoUtiskä insatser i m. m. få fram ettregionalpolitiskt utredningsresultat som kunde ligga till grund för riksdagensbeslut. Industriministern och jag hade vid def fillfället så mycket annat aftdiskutera aft denna fråga kom bort, men jag vill gärna ha en kommentar i dagensdebatt, herr industriminister. Det skulle vara välgörande, och det skulleinnebära att vi får mindre behov av krispaket, men aft vi får enväl fungerande regionalpolifik. Skulle detta bU resultatet av regeringens ochriksdagens överväganden tror jag aff vi har lagt grunden fill en bättreregionalpolitik, där "lokaliseringen" har avlösts av"mobiliseringen". En sådan politik skulle vara till glädje för helalandet och särskilt för . Jag ber aft få yrka bifall till folkpartireservationerna och i övrigtbifall lill arbetsmarknadsutskottets hemställan i betänkande 19. 57 (): Många, förhoppningsvisalla, kommer att fängslas av naturen, av brusande och outbyggda älvar, sjöaroch milsvida skogar. Alla kommer säkert atf finna ett län och en befolkning somtappert och med framtidstro kämpar för sitt län och för en positiv utveckling,för nya företag, för ny teknisk utveckling och för nya utbildningsmöjligheter.Vi som bor i tror på vårt län. Densvartmålning av länet som vi har fått del av från talarstolen i denhär debatten gör mig upprörd och förvånad. Jagtycker inte det är lämpligt atf i denna debatt göra en svartmålning avNorrbotten. Det finns en risk atf en och annan som tänkt åka till det län somvi känner så varmt för avbeställer resan. Ettbra län kan bli bättre. Men då får man inte ägna sig åt dödgräveri på def sättsom vi här har sett prov på. Med en polifik för decentralisering kan Norrbottenbli det mest framgångsrika och intressanta länet inför . Det ärmin och vision. Storskalighetenhar haft sin tid. Def gav ett mycket ensidigt och sårbartnäringsliv. behövs ett näringsliv med fler småföretag. Ny intressant teknikkan utvecklas. Med rymdtekniken, som är etablerad fill , kan mångatekniskt avancerade industrier och arbetstillfällen skapas. Genom ytterligareutbyggnad av högskoleutbildning bl.a. med en högskoleenhet i ökarkompetensen i . Def kommer atf innebära nya kunskapsbaserade företagi länet. Ökadvidareförädling av tradifionella råvaror som skog och malm kommer aft geinlandskommunerna en posifiv framtid. Genom bättre vägar och kommunikationerkommer avstånden i länet aff krympa. Övriga kommer aft få närmare tillNorrbotten. Vinsterna från vattenkraften kan användas för att stärka länefsnäringsliv och tillföra länet nya ekonomiska resurser. Genomavveckling av löntagarfonderna kan slippa att skicka pengar frånlänet fill spekulation via i storföretag i andra delar avlandet. Genom att man värnar en god miljö - i såväl kust-, inlands- somfjällregioner - kommer att bli ett attraktivt inflyttningslän. Desom söker alternativ till storstädernas betongmiljöer, bilköer och trängsel kanfå en i . Där finns det svängrum. T. o. m. det kallaklimatet kan bli en utvecklingsbar resurs på samma sätt som de ljusasommarnätterna lockar turister. Förcenterns del handlar det om att utveckla och göra länet ännu meralivskraftigt. Def finns goda förutsättningar för del, men då behövs en heltannan politik än den koncentrafionspolitik som kommit till uttrycki olika sammanhang. Norrbottenhar länge varit rubrikernas och kontrasternas län. Det har infe alltid varit enfördel. Utflyttning, arbetslöshet och glesbygdsproblem har alltför ofta saft enkrisstämpel på . Def är i allra högsta grad missvisande. Det är inteNorrbotten som det är fel på. Det är den förda socialdemokratiska politiken somdef har varit fel på och som medfört atl mer än något annat ländrabbats av stor avfolkning och svåra arbetslöshetsproblem. Norrbottenär trots allt en närande del av vårt land. Den malm, skog och vattenkraft somutvinns i tillför det svenska folkhushållet betydande resurser.Enbart vattenkraften från Lule älv har gett statskassan miljardbelopp iintäkter. har kunnat dra nytta av den internafionellahögkonjunkturen. De exporfinrikfade företagen har kunnat redovisa storavinster. Trots det måste återigen besluta om särskildaregionalpolitiska insatser för . Det visar bl. a. atf den ekonomiskapolitik som regeringen förf varit ofillräcklig och direkt felaktig. tvingasman korrigera och mildra effekterna genom särskilda paket. Def är egentligenett kvitto på att vår krifik av regeringens koncentrafionspolitik varit rikfig.Vad behöyer är inte "pakefpolitik" utan en långsikfignärings- och ekonomisk politik. Detta gäller naturligtvis för alla andra delarav landet också. Ävenom arbetslösheten minskat tornar nya hotbilder upp sig. Deltamåste vi förstås beakta. De stora basindustrierna , och haraviserat kraftiga personalminskningar. finns ca 3 800 anställda inom LKAB.Antalet anställda beräknas fram lill 1990 minska fill 2 500 personer, dvs. enreducering med ca 1 300 personer. Även har presenterat förslag omminskning av personalen frän ca 3 700 till 3 000 under de närmaste fre åren.Defta måste vi möta genom kraftigare satsningar på nyföretagande, nyainvesteringar och främjande av andra branscher som kanske inte ärrepresenterade i på det .sätt som vi skulle önska. Utvecklingenefter regeringsskiftet har efter hand medfört en allt kraftigare regionaloch inomregional obalans. Detta har självfallet påverkat vårt län. Ivalrörelsen 1982sade01ofPalmeien tidningsintérvju: "Jag tror på def härlänet och att ingen ska behöva flytta härifrån." Därefter har netfoufflytfningen från uppgått till 22personer , eller totalt drygt 6 000 personer. Främst är def ungdomarsom efter avslutad utbildning tvingats flytta frän länel. Är del detta somsocialdemokraterna menar med på rätt väg? Införårets val kommer säkert socialdemokraterna aft upprepa uttalandefrån . Varför skall norrbottningarna nu tro på socialdemokraterna när effekten av deras politik ? Särskildaregionalpolitiska insatser i m. m. 1987/88:131befolkningstal understiger nu kraftigt det som en enig riksdag satte upp som mål i 1981/regionalpolifiska beslut. Detskulle behövas en befolknings- Särskilda regionalpolitiska insatser i m. m. ökning med ca 6 200personer fram fill 1990 för att nå målet. Jag tycker det är viktigt att vi fåren politik där detta mål eftersträvas, även om vi inte skulle nå def 1990. Jagkan konstatera atf det befolkningsmål som sattes upp och som socialdemokraternamedverkade fill för industriministerns eget län - jag ser att industriministernnu sitter i kammaren - är uppnått, t. o. m. överträffat. Varför skall infedefta kunna gälla också? Socialdemokraternahar försökt göra ett stort nummer av sin proposifion om . Jag tyckerfaktiskt att man borde tala med något mindre bokstäver. Förslagen iproposifionen berör enbart en begränsad del av länet, främst Luleregionen, ochde är otillräckliga för aft situationen för de sämst ställda länsdelarna skallkunna förbättras. Regeringen har också helt utelämnat åtgärder som kanstimulera utveckUngen av den mindre företagsamheten, jordbruket,servicesektorn m. m. Deåtgärder som regeringen nu föreslagit beräknas kosta ca 790 milj. kr. För atffå ett begrepp om hur litet man egenfligen satsar finns def skäl att göra någrajämförelser. Regeringen satsar större belopp på reparation avkärnkraftsreaktorn , med stöd av . Där satsar regeringen1,. Detta är väsentligt mer än vad som anslås tillregionalpolitiska åtgärder i det värst arbetslöshefsdrabbade länet. Denskattelättnad som och fick genom att överta rätten tillförlustavdrag från Svenska Varv är också ett belopp där värdet överstigerregeringens nu aktuella Norrboffenspaket. Jag har frågat förut men inte fåttsvar: Har socialdemokraterna haft röstlängden som underlag när de sattprislappar för olika regioner? Det verkar så. Meden annan inriktning av politiken än den socialdemokraterna står för finns defförutsättningar för aff skapa en ännu posifivare utveckling i . Mendet förutsätter aff besluten över strategiska och ekonomiskt intressantaresurser överförs från den nafionella fill den regionala nivån. Jag tänker bl.a. på vattenkraften. Dennegativa befolkningsutvecklingen i flera av länefs kommuner måste hejdas ochvändas. Def kan man göra genom att man bedriver en helt annan ekonomisk ochnäringspoUtik. Det förutsätter ett breddat näringsliv och flerarbetstillfällen. Det krävs stopp för avfolkning. I stället behövs en storinflyttning till de mest utsatta regionerna om de skall överleva långsiktigt. Iannat fall bor snart den sista generationen i många av länets byar. Det vill visom lever där uppe inte uppleva. ,som länge har haft ett ensidigt näringsliv dominerat av några stora statligaföretag, behöver en livskraftig småföretagsamhet. Vi har under de senaste årenkunnat glädja oss åt att många nya företag har tillkommit och all många nyaförelag är på väg att etableras inom branscher som inte varitrepresenterade i . Det är den väg som vi måste fortsätta att vandra. Centernhar föreslagit flera åtgärder för aff förbättra klimatet för den mindreföretagsamheten, som verkligen behöver blomstra i . År1982 beslutade på initiafiv aft arbetsgivaravgifterna 76 skulle sänkas i de fyranordligaste kommunerna. Efter valet förändradevisserligen socialdemokraterna def beslutet. har bara vissa verksamheterinom näringsUvet lägre arbetsgivaravgifter. Jord-och skogsbruket,trädgårdsnäringen m. fl. branscher får inte del av sänkningen. För att skapa fler jobb är det viktigt att sänka skatterna ochavgifterna på arbete inom alla branscher. För småföretag och egenföretagare ärarbetsgivaravgifterna en tung börda som begränsar möjligheterna till utvecklingoch nya arbetstillfällen. Genomsänkta arbetsgivaravgifter på småföretagen kan dessa få utrymme till expansionoch möjUghet att anstäUa fler. Och det behövs verkUgen i . Därförföreslår att sjukförsäkringsavgiften skall, utöver den sänkning som nugäller för vissa företag, sänkas för alla företag med upptill 15 anställda. Då får man en riktig småföretagsprofil. Deregler som gäller för sänkta arbetsgivaravgifter omfattar infeträdgårdsnäringen eller jord- och skogsbruket. Jag vill fråga: Vad finns defför skäl aff undanta de verksamheterna, som socialdemokraterna har gjort? Ansersocialdemokraterna atf def är viktigare aft sänka arbetsgivaravgiften förhotell och restauranger, så att de kan anställa en bartender på ett lyxhotell iLuleå, än atf ge samma förmåner till den som arbetar på en handelsträdgård iTornedalen? Egenföretagarnaär en viktig grupp i ett glesbygdslän som . Deras skatte- ochavgiftsbörda är orättvis. Därför måste även egenföretagarna omfattas av lägrearbetsgivaravgifter. förslag aft slopa aUa arbetsgivaravgifter för enegenföretagare upp till ett basbelopp, som är , skuUeväsentligt främja den företagsgruppen. Detbehövs flera olika åtgärder för att främja en posifiv småförefagsut-veckUng.Med andra ord: Vi vill skapa en "gräddfil" för småföretagen iNorrbotten. Föratt skapa ett livskraftigt behövs också en levande landsbygd, intebara några expansiva kommuncentra. Nya grepp måste fill för aft bryta dennegativa utvecklingen på den Norrbottniska landsbygden. Näringslivet pålandsbygden och de mindre orterna måste differentieras. Indusfri, hantverk,turism och administrafiv verksamhet är exempel på verksamheter som behövertillföras landsbygden. Iannat sammanhang har vi från föreslagit ett särskilt utvecklingsprogramför landsbygden. Vi har föreslagit atf 100 milj. kr. skall anslås för landsbygdsutveckling. Föratt förverkliga regionalpoUtiskä mål och åstadkomma en långsiktig positivutveckling i behöver länet tillföras större resurser än vadregeringen föreslår i sin proposition, och det har vi från föreslagit. Vinsterna från vattenkraften skulle kunna få stor betydelse förUtveckUngen av närings- och samhällsUvet i . används vinsternafrån den norrbottniska vattenkraften till atf täcka investeringar och förlusteri kärnkraftsprodukfion i andra delar av landet. Regeringensproposition är inget prov på nytänkande. Det hade den blivit om regeringen hadelyssnat på och många i som föreslagit att låta fådel av vinsterna från vattenkraften. /har centernföreslagit att skall få del av vinsterna från Särskildaregionalpolitiska insatser i m. m. Särskildaregionalpolitiska insatser i m. m.