prot · GB0932 · 1987-12-31 00:00:00 — Jag ber, herr talman, inledningsvis att få yrka bifalltill den socialdemokratiska reservationen, nr 1, och i övrigt bifall tillutskottets hemställan. Vad handlar då detta om? Den vanligaste kritiken frånoppositionen i sådana här sammanhang är att det inte kommer några förslag frånregeringen och att de förslag som eventuellt kommer är försenade och har ettfelaktigt innehåll. attackerar man från det motsatta hållet. Den vanligarollfördelningen mellan aktörerna riksdag och regering är ju den, att det ihuvudsak är regeringen som lägger fram förslag, som vi sedan prövar i utskottoch kammare och därefter fattar beslut. Här kommer alltså majoriteten - moderater, folkparfister,centerpartister och vpk - att lägga locket på för potentiella effektiviseringarinom länsförvaltningen, om nu utskottsmajoriteten består även vid omröstningeni kammaren. Man vill förhindra moderniseringar. Man vill lägga hinder i vägennär det gäller att förbättra länsstyrelsernas service. Vidare går man emotpersonalorganisationernas mycket starka intresse för att få förändringar,förbättringar, till stånd. Principiellt är situationen mycket intressant. Jagär dock mycket betänksam i detta avseende. Ingen här i , herr talman,vet ju om eller när en proposition kan komma. Eller är det så, attborgerligheten har sådan information att man , med hänvisning fill någonform av underlag, kan säga nej? Det enda vi socialdemokrater vet i detta sammanhang är attborgerligheten tillsammans med vpk inte vill ha en granskning av en eventuellproposition. Man vill alltså inte värdera propositionen kvalitetsmässigt, närden nu kommer, med tanke på dess sakUga innehåll. Det är ett mycket tungtansvar som borgerligheten och vpk på detta sätt tar på sig. Principiellt är jagmycket förvånad över att man har tagit detta steg. , herr talman, ber jag att få yrka bifall tillreservafion 1 i detta betänkande. 78INGRID (): Herr talman! Det betänkande som vi nubehandlar, bostadsutskottets första betänkande detta , upptar ihuvudsak två frågor: När skallriksdagen behandla frågan om en sammanföring av länens förvaltning i enmyndighet, en s.,k. Hur skalllänsstyrelsernas naturvårdsenheter klara alla nya krav som ställs på dem? Dessutom tar man i betänkandet uppnågra motioner som rör styrelse. När vi i bostadsutskottet besökte länfick vi en redogörelse för det då knappt årsgamla försöket med samordnadlänsförvaltning. Redovisningen bör väl närmast karakteriseras somentusiasfisk. Ett sådant resultat är givetvis glädjande för dem som haransvarat för omorganisationen. Ändå anser vi i , till skillnad från föregåendetalare, som ju företräder socialdemokraterna, att utskottsmajoriteténs förslagär utomordentligt klokt,' nämligen att en proposition i frågan får anstå tillvåren 1989. Ett såomfattande reformförsök bör få den prövningstid som man betraktade som rimlignär man startade med försöket. Man kan knappast hinna med att utvärdera allakonsekvenser . Därtill kommer att försök pågår i andra län - försök meden organisation som skiljer sig från den i . Dessa försök beskrivsockså som lyckade inom sina områden, t. ex. i . En jämförelse ochen eventuell sammanvägning bör därför göras inför propositionsarbetet våren1989. Jag yrkar härmed bifall till utskottetsskrivning vad gäller förslag till samordnad länsförvaltning. Den andra större frågan - det gäller alltsånaturvårdsenheternas resurser-debatterade vi här i kammaren för precis etthalvår sedan, . Då gällde det den extra resursförstärkning om 5 milj.kr. som ville att länsstyrelsernas naturvårdsenheter skulle få föratt klara sina allt större åligganden. Genom majoritet blev dettyvärr avslag. kan vi inte föreslå ett penningtillskott. I ställetbetonar vi det som sades i vår motion , att naturvårdsenheterna får ensådan organisation att de på ett mera kraftfullt sätt kan företrädamiljövårdens intressen. hänvisade majoritetens företrädare till att enutredning pågick om miljövårdsorganisationen. Denna utredning, den s.k.Heurgrenska utredningen, med titeln bättre miljö, har presenteratsunder hösten och skall nu utgöra bas för en miljöpolitisk proposition undervåren. Med hänvisning till detta har vår motion 1986/87:517 avstyrkts. Vi vill genom vår reservation peka på viktenav att den regionala tillsynsmyndigheten ges en central roll. Under den senastemånaden har den allmänna debatten gett oss ett gott stöd i denna fråga. Miljö-och energiministern har anklagat länsstyrelserna för att inte med kraft t. ex.ta itu med freonfrågan. Men länsstyrelserna blev inte svaret skyldiga.Länsstyrelsen i säger t. ex. i ett öppet brev till ochregeringen att "glappet mellan era ambitioner och våra resurser har blivit alltförstort--- .Vi har inte en chans att sköta rutinarbetet på det sätt Ni förväntaroch bevaka och ingripa mot nya miljöhot." I debatten tog jag fram några exempel på vad sominte hinns med, och jag vill påminna om dessa. De nya uppgifter som tillsynenligt vattenlagen innebär har man ej kunnat prioritera. Många tiUstånd enligtmiljöskyddslagen börjar snart nå tioårsgränsen. Resurser för omprövningarsaknas.. Utredning om vissa problem i den känsliga kan inte genomföras.Exemplen kan mångfaldigas, säkerligen från varje länsstyrelse. läns naturvårdsenhet avslutar sitt brev tillBirgitta med en inbjudan till ett studiebesök eller kanske en praovecka.Jag vill gärna be att få instämma och hälsa miljöministern välkommen till en,som jag uppfattar det, vital och engagerad naturvårdsenhet. Jag yrkar bifall till reservation 2. Även omden inte vinner gehör hos kammaren hoppas jag att dess intentioner skall finnasmed i den miljöpolitiska proposition som väntas i vår. vill jag säga något om den motion som BengtHarding har väckt om initiativrätt för ledamot i . Många harförvånats över att denna demokratiska rättighet saknas ilänsstyrelseinstruktionen. 1987/88:32 methar väl i de flesta fall kunnat lösas smidigt genom underhandskontakter. 26november 1987 har accepterat att frågan behandlas i sambandmed det kommande förslaget omsamordnad länsförvaltning, där de förtroendevaldas medverkani styrelse skall tas upp. 79 PER () replik: gör här någon sorts sakvärdering av eneventuell proposition, om vilken vi egentligen inte vet ett dugg. Med dennaunderliga sakhantering säger hon nej till att skall ta emot en sådanproposition. Det är ett mycket dåligt sätt att argumentera. Jagvill ställa frågan till : Varför är rädd föratt det eventuellt kommer en proposition ? Låt oss titta påsakfrågan och de skäl som då kan finnas för att lägga fram en proposition!Utskottet får i sedvanlig ordning se på innehållet i propositionen, godta deneller göra förändringar. vill inte vara med om detta, och därmedskjuter man upp en nödvändig effektivisering inom till1990-talet. Det är dålig politik. Anf.80 () replik: Herr talman! Jag kanske inte riktigtförstod Per när han talade om att tar uppsakhanteringen. Vi har inte tagit upp sakhanteringen så mycket när det gällersamordningen av länsförvaltningen. När förslaget om samordnad länsförvaltninglades fram ansågs att försök borde pågå . I tycker man har lyckats bra, men det finns andra länsstyrelser som också lyckas ganskabra. Varför skall då fatta ett hastigt beslut grundat bara påförsöket i ? som helst får ju arbetamed sin organisation. Känner man att man vill, som Per säger,effektivisera verksamheten står det varje länsstyrelse fritt att göra så. Påden punkten lägger vi i absolut ingen hämsko på verksamheten. Anf.81 PER () replik: talar här , om och om etthastigt fattat beslut. Det är precis det som det inte handlar om. Det handlarom att vi inte vet någonting om detta. Vi vet ingenting om huruvida detta skallgrundas på Norrbottensförsöket, om perioden skall löpa ut eller om vi hastigtskall fatta beslut. Vad vi slår vakt om är att regeringen ändå måste få ha rättatt komma till med sina förslag. Var hamnar vi om vi plötsligt skulleanvända den princip till vilken uppenbarligen anslutersig, nämligen att en majoritet här i skulle förhindra regeringen attregera? Det är ju det som frågan egentligen handlar om. Vihar inte bundit oss för någon lösning baserad på Norrbottensmodellen eller vaddet nu handlar om. Vi värnar om regeringens uppgift som är att regera,regeringens uppgift är att komma till med propositioner, och det villni förhindra med detta förslag fill beslut. Anf.82 () replik: Herr talman! Vi har nog fåttuppfattningen att det var just Norrbottensförsöket som förslaget skullegrundas på, eftersom regeringen efter det att detta försök pågått bara tremånader frågar länsstyrelserna om deras åsikt om försöket och hur de vill hasin länsförvaltning ordnad. Regeringen har gett sken av - det tycker jag ärganska klart - att det är just Norrbottensmodellen som den vill ha genomförd.Man kan inte säga att man, genom att ge ordentlig betänketid innan man genomfören så stor reform som denna, hindrar någon regering från att regera. Anf.83 (): Regeringen har i en skrivelse till meddelat att man ämnaravkorta försöksperioden och lägga fram ett förslag om samordnad länsförvaltningunder den här mandatperioden. Det är därför vi har tagit upp frågan. Utskottetföreslår att skall göra ett uttalande med anledning av centernsmotion 1986/87:Föl60 som innebär att vi inte vill avkorta försöksperioden såvåldsamt som detta skulle innebära. Säger ingenting nu har juregeringen en sorts accept från att avkorta försöksperioden och undermandatperioden lägga fram ett förslag. Detta anser majoriteten ibostadsutskottet vara ett alltför snabbt handlande. Vi vill att försöksverksamheteni skall få pågå längre innan det är meningsfullt att utvärdera den.Andra län prövar också olika organisationsformer som bör vägas in. Jag yrkaralltså bifall till utskottets hemställan under punkt 1. Centernreserverar sig tillsammans med för att länsstyrelserna skall få enbättre möjlighet att klara miljövårdsfillsynen. Samhälletlägger på länsstyrelserna ett stort ansvar inom naturvård och miljöskydd menser inte till att de får en organisation som kan klara arbetet. I stället gårregeringsföreträdare ut och kritiserar i skarpa ordalag personalen ute pånaturvårdsenheterna. Detta leder inte fill bättre miljöskydd. De känner sig medrätta orättvist behandlade. Förutom organisationsförändringar behövsytteriigare resurser direkt riktade till naturvårdsenheterna pålänsstyrelserna. Detta behandlar inte bostadsutskottet i dagens betänkande. Mencentern har med anledning av tilläggspropositionen väckt enkommittémotion med förslag om 10 milj. kr. Om något konkret skall kunna göras för att snabbt stärkaövervakningen på miljöområdet måste nya resurser tillföras . haralltså möjlighet att anslå erforderliga medel med anledning avcentermotionen. Det är också viktigt att länsstyrelserna får sådanainstruktioner att pengarna verkligen kommer naturvården fill godo. Därför yrkarjag bifall till reservation 2 i bostadsutskottets betänkande 1987/88:1. 84 (): Länsstyrelserna är viktiga organ. Deras roll är dock något komplicerad.Dels är länsstyrelserna regeringens och centrala myndigheters organ, dels skalllänsstyrelserna företräda länens intressen gentemot regeringen. Det finns ävenandra länsorgan med liknande uppgifter. En avgörande förändring har skett för ett antal år sedangenom att lekmannainflytandet i länsstyrelserna ökade, och det är givetvis avstort värde. Vi bör så långt som möjligt försöka bibehålla detta inflytande. Men en fastlagd organisation eller struktur behöver intevara för evigt. Den måste från tid tiU annan ses över, men det bör ske planeratoch utan alltför stor brådska. Civilministern visar dock upp en påtaglig, janervös brådska. Den 1 juU 1986 trädde en ny lag i kraft omförsöksverksamhet i . Den modell av samordnad länsförvaltningsom då startade avsågs pågå . Men - hösten1986- påbörjade regeringen en utvärdering, och detta väckte.självfallet storförvåning ute i länen. Civilministern har anmält att han avser att lägga framen proposifion om samordnad länsförvaltning - alltså en permanentning - underinnevarande mandatperiod. Det innebär att en proposition är att vänta senastvåren 1988. Nog är detta anmärkningsvärt. Har man beslutat om en treårigförsöksverksamhet bör i varje fall större delen av tiden få löpa ut. Dessutom är det bra om man kan väga in andra synpunktereller andra metoder för att öka effektiviteten ute i länen. Det kan finnasandra modeller än den i . Kronobergsmodellen har nämnts, och den ärvärd att ta vara på. Dess bättre har bostadsutskottet litet mer is i magen äncivilministern. Det är rimligt att inte rusa iväg alltför snabbt. Majoriteten ibostadsutskottet har med anledning av en centermotion enat sig om att om detskall fill en ny lagstiftning i dessa frågor, så skall proposition inte lämnasförrän 1989. Då kan man ha fått mera tid som kan behövas för att väga in mångaandra synpunkter på hela frågan. Per försvarar självfallet tappertregeringen, men riktigt helhjärtat är väl ändå inte försvaret. Jag tillåter migatt citera ur den reservation som Per yrkat bifall till. Därstår: "Utskottet har inte tillräckliga skäl motsätta sig regeringens handläggningav ärendet eller den tidsplan för propositionsarbetet som regeringen nu arbetarefter." "Inte tillräckliga skäl", men skäl finnsuppenbarligen, även för Per . Det innebär att man är någottveksam i det stöd man ger regeringen. Jag vill i detta sammanhang kommentera de argument som PerOlof för fram i debatten. Han sade att det inte är rimligt attriksdagen utfärdar förbud för regeringen att lägga fram propositioner och attdetta är regeringens uppgift som inte skall lägga sig i. Dennatolkning är enligt min uppfattning inte korrekt. kommer - om nuriksdagen följer majoritetens förslag - inte att införa något förbud. Jagnödgas återigen citera ur betänkandet. På s. 6 säger utskottsmajoriteten: "Omutvärderingen ger vid handen att en proposition om samordnad länsförvaltningskall föreläggas synes det vara lämpligt att presenterasett förslag ." Såvitt jag kan förstå innebär den foimuleringen inte ettförbud. Det är en rekommendation som ställer sig bakom gentemotregeringen för att på det sättet förhindra onödigt arbete, för att förhindraolycksfall i arbetet så att man inte alltförsnabbt lägger fram en proposition som inte är tillräckligt väl underbyggd. PerOlof säger också att man - dvs. majoriteten - vill förhindraförbättringar. Det är inte så att vi vill förhindra något, tvärtom. Skall enproposition komma är det väl i allas intresse att den har sådan kvaUtet att denfår godkänt av . Av den anledningen tycker jag att kritiken frånHåkanssons sida är felaktig. Jag yrkarbifall till utskottets hemställan i den här delen. Jagvill också helt kort beröra reservation nr 2, som gäller förstärkning avlänsstyrelsernas naturvårdsenheter. Det kan givetvis finnas olika synpunkter påresurserna till de avdelningarna, men jag tycker inte att i det härläget, utan närmare redovisning av vilka kostnader det rör sig om, skall fattaett sådant beslut. Jag tycker att man bör överväga de frågorna i ett störresammanhang när man ser hela resursåtgången till den sektorn. Jag tycker alltsåatt vi skall avvakta litet till. Även i det hänseendet vill jag således yrkabifall till utskottets hemställan. Anf.85 PER () replik: Jag kan förstå att är besvärad över den här debatten,men vad jag inte förstår är att han inte tolkar det folkliga uttrycket förbudsom jag gör det, dvs. synonymt med det som nu ställde sigbakom. I den text som säger ja till heter det: Regeringen börsålunda inte enligt utskottets mening förelägga ett förslag underinnevarande mandatperiod. Det kan man med ett folkligt uttryckssätt kalla ettförbud. Att det i den formella, juridiska meningen inte är ett förbud är enhelt annan sak. Jag valde den folkliga benämningen när jag sade att det skalluppfattas som ett förbud. Detär något av ett hot över det som nu för fram i debatten,nämligen att det inte är någon mening med att komma med ett förslag, därför attmoderater, folkpartister, centerpartister och kommer att använda sinmajoritet till att avslå varje förslag.som ändå kommer. Det visar bara att jaggjort en rikfig tolkning -r det är ett förbud det handlar om. Iförlängningen tycker jag att det är riktigt att dra slutsatsen att man från deborgerliga partiernas och vpk:s sida inte är intresserad av att medverka förbättring, effektivisering och utveckling av länsstyrelseverksamheten. Tillsist några ord om uttrycket "inte fillräckliga skäl". Det är precisdet som är debattens kärnpunkt. Vi socialdemokrater kan också från ett antalolika utgångspunkter tycka att den försöksverksamhet som pågår skall få löpaoch att vi skall få tid tiU utvärdering. Men vi är inte så halsstarriga att vibenhårt håller fast vid det, utan vi är beredda att titta närmare på de sakskälsom regeringen kan ha för att lägga fram en proposifion och även att granskainnehållet i en proposition och medverka till att den skickas vidare medklartecken eller till att den förändras på något sätt. Vad ,och säger är: Vi vill inte hanågon proposifion. För att sedan inte få nya tolkningsbekymmer skall jag intekommentera det på annat sätt än genom att upprepa att jag tolkar det så att mansätter upp ett förbud i ordets folkliga mening för regeringen mot att komma till meddet väl underbyggda förslag som en proposition innebär. Anf.86 () replik: Vi politiker kritiseras ofta för att vi är alltför litet folkliga. Vitalar vårt byråkratiska språk, och det är svårt för människor i allmänhet attförstå. Men ibland är det kanske ändå angeläget att vi något håller påformerna. talar om en folklig tolkning av vad säger. Det kanlåta slående, men hur det nu är är det nog ändå viktigt att vi fäster visstavseende vid vad som verkligen skrivs. Man kan inte, som Per , framhärda i att ändå tolka det som sägs på sitt eget sätt och hänga uppdebatten på det. Det är litet för tunt. Sedansäger att jag har sagt att det inte är någon mening med attframlägga en proposition , eftersom vi ändå kommer att avslå den. Dethar jag inte sagt. Jag säger att det är olämpligt att tvinga fram enproposition som har för litet underlagsmaterial, vilket medför att man fattarför snabba beslut, som kanske inte fyller de krav som jag föreställer mig attäven Per ställer på en proposifion. PerOlof sade i sitt inledningsanförande: Låt regeringen lägga fram sinproposition så får vi se vad den innehåller, dvs. vi skall nog korrigera debrister som även jag, Per , anser kommer att finnas ipropositionen. Detbesväret tycker jag inte att vi skall åstadkomma. Vi bör avvakta till 1989. Anf.87 PER () replik: Det här är på väg att bli mer spännande än vad jag hade förestälh mig.Jag ber och de övriga debattörerna tala om för oss socialdemokratervad meningen på s. 6 i bostadsutskottets betänkande nr 1 betyder:"Regeringen bör sålunda inte enligt utskottets mening förelägga riksdagenett förslag under innevarande mandatperiod." Vadär det som har hänt som gör att ni uppenbarligen kan tänka er att behandlapropositionen? Hur skall denna mening tolkas? Av de inlägg vi har hört härsenast bUr förvirringen bara större. Anf.88 () replik: Per läste alldeles upp vad utskottet har sagt idenna fråga, nämligen att inte bör föreläggas ett förslag underinnevarande mandatperiod. Något förbud kan inte utfärda, det är heltklart, och det har inte heUer utskottet föreslagit. Detta är ett förslag somriksdagen lägger fram till regeringen, ett tillkännagivande i den riktningen.Jag vill inte förlänga debatten genom att återigen läsa upp vad det står ibetänkandet. Det kan Per läsa själv. vice talmannen anmälde att Per att till protokollet få antecknat att han inte ägde rätt tillytterligare replik. 89 (): Länsstyrelsernas naturvårdsenheter har figurerat i debatten den senastemånaden. I tidningsartiklar har bl. a. talesmän för naturvårdsenheterna iLinköping och uttalat, att om de på ett tillfredsställande sätt skallkunna utöva den miljötillsyn som behövs och som man förväntar av dem, krävs deten förstärkning med tre befattningshavare vid resp. länsstyrelse. Jag är medveten om att anslagsfrågorna debatterades här i kammaren den27 maj och avgjordes i votering . Frågan berörs dock i reservation nr2 som är rubricerad "Förstärkning av länsstyrelsernasnaturvårdsenheter". I reservationen anges att det i allt väsentiigt torderåda stor enighet om att miljövårdsarbetet på den regionala och lokala nivånbör förstärkas, så att bl. a. tillsynen på miljöskyddsområdet förbättras. Ja,det har infunnit sig större enighet , när länsstyrelsernasmiljövårdsenheter reagerat och själva kommit till tals i debatten. Jagvill i det här sammanhanget, herr talman, erinra om att det förslag vi från kds hade i en motion från allmänna motionstiden just gick ut på att tillföra länsstyrelsernas naturvårdsenheter resurser motsvarande tre ytterli gare handläggare per styrelse. I ett Magasinprogram lämnades uppgiften att 60 handläggare vid länsstyrelserna hade att övervaka 100 000 företag med miljöfarUg verksamhet. Det bUr ungefär en persontimme per tillstånd och år. Det är alltså mycket angeläget att tillse att kapaciteten kan ökas. Anslagsfråganär som sagt passerad . Det som kan göras är att bifalla reservationnr 2, så att förbättringar kan komma i gång . Men nogbeklagar jag att det inte fanns flera reservanter . Jag vill än en gång understryka, att vill man åstadkomma något rejält iden här frågan så är det en förstärkning av naturvårdsenheternas resurser förmiljötillsyn, enligt kds förslag , som krävs. Jag är helt övertygad om att så länge miljövårdsenheterna vidlänsstyrelserna är så underbemannade som de alldeles uppenbart är, kommer detena miljöeländet efter det andra att "poppa upp". Och ansvarigapolitiker, inkl. ministrar, kommer att använda det klassiska uttrycket:"Det hade vi ingen aning om." Överläggningeni detta ärende var härmed avslutad. (Beslut fattades efterdebatten om bostadsutskottets betänkande 2.) Kammaren övergick till att debatterabostadsutskottets betänkande 2 om regler för byggande. 90 (): I bostadsutskottets betänkande 2 behandlas bl, a, frågan om byggnormer-en fråga som varit föremål för debatt i kammaren vid åtskilliga tillfällenunder senare år. 5 protokoll 1987/88:32-33 Vimoderater har, tillsammans med och , framhållitnödvändigheten av färre och enklare normer inom byggområdet. Skälen har varitflera. En rensning i denna djungel av råd och anvisningar, blandade omvarandra, vilken går under benämningen Svensk Byggnorm, är nödvändig om viskall kunna få ett konsumentstyrt byggande med ökad valfrihet för den enskilde. Färreoch enklare normer innebär naturligtvis att entreprenörer och byggherrar fårett ökat ansvar. Det vore bra. Det skulle dessutom skapa förutsättningar förvariation och nytänkande - något som alltför ofta saknas i dagens detaljreglerade byggande. Om regelfloran begränsas till enkla tekniska funktionskravsamt grundläggande säkerhetskrav skulle byggkostnaderna kunna sänkas, vilketmedborgarna skulle kunna notera på både skattsedel och boendekostnadsavier. Ävenom socialdemokraterna numer erkänner att vi har rätt när vi kräver färre ochenklare byggnormer, har de inte ställt sig bakom ett tillkännagivande meddenna innebörd. Vi beklagar detta. Vi moderater stöder utskottets skrivning och hemställan vad gällerfrågan om radon i bostäder. Jag vill dock betona vad vi framhåller i ettsärskilt yttrande, nämligen att vi inte nu är beredda att binda oss för att ettekonomiskt stöd för att eliminera radon i bostäder skall införas. Bostadsstyrelsenhar aktualiserat frågan i sin anslagsframställan. Ärendet kommer därför attbelysas i den budgetproposition som överlämnas till . Vikommer då att ta ställning till om ett stöd skall införas och hur det i så fallskall utformas och inte minst hur det skall finansieras. Jag yrkar bifaU till reservafion 2 och i övrigt till utskottetshemställan. 91 (): Vi debatterar nu radonproblem i bostäder. Jag skulle först vilja göraen kort återbUck fill . har det gjorts betydande insatser för att mäta radioaktivtnedfall i landet. Regeringen har också medverkat fill att gränsvärdena förlivsmedel satts lågt för att minska de skadeverkningar som kan uppkomma.