prot · GB09130 · 1987-12-31 00:00:00 — Om man nu skall använda sig av ordspråk eller citat, såkanske man kunde fundera över den smala och den breda vägen, , Jagvet inle, men det kanske är symptomatiskt atl ytterst litet.berörden del av reservationen som med min tolkning visar det verkliga syftet: nivill göra denna uppdelning, denna regionalisering, därför all ni vill nå delför er vikliga självändamålet introduktion på börsen och privatisering. Dettycker inte vi all det finns något skäl för. 74RUNE (): Del fanns kanske skäl för,mig all vända päordspråket, eftersom det är symptomatiskt för den socialdemokratiska politikenatt gä baklänges i den här frågan. ArneKjörnsberg har alldeles fel när han säger alt del verkliga skälet för denna förändring är detsom står i slutet av reservafionen. Att det är en viktig sak som vi vill uppnåär helt klart, men det viktigaste skälet är att vi vill ha en effektivarestatlig fasfighétsförvaltning med en bättre kundorientering än för närvarande.Den nuvarande organisationen ger inte de möjligheterna. Detbeklagar vi, och det är det vi vill förändra. Def hoppas jag att ArneKjörnsberg förstår. Överläggningeni defta ärende var härmed avslutad. (Beslut fattades efter debatten omsocialförsäkringsutskottets betänkande 28.) Kammaren övergick fill att debatterasocialförsäkringsutskottets betänkande 28 om ny organisafion för statensinvandrarverk. Ny organisationför statens invandrarverk 75 ALEXANDERCHRISOPOULOS (vpk): I det betänkande vi nu behandlar finns en reservation av vänsterparfietkommunisterna med krav om att borde ge regeringen till känna attockså kommunisterna skall vara representerat i invandrarverketsstyrelse. Invandrar-och flyktingpolitiken är en stor och vikfig del av def politiskaakfivitefsfältet, där vänsterparfiet kommunisterna har varit synnerligenengagerat. Vpk är emellerfid def enda parti som inte är representerat iinvandrarverkefs styrelse. är def statliga organ som har tilluppgift aft fullfölja, bevaka och granska invandrarpolitikens praktiskatillämpning i alla avseenden. När man gör den bedömningen aft det är'av värdeatt de övriga polifiska partierna är representerade i invandrarverketsstyrelse, så förstår jag inte varför vpk inte skall vara def. Någon förklaringfill den bedömningen har infe lämnats. I sitt avslagsyrkande på vpk-motionen,som motsvaras av reservafionen, uttalar utskottet atf "frågan om sammansättningenav invandrarverkefs styrelse får ankomma på regeringen". Förstoch främst måste jag påpeka att kravet i motionen och reservafionen inte går utpå atf man skall ändra beslutsordningen för tillsättandet av olika styrelser.Vi anser liksom utskottet atf regeringen också i fortsättningen skall tillsättade olika styrelserna inkl. invandrarverkets styrelse. Men vi anser attriksdagen borde ge regeringen fill känna aft också vpk bör vara representerat iinvandrarverkets styrelse. Def är fullt möjligt att göra ett sådant tillkännagivandeutan atf inskränka på regeringens befogenheter i något avseende. säger att frågan om sammansättningen av invandrarverkets styrelse fårankomma på regeringen, får man ha klart för sig atl regeringen redan haruttryckt sin vilja att vpk inte skall vara representerat i denna styrelse.Annars hade vårt parti varit representerat. Regeringen har klargjort sittställningstagande, aft utestänga vpk från att vara med i invandrarverketsstyrelse. Utskottets skrivning kan inte tolkas på annat sätt än att utskottsmajoriteténdelar regeringens uppfattning aff vpk också i fortsättningen skall utestängasfrån möjligheten all la del av invandrarpolitikens praktiska 1987/88:130 tillämpning, den möjlighet som de övriga partierna har genom aft vara representerade i invandrarverkets styrelse. Jagfrågar mig varför. \ I ' ha en motivering. ° ' Varför anser utskottsmajorifeten, liksomregeringen, atf vpk bör utestäng- as från invandrarverkefsstyrelse? Varför anser ni aft vpk inte skall ha samma förutsättningar som deövriga partierna aft fullfölja sin uppgift på invandrarpolifikens område? Vadfinns det för anledning till ett sådant ställningstagande? Anständighetenkräver att ni förklarar er i sakfrågan och inte kryper bakom sådana formellaskrivningar som att hänvisa till regeringens befogenheter. Det är fulltmöjligt för alt uttala en mening och att ge regeringen den meningenfill känna. Jag vill att ni förklarar varför ni delar regeringens uppfattningatt vpk bör utestängas från invandrarverkets styrelse också i fortsättningen. Anf.76 (): betänkande nr 28 behandlar en nyorganisation för statens invandrarverk. Regeringeninledde ett översynsarbete när del gäller invandrar-ochflyktingpolitiken. Arbetet syftar bl. a. fill atl förkorta handläggningstidernaoch att få till stånd en effektivare flyktingmottagning. Somett led i detta arbete har regeringen lagt fram en proposifion om en nyorganisafion för statens invandrarverk. Arbetsbelastningen i verket har ökatkraffigt i takt med att antalet asylsökande och flykfingar har ökat. En mycketkraftig ökning skedde 1984. Det sammanföll i fiden med att invandrarverket togöver huvudmannaskapet på den statliga sidan för flyktingmottagandet, och ocksåmed atl det nya systemet med kommunalt omhändertagande började fillämpas. Visserligenhar flera mindre organisationsförändringar genomförts, och invandrarverket harfått både permanenta och tillfälliga resursförstärkningar, men stommen iverkets organisation har i stort sett varit oförändrad sedan verkets fillkomst1969. Antalet asylsökande har sedan den stegring som inträffade 1984-1985fortsatt atl öka, och det finns ingenting som tyder på någonomedelbar minskning. Antalet asylsökande kommer med stor sannolikhet att underde närmaste åren vara av samma omfattning som . måste därför anpassas till de nuvarande arbetsuppgifterna för attbl. a. göra det möjligt att förkorta handläggningstiderna och åstadkomma ettbättre flyktingmottagande. Förslagettill ny organisation innebär i korthet aff verket inte längre skall vara indelat i byråer utan organiseras i huvudenheter. En huvudenhet svarar för tillståndsprövning och därmed också för medborgarskapsfrågor, en huvudenhet för invandrar- och flyktingfrågor. En sådan organisation förut sätter en långtgående delegering av ansvar och befogenheter inom de olika verksamhetsområdena. Delta ställer stora krav på verksövergripande plane ring och samordning. Man bör därför till verkschefen knyta särskilda resurser för planering, styrning och kontroll av verksamheten. 88 För utredningar i asylärenden bör fyra utredningsslussarorganiseras. Ny organisation för statens invandrarverk skall också finnaspersonal från invandrarverket för handläggning och beslut. Prot.1987/88:130 Det finns flera skäl som talar för detta - bl. a. ges möjlighet atti direkt anslutning till asylutredningen sortera ärendena iklara bifallsärenden och ärenden i vilka offentUgt biträde skall förordnas. Iklara bifallsärenden kan dessutom beslut fattas omgående. Förutom redanbefintliga utredningsslussar i Karlslund och bör det inrättas en i södraoch en i västra . Invandrarverketsfunkfioner för mottagande av asylsökande och flyktingar bör enligtpropositionen organiseras i regioner. I varje region bör finnas ett kontor somansvarar för det direkta samarbetet med kommunerna vid utplacering avflykfingar. Regionala kontor i kombination med utrednings-slussar ger ocksåsamordningsvinster. I proposifionen anges all det är lämpligtatt dela in landet i fem regioner och att regeringen bör besluta i denna fråga. Enligtgällande rikflinjer skall även den som väntar på beslut om uppehållsfillstånderbjudas plats i en kommun. Svårigheterna alt få fram kommunplatser har medförtatt många flyktingar med uppehållstillstånd har fått vänta långa tider innan defått plats. Ipropositionen föreslås atf nu gällande riktlinjer ändras så aft i första handde som har beviljats uppehållsfillstånd får de bosfäder som kommunerna kanställa till förfogande. Vidare anges också i propositionen att det fortsattautredningsarbetet får belysa def sätt på vilket verkefs invandrarpolitiskaarbete i övrigt skall bedrivas. Detsägs också att invandrarverket även med den nya organisafionen bör ledas av enstyrelse. Det är tänkt aft den nya organisafionen skall gälla från 1 juli 1989.Till utskottets betänkande finns, som vi har hört, en reservation frånvpk. Def partiet anser att det är av stor vikt att samtliga riksdagspartier ärrepresenterade i invandrarverkels styrelse. I den s. k.verksledningspropositionen behandlades frågor om och regeringensinsyn i och styrning av stafiiga myndigheters verksamhet. I den angavs ocksåalt regeringen alltid borde vara fri atl avgöra en styrelses sammansättning.Därför borde inte heller nomineringsförfarandet regleras. Meddetta, herr talman, yrkar jag avslag på reservationen och bifall tillutskottets hemställan. Anf.77 (vpk): För det första yrkar jag bifall till vpk-reservationen vilket jagglömde i mitt huvudanförande. Fördet andra vill jag säga till att vi inle behöver läsa helabetänkandet innanfill här i kammaren, framför allt inte de delar av betänkandetsom vi alla är överens om. Det intressanta i sammanhanget är de frågor somväcks av just den text som läste upp ur betänkandet. Fråganär följande: Varför anser ni aft det är nödvändigt eller av värde att de övrigaparfierna är representerade i invandrarverkefs styrelse men inte vpk? Nihänvisar till regeringen och dess rätt atl tillsätta styrelse. Jag måste då en gång till påpeka att vpk-reservafionen och motsvarande mofioner inte har krävt en ändring av beslulsförfarandel vid tillsättning av olika styrelser. Vi, °" Ny organisation för statens invandrarverk liksom utskotfsmajoriteten, tycker att regeringen också ifortsättningen skall tillsätta olika styrelser. Däremot anser vi att det ingår i befogenheteratf ge regeringen till känna det nödvändiga i att aUa partier är representeradei invandrarverkets styrelse. Det är en förutsättning för att alla partierskall kunna bevaka invandrarpolitikens praktiska tillämpning och för att deskall kunna utveckla sin polifik på det här området. När ni alltså inte tar hänsyn fill sakfrågan utan hänvisarfill formella skäl, t. ex. till aff regeringen har rätt att fatta beslut i denhär frågan, då måste det tolkas på det sättet att ni delar regeringensuppfattning att vpk inte borde vara representerat i invandrarverkets styrelse.Frågan är: Varför? Kan ni ange några skäl till att vpk infe skall fä vararepresenterat? Vilka skäl finns det? Det har jag frågat, och jag skulle gärnavilja ha ett svar! 78 (): Jag tycker faktiskt-atf def är ganskaangeläget att inför ledamöter redogöra för invandrarverkets nyaorganisation. Det får stå för att tycka att jag läser innanfill.. Vi säger infe atf vpk skall utestängas från representation iinvandrarverk-tets styrelse. Vi säger i utskottets betänkande att regeringenskall avgöra styrelsens sammansättning. Också konstifutionsutskottet har viddess behandling av propositionen sagt att en lekmannasfyrelses sammansättningmåste bestämmas av regeringen från fall till fall under beaktande av deuppgifter som styrelsen har atf utföra. 79 (vpk): Regeringen har redan bestämt, ,att vpk inte får sitta med i invandrarverkefs styrelse. Hade den bestämt någotannat skulle del ha inneburit aft vpk skulle ha varit representerat. Då skullefrågan vara ur världen, så atf säga. Aft regeringen inte vill ha vpk med i invandrarverkefs styrelseär uppenbart. I den frågan skulle ge regeringen till känna vadriksdagen tycker. När ni nu hänvisar till regeringens rätt atf väljastyrelse för invandrarverket innebär det atf ni delar regeringens uppfattning ifrågan om vpk:s deltagande i styrelsen. Ert yttrande kan inle tolkas på annatsätt. 80 (): Def handlar också omproportionalitef,.Alexander Chrisopoulos. När vpk blir tillräckligt stortkommer partiet med all säkerhet att få en plats i invandrarverkets styrelse. 81ALEXANDER CHRISOPOULOS (vpk): Änfligen ett skäl till atf ni tycker som nigör. Men varför döljer ni def? Varför säger ni inte från början atf vpk är ettså litet parti att det inte bör få vara representerat i invandrarverketsstyrelse? Ni anser all små partier - även om de är representerade iriksdagen och även om de formellt skall dela alla förutsättningar för attbedriva politisk verksamhet- skall utestängas från möjligheten att sitta i en styrelse som t. ex. Prot. 1987/88:130 invandrarverkets. Ny organisafion för statens invandrarverk Defta är åtminstone ett ärligt besked - om det är rätt ären anrian sak! Det får ni ta ansvar för. 82 (): Jag hänvisar än en gång tillkonstitutionsutskottets behandling av den här frågan. Den behandlingen harfaktiskt ställt sig bakom. Överläggningen i detta ärende var härmed avslutad. Kammaren övergick till att fatta beslut i de förevarandeärendena. Utskottets hemsfällan bifölls ined 275 röster mol 18 förreservationen av . 6 ledamöter avstod från atf rösta. Mom. 1(frågan om en utvidgad skaft på värdepapper) Utskottets hemsfällan bifölls med 155 röster mot 145 förreservafion 1 av m. fl. Mom. 2 (politikens iririktning) Utskottets hemsfällan bifölls med 262 röster mot 38 förreservafion 2 av Sfig Josefson och . Mom. 3 (valutautlänningar) Ufskottets hemsfällan bifölls med 190 röster mot 111 förreservafion 3 av m.fl. Mom. 4 (ytterligare breddning avbeskattningen) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 4 av TommyFranzén - bifölls med acklamation. Mom. 5 (skattesatserna) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 5 av - biföllsmed acklamafion. 6 Utskottets hemställan bifölls. Mom. 1(sociala avgifter) Utskottets hemställan bifölls med 191 röster mol 109 förreservation 1 av m. fl. 1987/88:130 Mom.4 (ett svenskt internationellt fartygsregister) Hemställan Utskottetshemställan bifölls med 155 röster mot 146 för hemställan i reservation 2 avRolf Clarkson m. fl. Utskottetsmotivering godkändes med 238 röster mot 15 för den i reservation 3 av ViolaClaesson anförda motiveringen. 48 ledamöter avstod från att rösta. Mom.5 (sjöfartspolitiska åtgärder i syfte att minska rederiernas kapitalkostnader) UtskottetshemstäUan - som ställdes mot reservation 4 av m. fl. - biföllsmed acklamation. Mom.6 (vissa sjöfartspolitiska mål) Utskottetshemställan bifölls med 154 röster mot 146 för reservation 5 av m.fl. Mom.7 (trafikpolitiska aspekter på sjöfarten m. Utskottefshemsfällan bifölls med 286 röster mot 15 för reservafion 6 av . Mom.8 (samhällsägd rederiverksamhet) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 7 av -bifölls medacklamafion. Mom.9 (avveckling av bekvämlighetsregistren m. Utskottetshemställan bifölls med 286 röster mot 15 för reservafion 8 av . Mom.10 (upphävande av flagglagen) Ufskottets hemställan - som ställdes motreservation 9 av - m.fl. - bifölls med acklamation. Övriga moment Utskottets hemställan bifölls. Finansutskottetsbetänkande 26 Punkt 2 Mom. 3 (byggnadsstyrelsenoch den statliga lokalförsörjningen) Utskottetshemställan bifölls med 156 röster mot 145 för reservationen av mfl. Övriga moment Utskottets hemställan bifölls. Mom. 4 (invandrarverketsstyrelse) Utskottetshemställan bifölls med 281 röster mot 16 för reservafionen av Margö Ingvardsson.1 ledamot avstod från att rösta. Övriga moment Utskottets hemställan bifölls. Anslagtill idrott, rekreation och turism 6§ På förslag av andre vice talmannen medgav kammaren att de ärenden som hanndebatteras färdigt under återstoden av dagens sammanträde skulle företas tillavgörande i ett sammanhang i början av morgondagens arbetsplenum. 7§ Föredrogs kulturutskottets betänkande 1987/88:20om anslag fill idrott, rekreation och turism (prop. 1987/88:100 bil. Anslag till idrott,rekreation och turism Anf83 (): I föreliggande betänkande behandlas dels idrott, dels turism ochrekreation. Vi har kommit överens om att ta upp de två avsnitten var för sig,och jag kommer att beröra endast turism och rekreation. kommeratt svara för idrotten för vår del. Dethar inte förelegat större meningsskiljaktigheter om anslagenfill och andra ekonomiska insatser för atf främja turism ochrekreation, däremot beträffande principerna för turistpolitiken. Ibörjan gjordes några utredningar som behandlade turist- ochrekreationspolitik och som förordade olika riktade åtgärder för att främjaturismen. I kulturutskottets betänkande 1983/84:22 behandlades dessa frågor,och vi moderater reserverade oss då tillsammans med till förmån förmer generella åtgärder. Vi förordade en satsning på marknadspolitiska åtgärderoch utveckling av turistnäringen med sikte på ökad beläggning och förlängdsäsong. Dessafrågor återfinns också i år- i reservafion 7, fill vilken jag yrkar bifall. Därframhåller vi att det är människors individuella önskemål som skall styraformerna för turism och rekreation. En god marknadsföring som stärkerturistnäringen kan dessutom positivt påverka bytesbalans ochsysselsättning. Det är tyvärr så, att svenskarnas utiandsresande har blivit enallt tyngre belastning för bytesbalansen. gav resevalutanettot ettunderskott på - det största underskottet någonsin - och Anslag tiUidrott, rekreation och turism tendensenhar varit tydlig . Men hellre än att straffa svenskarnasutlandsturism bör vi främja turistnäringen i , och en satsning som i har naturligtvis sitt givna värde. Den presentation somGod morgon gjorde av vårt land kan säkert också locka amerikanskaresenärer fill , trots att några inslag för många av oss svenskarverkade väl hårt regisserade för aft vara spontana. När beslöt atf skulle utarbeta ensamordnad strukfurplan för utvecklingen av turism och rekreation ochtillsammans med industriverket och andra organ göra en branschsfudie avturistnäringen, framhöll de borgerliga parfierna i gemensam reservation att enfortsalt planering tenderade att fördröja faktiska åtgärder och atf rådet bordegå från ord till handling. När nu strukturplan och branschstudie föreligger,finns det anledning att granska dem krifiskt. En genomlysning av den svenskaturistnäringen kan naturligtvis vara värdefull, men om man sedan föreslårkoncenterade insatser till några få områden kan detta hämma andra orter ochregioner. De kritiska synpunkter vi har i detta avseende uttrycker vi i engemensam borgerlig reservation, nr 10, till vilken jag yrkar bifall. Liksom tidigare anser vi moderater atf , som juhar till uppgift atf komplettera och stödja de insatser som görs av främstturistnäringen, skulle vara betjänt av att företrädare för näringen ingick irådefs styrelse. Kravet på översyn förs fram i reservation 13, och jag yrkarbifall också till denna. är troligen det båttäfaste landet i världen, medcirka en och en halv miljon båtar. Båtsemester äventyrar sällanfuristvalutabalansen - def är en billig semesterform - och alla grupper isamhället återfinns bland båtägarna. Fasfän båtsporten främst utformas avenskilda människor och deras organisationer har staten ett visst ansvar. Detär därför motiverat all regeringen lägger fram förslag til| utveckling avbåtlivet i , gärna på grundval av - en folkrörelse,nyttigare än du tror - i enlighet med dekrav som förs fram i ensocialdemokratisk motion. Vi finner det dock tillfredsställande att ufskottetsmajoritet tar avstånd från förslaget till en båtavgift, som förs fram i sammamotion. I samband med införandel av den nuvarandebåtregistreringen framhöll vi moderater - bland andra - att den innebar en ickeönskvärd belastning för båflivet, och aff den infe var ett lämpligt instrumentför de syften man menade att den skulle tjäna. Det har visat sig aff beslutetär dåligt förankrat, och def vore mycket olyckligt med ytterligare belastningpå båtlivet. Med detta, herr talman, yrkar jag bifall till reservafion 14. 84MARGARETA (): Mitt anförande rör den del av betänkandet somhandlar om turism. kommer senare aft tala om idrott. . Turismenökar i betydelse. Den blir allt vikfigare för många länders och regionersekonomi. Allt fler människor livnär sig på inkomster från turismen. Menkonkurrensen om turisterna hårdnar, och det ställs allt större krav på turismennär def gäller att möta människors behov av upplevelser. Hitfills har man i satsat mycket på hur turisternaskall resa, bo och äta men alldeles för litet på vad de skall göra, på resansinnehåll. sökermänniskor alltmer efter akfivitefer med innehåll på sin semester. Det räckerinte med sol och bad, med natur och motion - man vill se, uppleva och lära signågot. Ibudgetproposifionen talas också om nödvändigheten av att utveckla enintressantare Sverigeturism: Målet är att locka hit ufländska turister ochockså att ge så många svenskar som möjligt rekreafion i sitt eget land. Sverigehar ju speciellt goda förutsättningar för s. k. upplevelsefurism i form avvacker natur, relativt ren miljö och stora kulturvärden. Imånga länder i är kulturen, dvs. musik, teater, museer och kulturminnen,själva kärnan i turismen. Kulturen är helt enkelt en förutsättning för turism.Arkeologiska utgrävningar görs t. ex. fill turislattraktioner, ochfornlämningar rekonstrueras. Landets historia levandegörs på så sätt både förturister och för de egna invånarna. IFrankrike menar man att kultur är turismens hjärta. Atf kulturminnen ärintressanta och fascinerande är en självklarhet för fransmännen, 'som gärnabesöker sådana under semesterveckor eller vid veckoslut. Ocksåi har detta intresse uppmärksammats , och turismen tar iallmänhet fill vara det kulturutbud som finns på platsen i form av musik ochsommarteafer. Men att direkt uppmuntra och satsa pengar på kulturarrangemangoch på upprustning och levandegörande av kulturminnen är ännu inte så vanligt. Sedan1985 pågår ett samarbete mellan turistråd och riksanfikva-rieämbefetkring temat kultur och turism. Syftet är att öka samarbetet mellan dem somarbetar med kulfur resp. turism för atf på lång sikt ge turismen ett rikarekulturellt innehåll. Det finns mycket att göra och en del projekt har redanstartats. Både turismen och kulfuren tjänar på samarbetet. Imofion Kr416, som handlar om turism i , hävdas att just harsärskilda förutsättningar för att utveckla sådana här samarbefsprojekt. Skåneär rikt på kulturhistoriska minnen från olika tider och av olika slag, oftabelägna i vacker och omväxlande natur. De ligger väl samlade och kan nås på endags resa via ett välförgrenat vägnät. Trots närheten till kontinenten harSkåne inte kunnat tillgodogöra sig alla de posifiva effekter avturismen som läge och tillgångar motiverar. Men,med en riktigt utformad marknadsföring, inriktad på den unika kombinationen avvacker natur och rik kultur, borde kunna locka turister fill sig i myckethögre grad än , när de flesta endast reser genom landskapet på väg tilleller från utlandet. turistråd och börtillsammans kunna utveckla kulturturismen i . Idéer saknas verkligen infe: Meddetta yrkar jag bifall fill reservafion nr 15 och dessutom till reservafionernanr 7, 10 och 17 samt för övrigt bifall till den del av betänkandet som gällerturism. Anslagtdl idrott, rekreation och turism 85 (): I kulturutskottets betänkande nr 20 behandlas idrott, rekreation ochturism. Vi har gjort den fördelningen inom att jag kommer att ta upprekreation och turism, medan kommer atf tala om idrottsfrågorna. Anslagtid idrott, rekreation och turism Denbetydelse som turismen har som näring för redovisas i proposifionen ochi utskottets betänkande. Jag vill understryka den betydelsen. Vi kan fåomfattande inkomster fill vårt land genom turister från utlandet, somvi själva genom att förflytta oss i landet och uppleva nya miljöer bidrar levande näring. Delanges också i belänkandet att det är av deförvärvsarbetande som arbetar med turism. Turismen har alltså enbetydande sysselsättningsgrad, större än många andra branscher. Ungefär 200 000människor i landet kan sägas få sin utkomst av turism. Detfinns betydande regionalpoUtiskä koppUngar till dessa arbetstillfällen.Självfallet är turismen på vissa håll mer av säsongsarbete, medan den på andrahåll, där man har både vinter- och sommarsäsong, kan innebära helårsarbefe,vilket är ett välkommet och betydande tillskott. Ibetänkandet sägs atl det är besvärande atf turistnetfot uppvisar ett så stortunderskott. Det anges tiU i utskottsbetänkandet.