prot · GB0962 · 1987-12-31 00:00:00 — I den ofattbara misär som drabbar miljontals människorgenom krig, fattigdom och utsugning finns det en stor grupp som alltid befinnersig underst, och det är barnen. Barn utgör hälften av alla offer i krig. trots att deenligt internationella konventioner skall skyddas. Barn utnyttjas som soldateroch tvingas att ta större risker än vuxna. Under de 150 krig som har utkämpatssedan uppskattas 40 miljoner människor ha dödats, och enfjärdedel av dessa döda har varit barn . Det finns barnsoldater i ett tjugotal länder. En del avbarnen finns i reguljära arméer, andra strider i gerillaarméer. I finnsbarnsoldater, i utnyttjas barn i contrasgerillan och i finnsstridande barn hos alla krigförande grupper. Den största gruppen barnsoldaterfinns i kriget mellan och - framför allt i , där barn skickas uti strid bara . De får vara levande minröjare åt de vuxnasoldaterna. räknar man med att 200 000 iranska barn har dött vid fronten. Barn utnyttjas i en stor och omfattande sexhandel medprostitution och pornografi. Hundratusentals barn i försörjer sigsom prostituerade - det rör sig om både småpojkar och småflickor. En del ärköpta och inlåsta på bordeller, andra är beroende av hallickar och en del måstebidra till sin familjs försörjning på detta sätt. Problemen är förmodligenstörst i . och är kända för sin sexturism, och det ärju barn som är mest efterfrågade. Det är de äldre herrarna som efterfrågardessa småbarn. Man uppskattar antalet barnprostituerade i till 40000-detta i ett land där prostitutionen är lagligen förbjuden. Och med barnmenas barn . Men det finns prostitution också i , i ,i och i storstäder samt inte minst i . I beräknas attdet finns 5 000 pojkar och 3 000 flickor som är prostituerade. Och i är 300000 pojkar prostituerade. I förekommer hundratals tidskrifter som harspecialiserat sig på barnpornografi. - förmodligen har myckethänt - beslagtogs 15 000 pornografiska diabilder och 4 000 filmer.På dessa diabilder och i dessa filmer fanns barn . Beslagen tros hamotsvarat av denna marknad. Hundratals miljoner barn utnyttjas som billig och obetaldarbetskraft inom jordbruk, hemarbete eller i produktionen. En del barn säljs avsina föräldrar till fabriker. De värsta fallen är där barn blivit inlåsta dagoch natt på fabriker och tvingas arbeta instängda med undermålig mat som lön.Många barn arbetar heltid redan från det att de är . De arbetar somuppassare i de rikas hem. Men de arbetar också med mycket tunga jobb i gruvor, tung industri, byggarbete och medtegelstenstillverkning - för att nämna bara några arbetsområden där mycket småbarn finns och arbetar. Det är svårt att uppskatta hur omfattande barnarbetet är ivärlden. Men räknade med 145 miljoner arbetande barn i , och då var inte det oavlönade arbetet inom familjen medräknat. Barn sätts i fängelse. I en undersökning av 27 ländervisade de sig att dessa länder hade en minimiålder för fängelsestraff på mellan12 och . gäller för t. ex. , och . IFrankrike är gränsen och i 7 är. Trots dessa gränser finns detbarn i fängelse som är i t. ex de franska fängelserna,'nioåringarimarockanska och tolvåringar pä . Barn sätts i fängelse av skilda orsaker. De kan saknabostad; då fälls de för lösdriveri. De kan ha åkt buss utan biljett, de kan hastulit mat eller försökt fly till ett annat land utan papper. Barn fängslasockså av politiska skäl. herr talman, om de nuvarande politiskainstitutionerna klarar av att ändra det som sker och som jag nu har talat om.Sverige måste ändå genom sina olika möjligheter i politiska internationellaorgan arbeta för att få bort de vedervärdiga förhållanden som jag nu har talatom. Efter vad jag sagt nu känns det futtigt att gå över fillvåra svenska barn och hur de har det. Det är ju inte alls jämförbart. Ändåfinns det många barn som far illa också i vårt land, i vår välfärd. Många barnanser sig inte, känner sig inte, omtyckta av.någon enda person. Det har visatsig vid undersökningar att av barnen har ganska svår ångest. avtioåringarna har psykiska problem. av barnen i årskurs 9-dä är de 15-16år-dricker alkohol minst en gång . Vart åttonde barn föds in i enmissbrukarfamilj här i . Och vi lever i ett samhälle somutmärks av konkurrens. Vissa partier vill har mer konkurrens på fler områden änvad vi har . Vi har ett samhälle som utmärks av elittänkande och enbetoning av individens ansvar för sitt eget liv, där var och en skall vara sinegen lyckas smed. har dessa tendenser markerats ännu mer. Barn i vårt samhälle skadas av en destruktiv s.k.kulturpåverkan. Barn exploateras hejdlöst genom dåliga filmer och video.Videovåldet ger skador. Det är märkligt att vi inte kan skydda våra barn ochungdomar från sådant som är skadligt. Påverkan från våldsfilmer ger ett ökatvåld i samhället. Ungdomsvåldet har ökat i en långsam takt . Men den verkliga förändringen är inte ökningen utan karaktären på våldet.Det är grövre och hänsynslösare. Vilka ungdomar är det då som griper till våld?Det är oftast ungdomar med problem - problem som har uppdagats tidigt iskolåldern, ibland redan på dagis. Det finns ett klart samband mellan våld,alkohol, stöld, knark och hur det går i skolan. Det är samma barn det handlarom. Därför behövs ett samlat grepp från föräldrar och samhälle alltifrån entidig barnomsorg genom hela skolan och upp i tonåren. Men - jag vill säga det -de flesta barn i vårt samhälle mår ändå bra. I alla fall har barn det bra rentmateriellt sett. Vad jag skulle önska är att barn skulle kunna fä mer av socialkollektiv omsorg. Den kollektiva barnomsorgen är en sådan omsorg.Fortfarande får av barnen plats på daghem och av de yngreskolbarnen på fritidshem, trots att man har diskuterat barnomsorgsutbyggnaden iöver . Barn som från tidig ålder har fått gå på daghem klarar sigbättre senare i livet. De barn som har haft möjlighet att komma in på spädis,spädbarnsdaghem, klarar sig allra bäst. Det kan vara bra att komma ihåg, närdebatten nu handlar mycket om att förlänga den tid då föräldrar skall varahemma med sina smä barn. Barn mår bra av en kollektiv samvaro och fostran -även mycket små barn. Barnomsorgen kan användas som en brygga, eftersom allabarn oavsett social och ekonomisk bakgrund mår bättre i barnomsorgen än om deskulle vara utanför den. har visat detta i en tioårig studie.Daghem är positivt och utvecklande för barnen. Detta har också de bäst utbildade och mest medvetnaföräldrarna förstått. Därför är fortfarande de flesta barn som finns på daghembarn till SACO-föräldrar, medan LO-barnen förekommer sparsamt på daghem. Jagvet att det har skett en viss förbättring, men det är långt ifrån tillfredsställande. Det finns all anledning att vara orolig för barnomsorgen.Dels är kvaliteten hotad. a. genom den personalflykt och personalomsättningsom sker inom alla former av barnomsorgen. Dels kommer inte regeringens löfteom att alla barn skall få plats i barnomsorgen att kunnahållas med den nuvarande utbyggnadstakten. Det finns inga möjligheter att klaraden utlovade utbyggnaden, om inget rejält sker på det här området. Båda dessasaker, både utbildningen och kvaliteten, är lika hotade, lika utsatta. Trotsatt regeringen lovar i olika sammanhang att man skall satsa på barnomsorg,ungdomar och äldreomsorg är det just inom dessa områden som de stora bristernafinns. De borgerliga partierna har samlat ihopsig om ett. Och det blev precis så reaktionärt som man kundebefara. Deras vårdnadsbidrag är ett hårt slag mot den kommunala barnomsorgenoch mot alla de föräldrar som har barn inom den kommunala barnomsorgen. Detblir ingen ökad valfrihet med ett vårdnadsbidrag - det blir en minskadvalfrihet. Ett vårdnadsbidrag är också ett hot mot den framtida utbyggnaden,och det släpper fram spekulation även inom barnomsorgen. Jag hoppas verkligen,herr talman, att väljarna i årets val ser igenom det sockrade förslaget, somfaktiskt döljer ett maskstunget surt äppelkart. Socialpolitiken är en av hörnstenarna i välfärdspolitiken.Socialdemokraterna vill slä vakt om, förfina och förbättra socialpolitiken tillglädje för barnen och deras föräldrar, till trygghet för människor som drabbasav ohälsa och handikapp och till stöd för de äldre. Den socialdemokrafiska regeringen har sedan 1982återinfört ett system för värdesäkring av pensionerna. Vi har också, i detnärmaste, fördubblat barnbidragen och förbättrat stödet till kommunernashemtjänst och fill barnomsorgen - för att nämna en del av insatserna påsocialpolifikens område. I debatten har en del frågor om äldreomsorgen,familjepolitiken och handikappade tagits upp. Jag skall inte gå närmare in pådessa områden, eftersom kommer att beröra dem. Äldreomsorgenkommer också att tas upp av . Låt mig ändå återge vad vår partikongress bl. a, kom framtill när det gäller äldreomsorgen. Vi har lyssnat på människorna för att fåreda på vad de vill ha. Vi kan dock självfallet inte ha någon säker uppfattningom hur de äldre kommer att vilja bo . Det är därför utomordentligtviktigt att vi skapar många alternativ, så att morgondagens gamla kan välja denvård och den service som motsvarar deras krav och behov. Av deltagarna i dagens debatt är jag den endasom har uppnått den ärevördiga folkpensionsåldern, . Jag kan således göraden personliga bekännelsen att jag har sett tillräckligt mycket av den äldremodellen av ålderdomshem, som jag tror att många i dagens debatt värnar om. Jaghar sett rummen " utan hygieniska förhållanden. Som pensionär villjag inte ha den standarden på ett eventuellt boende, då jag inte längre klararatt bo hemma. Socialdemokraterna vill förbättra standarden på det boende somfinns inom ålderdomshemmen liksom inom sjukhemmen och långvården osv. Jag nämnde en del av det som har hänt . Även iårets budget finns det en tydlig profil när det gäller förbättringar förhandikappade och för vården och omsorgen. Till vill jagsäga att det framgår klart av budgeten att sjukvården skall prioriteras. Medbudgetförslaget vill vi stärka och förbättra den sociala tryggheten. Under detta år kommer löntagare, småbarnsföräldrar ochpensionärer att få ett förbättrat stöd med ca . Sedan denförsta december har vi en rättvis sjukförsäkring, utan karensdag. Ersättningenvid sjukdom blir nu i princip för alla inkomsttagare. Vi har höjtersättningsnivån i delpensionen från . De sämst ställdapensionärerna, de med hög hyra och låg pension, har fått betydande höjningar avdet kommunala bostadstillägget. Det är resultatet av nya regler för statsstödettill KBT. När det gäller KBT-reformen finns det en mycket intressantiakttagelse som man kan göra. Vi vet att reglerna medger ett utrymme förkommunen att visa den egna ambitionen i vad gäller bostadstillägget till äldre.Tre kommuner har valt att lägga sig så långt ner som möjligt. Samtliga dessakommuner har en klar borgerlig majoritet. Det kan i och för sig vara entillfällighet. Men även om man gör en mer ingående analys av vilka förändringarsom skett sedan de nya reglerna kom, framträder en tydlig tendens - kommunermed borgerlig majoritet är i allmänhet mer återhållsamma när det gäller atthöja de kommunala bostadstilläggen. sade i debatten i går: Rösta rätt ikommunalvalen! Det måste i varje fall för pensionärerna innebära att de inteskall rösta borgerligt. Det har hänvisats till en del av pensionärernas villkor.När det gäller det löfte som socialdemokraterna har gett om att återbetalaeffekten av devalveringen skall vi lyssna till pensionärernasrepresentanter. Pensionärsorganisationer och HCK skall då inför statsministern,finansministern och socialministern framföra hur de vill ha den framfidautbetalningen. Med fjolårets beslut om slopad karensdag och höjd nivå isjukförsäkringen lades grunden för en ökad rättvisa i sjukförsäkringssystemet.Vi vet att just nu förhandlar på den privata sidan, med sikte påatt få samma avtalade förstärknirigar av sjukersättningen som tjänstemän ochoffentligt anställda har. Prot:1987/88:62 Vad händer då? I det läget hållermoderater och folkpartister fast vid sina 4 februari1988 krav om en försämring avsjukförsäkringsreglerna. ' nivån till under de . Allmänpolitiskdebatt , , . i » , . f,n.-iinn/ j j r- ->,, j karensdagen och sänka nivan frän 90till per skriver i sin motion att besparingar av denhär typen måste göras på ett sådant sätt att de inte drabbar redan utsattagrupper. Varför, herr talman, lägger man då fram förslag som har udden riktadmot redan svaga grupper på arbetsmarknaden? Arbetarna på den privata sektorntillhör ju ändå oftast de lågavlönade. De är dessutom bland dem som hittillshar haft svårast att avtalsvägen förbättra skyddet vid sjukdom. Varför vill och i detta sammanhangännu en gång ta ifrån delpensionärerna en del av deras kompensation, och sänkafrån ? Jag kan inte förstå det på något annat sätt än att det ipraktiken drabbar de löntagare som har de minsta ekonomiska marginalerna. Detförsvårar för dem att utnyttja möjligheten att ta delpension. Att komma medsådana förslag är inte ett uttryck för strävan efter rättvisa. har tidigare här redovisatmoderaternas förslag när det gäller finansieringen av sjukvården. Jag skullevilja säga att det är en sorts amerikanskt finansieringssystem. Landstingsskatten skall avskaffas och ersättas med försäkringsavgiftersom är proportionella mot inkomsten. Försäkringen skall vara obligatorisk. Denskall genomföras i tre steg. Den skall betala för öppenvårdsbesök, försjukhemsvård och i slutändan också för sjukhusvärd. Jämför detta förslag med ! Folkpartietföreslår att primärvården skall få alla sjukvårdspengar. Den skall sedan, sompatientens företrädare, köpa vård av sjukhusen. Det är svårt att komma längreifrån varandra än vad och gör när det gäller hursjukvården skall finansieras. sluter iipp bakom . Det har viockså hört häri dag. Det är utomordentligt svårt att mot den bakgrunden ensurskilja konturerna av en gemensam borgerlig politik på ett - dét är vi allaöverens om - så viktigt område som sjukvårdens. Man kan konstatera att inoderaterna är ganska isolerade isin syn på sjukvården. Jag vill citera ur tidskriften nr 7,1987. , folkpartistisk landstingspolitiker i , skriverdär på följande sätt: "talar svepande om stort slöseri inomoffentlig sjukvård, utan att för den skull kunna peka på en enda åtgärd, somtillnärmelsevis skulle frigöra de resurser som behövs för en anständigutbyggnad av vården, exempelvis inom psykiatri och medicinsk rehabilitering." Det var mycket intressant att läsa Läkarförbundetsordförande artikel i , där han riktade följande maning till privatiseringsivrarna: "Låt bli att smutskasta oss och inseatt vi inom den offentliga sjukvården behövs och att vår arbetssituation är helt aririorlunda än den som gäller för privata sjukvårdsutövare." Och han avslutar sin artikel: "Jag anser, att privat sjukvåi-d skall vara ettkomplement 54 till den offentliga vården. Det kanaldrig bli ett anfingen eller." Mot en borgerlig, i många stycken elitistisk socialpolitik, står den Prot. Uö//8ö:dZsocialdemokratiska politiken. Vi vill inte skära ner. Vi vill fortsättaatt bygga 4 tebruari 19öö ut och förbättra den sociala välfärden. Påsjukvårdens område har vi nu skapat de ekonomiska förutsättningarna för en vårdpå lika villkor för alla i alla delar av landet. Det senaste mellan staten och sjukvårdshuvudmännengäller och innebär i stöd till landstingen. Den senaste överenskommelsen betonar viktiga mål ochprinciper för sjukvården. Strävandet skall vara att tillgodose patienternasönskemål och krav på förbättrad service, större valfrihet och tillgänglighetinom vården. Sjukvårdshuvudmännen åtar sig i överenskommelsen att åstadkommaförbättringar, bl. a. genom att anpassa telefontider och öppettider och geriomett vidgat samarbete inom landstingen och landstingen emellan. Patienterna skall ha ökade möjligheter att själva väljaläkare, vårdcentral eller sjukhus, och detskall vara möjligt för de äldre attvälja värd och boendeform. En strävan är att en ensam åldring skall ha rätt attvårdas i ett landsting där det kanske finns anhöriga, även om det innebär enflyttning från det ena laridstinget till det andra. Alla och inte bara några få skall hadenna möjlighet att välja. Det är bra att människor får denna valfrihet. Somsvar på fråga kan jag säga att del är bra att ävenmänniskor som arbetar inom värden skall kunna välja arbetsgivare och avgöra omde vill arbeta under andra förutsättningar. tog upp frågan om HIV och aids. Vi kommeratt ha en debatt om denna fråga i kammaren när denpropositionen skall behandlas. Men lät mig instämma i det som sades, nämligenatt HIV och aids är ett allvarligt hot mot folkhälsan. Det finns all anledningför oss att göra ytterligare ansträngningar att vidta de åtgärder som ärmöjliga för att vi skall kunna komma tillrätta med hotet. I flera anföranden under den här debatten som började och fortsätter , har man erinrat om att det är valår i år.Naturligtvis frågar sig många vad för alternativ som finns i politiken. Vilkensjukvårdspolitik blir det med en eventuell borgerlig regering? Är detmoderaternas förslag söm skall bli gemensam borgerlig politik? Löntagarnaundrar förstås också vilken sjukförsäkring som skall bli gällande om detskulle bli en borgerlig regering. Skall det återigen införas karensdagar? Skallnivån på ersättningen sänkas till ? Hur ställer sig egentligen tillmoderaternas och förslag till försämringar inom sjukförsäkringenoch andra områden? Splittringen mellan de borgerliga partiernaär större . Socialdemokraterna slår vakt om.den sociala välfärden.Socialdemokra terna vill utveckla och förbättra den sociala tryggheten. Vi har redovisat var vi står. Tänk,,om någon av dagens debattörer kunde för oss redovisavad den samlade borgerligheten vill med socialpolitiken! Det är, helt riktigt,valår , och vi har rätt att få veta vilka alternativ som finns i svenskpolitik. Därför ställer jag en enda fråga till , och : Hur ser enborgerlig socialpolitik ut? 25Förste vice talman () replik: Först vill jag gratulera att ha fyllt ! Jag önskar henne många goda år och goda möjligheteratt välja den vård och omsorg som kan behövas. Det var skönt att fä höra att gjorderent hus med det socialdemokratiska "trendnisseriet" påäldreomsorgens område. skulle det vara institutioner förhela slanten. Då innebar hemsjukvård och liknande ett skamlöst utnyttjande avhemmadöttrar. skall det plötsligt vara vård i det egna hemmet för helaslanten. Åtminstone har det alltför länge varit så i den socialdemokratiskapolitiken. Men det är bra om nu har lyssnat på de treborgerliga partierna och förstår och vill verka för att det skall finnas mångaolika alternativ, så att varje människa kan få den vård som just hon eller hanbehöver pä äldre dagar. Det är riktigt att vi har ett förslag som innebär någotlägre sjukförsäkring . Men det skall kombineras medvår skattepolitik. En industriarbetare som är sjuk vinner 1 400 kr.nästa år på det hela. Vårt sjukförsäkringssystem är inte ett amerikanskt system.Det bygger i allra högsta grad på det västeuropeiska socialförsäkringssystemet.Vi tror pä patienterna. Vi anser att den sjijke som behöver bo på sjukhem ellerden som behöver vård på sjukhus skall kunna välja. Vi vill ge alla. inte baradem som har penningar och känningar, den möjligheten. säger nu att det är bra att kunna välja.Men man måste ju då ha något att välja mellan. Alltför många av dem som t. ex.har öppnat egna sjukhem har fått erfara att de lever farligt. De är heltberoende av landstingens större eller mindre goda vilja. Det hjälper inte attvården är bra, patienterna nöjda och kostnaderna låga. Vill inte landstingetvara med på det hela, är det bara att lägga ned verksamheten. Det är dettaproblem som många av dem som jobbar inom sjukvården känner. Låt bli attsmutskasta dem som jobbar inom vården, säger sjukvårdsministern. Självfalletjobbar och sliter de som djur, men ge dem verkligen chansen! Visa att man tartill vara deras kunnande och engagemang! Det gör man med vår försäkring. Slutligen: Vad är det som förenar de tre borgerligapartierna? Jag skulle vilja säga: Vår välfärd är människornas, intepolitikernas! 26GÖREL THURDIN (c) replik: Vi har hört så mycket om denna märkligapartikongress att det egentligeri borde komma en proposition med titeln:"Den socialdemokratiska partikongressens förslag till beslut iriksdagen." Det som sägs där och skrivs där har ingen betydelse föross andra så länge det inte resulterar i förslag till beslut här i . Så åter till ålderdomshemmen. Jag tror faktiskt att vi hargemensamma ambitioner när det gäller att förbättra standarden t. ex. påålderdomshemmen. Men det får inte vara så att förbättrad standard innebär lämnar vissa människor åt sidan. Det måste vara bättre att ha en plats påålderdomshem, även om det är omodernt, än att ligga hemma ensam, sjuk och räddoch vänta på hemtjänstpersonal eller nattpatrull - ofta med olika personer.Dessutom blir det många långa, ensamma timmar mellan besöken. Påålderdomshemmen finns gemenskapen med andra gamla och med personalensamt möjligheter till besök utifrån. Årets budgetproposifion har med räUa kallats förKjell-Olof Feldts ofullbordade. I den finns det ungefär 5 miljarder attanvändas för kommande förslag. Jag tänker här på sagan om en liten pojke somfick en osynligpåse i julklapp. När den lille pojken kröp in i påsen, försvannhan delvis eller helt och hållet. kan vi i säga beträffandeårets föreslagna utgifter att ungefär 5 miljarder ligger i en osynligpåse. annan liten del sticker ut, men det mesta är osynligt. Således ligger det imitt och även andras intresse att försöka påverka innehållet i påsen. Därförhar jag tagit upp frågor som gäller ålderdomshemmen, perisionerna, friåret, behovetav vårdpersonal och de handikappades situation. Ja, det finns naturligvis ocksåmånga andra frågor. Jag fick en fråga riktad till oss i omsamarbete med t. ex. . Jag vill då säga att jag inte har märkt attsocialdemokraterna har några hämningar när det gäller samarbete med moderatereller folkpartister eller centerpartister när det passar socialdemokraterna,så den frågan tycker jag är ganska irrelevant. Til sist vill jag säga till attvårdnadsbidraget inte utgör något hot mot den kommunala barnomsorgen så längesom denna är efterfrågad i lika stor utsträckning som , och det kommer denatt vara. Vi har ju länga köer när det gäller daghemmen. Dessutom är det mångasom står utanför den verksamheten. 27INGA (vpk) replik: Jag tänkte säga något om ålderdomshemmen ochäldreomsorgen i min replik. Vpk vill att alla äldre som så önskar skall få bokvar i sina hem och att de skall garanteras vård och hjälp efter behov. Som dethar sagts av flera andra här behövs det dock också andra alternativ. av demänniskor som är bor på institution. När det gäller dem somär är det faktiskt i de höga åldrarna som bor påinstitution. För övriga gäller alltså eget boende. av de i de högaåldrarna bor på ålderdomshem. Det är alltså en väldigt liten grupp som dethandlar om. Genomsnittsåldern för dem som bor på ålderdomshem är . För att långvården inte skall bli det enda alternativetför dem som inte klarar ett eget boende behövs det fler nivåer iomsorgsformerna. Ålderdomshemmen har svarat för en omvårdnadsnivå somligger mellan serviceboendet, det egna boendet och långvården. Under de senasteåren har ju ålderdomshem lagts ner. Det gäller ungefär 11 500 platser. Mensamtidigt vet vi att det behövs en utbyggnad när det gäller olika former aväldreomsorgen. Vi i vpk säger att ålderdomshemmen är en kollektivboendeform som behövs. Många äldre - om man nu skall lyssna på människor, somGertrud sade att man skall göra - anser att den boendeform somålderdomshemmen erbjuder med helinackordering och dygnet-runt-tillsyn gerstörre trygghet och bättre omvårdnad än och eget boende med hjälp ihemmet gör. Man räknar med att det finns 300 000 äldre som får social hemhjälp.Hälften av dessa är . Men man får väldigt litet social hemhjälp.I genomsnitt får man . Det blir alltså storensamhet och en stor otrygghet för inånga av de här människorna. Vi vet juockså att omsättningen bland personal är mycket stor och attutbildningen är väldigt låg - för att inte säga obefintlig i många fall.