prot · GB0915 · 1987-12-31 00:00:00 — Då tycker man naturligtvis attdet inte är så stora merkostnader för att få fart på en rejäl utbyggnad som harså stor betydelse för regionen. Det är ju, som det har sagts, både urregionalpolitiska, miljöpolitiska och arbetsmarknadspolifiska synpunkter motiverat- och klok ekonomisk politik på lång sikt - att satsa på denna utbyggnad. kan man säga att jag har fått ett icke-svar, eftersomkommunikationsministern inte vill säga någonting om vad han tycker om dettautan bara säger att vi avvaktar. Men mot bakgrund av att det finns mångaoklarheter kring SJ och SJ:s framtida utveckling - vem som skall sköta banor,vem som skall köra tågen osv. - vore det intressant att få någon ytterligarekonkretisering. Vilken åsikt har kommunikationsministern om denna bansträckning,som ju skulle kunna serva den framtida djupt in i Bergslagen? Är det tänkt att detta skall överlåtas på lokaltrafik, ellertänker staten - regeringen - ta ett ansvar för kommunikationerna in iBergslagen? Utan att dra in andra frågor, som i och för sig också harmed kommunikation att göra, tycker jag att beträffande både vägar, teletrafikoch järnväg går det mesta värdshus förbi när det gäller den här krisregionen.Det skulle nog vara bra för folk att få någon liten positiv vink frånkommunikationsministern. Jag tror aft det skulle uppmuntra i hög grad,eftersom en stor sammandragning av folk uppe i debatterar ochfrågar sig: Vad skall vi leva av? Anf.39 (): Kommunikationsministern säger i sitt svar att en utgångspunkti arbetet med den trafikpolitiska propositionen är "att säkerställa enfortsatt utveckling av ett effektivt transportsystem - ett transportsystem somockså kan förenas med ansvarstagande för miljö och säkerhet och" - detvill jag gärna understryka - "med en förbättrad regional balans". Jag vill ta fasta på att kommunikationsministern säger att"kommunikationerna utgör en viktig del för att förbättra näringslivetsvillkor inom Bergslagsregionen". Snabba kommunikationer mellan tätorternai Bergslagen och och vidare mot skulle bidra till attutnyttja befintliga resurser och stärka regionens näringsliv. Så långt delar jag i stort kommunikationsministernsvärderingar på det här området. Jag vill också konstatera att en allt större koncentration av nyfillkommandeföretagsétableringar sker inom den redan fidigare befolkningsrikastorstadsregionen - en region som sträcker sig från i norr tillStockholmsområdet i söder. Inom detta område växer allt fler företagsétableringarfram - ett område som redan nu brottas med överhettningsproblem sombostadsbrist, kommunikationssvårigheter och alla sociala följdverkningar.Kommer man från en annan del av , t. ex. , kan mandär konstatera precis motsatt utveckling: vikande befolkningstal för i stortsett alla kommuner liksom sviktande sysselsättning. Geografisktsett har Bergslagen och ett mycket centralt läge i . Trotsdetta centrala geografiska läge är vi oroade över att näringslivets expansion iså stor omfattning koncentreras till . Dennakoncentrafion måste enligt min uppfattning brytas på något sätt. Menskall för näringslivet någorlunda likvärdiga villkor råda i Stockholmsregionenoch , så måste infrastrukturen på t.ex. kommunika-fionernas områdebyggas ut i , och i Bergslagen i dess helhet. En vikfig del av envälutvecklad infrastruktur är nämligen kommunikationerna. Det tror jag att vikan vara överens om, kommunikationsministern och jag. Det finns storabrister i kommunikationssystemet i Bergslagen. Det förhållandet minskarmöjligheterna för regionen att delta i den mycket snabba, på högteknologigrundade utvecklingen inom Uppsala-Stockholms-området. Föratt man skall hjälpa regeringen på traven pågår i ettintensivt arbete för att förbereda kommande satsningar på kommunikationsområdet.Bergslagspendeln är bara en av de planer på kommunikationsområdet somintensivt bearbetas. En annan är den s.k. . I båda fallen är detfråga om snabbtågsförbindelser, som på ett radikalt sätt skulle ge underlag fören expansion i näringslivet och en tro hos människorna. Jagvill avslutningsvis ställa två frågor till kommunikationsministern. För detförsta: Avser regeringen att i de aviserade nya riktlinjerna förtrafikpolifi-ken ge ett klart besked om det bhr satsningar på enBergslagspendel och en Mälarbana inom en någorlunda rimhg fid? För det andra:När kan vi förvänta oss att regeringens trafikpolitiska proposition läggs fram? Omen"Bergslagspendel" Jag vill först erinra om vad jag sade redan i svaret, nämligen att vihåller på med en översyn och i den ingår ett relativt stort antal projekt iolika delar av landet på järnvägsområdet. Detär i och för sig glädjande att vi nu diskuterar nya järnvägsprojekt. Vi har juhaft en ganska , då diskussionen om järnvägenpraktiskt taget bara handlat om nedläggningar. Från den synpunkten är detmycket intressant att vi nu har ett så stort intresse och att det pågår ett såpass intensivt utredningsarbete i olika delar av landet, där man försöker finnalösningar för nya järnvägsprojekt. Jagvill också erinra om att vi under detta år har haft överläggningar mellanpartierna om järnvägspolitiken framöver. I de överläggningarna har det inteblivit någon fullständig samstämmighet. Men det har i vart fall blivit en bred 6 protokoll 1987/88:13-15 Omen"Bergslagspendel" enighet om vilkariktlinjer som skall gälla för järnvägspolitiken framöver. En av deriktlinjerna är att vi skall anlägga ett samhällsekonomiskt betraktelsesätt påde investeringar i järnvägens infrastruktur som är under diskussion. Dessaöverläggningar fördes så sent som , och resultatet av dem räknar vi medskall bli en väsenflig del i den trafikpolitiska proposition som vi aviseratatt vi skall överlämna till . Det är väl det främstaskälet till att vi ännu inte gått in på enskilda projekt. Vi måste först läggafast organisationen och strukturen för järnvägsfrågorna i landet. Det är ganskastora organisatoriska förändringar som därvidlag förestår. Sedan blir det detnya sak - om det nu skall heta så - att göra en bedömning av deinvesteringsplaner som föreligger i första hand och en sortering bland deprojekt som är under diskussion i olika delar av landet. Det är litet fidigtatt ta ställning fill de olika projekt som föreligger. Detta gäller ocksåBergslagspendeln. Jagtycker emellerfid inte att man behöver vara alltför otålig. Om man ärintresserad av järnvägen och har det betraktelsesätt som många har anlagt -ävenjag tillhör dem - att järnvägen är ett miljövänligt och energisnålt trafikslagsom bör fylla en viktig funkfion i det framfida trafiksystemet, bör man istället kunna ge sig till tåls något ytterligare, till dess vi har ett underlagi form av en trafikpolitisk proposition. Jagvill gärna säga till dem som deltar i debatten att det helt avgörande för vadvi skall kunna åstadkomma, vare sig det gäller en Bergslagspendel, enMälarbana, en Svealandsbana, en Götalandsbana eller Norrlandstrafiken, är om vii kan åstadkomma en finansiering för dessa projekt som är underdiskussion. På den punkten har de överläggningar som har hållits ännu integivit några slutgilfiga besked från de olika parfiernas sida. Det är minförhoppning att flera av dessa projekt skall tåla en närmare granskning ursamhällsekonomisk synvinkel och att de också, under förutsättning att vi kanskapa en majoritet för finansieringen, skall kunna förverkligas inom en intealltför avlägsen framtid. Svaret är således att frågan om Bergslagspendelnfinns med i våra diskussioner. Närdet gäller på vilket sätt dessa frågor skall hanteras har vi ettbetraktelsesätt som ligger mycket nära övriga partiers. Denna fråga är brettförankrad inom de olika partigrupperna. Men när vi har diskuterat och beslutatoin finansieringsförutsättningarna, är det att göra en mera noggrannbedömning av varje enskilt projekt. Vi kommer då också att kunna bilda oss enuppfattning om i vilken takt dessa kommer att kunna genomföras. Därmedhar jag kanske också svarat på frågor. Det kommer alltså beskedom detta i den trafikpolitiska propositionen. Något exakt datum kan vi inteange . Avsikten är emellerfid att den skall framläggas för underdenna vinter. När det gäller projekt i denna storleksordning är det såledesinte fråga om någon avlägsen framtid. 41 HANS iHallstahammar (vpk): Efter detsenaste inlägget förstår jag att det kanske inte går att pressa fram några flerbesked från kommunikationsministern. ändå kommentera litetgrand av det som sades. Kommunikationsministernsade att det var intressant att man inte bara talar om nedläggningar. Det fårnog stå för kommunikationsministerns eget parfi. Vpk har, trots mycketmotstånd, slagits för en utveckling av kollektiva transporter. Detär mycket bra att det har skett en vändning. Närkommunikationsministern talar om ett samhänsekonomiskt synsätt, kan jagkonstatera att det inte var så länge sedan man blev betecknad som litetkonstig, om man pratade om samhällsekonomi och inte kunde redovisaföretagsekonomiska vinster av varje projekt. Det är mycket bra att man nu talarom samhällsekonomi. Somkommunikationsministern vet finns det när det gäller just Bergslagspendelnomfattande besked om att den med ett samhällsekonomiskt synsätt skall kunna gevinster. har en utredning lagts fram. När det gäller finansieringen finnsdet naturligtvis olika uppfattningar om hur kostnaderna skall bäras. Vi hargivetvis olika syn på den ekonomiska och pohfiska utvecklingen i vårt land. Detär mycket vikfigt att regeringen inte försöker ställa ultimatum och offrajärnvägsutbyggnaden på prestigens altare. Om man inte får igenom denfinansiering man har tänkt sig, får man naturligtvis försöka jämka. Eftersomalla partier är intresserade av att få fill stånd en järnvägsutbyggnad, bör manockså kunna diskutera finansieringen. Slutligennågra ord om som eventuellt kommer och dess beslut. Det kommernaturligtvis att bli mycket intressant. Jag noterar emellertid att regeringen,i varje fall här i svaret, har meddelat en stark vilja att bygga ut dejärnvägar som sträcker sig in i Bergslagen och därmed det mest industrialiseradeområdet i landet. kommer självfallet att få en oerhördsamhällsekonomisk nytta om den byggs ut i det området. Omen "Bergslagspendel" 42 HUGOBERGDAHL (fp): Jag vill tackakommunikationsministern för beskedet om när vi kan vänta regeringensproposition när det gäller kommunikationsfrågor. Om jag har gjort en riktigtolkning har vi en proposition att förvänta oss, om inte såinom . Jaghar kommit att delta i denna debatt, eftersom jag tillhör dem som anser attkommunikationerna betyder ofantligt mycket för om Bergslagen skall ha enmöjlighet att utvecklas och leva vidare. Om det inte finns väl fungerandekommunikationer i Bergslagen kommer utvecklingen att stanna av - om det nufinns någon vidare utveckling just i den regionen . Det måste finnasmöjligheter att ge de människor som bor inom den här regionen arbete och enchans att bo kvar i sina hembygder. Jaghåller helt med kommunikationsministern om att sådana investeringar krävermycket av ekonomiska uppoffringar och självfallet är resurserna begränsade.Medan en överhettad utvecklas vidare och mot ytterligareöverhettning, så dras vi med motsatta problem frånStockholmsregionen. Det är viktigt att kommunikationsministern inser hur mycketinfrastrukturen just på kommunikationssidan betyder för att vi skall kunna taupp denna tävlan om investeringarna - inte bara inom utanäven inom Bergslagen, inbegripet . 43Kommunikationsminister : Herr talman! Vi tycks vara överens omde allmänna utgångspunkter som bör gälla för investeringar i trafiksystemen..Jag vill påminna om, att frågan om hur kommunikationssystemen skall kunnabidra till en bättre regional balans är en av huvudpunkterna i dettrafikpolifiska utvecklingsarbete som vi nu håller på med. Vi tror attkommunikafionssystemen kan ha en strategisk roll i sammanhanget när det gälleratt rätta till obalanser som uppstått av orsaker av den typ som om. Regeringenbedriver inte enbart ett utvecklingsarbete på det här området och diskuterarutgångspunkterna för en kommande trafikpolitisk proposition. Vi har även såsent som vidtagit konkreta åtgärder. I det s. k. Bergslagspaket sombeslutades fanns ju kommunikationsinvesteringar iBergslagsområdet som uppgick till ungefär 150 milj. kr. Det var delsväginvesteringar, dels investeringar i järnvägsbroar. Vi har inte låtit allt ståstilla medan vi har diskuterat hur det skall vara . Det pågår justnu investeringar på kommunikationsområdet, vilka har till syfte att bidra tillatt rätta till de obalanser som riskerar uppstå mellan Bergslagsområdet ochexempelvis . Anf.44 HANS i (vpk): Herr talman! Nog har vi haft mycketkritik angående regeringens paketpolitik i Bergslagen. För den skull har jag idenna debatt inte sagt att det inte pågår några investeringar - det är alldelesriktigt att det pågår sådana. Bergslagskommunerna har också enat sig om ettutvecklingsarbete - 22 kommuner har träffats. I fanet med Bergslagspendeln ärdet 7 kommuner utefter banan som har arbetat mycket hårt för denna utveckhng.När man får uppleva den optimism och framtidstro som finns omkring dessaprojekt i den här regionen - som är så hårt drabbad -, är det klart att varjedag sorn man behöver vänta på ett besked eller ytterligare tvivla på om någotskall komma till stånd känns tung. Det var närmast därför jag ställde frågan,dvs. för att få ett besked. vet jag att det kommer en proposition. Jag vetinte vad jag skall säga där hemma om det inte finns med en Bergslagspendel iden proposifionen. Överläggningenvar härmed avslutad. 9 § Svar påinterpellation 1987/88:19 om 45Kommunikationsminister : Herr talman! har frågatmig om regeringen är beredd att ompröva frågan om en och inse attett definitivt avsågande av alla broplaner skulle skingra den tveksamhet somhindrar en satsning på miljövänligare alternativ. Öresundsdelegationernasrapport samt den svenska delegationens miljö-konsekvensbeskrivningremissbehandlas . I samband med denna remissbehandling står detsjälvfallet remissinstanserna fritt att på sedvanligt sätt granska och yttrasig över rapporterna. regeringens sak attvärdera och sammanställa remissvaren och ta ställning till frågans fortsattahantering. I sammanhanget vill jag påpeka att regeringen iregeringsförklaringen utttalat att arbetet på att lösa frågan om fastaförbindelser över fortsätter. 46 (): Jag vill tacka kommunikationsministern för svaret på mininterpellation. Ingen kan längre bortse från den miljöförstöring som längepågått och pågår oförminskat. I all synnerhet kan vi inte bortse från attmänniskor blir alltmer medvetna om miljöns värde. får vi bevittna hurmyndigheternas fasta beslutsamhet övergår i eftertankens bleka tveksamhet. Dethar drabbat också kommunikationsministern. Det finns en tydlig skillnad ikommunikafionsministerns fasta beslutsamhet före och efter densocialdemokratiska partikongressen. Men den kränka blekheten i det här falletär, som jag ser det, ett hälsotecken. Det är nyttigt att lyssna på rörelsen.Den representerar folks känsla för hur arbetet för livsmiljön är ett uttryckför en nyvaknad medvetenhet som det finns all anledning för beslutsfattare attta hänsyn till. Det finns en skillnad mellan 60-talet och 80-och 90-talen i detfallet. Då kunde storstilade projekt sättas i gång -, Bolmentunnelnoch . Protesterna kom oftast för sent och var för svaga. kan maninte dölja verkligheten med ordridåer. Detfinns en kritisk punkt när det gäller värnandet om miljön, där orden måstemanifesteras i handling. Sker inte det så blir det bara ord. Socialdemokraternahar kommit till den skiljevägen . Är man inte beredd att ta konsekvenser somkostar på utan försöker lägga ut dimridåer och manipulerar med siffror,riskerar man att en numera mycket upplyst miljöopinion sätter fingret på denömma punkten och säger att detta inte stämmer. Ena dagen är det skogen, jorden och våra sjöar som försuras. Nästadag är det ozonproblemet som visar hur sårbar vår livsmiljö är. Detär en paradox att som allt fler har kommit till insikt ommiljöfrågornas stora betydelse så presenteras ett utredningsförslag som för medsig en kraftigt ökad biltrafik i ett område, som redan har svåra problem medutsläppen. Vadsom krävs av beslutsfattare nu är att de inte bara går på i ullstrumporna.Broplanerarna har en hundraårig tradition att luta sig mot, och det ärnaturligtvis frestande för en kommunikafionsminister att gå in i denna obrutnatradifion. Alla kommunikationsministrar , med något undantag, har ocksågjort det. Men ömsar tiden skinn. Ingatraditioner, om än aldrig så ärevördiga, är sakrosankta. En alltmer kunnig ochmedveten opinion kräver en omprövning av de gamla planerna. Detfinns mycket utredningsbråte som kan stämplas som kuriosa, och det finnsmånga motiv hos de ivrigaste broanhängarna som behöver granskas och som hardunkla källor: okunnighet, bristande känsla för den miljö som människor tvingasleva i med buller, och nedsmutsning - en nedsliten miljö - för att inte tala omsnöd ekonomisk . Nogtycker man att en socialdemokratisk miljöpolitik, om den skall vara värdnamnet, skulle kunna bryta upp från mycket av detta traditionellaoch bryta medmånga av de tidigare argumenten, som är antikverade. Det finns andra möjligheter när det gäller att förbättraförbindelserna mellan och än att bygga en bro. Under decennierhar broplanerna legat som ett hinder för satsningar på andra lösningar. Dessalösningar är inte ens undersökta. Förbindelserna över sundet måste förbättras,främst mellan och . Men det kan man göra genom att sätta inmoderna färjor och båtar. Dessutom föreligger nu också planer på enjärnvägstunnel för persontrafik. Dessa borde utredas ordentligt. En sådantunnel skulle kunna innebära en snabbförbindelse från centrum till centrum. Ett beslut om förbindelserna som fattas utan att dettaalternativ utreds blir ofullständigt från början. Jag skulle därför vilja slutamitt anförande med att fråga kommunikationsministern om han är beredd att medhänsynstagande till miljöaspekterna förutsättningslöst utreda frågan om bättreförbindelser över sundet. 47 i (m); Jag tror inte det är fel att säga attmänniskorna både konkret och abstrakt alltid har strävat efter fastaförbindelser. har man diskuterat frågan om en bromellan och . Jag tror inte det är någon överdrift att påstå attåtminstone de människor som bor i området har fått den uppfattningen att manaldrig varit så nära en lösning som man är . är regeringarna på bådasidor om sundet tydligen överens om att en bro behövs, eller rättare sagt attvi måste ha en bro. Om man, herr talman, ser tillbaka på historien visar detsig att det så länge broar har byggts alltid funnits en opinion, ibland litenmen alltid högljudd, mot planerna på fasta förbindelser. Men sedan bron väl harbyggts och det gått har många människor som innan bron byggdesdeltog i protestaktioner sagt; Vad var det vi bråkade om? Den här bron är jubra! Det är - om jag nu skall hälla litet salt i statsrådetssår - förvånansvärt att statsrådet behöver ta upp den här debatten . För inteså länge sedan kunde vi läsa i pressen att statsministern sagt att frågan om enbro är färdigutredd. Det går inte att utreda mera. Sedan hinner det inte blimer än en partikongress så gör man tvärtemot vad statsministern har sagt ochbeslutar om ännu en utredning och ännu en remissomgång. Det är inte ofta jagdelar statsministerns uppfattning, men i det här fallet måste jag göra det, förfrågan är faktiskt färdigutredd. Sedan litet om dem som har protesterat. Dettaliknar ett fall när en skräddare i och entextilarbetare i ville kasta ur maskinerna, därför att de trodde attmaskinerna utgjorde ett hinder för deras arbete. Det har visat sig att det vartur att de inte lyckades få spridning för sitt tillvägagångssätt. Självfallet skall vi se till att stora miljöhänsyn tas närbron byggs. När man beskriver miljösituationen i tycker jag attdet vore bättre om man riktade udden mot dem som verkligen försämrar miljön isödra , nämligen de länder söder och öst om oss som använder kol och t,o. m. olja för uppvärmning och utvinning av energi. Det är där vi har de storamiljömarodörerna när det gäller . Jag tycker, herr talman, att man skall se positivt påfrågan om en bro. Utvecklingen kommer att göra att vi får fortskaffningsmedelmed betydligt mindre farliga utsläpp än vad vi har . Jag tror attframtidens personbilar och lastbilar kommer att medföra betydligt mindremiljöfarligt utsläpp än dagens bilar. säger - jag delar denuppfattningen - i sin interpellation att färjorna kommer att släppaut betydligt mindre än vad de gör . Det är säkert korrekt, men det gäller,, även personbilar och lastbilar. Jag tror att det är fel att hela tidenmed hänsyn till miljön kritisera planerna på att bygga en fast bil- ochjärnvägsförbindelse över mellan och . Jag är övertygadom att när den bron har blivit byggd och varit i funktion , då kommeräven många av dem som protesterar att säga: det var tur att våra protesterinte vann gehör. Det är min förhoppning att det inte skall bli någon kampför eller mot miljön eller mellan olika kommuner nere i . En bro ärfaktiskt någonting positivt för hela . Därför bör vi så fort som möjligtfå en fast förbindelse mellan och . 48PER STENMARCK (m); Jag kan förstå om kommunikationsministernanser att det börjar bli en aning tjatigt att stå här i kammaren vecka eftervecka och uttala sig i Öresundsfrågan, utan att egentligen ha något nytt atttillägga. Dagens interpellationssvar vittnar en del om detta. Just detta är emellertid egentligen det bedrövliga isituationen. Efter decenniers långhalning av frågan, efter ettutredningsförfarande som förmodligen saknar motstycke både i ochinternationellt, hade man äntligen kommit fram till ett förslagfärdigt att skickas ut på remiss. Vi stod närmare en lösning än vi förmodligennågonsin tidigare gjort i Öresundsfrågans historia. Det rådde någonting som närmast kunde liknas vid koncensusmellan en svensk socialdemokratisk regering och en konservativt dominerad danskregering. Med allra största sannolikhet fanns det majoritet i frågan både i densvenska och i det danska . Den situation som hade uppstått var närmast en följd avatt man i hade tagit avgörande steg mot en fast förbindelse över StoraBalt. Den avgörande prioriteringen har i alltid varit sådan att manförst velat ta beslut om en förbindelse över Stora Balt, innan man ens velatdiskutera Öresundsfrågan. Detta är något som vi på svensk sida sagt att vi börrespektera. I det läget sammanträdde så den socialdemokratiskapartikongressen. Det visade sig att uppfattningarna var utomordentligt delade ifråga om fasta förbindelser över . Frågan skickades till ettredaktionsutskott, och beslöt man sig för att gå ut med ett s. k.samråd till sina medlemmar. Den gångna helgen har den moderatapartistämman sammanträtt. Även där diskuterades Öresundsfrågan, och även därfanns helaskalan av synpunkter representerad. Men det hindrade oss inte från att ta ettbeslut i frågan. Jag tycker att det minsta man kan begära är att ävensocialdemokrater -långhalande av frågan - fattar sitt beslut. Vibehöver nämligen ett beslut, ett definitivt beslut, en gång för alla - ett jaeller ett nej. Vi behöver inget fortsatt utredande, för det har vi haft nog av.Frågan ligger som en död hand över en region. har vi från svensk sida tryckt på för att nå enlösning. Det har ansetts att en fast förbindelse ligger mest i vårt intresse.Det är nog en riktig bedömning. skjuts frågan återigen , därför att vi -inte -backar. I tycker man enbart att vi agerar underiigt. Två gånger tidigare denna höst har kommunikationsministernfått frågor om vilken tidsplan som gäller. Han har hänvisat till pågåenderemissarbete och planerat samråd. Därför var det nog många som blevöverraskade av tidningsrubriker i . Detframgick av dessa att socialdemokraterna på båda sidor om redan nu hadegjort upp om projektet - om också i ett s. k. inofficiellt beslut. Detvore intressant och välgörande att här i kammaren få höra kommunikafionsministernbekräfta eller dementera uppgiften om att en sådan uppgörelse finns. 49 Kommunikationsminister.SVEN HULTERSTRÖM;