prot · GB0964 · 1987-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1987/88:64 1 § Kompletteringsval till utskott riksdagsgrupp har som suppleant i finansutskottetunder ledighet anmält hans ersättare . Vidare har vänsterparfiet kommunisternas riksdagsgrupp somsuppleant i skatte-, närings- och bostadsutskotten anmält . Talmannen förklarade valda till suppleant i finansutskottet () . suppleant i skatteutskottet (vpk) suppleant i näringsutskottet (vpk) suppleant i bostadsutskottet (vpk) 2 § Svar på interpellation 1987/88:162 om åtgärder för attförhindra freonutsläpp från kärnkraftverk 2 Miljö-och energiminister : Herrtalman! har frågat mig om vilka mätningar som har gjorts vadgäller utsläppen av freon från kärnkraftverken samt vilka åtgärder regeringen iavvaktan på att kärnkraften avvecklas avser att vidta för att förhindrafreonutsläpp från kärnkraftverken. Jag kan informera om att det vid driften avkärnkraftverken i inte används några freoner eller andra CFC-föreningar- varken i kärnreaktorn eller i anslutning till denna. Dessutom kan jaginformera om att det i den artikel som hänvisar till i sininterpellation redovisas' även vissaandra felaktigheter. a. har CFC-föreningar sammanblandats 67 medädelgaser, vilket inte är samma sak. Om åtgärder för att förhindra freonutsläpp frånkärnkraftverk I kärnkraftverken, liksom i många andra industrier avdenna storleksordning, finns det emellertid konventionella kylanläggningar avtypen kylskåp, luftkonditioneringsanläggningar etc. i vilka CFC-föreningaranvänds. Vid finns det dessutom en tvättanläggning för kläderdär CFC används. Någon mätning av CFC-utsläpp sker således inte vid desvenska kärnkraftverken och har inte heller varit aktuell, eftersom det integenereras några CFC-utsläpp från de svenska kärntekniska anläggningarna. De åtgärder som regeringen avser att vidta för attförhindra utsläpp av CFC-föreningar kommer att redovisas för undervåren 1988. 3GÖREL THURDIN (c); Jag vill först tacka miljöministern för svaret. Jag ställde interpellationen med anledning av bl. a. enartikel i tidningen , och jag är väl medveten om att artikeln innehållerosaklighet i vad gäller sammanblandning av och freon. Båda ämnenapåverkar atmosfären, men på olika sätt. Jag skall återkomma till det . Jag hade själv tidigare observerat artikeln. Men det varförst när en person ringde upp mig och påminde mig om den som den ledde tillhandling. Det sägs att vi politiker skall föra folkets talan. Jag tyckte då attdet fanns anledning att ställa frågan från oroliga människor i vårt land. Det finns dessutom skäl att uppmärksamma allt som försfram när det gäller kärnkraften. Det ges ju inte precis någon spontaninformation från berörda parter. Vi folkvalda har därför ett stort ansvar närdet gäller att se till att nödvändig information kommer fram. Så till artikeln och min fråga. Frågan och svaret på dennahar bidragit till att klarlägga osakligheten i artikeln och också bidragit tillatt vi fått klarhet i att inga freonutsläpp sker fråri kärnkraftverken. Jaghoppas att tvättanläggningen i inte i efterhand visar sig bidra tillytterligare freonutsläpp. Jag utgår ifrån att kan lugna mig påden punkten. Jag kan med tillfredsställelse konstatera att vårensmiljöproposition kommer att klarlägga regeringens handlingsprogram i vad gällerfreonutsläppen över huvud taget. Med tanke på den kommande propositionen finnsdet all anledning att observera ädelgasen , som egentligen var orsakenfill min fråga. Klimatförändringar är miljöproblem som är nära förbundnamed andra, såsom försurning och hotet mot ozonlagret. Alla dessa problem berorpå föroreningar av atmosfären på grund av mänsklig verksamhet. Koncentrationenav vissa gaser i övre och undre delarna av atmosfären ökar. Om nuvarande trendfortsätter, kan det ske en påverkan på klimatet och skador på ozonskiktet.Detta konstaterades bl. a. vid en konferens i Villach om framtidaklimatförändringar på grund av luftföroreningsutsläpp. Konferensenkonstaterade vidare att stor osäkerhet råder om olika luftföroreningarspåverkan och uppmanade regeringar och mellanstatliga organisationer attmedverka till att förbättra kontroll och övervakning av de aktuella gaserna. Ädelgasen , som förekommer i bl. a. kärnkraftverk,misstänks kunna påverka såväl klimatet som ozonskiktet. Internationellt pågåren debatt om kryptonets roll i detta sammanhang. i stora mängderfrån kärnkraftsanläggningar över hela världen. Ädelgaserna kan som bekant inteinneslutas. Radioaktivt joniserar, dvs. klyver befintliga molekyler,och kan påverka andra gaser i atmosfären. Vetenskapsmännen misstänker attkryptoner kan ladda partiklar och på så sätt utlösa åskväder. Svenska klimatforskare anser att kunskaperna är klartotillräckliga för att man skall kunna bedöma effekterna av utsläpp av krypton.Jag vill mot denna bakgrund fråga miljöministern om hon är beredd att ienlighet med rekommendationer stödja forskning omkryptonets effekter på atmosfären genom jonisering och ozonbildning. Om åtgärder för att förhindra freonutsläpp frånkärnkraftverk 4Miljö- och energiminister : Herr talman! Först vill jag konstateraatt det är litet trist att pressen genom att kontrollera fakta dåligt i deartiklar som man publicerar bidrar till att sprida oro bland människor. Den härnämnda arfikeln är faktiskt-i en rad avseenden helt stollig. Naturligtvis ärdet viktigt att vi i sådana här sammanhang kan klargöra vad som är korrekt. Jagtycker att man på den här punkten kunde kräva litet mer av en fidning somdessutom heter Hälsa. När det gäller fråga vill jag sägaföljande. Utsläppen av ädelgaser, inkl. , kontrolleras i de svenskaanläggningarna. Självfallet är vårt intresse för ozonskiktet,klimatförändringar och luftföroreningar sådant att det gäller alla ämnen som pånågot sätt utgör en fara för människors hälsa, för miljön eller det ekologiskasystemet. Sådan forskning är prioriterad, men det räcker ju inte bara medforskning, utan det krävs åtgärder. Jag kan försäkra att vi i denmiljöproposition som vi kommer att redovisa, hksom i det fortlöpande arbetet,ser med stort allvar också på frågan om ädelgaserna och deras inverkan. Viarbetar internationellt för att alla länder skall se med det allvar som krävspå de här frågorna och att man bl. a. vid driften av kärnkraftverk, för attåtergå fill de anläggningar som var utgångspunkt för frågan, skärper säkerheteni olika avseenden, för den är inte tillräckligt bra ute i världen. 5 (): Jag ser fram emot proposifionen, för jag troratt den kanske kan konkretisera debatten i oUka viktiga frågor. Men jag villockså visa på en sak när det gäller detta med informafion och hur ansvarigatjänstemän uppfattar behovet av informafion. Det är lätt att skratta åtmänniskor som är rädda, och man tycker kanske att de ger uttryck för hysterioch fanatism, om man inte själv har varit utsatt för samma oro. Jag vill hänvisa till ett papper som jag fått för kännedomoch som visar att en ansvarig tjänsteman på skrivit till fidningenHälsa med anledning av min interpellation. Han tyckte att sakfelet enbart givitupphov fill politiskt käbbel. Detta visar hur stor vikt man lägger vidinformafions-frågor. Jag tycker att , där man hade fått kännedom omartikeln, redan tidigare kunde ha pekat på att det var fråga om ett sakfel ochfillrättalagt detta i stället för att lägga ansvaret på tidningen att återkommai frågan. Kunskapen i dessa frågor finns kanske i större utsträckning påVattenfall. Om åtgärder för att förhindra freonutsläpp frånkärnkraftverk Det är också beklagligt att tjänstemannen i sitt brevsäger att det finns viktigare saker än att tillrättalägga sakfel. Trots allt har artikeln och interpellafionen fäst uppmärksamheten på att även andra problem än radioaktiviteten är förenade med kärnkraftverken, t. ex. ädelgaser, och visat att det kanske finns behov av en bättre och mera spontan information om kärnkraftverken. Vi politiker blir oroliga när vi i efterhand får veta t.ex. att man vid 3 brister i efterlevnaden av gällandesäkerhetsföreskrifter vid s. k. lokala kritiska prover liksom också när det iefterhand konstateras att man i Forsmark vid fyra tillfällen har släppt utradioaktivitet med kylvattnet på grund av att nödvändiga säkerhetsåtgärder intehar vidtagits. Den mänskliga faktorn gör sig påmind då och då, bl. a. iform av oro. Det är nödvändigt att ägna uppmärksamhet även åt frågor av lägreteknisk dignitet i kärnkraftverken. 6Miljö- och energiminister : Herr talman! Jag vill självfallet intekommentera en andrahandsuppgift om vem som har skrivit vad i brev. Däremot villjag säga att såväl myndigheterna, inkl. kärnkraftsinspektionen, som ägarna avvåra kärnkraftverk har en klar skyldighet enligt lagen och sina instruktioneratt informera och att lägga ned mycket arbete på information. Det är ocksåfrämst i syfte att öka informafionen som de lokala säkerhetskommittéerna harkommit till. Jag vill vidare säga att de exempel som faktiskt är goda prov på den öppenhet med vilken de svenskamyndigheterna informerar om allt som de iakttar vad gäller säkerhetsfrågornavid kärnkraftverk. Det är t. ex. därför som utsläppen i Forsmark har blivitkända. Det är ett exempel på att det förekommer en kontinuerlig offenflig rapportering,som är fullständigt öppen för alla, och så skall det vara. 7 (): Jag håller i och för sig med omatt vi i vårt land har en i förhållande fill vad som är fallet i många andraländer mycket stor öppenhet när det gäller information. Men en del personer somhar en mera ansvarig ställning på kärnkraftsområdet än jag tycker attinformafionen inte skall komma fram på det vis som skett här, dvs. i efterhand,när det har förekommit brott mot säkerhetsföreskrifter. På något sätt måstedessa frågor uppmärksammas. syftar ju till att någotdämpa den oro som finns över kärnkraften. gav en mycket storerfarenhet därvidlag och har kanske bidragit ganska mycket fill att utvecklaviljan fill informafion. Jag ser nu fram emot propositionen. sägeråtminstone att hon arbetar mycket seriöst med dessa frågor, och vi får välanledning att diskutera dem i samband med propositionens behandling. 3 § Svar påinterpellation 1987/88:163 om företaget återvinning av miljöfarligtavfall Anf.8 Miljö- och energiminister : har frågat mig vad jag avser att föreslå för attmiljöfarligt avfall från svensk stålindustri skall användas som råvara iproduktionen vid ScanDusts återvinningsanläggning i . Låtmig först säga att jag är besviken över händelseutvecklingen i fallet ScanDust sedan fillståndet enligt miljöskyddslagen lämnades. Jag har också förståelse för den opinion mot bolagets verksamhet som uppstått i Landskro na. Jag vill framhålla att det är nödvändigt att finna bra metoderför omhändertagande av miljöfarligt avfall. I fråga om stålverkens och metallin dustrins avfall är dét angeläget att finna metoder för att återvinna metallinne hållet. Den ursprungliga tanken bakom ScanDusts anläggning i var därför god. Det är därför beklagligt att syftet med anläggningen inte har nåtts. ' Närdet gäller den fråga som ställt till mig vill jag framföra följande. Detfillstånd enhgt miljöskyddslagen som bolaget fått innebär att bolaget fårbehandla avfall . Redan när tillståndet lämnades stod detklart att endast en del av detta avfall skulle levereras från svenskaindustrier. Söm villkor för det lämnade statsbidraget angavs att avde restprodukter som tillförs anläggningen skall ha uppkommit iSverige. I början' av fick bolaget tillstånd av statens naturvårdsverkatt importera av det aktuella avfallet. Pågrund av svårigheterna att få återvinningsanläggningen att fungera tillfredsställande kommer, enligt vad jag erfarit, tills vidare bara rostfrittstoft att behandlas där. Mängden sådant stoft som uppkommer i svenska stålverk uppgår till omkring . har därför frånfallit kravet på att av avfallet skall levereras från svenska stålverk. Tillståndsbesluten för de svenska stålverken har i flertalet fall formulerats på sådant sätt att länsstyrelserna har möjlighet att ålägga företagen att leverera sitt avfall till upparbetning när det finnsförutsättningar för detta. Länsstyrelserna kan därför ålägga stålverken att leverera sittavfall till ScanDust i dén utsträckning som återvinningsanläggningen klarar av att behandla detta avfall. ' 1987/88:64. OmföretagetScanDusts återvinning av miljöfarligt a v fall 9 (): Jag ber attfå tacka statsrådet för svaret. Detär med tillfredsställelse som jag konstaterar att statsrådet visar sammabesvikelse som den som finns bland befolkningen i över att man intehar lyckats med den här anläggningen, ett misslyckande som naturligtvisäi" att beklaga. Manmåste förstå dem som är kritiska i , som är en kommun som sedantidigare är hårt belastad. Det riktades redan från början mycken kritik motanläggningens förläggning dit. Det var inte så konstigt, eftersom -somstatsrådet säkert vet - luftföroreningarna i är betydande, inteminst från detta nya företag. Regeringen drog ned på dessa utsläpp och Omföretaget återvinning av miljöfarligt avfall ändradekoncessionsvillkoren, vilket också har mottagits med tacksamhet. har miljö- och hälsoskyddsnämriden i Laridskronafått prover på grönkål som har odlats i anslutning till företaget. I dessaprover uppgår t. ex. blyinnehållet till halter som ligger 20 gånger högre änvad som är acceptabelt vid användning som människoföda. Det harockså gjortsliknande undersökningar på andra platser i komrnunen. Det är klart attbefolkningen blir uppskrämd av sådana rapporter. Det är också beklagligt att företaget har släppt utcyanider och liknande och därigenom tagit död på fisken på en mycket kändyngelplats i . Enligt en del pressuppgifter är kapaciteten, eftersom manhar tagit bort zinket från produktionen, nu.30 000 ton per dag. Enligtföretagets egna uppgifter kan man lyckas få in ungefär svensktavfall. Det är av vad man kan bearbeta. Som bekant hämtar man då annatstoft, bl. a. från . Detta innebär att avfallet kommer till Landskrona.Det försvinner inte därifrån utan stannar kvar dels i form av luftutsläpp, delsi form av slagg. Statsrådet säger nu att länsstyrelserna på de platser där deföretag som producerar stoftet ligger har möjlighet att ålägga vederbörandeföretag att leverera avfallet till ScanDust eller någon annan liknandeanläggning. Min fråga är då: Kommer länsstyrelserna att åläggaföretagen detta? De har möjligheten, men kommer de att använda sig av den? För att ta emot stoftet måste återvinningsföretaget ta uten avfallsavgift. Det har förekommit uppgifter i pressen om att dennaavfallsavgift avskräcker företagen från att leverera sitt stoft; i ställetdumpar man det på gammalt sätt. Det var väl inte precis meningen med dennaanläggning. Jag vill ställa en annan fråga, som gällerzinkstoft. Det zinkstoft som kom till ScanDust exporterades till föruppbearbetning, men hur blir det med det zinkstoft som produceras? Skall detockså exporteras, eller skall det dumpas i likhet med en stor del av detrostfria stoftet? 10Miljö- och energiminister : Jag tror att och jag är överens omatt i den situation som har uppstått måste alla goda krafter samverka för att hitta goda lösningar både i fråga om ScanDust och i fråga om hur vi skall hantera sådant här avfall och återvinna metall. . . När det gäller första fråga om länsstyrelsernaär det så, att de är tillsynsmyndigheter och har rätt, möjhghet och skyldighetatt använda sitt ansvar för att ge de föreskrifter som behövs. Som jag nämnde imitt svar är också tillstånden i allmänhet ursprungligen så utformade attlänsstyrelserna kan göra detta. Men de kan dessutom göra det enligt sinallmänna fillsynsskyldighet. Som vet fullgör myndigheterna i åligganden på eget ansvar. Som ansvarigt statsråd skall jag inte lägga migi hur myndigheterna hanterar enskilda ärenden, men jag kan väl uttala mig såhär: Jag förutsätter att de ser med allvar på denna fråga och noggrant ser tillatt den här sortens avfall hanteras på ett ansvarsfullt sätt. Deponering äringen bra metod. Skälet till att man också importerar avfall från utlandetär helt enkelt att man på det sättet skall bidra till att få ekonomi ianläggningen. När det slutligen gäller zinkstoftet så går de nuvarande planernaut på att det skall tas om hand i vid en anläggning där som kanhantera det. Vi måste naturligtvis noggrant följa utvecklingen, så att det inteuppstår nya problem, men förutsättningen för det tillstånd enligtmiljöskyddslagen som gavs var att vi kände till att dennarekonstrukfion var i hamn och att man hade en viss säkerhet för att det nuskulle gå bättre. Jag vill också säga att det inte är slutliga villkor förutsläpp fill luft och vatten .som har meddelats. De utredningar och förslagfill slufliga villkor som bolaget ålagts att redovisa skall ges in tillkoncessionsnämnden före utgången av innevarande månad. att ta upp frågan till slutligt avgörande. Omföretaget återvinning av miljöfarligt a vfaU 11 (): Jag kan hålla med statsrådet om detta. Även om det finns skäl för länsstyrelserna att föreskrivaför dessa företag hur de skall hantera sitt avfall, är det inte säkert att degör det. Vi har i haft en, om jag får tillåta mig uttrycket,farsartad rättegång beträffande de utsläpp som förekommit. Invånarna iLandskrona är mycket kritiska, inte minst efter den rättegången. Även om statsrådet inte anser sig kunna föreskriva attlänsstyrelserna skall utöva den rätt de faktiskt har, hoppas jag att de tar delav den debatt som vi haft och att det ger någon effekt. Överläggningen var härmed avslutad. 4 § Föredrogs och hänvisades 1987/88:81till försvarsutskottet 5 §Föredrogs men bordlades åter betänkande 1987/88:16Finansutskottets betänkande 1987/88:11 Lagutskoftets betänkande 1987/88:13Försvarsutskottets betänkande 1987/88:4 Näringsutskoftets betänkanden1987/88:14 och 15 6 §Anmäldes och bordlades medanledning av prop. 1987/88:76 om uppskjuten tidpunkt för gallring av socialnämndernas personakter och personregister1987/88:So9 av () med anledning av prop. 1987/88:78 om avreglering avyrkestrafiken 1987/88:T96 av m. fl. (m) 1987/88:T97 av GöstaAndersson m. fl. 1987/88:T98 av och () 1987/88:T99 av ochSverre. () 1987/88:T100 av m. fl. (fp) 1987/88:T101 av m. fl. med anledning av prop. 1987/88:80 om bistånd åtasylsökande, m.m. 1987/88:Sfl3 av () 1987/88:Sfl4 av NilsCarishamre m. fl. (m) 1987/88;Sfl5 av kenth Skårvik m.fl: (fp) 7 §Meddelande om interpellation Meddelades att följande interpellafion framställts den 5februari. 1987/88:180av () till socialministern om dödshjälp: Den senaste tidens debatt omdödshjälp har oroat många handikappade. De känner sitt liv ifrågasatt. Vid enpresskonferens sade en företrädare för (De handikappadesriksförbund) att det mest upprörande är att t. o. m. präster och en biskop isvenska kyrkan har uttalat förståelse för dödshjälp. Ordföranden i DHR säger att många handikappade nu uppleverdödshjälpsdebatten som hotfull. Det är ju ingen debatt, utan hitfills bara ettensidigt framfört budskap om att det är ursäktligt att ta livet av en annanmänniska därför att den personen inte anses kunna leva ett bra liv, säger frågar: Vem kan bedöma värdet av något annat liv än sitt eget? Inom DHR menar man att debatten om dödshjälp även skallses som en effekt av besparingstänkandet inom sjukvården. - Det är som vi intelängre pratade om människor och moral utan om muttrar och andra prylar inomindustrin. Det tycks passa att föra fram ett budskap om att det är O.K.att ta livet av svårt sjuka, menar DHR-ordföranden. Samhället borde nu i den accelererande dödshjälpsdebattenstå aktivt på de handikappades sida och tala öm att det finns resurser för attge alla handikappade bra vård, omsorg och stöd till ett så normaliserat liv sommöjligt. behövs stöd och hjälp för att leva - inte att dö. Ytterst är det människovärdet som står på spel. Inte minstefter införandet av det nya hjärnrelaterade dödsbegreppet fruktar dehandikappade i nu att en lag kan komma som ger läkare rätt att gedödshjälp. Ämnar socialministern ta initiativ till en lag omdödshjälp? Kommer socialministern att vidta några åtgärder för att dämpa denoro som dödshjälpsdebatten har förorsakat de handikappade i ? 8 §Meddelande om frågor Meddeladesatt följande frågor framställts 1987/88:338 av (vpk) till miljö- ochenergiministern om miljöproblemen vid sophantering: företagna mätningar vid sopförbränningsstationen iKisa i visar på alarmerande höga dioxinutsläpp. Mot bakgrundhärav vill jag fråga miljöministern: Är regeringen beredd att vidtakraftfulla åtgärder för att komma till rätta med de allvarliga miljöproblemenvid sophanteringen? 1987/88:339 av () till socialministernom tilläggs-direkfiv fill utredningen om det ofödda barnet: begärde ennoggrann genomlysning framför allt av "frågorna om fidsgränsen för ettfosters livsduglighet och av vilka säkerhetsmarginaler, som med hänsyn fillsvårigheterna att bestämma den exakta längden av en graviditet, bör finnas föratt inte beslut om sen abort skall komma att fattas allför nära den tidpunkt dåfostret kan bedömas som livsdugligt" (SoU 1986/87:5). Utskottet framhöll att inseminationsutredningen - numerautredningen om det ofödda barnet - lämpligen borde behandla dessa frågor. I ettnytt betänkande (SoU 1987/88:2) framhöll utskottet att detta arbeteborde påbörjas utan dröjsmål. I en intervju i f'\ framhåller utredningens ordförande att de av begärda 'v tilläggsdirekfiven ännu inte utfärdats. Mot dennabakgrund vill jag fråga socialministern: När avser regeringen att geutredningen om det ofödda barnet de av begärda tilläggsdirekfiven? 1987/88:340 av () till miljö- ochenergiministern om återvinningen av miljöfarliga batterier: Insamlingen av miljöfarligabatterier pågår. har begärt förslag om pantsystem som möjliggör enännu effekfivare insamling. Batterier samlas hos för destruktion. De försök sompåbörjats har fått avbrytas på grund av läckage och hälsorisker för berördpersonal. Det är inte fillfredsställande att stora deponier byggsut. Teknik för återvinning måste tas fram och riskerna för såväl personal somför den yttre miljön måste elimineras. 1987/88:64 Ianledning härav vill jag fråga miljö- och energiministern: ---------------- Vilka åtgärder kommer regeringen att vidta för att uppnå en tillfredsstäl- Meddelande om frågor landeåtervinning av miljöfarliga batterier? 9§ Kammaren åtskildes .