prot · GB09134 · 1987-12-31 00:00:00 — Men det har blivit så på grund av att vi inte kan hanterade gifter som vårt samhälle producerar. Industrins avloppsslam blandas medhushållens och får effekter som gör att ingen lantbrukare med ansvar förjordens framtida produktionsförmåga vill använda detta. Det är naturligtvis enklok åtgärd. I avvaktan på att vi får sådana garantier att det kan användasskall naturligtvis spridning av avloppsslam på vara förbjuden.Omsorgen om markens långsiktiga produktionsförmåga kräver det, omsorgen omkonsumenternas hälsa kräver det. Tillsammans med har vi också en reservation somgäller höst- och vinterbevuxen och stöd till alternativråvaruproduktion. Def borde vara självklart atl vallväxter och gröna grödoringår i växtföljden. Detta gäller naturligtvis särskilt spannmålsintensiva ochdjurexlensiva gårdar och områden. Om man dessutom kan använda vallmassan helteller delvis som ett markskydd och ett slrukturförbättringsmedel på arealen ärdel desto bättre. Alt hålla åkermarken bevuxen under så stor del av året sommöjligt är den viktigaste åtgärden för att minska växtnäringsläckaget. Deftasägs också i propositionen, men stimulansen till delta har uteblivitvarför vi infe har blivit kvitt problemet. En ökning av vallodlingen och avandelen höstsädda grödor är naturligtvis någonting vi skall satsa på. Avvecklingen av kemiska bekämpningsmedel är någonting somde flesta ansluter sig till i ord. Men vad händer med avvecklingen, det s.k.halveringsprogrammet, om vi inte har möjlighet aft kontrolleragiftpåverkan på produkterna? Ett syslem där vi successivt minskar den areal sombehandlas med kemiska medel vore ett annat, ett lättare sätt att minska andelenförgiftad jord, jordmassan som blivit påverkad av kemikalier -kemikalier vilkasstabilitet i många fall är mycket stor och vilkas långsikfiga effekter vi intevet så mycket om. Stöd lill del som har kommit att kallas alternativ odling- men som i verkligheten är del ursprungliga och långsiktiga odlingssätlet, detsom naturligtvis är det enda möjliga även i vårt samhälle - har ocksåklätfs i ord men inte funnits så myckel i konkreta former. Def statliga stödettill alternafiv odling måste vi fa itu med i något sammanhang, vare sig vikallar Prot..1987/88:134 6junil988 Miljöförbättrande åt gärder inorn jordbru ket, rn. m. , . Prot.1987/88:134 6juni 1988 Miljöförbättrande åtgärder inom jordbruket, m. m. det att seöver den nuvarande jordbrukspolitiken eller över huvud laget ifrågasätter denjordbrukspoliiiska inriktningen genom en ny utredning eller på annat sätt. Det vi kan säga med en gång är atf någon form avomsfällningsstöd fill de jordbruks- och frädgårdsförefag som väljer att gå överlill alternativa odlingsformer borde vara administrativt enkelt och relativtbilligt samt borde kunna ge snabba resultat. Detta arbete skulle kunna inledasomedelbart. Av betydelse för avsättningen för våra produkter inomjordbruket är naturligtvis vilka som efterfrågar goda och högkvalitafivaprodukter, produkter som infe har behandlats med bekämpningsmedel. Där har denoffenfiiga sektorn en mycket central ställning. Om det vid all offenfiigupphandling kunde föreskrivas atf vi skall ha kemikaliefria livsmedel, skulledef innebära en sfimulans för den produktionsformen som skulle skynda påutvecklingen. Självfallet skulle sådana föreskrifter ges inom barnomsorg,äldreomsorg och sjukvård, där vi direkt kan se och mofivera effekterna utifrånhälsosynpunkt. Stimulansen skulle betyda aff den process som pågår skullesnabbas på och att det skulle bli betydligt lättare för den vanliga konsumentenaff hitta produkter som inle är behandlade med kemikalier. Jag yrkar än en gång bifall lill dereservationer där vpk finns med. AnL 73INGVAR () replik: verkade något indignerad eftermitt inläj Han sade att jag försökte mildra det negafiva med nuvarandejordbruksmetoder. Han sade aff jag kanske främst gjorde def av eget intresse,av ekonomiskt intresse, i syfte att försvara nuvarande jordbruksmetoder. Jag är här i som representant för min landsdeloch som representant för moderata samlingspartiet. I jordbruksutskottetrepresenterar jag den moderata jordbrukspolitik som vi slår för. Jag tror attdet vore klokt av att kanske lyssna litet mer. Jag försökte atfframföra de kunskaper och erfarenheter som jag har och som jag har vunnit underde som jag varit verksam inom svenskt jordbruk. försökte fala om ett jordbruk som skulleproducera på helt andra villkor. Jag tror aft om vi går in för vpk:sjordbrukspolifik kommer de svenska konsumenterna inte aff vara beredda atfbetala kostnaderna. Jag tror som sagt atl del vore klokt om vpk lyssnade litetmer på vad vi i moderata samlingsparfiet säger. AnL 74 (vpk) replik: Jag avsåg infe aft vara indignerad överIngvar anförande. Jag gjorde bara ett konstaterande av atf den gamlasatsen "intresset tiger icke" har sin giltighet. Jag har inte heller ifrågasatt kunskaperinom sitt område. Jag påstod bara aff omsorgen om kemikaliejordbrukef har sinförklaring i ett intresse. AnL 75INGVAR () repUk: Vi moderater agerar på sådant sätt atf vårpolitik kan garantera svenska folket en säker och trygg livsmedelsförsörjning ialla lägen. Vi är därför tvingade atf i viss utsträckning använda bådehandelsgödsel och bekämpningsmedel - men i den utsträckning som forskning, försökoch även beprövad erfarenhet skapar underiag för. Detta äventyrar infe miljön,och vi kommer inte i konflikt med miljön. Jag tror att om den strategi som JanJennehag pläderar för skulle användas runt om i vår värid, då skulle vi få semycket lidande; vi skulle få mycket svält. AnL 76 (vpk) replik: Vad jag menar är aff människan i sinprodukfion måste anpassa sig till de naturlagar som gäller. Om våraproduktionsmetoder innebär aft vi får en anrikning i jordarna av gifter och innebäratt vi får bekämpningsmedelsresfer i vår föda, då är def infe någon linje somvi kan följa. Ju förr vi inser det och ju förr vi väljer att avstå fråndessa metoder, desto lättare blir det för oss aft finna hållbara ochlångsikfiga lösningar för världens överlevnad. Tredje vice talmannen anmälde attIngvar anhållit att till protokollet få antecknat att han inte ägderätt tiU ytterligare replik. AnL 77 (): Den proposifion som jordbruksutskottetsbetänkande behandlar är en del av en offensiv satsning på miljön, samordnadöver flera olika områden. Den omfattande miljöproposifionen har fidigarebehandlats här . Mycket av det som behandlas i def nu aktuella betänkandetär åtgärder som kompletterar och vidareutvecklar miljöpropositionens förslag. Men åtgärderna är också en uppföljning och utveckling avåtgärder som redan tidigare är etablerade i det svenska jordbruket. Miljömåletskrevs ju in som ett av jordbrukspolitikens centrala mål jordbrukspolitiskabeslut. Jag vill här även påminna om def forskningsprogram somriksdagen antog . Vi har även vid årets , i samband medbehandlingen av budgetproposifionen, tagit beslut med miljöpolitisk verkan förjordbruket. Det gäller insatser för forskning och rådgivning om miljövänligväxtodling, naturvårdsinsatser i odlingslandskapet och många andra fing. Den nu aktuella proposifionens förslag ärkoncentrerade till i huvudsak fre olika områden. Def är för det första vad somallmänt kallas övergödningsproblemen, som medför urlakning av närsalter tillvattendrag och kustvatten samt även viss kvävelillförsel till luften. Det ärför del andra en begränsning av användningen av bekämpningsmedel, och för deltredje är det insatser lill skydd för odlingslandskapet. Propositionens förslag om minskning av växtnäringsläckagetåren uppföljning av tidigare åtgärder i aktionsplaner och förslag frånutredningar. Def råder i utskottet enighet om aft tillstyrka förslaget om enarealbunden djurhållning och att föreskrifterna skall vara av generell natur.Det finns däremot delade meningar om detaljutformningen med avseende på storlek Miljöförbättrande åtgärder inom jordbruket, m. m. Miljöförbättrande åtgärder inom jordbruket, m. m. påbesättningar och beräkningsgrunder för djurenhet. Med hänvisning tillpropositionens skrivningar om atl en viss områdesvis differentiering avbestämmelserna kan vara befogad och att begreppet "djurenhet" förnärvarande är föremål för översyn, avstyrks förslagen i detta ämne. Även vad gäller vikten av all hålla nere urlakningen genomanpassning av spridningslidpunkt för stallgödsel råder enighet i utskottet. Närdel gäller kompensation till jordbruket för den merkostnad som åsamkas näringenfinns dock intressanta skillnader. ställer upp för förslaget.Centern vill öka bidraget, medan avvisar ett bidrag. En minsk.äd användning av handelsgödselmedel, framför alltkväve, är ett av de steg som måste tas för att nå miljömålen i jordbruket. Härär ekonomiska styrmedel redan etablerade. föreslås en höjning av miljöavgiftenmed per kilo kväve och med per kilo fosfor, dvs. en fördubblingDetta skall ses som en signal till näringen om att en sänkning av intensiteteni jordbruket är önskvärd även ur miljösynpunkt och alltså inte bara utgör ettbidrag till en lösning av överskollsproblemen. Det finns all anledning attpåpeka dessa effekter, vilka är till fördel både för näringen, de somarbetar i näringen och miljön i stort. Även här kan vi registrera en stormajoritet i utskottei. Dessutom har skalteulskoltet i ett yttrande tillstyrkt förslagetom en höjning av avgiften för handelsgödsel; Dessa avgifter ger även ekonomiskamöjligheter när del gäller att sätta in åtgärder för miljön i jordbruket. Även arbetet med att nå målet om en halvering avbekämpningsmedelsanvändningen pågår nu för fullt och på många olika områden.Ett sätt är den höjning av miljöavgifterna som föreslås samt andra åtgärdersom berör olika sektorer och myndigheter. Till grund för åtgärderna ligger ett handlingsprogram somgemensamt har tagits fram av lanlbruksslyrelsen, ochkemikalieinspektionen. Omfattande åtgärder är redan i gång. T. ex. är nyaallmänna råd för kemiska bekämpningsmedel i jordbruket utfärdade. En tekniskutveckling av spridarutrustningen, både när del gäller bekämpningsmedel och närdet gäller gödselmedel, är därvid av största vikt. På detta område har redan numyckel hänt - bl.a. kan en enskild lantbrukare få bidrag för att testa sinasprutor. Det finns mycket atl vinna på att få rätt dosering vid varjespridningstillfälle och alt anpassa doseringen lill de skiftande förhållandensom jordart och åkermarkens tillstånd ger anledning till. Användningen av avloppsslam på behandlades här ikammaren . Då fick regeringen i uppdrag atl fastställagränsvärden och utreda andra frågor i anslutning till slamhanteringen. Eftersomdel här är fråga om komplicerade sammanhang och stora ekonomiska åtaganden -inle minst för kommunerna - bör en sådan utveckling och utvärdering avvaktasinnan bindande bestämmelser kommer till stånd. Men jag vill erinra omdet myckel starka förbehåll som finns i propositionen med hänvisning till deallmänna råd som har utfärdats. Jag vill också hänvisa till miljöpropositionen,av vilken det framgår att har i uppdrag alt före den 1 juli1989 ta fram nya förslag för regler när det gäller slammets innehåll avmiljögifler. Kommunernahar också möjlighet att ställa krav på industrin när det gäller vilkamängder och ämnen som kommuen lar emot. Kommunerna kan genom alt begränsamottagningen av miljöfarligt avlopp, framför allt i form av tungmetaller,påverka avloppsslammets innehåll positivt. Def är även viktigt att slammet ärtillfredsställande innehållsdeklarerat. Med dessa förbehåll har vi inte funnitatt ett förbud mot spridning av avloppsslam är motiverat. Jag vill därför yrkaavslag på reservafion 9. Den viktigaste åtgärden för atf minska urlakning är enligtsamstämmiga uppgifter att hålla marken bevuxen under en så stor del av året sommöjligt. Om detta råder en bred enighet bland remissorganen - både i fråga ommyndigheter och i fråga om näringen. Regeringen har i propositionen tagit fastapä detta och framhåller all forskning och försök här måste ske parallellt med enutökad rådgivning: Föreskrifter skall utarbetas som siktar på aft avmarken skall vara bevuxen . Utskottet understryker ocksåvikten av all del görs stora ansträngningar för atl utveckla system för insåddav fånggröda. Detta bör i stort sett fillgodose de motioner som har väckts medkrav på olika åtgärder. Beträffande avsnittet om övergödnings- ochurlakningsproblem vill jag sammanfattningsvis föra fram propositionens förslagom arealanpassad djurhållning, begränsning av handelsgödselanvändningen samtförslaget all marken skall vara bevuxen som centrala mål för en bättre miljö.Det är bra alt del i dessa frågor finns en bred enighet mellan partierna. När del gäller insatserna för atl bibehållaodlingslandskapets miljövärden är nu en bred debatt i gång ute i landet. 1 allalandets kommuner pågår kampanjer om landsbygdsutveckling, där odlingslandskapetoch dess värden intar en framträdande plats. har redan tidigareanslagit medel -det s. k. NOLA-stödet. Delta stöd föreslås nu alt utökas med 20milj. Härigenom skapas ytterligaremöjligheter alt inom lanlbruksverkels organisation stimulera lill aktivaåtgärder för naturvården. Inom ramen för Omställning 90 kan lantbrukare fåersättning för en alternativ användning - produktion av icke prisregleradegrödor - som i sig också kan bli ett stöd för odlingslandskapet. Ett blanddessa alternativ till en annan markanvändning är även skogsplantering, som förvår del i detta sammanhang innebär plantering av företrädesvis lövskog. Det ärnu viktigt atl niarkägarinlressen, kommuner och statliga myndigheter samverkar,särskilt med tanke på de olika bidragsmöjligheter som finns. Med en riktiganvändning även av möjligheterna att använda lövskogsplanfering kan omställningoch övergång till andra alternafiv ske på ett rikt varierat och miljövänligtsätt. Av de olika reservationerna och anförandena här i kvällframgår aft spridningen på den borgerliga sidan är avsevärd när det gälleranslagsfrågor. Någon gemensam linje kan inte skönjas - de flesta förslagen harnärmast karaktären av överbud här och där. Jag yrkar bifall til! hemställan i ulskotletsbetänkande och avslag på samtliga reservationer. Prot.1987/88:134 6juni 1988 , Miljöförbättrande ål-gärder inom jordbruket, m. m. Miljöförbättrande åtgärder inom jordbruket, rn. AnL 78INGVAR () replik: säger all vi på denborgerliga sidan inle håller ihop i alla lägen. Jag skulle vilja säga alt del ide flesta fall är fråga om nyansskillnader. menar också all det skulie vara fråga omöverbud. Här förekommer inga överbud, utan våra förslag är baserade pårealistiska bedömningar. Vidare säger alt man genom propositionenhar fåll en signal om alt det är nödvändigt med en sänkning av intensiteteninom jordbruket. Iag vill därför fråga om han har belägg förall en sänkning av effektiviteten i det svenska jordbruket skulle vara bättreför miljön. All bonden ger jorden vad växten behöver kan väl ändå inte varasämre för miljön? Del är ju betydligt värre och farligare om det i markenföreligger en brist på ell ämne. Om bonden då inle tillför detta ämne, kommerväxten nämligen inte atl utvecklas på del sätt som den skall göra, varför vissaämnen, t. ex. kväve, kanske komnier alt urlakas i ännu större ulsträcknirtg.Tror verkligen på det han själv säger i detta sammanhan;2? AnL 79 () replik: För att inga oklarheter skall föreligga yrkarjag härmed bifall till samtliga reservationer där folkpartister finns med blanddem som har undertecknat. Jag villställa några frågor lill . För det första: Kan ge oss fullständigtklara garantier för att det slam som sprids på åkrarna är tillräckligtundersökt, så all def inte finns några risker för att del innehållertungmetaller eller andra ämnen som kan förorsaka miljöproblem? För det andra: Är del NQLA-slöd som enligt propositionenskall utgå tillräckligt för att klara de mål som uppställts förodlingslandskapet? För del tredje: Ger propositionensförslag de effekter som är nödvändiga för all minska spannmålsarealerna? Det ärju i detta sammanhang som en stor del av bekämpningsmedlen och handelsgödseinanvänds. Vi har ett stort spannmålsöverskott. Mot denna bakgrund vore del välrimligt alt utöka stimulanserna pä det sätt som vi föreslår, så att lövskogplanteras på de områden där den största delen av överproduktionen sker. AnL 80MARTIN () replik: påstår alt det rör sig omnyansskillnader. Del beror på vad man lägger in i begreppet nyansskillnad. Mensom jag påvisade i mitt huvudanförande har man i någon fråga helt diametraltmotsatta uppfattningar - både tillstyrkan av propositionen och såväl en höjningsoin en sänkning av det bidrag som det då handlar om. Detta med intensiteten är naturligtvis en intressantfråga. Del är väl alldeles uppenbart - det sade jag också i mitt huvudanförande- alt det gäller alt fä en rätt dosering, att använda tekniska hjälpmedel såall jorden får exakt vad den behöver. Det är emellertid inle så enkelt. I ochined att man går till gränsen för vad jorden tål finns alllid risken alt manöverträder denna gräns. Med enlägre intensitet får man en större marginal. Vi torde vara tämligen överens omatt vi har bredare marginaler i och med atf vi förordar en lägre intensitet. När del gäller garantier för avloppsslammets ofarlighetvill jag säga atl ingen ju kan ge garantier i det sammanhanget. Det ståremellertid klart utsagt i propositionen och i de rekommendationer ochföreskrifter som har utfärdats atl del skall finnas en betryggande märkning.Man skall kunna veta vad man får då man lar emot avloppsslam frånreningsverken. Detta finns alltså utsagt i de rekommendationer som utfärdats. NQLA-slöd och stimulans för atf hålla landskapet öppet ärgivelvis inle någonting som man kan svara för en gång för alla. Möjligheternaatt hålla landskapet öppet har i alla fall ökat avsevärt i och med de bidragsom nu finns. Vi ser också den inställning som finns hos kommuner och andramyndigheter om värdet av ett öppet landskap som något positivt och något sominger hopp för framliden. Prot.1987/88:134 6juni 1988 Miljöförbättrande åtgärder inorn jordbruket, m.m. AnL 81 () repUk: talar om bredare marginalervid lägre intensitet. Jag tror inte all det är marginalerna del handlar om här.Det är snarare doseringen del handlar om. Man talar om de givor man ger, därinnehållet är baserat på vad växten behöver. Om vi skall kunna ha en vettigodling måste vi ge marken det tillskott som växten far ifrån marken och som dåfrigörs från markens eget förråd. Skulle något halta i den processen är riskenoerhört mycket större för miljön, för all man skall få urlakningsef-fekter. En annan faktor all begrunda är all ni socialdemokraterunder årtionde efter årtionde har drivit på utvecklingen, krävt ökadeffektivitet och dessutom krävt av bönder att de skall avstå en del aveffektivitetsvinsten genom all inte höja priserna som de borde ha gjort medhänsyn till kostnadsökningarna i produktionen. Ansvaret vilar alltså tungt påer socialdemokrater när ni säger atl bönderna nu skall dra nereffektiviteten. Tror aff den svenske konsumenten är bereddatt betala vad det kostar i form av höjda livsmedelspriser? AnL 82 () replik: Marfin Segerstedtsäger atl han för sin del inte kan ge fullständiga garantier för attavloppsslammel är ofarligt. Vore del inte mol den bakgrunden, .MartinSegerstedt, rimligt att vi fick ett beslut om att denna spridning skall upphöratills vi far dessa garantier? AnL 83MARTIN () replik: Inlensiielsdeballen pågår ju. Del är alldelesklart alt lill den del som det handlar om en ökning av skördarna tas det mer urjorden. Det är väsentligt att ersätta detta. Jagvill ändå peka på demöjligheter som finns att i och med lägre intensitet ha en bredare marginal. Sedan togs här upp livsmedelspriserna ochjordbrukspolitiken i stort. 1 nästa ärende får vi en debatt kring de frågorna.Till förmån för de debattörer som då skall ta upp den här frågan avstår jag nufrån att kommentera den. Prot.1987/88:134 När det gäller slamhanteringen börvi tänka på en sak som vi också möter Miljöförbättrande åtgärder inom jordbruket, m.m. på mångaandra områden av miljöpolitiken, nämligen alt utvecklingen går framåt.Forskningen och framför allt mättekniken går snabbt framåt. Mycket av det somvi nu vet visste vi inle . Därför är del övérmaga av oss alltro att vi nu har funnit den slutgiltiga sanningen och att vi nu kan lämna defullständiga garantierna. I varje fall är infe jag av den uppfattningen atl viunder några förhållanden kan göra det. Vi måste i stället med en viss ödmjukhethantera dessa frågor i ett föränderligt samhälle, där nya resultat komnier framvarje år från de forskningsinsatser som görs. Tredje vice talmannen anmälde atl anhållit att till protokollet få antecknat atl han inle ägde rätt lillytterligare replik. Utskottsbetänkandet liksom diskussionen här ikammaren markerar ju en ganska stor uppslutning kring regeringens proposition.Jag tror all det är bra för sakfrågan. Här gäller def, som alla som har lyssnatpå diskussionen vet, i hög grad praktiska insatser för att minska några av vårasvårare miljöproblem, som då framför allt gäller näringsläckage, övergödning,kväveläckage i våra vatten och inle minst i haven. Jag tror också att de samtalsom regeringen fört med de politiska partierna, konsumentdelegationen och LRFhar varit bra och konstruktiva. Vi har haft utfrågningar med företrädare förforskarvärlden, miljöorganisationer, motstående intressen av olika slag. Deninformafion som vi i olika former har fått in har varit bra inle bara för osssjälva i vårt arbete i utan också för oppositionspartiernaoch andra, för näringen själv och för konsumenterna. Den har givit en bra grundför de beslut som skall fattas. Självfaller har de olika politiska partierna såväl undersamtal som här markerat sina olika lösningar. Självfallet har vi olikavärderingar i en del sakfrågor orn hur problem skall lösas. Men jag vågardefinitivt mena att vi när det gäller problemens art och omfattning i fråga omjust läckaget av näringsämnen till haven har fått mycket av en gemensam grundgenom de olika samtal, hearingar och information på annat sätt som förekommit.Det tror jag har varit utomordentligt bra för de beslut som skall fattas ochför de praktiska möjligheter som jordbrukarna sedan skall ha alt genomförabesluten i praktisk handling. Jag vill, herr talman, inte förlänga den här debattensärskilt mycket, men jag vill nämna en av de svåra företeelser eller närmastkatastrofer som har drabbat oss. nämligen mördaralgerna, som de kallas, ochderas effekter på livet i havet. Forskarna är ingalunda pä det klara med deolika samband som kan ha orsakat katastrofen, men näringsläckage är en av defaktorer som många forskare nämner. Kväveläckagels bidragande orsak är juställt utom allt tvivel. Den katastrof som har diskuterats i debatten förut om den allmänna miljöproposifionen kan fortsätta om algerna spridsytterligare. Vi känner oro för de skador som denna katastrof åstadkommer- Delutskottsbetänkande vi debatterar behandlar den proposition som handlar om allbekämpa just de miljöproblem som är så aktuella. Vi har lagt fram förslag tillriksdagen orn halveringsprogrammet, och vi har försökt att lägga fram förslag som skall vara praktiskt genomförbara, vilket ocksåutskottsbehandlingen syftar lill. Del innebär även all förslagen naturligtvisstår sig, så att vi kan minska kväveläckagel och långsiktigt undvika den typ avolyckor som drabbar oss genom algerna. Men på ell område finns det flexibilitet, och en möjlighetatl ga snabbare fram utan all på något sätt rubba det som utskottet föreslåreller som sägs i propositionen. Jag tänker dä på den praktiska åtgärd som ävenhar diskuterats här förut, nämligen all så in fånggrödor. För information vill jag nämna alt jag har föravsikt all ta upp överläggningar med företrädare för jordbruksnäringen ommöjligheterna alt inom ramen för de medel som är tillgängliga förjordbruksprisregleringen avsätta medel för utvecklingen och användningen avfånggrödor. Jag har bjudit in jordbruksnäringens representanter redan dennavecka till överläggning om dessa frågor. alt rubba de mål som ställts uppi propositionen och i utskoitsbelänkandet - 1995 osv.