prot · GB09101 · 1987-12-31 00:00:00 — Innebär inte detta att man nu ärberedd att begära att lärarutbildningsenheterna i elfte timmen omarbetar sina kursplaner? Hur har ni tänkt att de skall hinna med det, när utbildningen börjar ? Och hur skall de studenter som'har sökt till utbildningen informeras om de nya villkoren? Skall de nu få möjlighet att välja om? Och är det möjligt att inom beslutad poängram, 135 poäng, genomföra faktisk utbildning, omfattande 40 poäng i ämnen som de blivande lärarna skall undervisa i? För det är väl undervisning ni avser, även om ni skriver "specialisering"? Jag måste ställa frågan: Avser utskottsmajoriteten attnormala poäng i högskolan när det gäller denna lärarutbildnirig skall ha vissaprocentpåslag, så att det hela åtminstone på papperet överensstämmer med vad nihar sagt? Och hur stora skall dessa procentpåslag vara'- 20, 30 eller ? Ochinom vilka kursavsnitt skall ni ge studenterna dessa procentpåslag så att ennormal poäng motsvarar 1,20 poäng? Om det nu stipuleras att lärare måste ha 40 poäng i ämnensom de skall undervisa i, så undrar jag hur de tidigarelärare som undervisar iårskurserna 4-7 skall ses ur behörighetssynpunkt? De undervisar ju inom sammafält, alltså inom årskurserna 4-7. De utbildas för årskurserna 1-7, ochsenarelärarna för årskurserna 4-9. Skall senarelärarna , med debehörighetskrav som ni har formulerat i betänkandet, slå ut tidigarelärarna närdet gäller att undervisa i årskurserna 4-7? Jag kan tänka mig, fru talman, att är mycketnöjda med den här effekten, för den överensstämmer ganska bra med deras idéerom hur lärarutbildningen skall se ut - att man driver tillbaka tidigarelärarnatill att undervisa endast i årskurserna 1-3. Jag får gratulera moderaternatilldenna framgång. De enda lärare som, med den skrivning somutskottsmajoriteten nu har i betänkandet och så som utbildningen nu ser ut,egentligen får full ämnesbehörighet är, såvitt jag kan se, lärare ipraktiskt-estetiskt ämne. Rätta mig om jag har fel, men motivera i så fall denrättelsen mycket noga på ett så intelligent sätt som möjligt. Så till den föreslagna tjänstekonstruktionen. Det ärsjälvfallet så att om man vill gagna samarbete, så särskiljer man inteonödigtvis människor. Detsamma torde gälla lärare, eftersom de också ärmänniskor. måste tydligen det för undervisningens skull skapas en rad olikatjänstekonstruktioner för lärare som skall undervisa inom en och samma skola,nämligen Lärartjänster i , m. m. Prot.1987/88:101 1' Lärartjänster i , m. m. grundskolan.Om drivkraften hade varit den att man inte hade velat trampa en del av dem somi dag arbetar i skolan på tårna så att säga, utan att man ville att de skullefä ha kvar den nuvarande rubriken på sitt arbete, så hade detta varit möjligtatt tillgodose. Man hade kunnat ha två parallella system, om man hade velatdet. Men bestämde sig utskottsmajoriteten för att man exakt skulle ange hurmånga tjänstekonstruktioner som skulle finnas. Då stannade man vid antalet nio. Vi i vpk tyckte då att vi redan från början måste tala omhur vi vill att tjänstekonstruktionen skall se ut. Eftersom man inte helleravvaktar kommunernas skolplanering inför 90-talet - de nya lärarna kommer ju utförst då-sade vi: Okej, det räcker rned en enda tjänstekpnstruktion. Vi trornämligen att lärarna själva har det omdömet och att skolledningen har detomdömet, att de inte sätter obehöriga och outbildade lärare att undervisa inomämnesområden eller undervisningsavsnitt som de inte klarar av. Vi litar mer påpersonalen inom skolans område än vad ni andra gör. Vi tycker att den framtida lärartjänstkonstruktionen skallutformas på ett sådant sätt att man, som jag sade tidigare, underlättarsamarbete, att man underlättar arbete i lärarlag. Vad vinner man med det? Jo,man vinner det som efterlyste, nämligen att eleverna inte som riskerar att helt plötsligt ställas utan lärare, när läraren genomgårnödvändig och önskvärd fortbildning. Då finns det någon annan lärare som kan gåin med sina avsnitt inom de större undervisningsavsnitten eller -momenten. Harinte denna effektivitetsvinst föresvävat er? Vi tror inte att de egentliga bevekelsegrunderna för dentjänstekonstruktion som föreslås är helt redovisade. Ett viktigt motiv -kanske inte för en del av socialdemokraterna men kanske för ochmoderaterna - är att genom den nu föreslagna tjänstekonstruktionen, i ställetför att ta tillfället i akt att kalla lärare som undervisar på förgrundskollärare, effektivt se till att få en kraftig lönespridning framöverockså bland lärarna i . Att har det som mål, det vetjag, det har man sagt öppet och redigt. Men att socialdemokraterna hade dettasom mål visste jag faktiskt inte. Denna lönespridning underlättar väl intesamarbetet mellan lärare i skolan? Detta kommer inte heller att leda till attvi får ett större inslag av manliga lärare på lågstadium ellertill att lägstadielärarna får någon höjning med den konstruktion som görs.Vi kommer att få färre manliga sökande till tidigarelärarutbildningen - var så säkra!Denna riksdag känner ju till lönemekanismerna - manligt och kvinnligt. Vadvärre är är att den lönepolitik som är grunden till det beslut som ni imajoriteten nu vill att skall fatta går stick i stäv mot riktningen iläroplanens mål om samarbete och utveckling, inte bara för lärarna utan ocksåför eleverna. Om ni nu håller kvalitetsfanan så högt som ni påstår -vilket jag i och för sig betvivlar, men låt oss säga att ni gör det - är detunderligt att inte åtminstone och går med på centernsoch vpk:s förslag om förlängning av tidigarelärarutbildningen för att lärarnaskall få kompetens att undervisa i engelska. säger ju,ofta att detgäller att utveckla skolan och låta skolan experimentera litet grand. Ja, menvad ni omöjliggör då ni inte går med på att ge tidigarelärarna kompetens attundervisa i engelska är bl. a. det försök som har gjorts på orterstrax utanförStockholm. Där hardessa lärare givit barri med läs- och skrivsvårigheter undervisning i engelska,vilket lett till att de lyckats bättre med sitt eget språk, svenska. Varför vill ni inte ge tidigarelärarna dennakvalitetsförstärkning? Har ni tänkt er att det uteslutande skall varasenarelärare som skall undervisa i engelska pä lågstadium? Vadskall tidigarelärarna, lågstadielärarna eller mellanstadielärarna som i dagundervisar i engelska göra pä de timmar då senarelärarna tar över derasundervisningstimmar? Skall ni sänka undervisningsskyldigheten för dem, ellervad skall ni göra? Det finns många frågor i det här sammanhanget.Jag hoppas att eller kanske ger sig i kast medbesvarandet av dem. I avvaktan på vad de har att säga yrkar jag bifall till déreservationer som vpk-representanter har fogat till detta betänkande. Lärartjänster i , m. m. 33HELGE (): Lärartjänsterna och lärarfortbildningen ingåri årets budgetproposition, som innehåller slutliga förslag på organisationenför tjänsterna och förslag om en kraffig satsning på fortbildning. Redan 1985beslöt på regeringens förslag om en ny lärarutbildning. Den reformenkunde inte beslutas i full enighet. Lärarorganisationerna, liksom partierna,hade olika åsikter. När tjänsteorganisationen för lärarna i ochgrundvux slutligen fastställs står åter parter och partier emot varandra. Låt mig ändå tro att oenigheten inte kommer att betyda attdet kommer att uppstå svåra sår när vi i övrigt kan driva förändringsarbete iskolan. Kanske gäller skillnaden i åsikter bl. a. vad och vem som skallbestämma vad i skolan. Vi har haft en rad debatter i och om skolan. Det hardärvid också framförts krav på att låta skolkommunerna få mera ansvar ochbefogenheter. Frågan om lärartjänstorganisationen gäller i hög grad omvi skall besluta pä centralt håll eller överlåta hela anställningsförfarandetåt det lokala fältet. Det är kanske riktigt att vi fått diskutera olikabeslutsnivåer i skolan. Men skall också sägas att vi alltför längediskuterat skolfrågorna utan att komma till beslut. Den segslitnafrågan om lärarutbildningen skulle naturligtvis inte ha fått pågå så länge somden har gjort. har uppnått sina , innan man kommer tillklarhet om en lärarutbildning anpassad till just denna grundskola. Parter ochpartier har blockerat varandra och ingenting hände. Den snart förestående starten för en ny lärarutbildningfår hälsas med tillfredsställelse. De som varit emot de förslag som nugenomförs accepterar faktum, och därmed lämnar vi ett viktigt skede igrundskolan. Lärarutbildningens organisation förutsätter flerainriktningar av lärare som skall verka i . Vi bryter inte uppgrundskolan vare sig med lärarutbildningen eller med denlärartjänstorganisation som vi nu står i begrepp att fatta beslut om. Lärarnaskall inte längre vara klass- och ämneslärare utan vara skickade att verka överklass- och stadiegränserna. Utgångspunktenför lärartjänsterna har sammanfattats i fyra punkter. För det första är det självklart att undervisningen iskolan skall handhas av lärare som är kompetenta för uppgiften. Det innebär attlärarna skall undervisa i de ämnen och de årskurser de är utbildade för.Lärartjänsterna måste utformas så att de garanterar detta. Prot.1987/88:101 För det andra bidrar lärartjänsterna genom sin konstruktiontill en 15 april1988 utveckUng och förnyelse avskolundervisningen i enlighet med de pedagogis- ~r ] ka intentioner som präglargrundskolans läroplan. Exempelvis ligger det ett Lärartjänstert grund- . . , , . , . . , ,, , , stort pedagogiskt varde i attlärare pa högstadiet undervisar i fler samhälls- skolan, m.m. . , ; .. , , . naturorienterande ämnen an vad som sker . lärarnaoch ämnesgrupperna uppsplittrade, vilket försvårar bl. utveckling.Lärartjänsterna skall konstrueras så att de främjar detta. Den tredje utgångspunkten är att lärarna som ärbehöriga att inneha tjänst i vår grundskola skall vara det också i den nyatjänsteorganisationen. Det betyder att befintliga lärare inte skall behövafortbilda sig för att vara behöriga. De skall också ha samma möjligheter som denyutbildade lärarna att söka lediga tjänster . För detfjärde skall tjänsteorganisationen vara enkel och lätthanterlig. har tvåmodeller varit aktuella för lärartjänsterna: a) att anknytalärarutbildningen. Då kan man ha ända upp fill tio tjänster med olika ämnen ochårskursinriktningar. Samtliga lärare benämns "grundskollärare" ochvar och en av dem undervisar i de ämnen och årskurser som de utbildat sig för. b) att skapa enenda tjänst, en grundskollärartjänst. Alla lärare som har genomgåttgrundskollärarlinjen - oavsett ämnes- och årskursinriktning-är behöriga tilltjänster. Tjänstgöringen för den enskilde läraren förläggs med beaktande avvederbörandes kompetens och skolans behov till de ämnen och årskurser som manlokalt på skolan finner lämpligast. I det här valet har en stormajoritet förespråkat det första alternativet, och motiven är flera: Det garanteraröverensstämmelse med utliildning och tjänstgöring. Det innebar denminsta risken för att läraren skall tvingas undervisa i ämnen i vilka lärarensaknar tillräckliga kunskaper. Det blir ensignal till lärarutbildningens ansvariga och skolkontoren om vilka tjänster somfinns och om vad som krävs för att inneha dessa. Det blir enkelti jämförelse med dagens situation, då tjänstekategorierna blir färre än . Det bidrar tillkostnadsbesparingar. Övergångsproblemenkan lösas pä ett bra sätt. Det blir rätt undervisning i skolan. Detsamma gälleri lärarhögskolorna. Med andra ord: Det blir kvalitet och ekonomi i förslaget. Syftet med en ny lärarutbildning är att förbättraundervisningen i . a. skall elever som har särskilda problem fåbättre stöd i sin undervisning; Det finns brister i.elevernas basfärdigheter.Att tillgodose dessa behov är nog så viktiga motiv för en ny lärarutbildningsreform. Det är naturligt att även lärarfortbildningen, somansluter till reformen, bestäms utifrån dessa behov av förbättringar i skolan.Men det skall också kopplas till övriga insatser som redan görs i kommunernaför att utveckla vår skola. Prioriteringeni fortbildningen fär sägas gälla följande: Prot. Fortbildningen skall, utveckla den allmänna ochspecialpedagogiska kompetensenhos alla lärare i skolan. Syftet med fortbildningen är att förena Lärartjänster i grund- lärarnasgrundsyn och professionalism och att öka deras förutsättningar att skolan, m. m. hjälpa de elever som rnöter svårigheter i skolan. Fortbildning avlåg- och mellanstadielärare i matematik och naturorienterande ämnen samt isvenska. Syftet med fortbildningen är att öka klasslärarnas kompetens att tränaelevernas grundläggande kunskaper i dessa ämnen. Fortbildning avhögstadielärare i ytterligare några ämnen, framför allt i samhällsorienterandeoch naturorienterande ämnen samt i matematik. Syftet med fortbildningen är attbredda lärarnas ämneskompetens och därmed göra det lättare för dem att anläggaett samlat perspektiv när det gäller undervisningen. Ett annat syfte är attminska antalet lärare kring eleverna, så att skolan bättre än som ärfallet kan ta ett socialt ansvar för eleverna. Ävenfortbildning av lärare som vill och kan vidga sin tjänstgöring över stadierskall ambitionen innefatta. Regeringen anslår därför, utövermedlen för lokalt utvecklingsarbete, 50 miljoner under entioårsperiod. På fortbildningen kommer det alltså attsatsas 0,5 miljarder. Slutligen vill jag slå fast att det är glädjande att detär så stor uppslutning kring regeringens förslag till tjänsteorganisation. Påsikt hoppas jag att alla parter och partier skall finna att den föreslagnaanknytningen till specialiseringarna i lärarutbildningen blir en bra ochrimlig lösning. Vi har över 100 000 lärare i den svenska . Detkommer naturligtvis att ta läng tid, innan de nya lärarna blir någon faktor iskolan. Det är de lärare med fortbildning som vi har som i varjefall under detta sekel numerärt kommer att utgöra den största gruppen. Dessakommer i förening med de nyexaminerade att medverka till en innovation i sättetatt undervisa. Det ger våra framtida elever bättre förutsättningar för kunskapsinlärningen. Vi skall tro att det blir en ny framgång för den svenska skolan.Med det sagda yrkar jag bifall till utskottets hemställan i betänkandet ochavslag på de reservationer som har fogats till betänkandet. 34 (vpk) replik: - Inte ett enda frågetecken rätade med sitt anförande. Jag vill st'älla två frågor. För det första: Hur blir dét nu med behörigheten för detidigarelärare som skall undervisa i årskurserna 4-7? Kommer de att slås ut avsenarelärarna, som skall ha 40 poäng i ämnen som de skall specialisera sig i?Kommer senarelärarna att driva tillbaka tidigarelärarna till att undervisa iårskurserna 13 från behörighetsaspekt? För det andra: Hur främjas jämställdhetsarbetet genom enökad lönespridning, ? HelgeHagberg sade att det förslag som föreligger innebär ekonomi och 43 kvalitet.Ja, det blir billigt och krångligt. Lärartjänster i , m. m. 35LARZ () replik: Det är inte utan att jag tycker litet synd omHelge , som måste företräda en utskottsmajoritet av vilken han sedaninte får någon som helst hjälp. Moderater och folkpartister sitter tysta i sinabänkar. Först har de lurat på er socialdemokrater en massa uppfattningaroch åsikter som ni har skrivit in i utskottsbetänkandet, men sedan hjälper deinte till på något sätt med att förklara, argumentera eller redovisa vad dettaegentligen skall betyda. Det är möjligt att tystnaden beror på en totalavsaknad av kunskaper... 36 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Repliken gäller anförande. 37 () replik; Jag ber om ursäkt. hade här möjlighet att själv försöka reda utallt detta. Dä säger han att det nu görs en kraftig satsning på fortbildningen,med 50 milj. kr. 50 milj. kr. per lärare, HelgeHagberg, och det är inte mycket till fortbildning. Sedan säger att frågan är om beslut skallfattas centralt eller om anställningsförfarandet skall överlåtas på det lokalafältet. Nog trodde jag att visste att det är landetskommuner som själva anställer sina lärare och att det varlänsskolnämnderna som gjorde det. Det är ingenting som förändras genom dettaärende .Eller är det meningen att kommunerna skall tas ifrånanställningsförfarandet och att det skall läggas centralt? Vad betyderegentligen uttalandet? säger återigen att överensstämmelse nu skallgaranteras, och då är min fråga: Hur kan färre tjänster garantera mer än detflertal tjänster som finns ? Det är inte tjänsternas antal som innebärnågon garanti. Jag måste upprepa en konkret fråga till . NO-lärare ingår fyra ämnen i utbildningen, men kommer denna konstruktionatt ge dem behörighet att undervisa i tre eller i fyra ämnen? Det är en viktigfråga som vi måste få svar på. Det räcker inte, , attläsa innantill ur utskottsbetänkandet, som vi alla har läst. Jag vill veta vadni egentligen menar med allt detta som är sä dunkelt uttryckt. Förhoppningsvisvet fru talmannen vad det är ni har menat med det ni skriver. I så fall skallni förklara det. 38HELGE () replik: Många frågor har stäUts. Jag har icke ställten enda fråga. Men vi kan försöka säga så här; Naturligtvis är inte den enavarianten som har valts den bästa och den andra den sämsta. Det har teoretisktsett gått.att välja båda. Men majoriteten har funnit att dentjänstekonstruktion vi nu väljer uppfyller de mål som vi i övrigt har i vårgrundskola. Det är också den organisation vi bäst kan hantera. Vi kommer attveta att lärarna tjänstgör där vi vill att de skall tjänstgöra. Frågetecknetär större för er som har valt en enda grundskollärartjänst. Dennadiskussion är teoretisk, eftersom det förslaget inte skall gälla. Men om viskulle anta det förslaget uppstår fler frågetecken än med det förslag filltjänsteorganisation som läggs fram. Några frågor kanske jag ändå kan besvara. Det frågas t;ex. om lärarfortbildningen nu skall ge ett poängtal på '40 poäng i ett visstämne. Det är naturligtvis inte så. De som skall lärarfortbilda sig är lärare somhar varit ute i skolan många är. De har fått mycken erfarerihef och kunskap. Defår en fortbildning som ger dem kompetens att undervisa i detta ämne. När det gäller möjligheten att nå fullständig behörighet ien lärartjänst ger den modell vi väljer den största möjligheten att fä enkompetent och behörig lärare till . Med er modell ges möjlighet fill enrörlig ambitionsnivå . Det är skillnaden på ett ungefär.Egentligen är det svårare för er att ge svar på alla de frågeställningar nireser riiot den tjänsteorganisation som föreslås om ni vänder frågorna motert eget förslag. Lärartjänster i , m. m. 39 (vpk) replik: Får jag säga så här till . När visäger att tjänsten kan kallas grundskollärare när undervisningen bedrivs pågrundskolan, handlar det om att vi tror att lärarna och skolledningen haromdömet att inte sätta outbildade, obehöriga eller irikompetenta lärare attundervisa våra barri i skolan. Inte sätter man en snickare att svetsatryckkärl. Det kan vara ett exempel pä att det räcker med en tjänst. Jag ställde en fråga som det skullevara mycket intressant att få svar på. Hur bidrar man till ökad jämlikhet ochtill jämställdhetsarbetet inom skolan med en ökad lönespridning, som säkertblir resultatet av det förslag till tjänstekonstruktion i skolan som ni nulägger fram tillsammans med och ? Tror inte HelgeHagberg att det med denna tjänstekonstruktion blir en dominans av kvinnor somundervisar i de tidigare årskurserna i ? Eller om sig motsatsen: Varför tror han att fler män kommer att vilja undervisa ide lägre årskurserna, där säkert de lägre lönerna kommer att finnas? 40LARZ () replik: Många frågor har ställts, säger ,och det är faktiskt nödvändigt. När ett utskottsbetänkande inte ger klarabesked skall man kunna gå till riksdagsprotokollet och se vad som har sagts idebatten för att få dessa besked. Jag försäkrar att om vi kundesamla en majoritet i kammaren för vårt förslag kan vi naturligtvis argumenteraför det och förklara det in i minsta detalj. Vi är alldeles övertygade om attdet hänger ihop och är fullt genomförbart. Tyvärr kan man inte säga detsamma ommajoritetsförslaget. säger att det inte behövs 40 poäng i détämne som man enligt majoritetstexten skall specialisera sig i. Ja, behövs deteller behövs det inte? Enligt behövs det inte, men enligtutskottstexten behövs det. Enligt vårt förslag, säger , får vi enöveren'stäm-melse till mellan sökt tjänst och utbildningens innehåll. Detvar en nyhet, det står inte någonstans i utskottsbetänkandet. Lärartjänster i , m. m. skall det alltså vara . Är övertygad omatt han kommer att lyckas med att förse alla landets skolor med till 100 %utbildade lärare i vartenda ämne och i varenda årskurs? I anslutning till dettavill jag veta följande: Om det nu krävs 40 poäng för att vara behörig och dett. ex. i NO-blocket ingår fyra ämnen i utbildningen, då kvarstår frågan, HelgeHagberg, - och det är oerhört viktigt att vi får ett ordentligt svar på den nu;Är man behörig att undervisa i tre ämnen eller i fyra ämnen? Den frågan måsteHelge kunna svara pä innan denna debatt avslutas. 41 () repUk; Till vill jag säga följandevad beträffar jämställdhetsambitionerna. Jag tror att vi i den nyatjänsteorganisationen får större möjlighet att hävda jämställdheten än vad somhittills varit fallet. Pä den punkten har vi en större ambition, och vi troratt det skall bli möjligt att åstadkomma ett större mätt av jämdställdhet ifortsättningen. Vi har faktiskt inte något lönepolitiskt motiv för att bestämmadenna tjänstekonstruktion, utan det är de skolpedagogiska motiven som är deviktiga. talar om en lärarfortbildning som inte ger40 poäng. Men ni har väl inte heller något förslag till en fortbildning som ger40 poäng och behörighet. Ni står således i samma situation som vi. Ni föreslår150 milj. kr. till fortbildning av lärare. För övrigt har centerpartietvåldsamt mycket pengar på alla områden att ge till det svenska skolväsendet. Nihar inte alltid ett kostnadsmedvetande, utan era förslag är mera uttryck för envision om att anslagen till skolan skall vara desamma som . Även omelevantalet minskar och även om dimensionen pä verksamheten blir mindre skallpengarna ändå finnas kvar. Något liknande har ni uttryckt. Detta önskemål är naturligtvis inte särskilt preciseratoch inte riktigt trovärdigt. Vi skall väl ändå ha ambitionen att varakostnadsmedvetna. Anslagen skall vara motiverade, och vi skall vara fulltansvariga inför allmänheten för de ambitionsnivåer vi lägger oss på. Det är skillnad på behörighet och kompetens. Vi får iblandkompetenta lärare; oftast blir dessa också behöriga. För en lång tid framöverkommer det att finnas såväl behöriga som kompetenta lärare i en annan läraresfjärde ämne, som denne icke har behörighet eller kompetens i. Dä går alltså denäldre lärare som finns i systemet in. Vi får sedan se hurläraren fortbildar eller egenutbildar sig för att nå behörighet och kompetens. Om detta inte är tillräckligt får vi överväga att satsa pånya åtgärder, så att vi på lång sikt får lärare som uppfyller alla degrundläggande krav som vi ställer pä lärare som skall tjänstgöra i skolan. Förste vice talmannen anmälde att och anhållit att till protokollet få antecknat att de inte ägde rätt tillytterligare repliker. Jag har begärt ordet i denna debatt därför attden fråga som diskuteras är en av de frågor som har fått den störstauppmärksamheten i skoldebatten under våren.Trots att kammarens tid är ansträngd har jag Prot. 1987/88:101 utnyttjat den möjlighet som finns för ett statsråd att gä in i debatten. Jagvill på denna punkt ta mig friheten att föra några politiska resonemang ~~, ~, om bakgrunden till den diskussion vi för. Jag tror att det är viktigt attklargöra ' ' ° vad som är huvudsak ochbisak. Det som har varit viktigt för regeringen och som är viktigt förriksdagen när den tar ställning till denna fråga är, som jag ser det, attmöjliggöra en lärarutbildningsreform för den grundskola om vilken beslutfattades och vars genomförande ägde rum med början 1962. Vi har alltsåhaft en läng process där har haft lärare som icke har haft enutbildning anpassad för den skolform de har arbetat i. Genom det beslut somfattades 1985 har vi nu fått en anpassad utbildning. 1985års beslut illustrerar hur besluten för har vuxit fram.