prot · GB0946 · 1987-12-31 00:00:00 — Mom. 9 (ekiperingsbidrag m. Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 11 avKnut m. fl. i motsvarande del - bifölls med acklamafion. Mom. 10 (bostadsförmån på landsbygd) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservafion 12 avKnut m. fl. i motsvarande del - bifölls med acklamation. Mom. 11 (semesterbostad) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 13 avKnut m. fl. i motsvarande del - bifölls med acklamation. Mom. 12 (preliminärskatt och kontrolluppgift pånaturaförmåner) Utskottets hemställan bifölls med 209 röster mot 113 förreservation 14 av m.fl. i motsvarande del. Mom. 13 (arbetsgivaravgifter på naturaförmåner) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 15 avKnut m.fl. i motsvarande del - bifölls med acklamation. Utskottets hemställan bifölls. 1987/88:16om följdändringar till ny tullagsfiftning m. m. 1987/88:42), 1987/88:12 om uppbörd avsocialavgifter m.m. (prop. 1987/88:40 och 1987/88:52 delvis) samt 1987/88:11 om 1987 års redogörelse för de statliga företagen (skr. 1987/88:20). Kammaren biföll vad utskotten i dessa betänkandenhemställt. 11 § Kammaren beslöt att ajournera förhandlingarna till för middagsuppehåll. 12§ Förhandlingarna återupptogs under ledning av andre vice talmannen. Ändringari arvs- och gåvoskattelagstiftningen, m. m. 13§ Föredrogs skatteutskottets betänkande 1987/88:14 om ändringar i arvs- ochgåvoskattelagstiftningen med anledning av , m.m. (prop.1987/88:61), 1987/88:15 om ändring ivallagen, m.m. (prop. 1987/88:21) samt 1987/88:11 om vissasocialförsäkringsfrågor (prop. 1987/88:46 delvis). vice talmannen meddelade att betänkandenaskulle debatteras i angiven ordning och avgöras i ett sammanhang efter avslutaddebatt. Förstupptogs till behandling skatteutskottets betänkande 14 om ändringar i arvs- ochgåvoskattelagstiftningen, m. m. Ändringar i arvs- ochgåvoskattelagstiftningen, m. m. 114 (): Det betänkande som vi nu har att behandla är en naturlig uppföljninginom skatteområdet av den nya . antog den ,och träder i kraft vid det snart stundande årsskiftet.Självfallet hade det varit bättre om skattefrågorna, och kanske också andraföljdfrågor, hade behandlats i samband med vårens lagstiftning. Denursprungliga proposifionen, den s. k. lagrådsremissen, var behäftad med en heldel svagheter. Glädjande nog har emellertid finansministern tagit hänsyn tilllagrådets påpekanden och i alla väsentliga frågor rättat sig efter lagrådetsändringsförslag. Frånmoderata samlingspartiets sida anser vi sålunda, när det gäller självasakfrågan, att den föreliggande propositionen på ett i stort sett acceptabeltsätt anpassat skattelagstiftningen fill den nya . Vi har docknågra invändningar att göra. Viskriver , och det återstår sålunda blott två veckor innanden nya lagstiftningen skall träda i kraft. På skallalla de ändringar av testamentarisk eller annan art som kan anses erforderligaske. Detta är naturligtvis helt oacceptabelt, i synnerhet som nästan allinformafion lyst med sin frånvaro. Vi vill allvarligt protestera mot det sättpå vilket ärendet handlagts. Det kunde då ha varitnaturligt att yrka på ett senare datum för 1987/88:4616 december 1987 Ändringari arvs- och gåvoskattelagstiftningen, m. m. ikraftträdandet avförslagen i proposition 61. Detta låter sig dock inte göras, då man knappastkan ha ett ikraftträdande för och ett annat senare för hithörandeskattelagstiftning. Enannan variant vore att yrka på ett senare ikraftträdande för bådeäktenskapsbalken och skattelagstiftningen. Inte heller detta går enligt våruppfattning att genomföra. Beslutet om en ny äktenskapsbalk fattade riksdagenför , då ju också ikraftträdandedagen blev känd. Under dettamellanliggande halvår har förmodligen en lång rad åtgärder vidtagits motbakgrund av ett ikraftträdande . Vi vill då naturligtvis intemedverka till att så ändra spelreglerna. Isamband härmed kan det vara anledning att påtala att om propositionen i dagantas av och sålunda träder i kraft , kan äveninkomstskatten komma att skärpas på ett sätt som säkerligen inte förutsetts,och i varje fall väl knappast avsetts. Vadfrågan gäller är upplösning och beskattning av vissa reserver som kan komma attske vid arvsfall . Det angivna exemplet kan illustrera hur det kan gåom en lagstiftning forceras fram utan att tänkbara följder tillräckligt omsorgsfulltpenetrerats. Vi förutsätter och kräver att regeringen återkommer tillriksdagen med förslag så att de här påtalade nackdelarna elimineras. Förutomden reservation som tar upp denna fråga och den bristande informationen har vimoderater tillsammans med utskottets centerpartister tre reservationer somgäller grundavdragets storlek vid arvs- och gåvobeskattningen. Enligtpropositionen skall grundavdraget vid beräkning av arvsskatt för efterievandemake/maka höjas från . Detta förslag har sombakgrund en undersökning som gjordes 1981. Andemeningen var att grundavdragetför makar skulle höjas till en nivå så att någon arvsskatt normalt inte skulleutgå. Med hänsyn till penningvärdesförsämringen under mellanliggande år föreslårvi nu en höjning av grundavdraget till tolv basbelopp, vilket motsvararnärmare . Ireservation 4 föreslår vi att grundavdraget för barn m. fl. i klass I sättstill fem basbelopp och grundavdraget i klass II och IIIbestäms till två basbelopp. Slutligenföreslår vi att grundavdraget vid gåvobeskattningen höjs från 2 000 till 5 000kr. Med det sagdayrkar jag bifall till reservationerna 21, o. m. 115 (): Vi skall nu behandla skatteutskottets betänkande 1987/ 88:14, vilket isin tur bygger på regeringens proposition 1987/88:61, som föreslår ändringar iarvs- och gåvoskattelagstiftiiingen i . har undervåren fattat beslut om , lag om sambors gemensamma hem samt omikraftträdande och följdlagstiftning. är arvsreglerna utformade så att biologiskt släktskap blirutslagsgivande i arvsrättsligt hänseende. Förändringen innebär att dettatraditionella synsätt överges till förmån för ett system där efterlevande makefår en direkt rätt till arv före gemensamma bröstarvingar. Vad den efterlevandemaken ärver skall innehas med fri förfoganderätt. efterlevande i sin turavlider skall bröstarvingarna till den först avlidne ha rätt fill efterarv iden sistnämndes kvarlåtenskap. Ireformen är dessutom inbyggd en reglering av vad samboförhållande skall ledatill egendomsrättsligt när samboförhållandet upplöses genom ena partens död. Idessa fall blir det visserligen inte fråga om arvsrätt, men de blir ändåarvsskatterättsligt viktiga, då man får räkna med att sambor kommer attupprätta testamenten till förmån för varandra. Samma förhållanden kommer ocksåatt gälla homosexuella sambor. Dencivilrättsliga reformen innebär genomgripande förändringar av vissa delar aväktenskapslagstiftningen och arvslagstiftningen. Lagstiftningen om skatt på arvoch gåva är i princip avhängig av den civilrättsliga lagsfiftningen på detsättet att vissa bestämmelser i den skatterättsliga lagstiftningen automatisktfår en annan innebörd genom ändringar i den civilrättsliga lagstiftningen. Somexempel kan nämnas att det i arvs- och gåvoskattelagstiftningen i flera falltalas om arvinges lott. Vad som menas med arvinge är beroende äv vad söm i sintur sägs i den civilrättsliga lagstiftningen. var make inte arvinge.Däremot är make enligt de nya reglerna arvinge. Det finns flera liknandeexempel. Detta tar jag upp enkom för att påvisa att den civilrättsliga ochskatterättsliga lagstiftningen måste ses i ett sammanhang för att man skallveta vilka testamentariska eller andra dispositioner man vill göra i anledningav den ändrade lagstiftningen. Vidbehandlingen i lagutskottet begärde , men också moderatasamlingspartiet och , att den nya lagstiftningen skulle behandlasav först när beslut även kunde fattas om ikraftträdande, övergångsbestämmelsersamt ändringar i arvsskattelagstiftningen. Detta yrkande avvisades avmajoriteten, och beslutade om äktenskapsbalk,sambolag och ändringar i arvslagsfiftningen. Senareunder våren behandlades propositionen med förslag till ikraftträdande ochövergångsbestämmelser. yrkade då i en reservation att reformen inteborde träda i kraft förrän . Förstden kommer propositionen med förslag till ändringar i arvs- ochgåvobeskattningen. Det måste få sägas att det är anmärkningsvärt att förslagetframlagts så sent att riksdagsbeslut kan fattas , ,när det gäller bestämmelser som skall träda i kraft . Detblir härigenom en orimligt för människor att sätta sig in i de nya reglerna. Medborgareoch yrkesverksamma jurister kommer alltså att ha på sig för att ta delav de nya skatterättsliga lagarna och vidta de ändringar i äktenskapsförord,testamenten och andra handlingar som de bedömer som nödvändiga. I dessa 15dagar ingår dessutom julhelg och nyårsafton - med allt vad det innebär av andraaktiviteter. Det är inte ens säkert att den nya lagtexten hinner publiceras iSvensk författningssamling innan lagen träder i kraft. Yrkesverksammajurister torde knappast prenumerera på riksdagstrycket. Detta är ännu enkomplikation. I detta sammanhang kan det vara intressant att också få redovisavad ordföranden i lagrådet, , skriver i en artikel: "Ettskandalöst förhållande är "att de arvsskatterättsliga ändring- Ändringari arvs- och gåvoskattelagstiftningen, m. m. Ändringari arvs- och gåvoskattelagstiftningen, m. m. arna bringas till allmänhetenskännedom först före ikraftträdandet, särskilt som ändringarna kanvara ytterst betydelsefulla för enskilda människors testamentariskadispositioner." kan konsekvensen av den ändrade arvsrättsliga situationen, som innebäratt efterlevande make ärver före gemensamma barn, bli att förutsättningarna förde skatteöverväganden som enskilda par har utgått ifrån när de bestämt vad somskall ske när någon av parterna dör väsentligt rubbas. Lagrådet har som ettexempel pekat på det fallet när ett par har gjort ett inbördes testamente tillden efterlevande partens förmån och rutinmässigt lagt till: "dock medförbehåll för bröstarvinges laglott". Efter kommer sådanahär reservationer att ge upphov till tolkningsproblem. Eftersominformationen om de skatterättsliga konsekvenserna av den nya familjerätteninte hinner spridas till allmänheten i så god tid före ikraftträdandet att deenskilda har någon reell möjlighet att anpassa sig fill ändringarna irättsläget, anser vi i att starka rättssäkerhetsskäl föreligger föratt hela reformen senareläggs. I propositionen om ändringar i arvs- och gåvoskattelagsfiftningenföreslås att huvudregeln även i fortsättningen skall vara att arvsskatten beräknasschematiskt på grundval av de uppgifter som finns i bouppteckningen. Denefterlevande makens skattefria giftorättsandel skall då beräknas till hälftenav makarnas bo, och återstoden fördelas enligt lag och testamente. Sedanfinns det regler för hur det schematiska förfarandet skall kunna frångås. Ipropositionen föreslås vidare att grundavdraget för efterlevande make vidarvsbeskattningen höjs . .Vi i anser att det är viktigt att huvudregeln alltjämt skall varaatt beskattningsmyndigheterna genom ett schematiskt arvsskifte fastställervilken fördelning boet skall ha. Men vi menar också att det är angeläget attlåta den verkliga delningen i större omfattning styra skatteläggningen än vadsom sker . För att detta skall vara möjligt måste varje dödsbo beredasrimligt rådrum för att kunna inge dokumentation till underlag för enskatteläggning som överensstämmer med de verkliga dispositionerna. Av detskälet anser vi att den i propositionen föreslagna anståndstiden för att företesådana handlingar utökas från . Eftersomsyftet med den familjerättsliga reformen är att stärka den efterlevande makensställning anser vi inte att propositionens förslag om höjt grundavdrag ärgodtagbart. De nya civilrättsliga arvsreglerna innebär att ett nytt arvsfallskjuts in mellan föräldrar och barn. Jämfört med dagens regler skulle det kunnainnebära dubbelbeskattning av kvarlåtenskapen. Som regel har arvfallet inteheller ökat den efterlevandes skatteförmåga. Föratt syftet med reformen inte skall förfelas föreslår vi i attefterlevande makes lott befrias från skatt. Vii anser alltså att den familjerättsliga reformen bör skjutas uppfill och att regeringen skall presenteraett nytt förslag till arvs- och gåvobeskattning, där den efterlevande makenslott befrias från skatt, jämte en del andra förslag i enlighet med vår mofion. I och med detta vill jagyrka bifall till reservation 1. 116 (): I skatteutskottets betänkande nr 14 berörs vissa ändringar i arvs- ochgåvolagstiftningenmed anledning av den nya . Somriksdagens ledamöter säkert kommer ihåg, beslutade om vissaändringar i . Först nu har regeringen kommit med de nödvändigaförslagen fill ändringar i skattelagsfiftningen. Det är i allra högsta gradotillfredsställande att , , skall fatta ettbeslut som träder i kraft . Det rör sig om ett beslut som ihög grad förändrar arvsreglerna och de förutsättningar man tidigare utgåttifrån. Vissa frågor har man inte ens uppmärksammat i propositionen, t. ex. hur skogskontooch investeringsreserv skall behandlas vid den ena makens bortgång. Nuvaranderegler är utformade med den förutsättningen att det alltid uppstår ett dödsboefter en bortgången. Med den nya lagstiftningen uppstår i de flesta fall ingetdödsbo, därför att den efterlevande maken eller makan övertar hela boet. Detär otillfredsställande, minst sagt, att lagstifta när vi är medvetna om att detfinns sådana brister i förslaget. Men vi är tyvärr tvungna att anta vissaändringar med anledning av den nya ; annars skulle situationeni en del fall bli än värre. Ireservation nr 2 begär vi reservanter att regeringen , och med verkanfrån , rättar till de felaktigheter som uppstått i den nyalagen. Enligt min uppfattning har ingen medvetet velat skärpa skatten på detområde som jag berörde. Det borde då vara en hederssak att så snart sommöjligt rätta till detta misstag. Ireservation nr 3 kräver vi reservanter att efterlevande make skall ha rätt tillett skattefritt grundavdrag på . Detär samma belopp som familjelagssakkunniga föreslog 1981. Om vi tar hänsyn tillden penningvärdesförsämring som ägt' rum och om regeringen realtsett sluter upp kring de sakkunnigas förslag, borde man kunna enas om att sättabeloppet till . Man hade då tagit hänsyn fill den inflation som harskett . Det är förvånansvärt att de familjelagssakkunniga var överensom ett belopp och sedan inte har velat ta hänsyn fill denpenningvärdesförändring som har skett . Socialdemokraterna handlarhär tyvärr på samma sätt som i övrigt när det gäller arvs-och gåvoskatter - manlåter inflationen ständigt skärpa skatteuttaget. Ireservation nr 5 yrkar vi också att grundavdraget för barn m. fl. i klass Ihöjs till fem basbelopp och att grundavdraget i klass II ochklass III bestäms till två basbelopp. Ettannat förslag som diskuterats i är grundavdraget vidgåvobeskattningen. Det nuvarande grundavdraget, , har varit oförändratsedan 1958 - . Var och en förstår att det är stor skillnad irealvärdet av detta belopp jämfört med . Enutredning har tittat på detta och enhälligt föreslagit en höjning till 5 000kr. Trots detta och trots att en av socialdemokraternas ledamöter i utredningenockså sitter i skatteutskottet, har det inte funnits möjligheter att få stödför en så här blygsam höjning som det här har varit tal om. Socialdemokraterna talardå och då om att skattekvoten inte skall höjas. Ändringari arvs- och gåvoskattelagstiftningen, m. m. Ändringari arvs- och gåvoskattelagstiftningen, m. m. Men verkligheten är enannan. Det ser vi exempel på . Jag kan inte annat än beklaga att vackraord inte kan följas upp i verkliga beslut. Trots socialdemokraternas negativa inställning fill den målsättning desjälva har uttalat sig för, yrkar jag bifall fill de tillutskottsbetänkandet fogade reservationerna nr 2, 3, 5 och 6. Anf.117 (): I detta betänkande från skatteutskottet behandlas följdändringar medanledning av att beslutade att giftermålsbal-ken skulleändras fill en äktenskapsbalk. De vikfigaste förändringarna ur arvssynpunkt ärföljande. En efterlevande make ärver den avlidne maken. Gemensamma barn får utsitt arv först när båda föräldrarna är döda. Barn som inte är barn även tillden efterlevande har dock rätt att genast få ut sitt arv. Vid bodelning gällerfortfarande huvudregeln om en hälftendelning av boet, men denna huvudregel kanfrångås i ett större antal fall . Om en sambo avlider kan den efterlevandebegära att bodelning skall ske. Sambor har dock ej arvsrätt efter varandra. Arvsskattereglernahar nu anpassats till de nya arvsbestämmelserna, som gäller för dödsfall efterden . Jag skall här inte särskilt mycket kommentera utskottsbetänkandetom de föreslagna ändringarna i arvsbeskattningen. Utskottsmajoritetenhar anslutit sig till regeringsförslaget i proposition 1987/88:61. På vissapunkter är utskottet inte enigt. Från de borgerliga partierna har avgivits sjureservationer. första reservationen, bakom vilken står enbart företrädare för ,kritiserar reservanterna att förslaget om arvs- och gåvobeskattningen lämnatstill så sent att medborgarna med den korta tid som återstår tillikraftträdandet inte kommer att kunna anpassa sig till det förändraderättsläget. Sammakritik framförs.i reservationen 2 av och . villatt de civilrättsliga och arvsrättsliga reformernas ikraftträdande skalluppskjutas till . Vidare framhåller reservanterna att denefterlevande makens ställning förändras genom att denne ärver helakvarlåtenskapen, om det endast finns gemensamma barn. Om ikraftträdandetskjuts upp , kommer den efterlevande maken att befrias från skatt. Ettsådant beslut leder till behov av vissa andra ändringar i arvs- ochgåvobeskattningen. Reservanterna yrkar avslag på propositionen och begär ettnytt förslag. Jagvill inte på något sätt förneka att tiden mellan riksdagsbeslutet ochikraftträdandet är kort och att det kan leda till besvär förde medborgare som önskar vidta förändringar med anledning av den nyalagstiftningen. ,som har yttrat sig över förslaget, anser att reformen bör träda i kraft såsnart som möjligt och kan acceptera att det sker . De problemsom kan bli följden av den korta tiden kan mötas genom en ökad information. Enligtvad jag erfarit krävs det med anledning av de föreslagna förändringarna avbeskattningsreglerna bara i ett litet antal fall särskilda dispositioner utöver dem som föranledsav familjerättsreformen. Kravet på ett uppskov förefaller märkligt med hänsynfill den omfattande utbildnings- och informationsverksamhet om innehållet iden nya familjerätten som förekommit och som fortfarande pågår. Deninformation som krävs om de nya reglerna för arvs- och gåvobeskattningkommer att presenteras i en särskild informafionsbroschyr, som skalldistribueras efter riksdagsbeslutet. Andra insatser kommer attvidtas, bl. a. annonsering i press och TV. Därför yrkar jag avslag påreservation nr 1. Ireservation nr 2 av och krävs information om vilken verkanarvsskattereglerna kan få på inkomstbeskattningen och om vilkalagstiftningsåtgärder som planeras för att eliminera effekter som kan uppkomma.Som exempel anförs att en person avlider och efterlämnar hustru ochbarn samt att det bland tillgångarna finns en jordbruksfastighet. Enligt de nyareglerna tillfaller kvarlåtenskapen hustrun som ensam dödsbodelägare. Någondödsbodelningsbeskattning blir inte längre aktuell. Fråga uppkommer då omupplösning av de reserver som den avlidne satt av t. ex. fill skogskonto. Jagkan bara meddela att denna fråga är under övervägande i finansdepartementet.Problemet blir inte aktuellt förrän vid taxering. En lagändring ifrågan hinner därför göras. I arbetar man på att anpassareglerna till den situation som uppkommer. Jag yrkar därför avslag påreservation nr 2. efterföljande reservationerna handlar det om grundavdrag för makar och omgåvobeskattning. Regeringsförslaget, som utskottsmajoriteten ställer sigbakom, innebär en fördubbling av grundavdraget från nuvarande . Skälet till den höjningen är att den efterievande maken nu kommeratt ärva den avlidne maken. Reservanternaföreslår en höjning av grundavdraget till tolv gånger basbeloppet, vilketskulle innebära att grundavdraget hamnar på ca . Liknandeförändringar föreslås för grundavdraget för barn m. fl., i klass I till femgånger basbeloppet och i klass IIoch III till två gånger basbeloppet. Vadgäller gåvobeskattningen föreslår reservanterna en höjning av grundavdragetfrån nuvarande . Jagvill med anledning av de inlägg som gjorts och de motioner som väckts bara sägaatt det betänkande om arvs- och gåvobeskattningen och förslagen med anledninghärav som vi nu behandlar inte är något annat än en anpassning till den nyafamiljerättsliga lagstiftningen. Jag ber slufiigen att få yrka bifall till utskottsförslaget och avslagpå samtliga sju reservationer. Ändringari arvs- och gävoskattelagstiftning-en, m. m. 118 (): Det är ju lovvärt att medger att arvsskattereglernakommer sent. Det går bara inte att förneka detta, eftersom det är den 16december. menar dock att det kommer att gå ut information, såatt ingen kommer att lida någon rättsförlust. Frågan är dock vilka deninformationen egenfiigen kommer att nå. En annons i tidningen är Ändringari arvs- och gåvoskattelagstiftningen, m. m. En broschyr somskickas ut är också bra. Men eftersom de familjerättsliga reglerna och ävenskattereglerna i fråga är absolut nya, måste de flesta människor som känner sigosäkra vända sig till en yrkesverksam jurist för att få hjälp. Viär nu mycket nära jul. Många av advokatbyråerna har stängt under mellandagarna.Det kommer därför inte att finnas så många yrkesverksamma jurister, som kantillmötesgå alla de önskemål som kommer att uppstå. Såvitt jag förstår,kommer det att bli svårt för svenska medborgare - även om de har fåttbroschyrer och annan informafion - att få den hjälp de vill ha för att kunnalägga sina testamenten till rätta. påstod att det bara var en liten grupp som berördes när det gällertestamentariska förordnanden. är i alla fall av en helt annanuppfattning. Utskottet säger att detta är en mycket vanlig form, att det t. o.m. finns tusentals inbördes testamenten, där det har gjorts undantag förlaglotten. Ett sådant testamente kommer att bli mycket svårtolkat efter den 1januari. Det är alltså väldigt många människor i som berörs, ochförmodligen ännu fler som kommer att vilja skriva sina testamenten tidigare. Detfinns en del andra reservationer till utskottets betänkande från moderaternaoch som jag inte berörde i mitt anförande. Att jag inte gjordedetta beror på att vi i har begärt ett nytt förslag - ett förslagsom vi hoppas skall tillgodose önskemålen i vår motion. Jag vill ändå nämna attfolkpartiet har motionerat om att grundavdraget vid gåvobeskattningskall vara . och har en reservation tillbetänkandet som går ut på att . nu skall vara det belopp som kan ansessom rimligt. Vi i kommer vid den allmänna motionstiden attåterkomma med det krav som vi har framfört, alltså att grundavdragetvid gåvobeskattningen skall vara . 119 (): erkände att förslaget kommer sent. Men han sade ocksåatt problemen kan lösas genom ökad information. Men då måste man vara en väldigtstor optimist. Om jag har räknat rätt, är det kvar. Vi vet på många håll håller stängt mellan jul och nyår. Jag vet inte vilkamöjligheter det kan finnas att på dessa fä dagar hinna vidta åtgärder. Det är ivarje fall ytterst knappt om tid. Det är nog så att beslutet fattas så sent attdet för de allra fiesta alltså blir fråga om ytterst begränsade möjligheter atthinna vidta åtgärder för att rätta fill det hela. Jagförstår inte , när han säger att frågan om skogskonton ochinvesteringsreserv inte blir aktuell förrän vid deklaration. Lagengäller ju från . Om det sedan skulle hända att vi får en nylagstiftning som gäller retroakfivt från , är vi tacksamma.Men vad vi ville under utskottsarbetet var att skulle ge regeringentill känna att det föreligger ett önskemål om att lagen skall rättas fill fr.o. Detta vägrade socialdemokraterna att gå med på. Det är därförlitet lössläppt att säga att det inte blir aktuellt . framhöll höjningen av grundbeloppet från 100 000 fill . Jag vill bara fråga: Varför skall man inte ta hänsyn