prot · GB0946 · 1987-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1987/88:46 Förhandlingarnaleddes till en början av andre vice talmannen. 1 § Justerades protokollet förden 8 innevarande månad. 2§ Föredrogs och hänvisades 1987/88:68 fillutrikesutskottet 3§ Föredrogs och hänvisades 1987/88:11 tillfinansutskottet 1987/88:10 tillfinansutskottet 4§ Föredrogs men bordlades åter betänkande 1987/88:10 5§ Företogs fill avgörande försvarsutskottets betänkande 1987/88:2, kulturutskottetsbetänkanden /88:6, 8 och 9, trafikutskottets betänkanden /88:5 och 6,jordbruksutskottets betänkande 1987/88;14, näringsutskottets betänkande1987/88:8 samt arbetsmarknadsutskottets betänkande 1987/88:12 (beträffandedebatten i dessa ärenden, se prot. Kulturutskottetsbetänkande 8 \> Mom. 1 (visstbemyndigande) Utskottetshemställan bifölls med 306 röster mot 18 för reservafion 1 av AlexanderChrisopoulos. 1987/88:46 KerstinKeen (fp) anmälde att hon avsett att rösta ja men markerats ha 16december, 1987 röstat nej. Mom.2 (förändrad inriktning av de ) Utskottetshemställan bifölls med 307 röster mot 16 för reservation 2 av AlexanderChrisopoulos. Mom. 1 Utskottets hemställan bifölls. Mom.2 (fördelningen av engångsbeloppet till fria teatergrupper) Utskottetshemställan bifölls med 271 röster mot 53 för reservafionen av . Mom. 3 (undantag från kravpå särskild skyddsanordning för barn vid fillfällig förhyrning av bil) Utskottetshemställan bifölls med 304 röster mot 19 för reservation 1 av . 2ledamöter avstod från att rösta. Mom.5 (undantag från krav på särskild skyddsanordning för barn vid taxitransporter,m. Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 2 av -bifölls medacklamation. Mom. 6 (undantag från straffrättsligt ansvar för förare i yrkesmässig persontrafik) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 3 av -bifölls medacklamation. Mom.10 (sittplatser för alla barn vid skolskjutsning i vanlig buss) Utskottetshemställan bifölls med 305 röster mot 19 för reservation 4 av . 1ledamot avstod från att rösta. Mom.18 (skolskjutsning som obligatorisk uppgift för kommunerna och statsbidraghärför) Utskottetshemställan bifölls med 304 röster mot 16 för reservation 5 av . 1ledamot avstod från att rösta. Övriga moment Utskottets hemställan bifölls. Trafikutskottetsbetänkande 6 Prot. Mom. 1 (frågan om avslagpå proposition 1987/88:49) Utskottetshemställan bifölls med 251 röster mot 70 för reservation 1 av m.fl. 4 ledamöter avstod från att rösta. () anmälde att han avsett attrösta nej men markerats ha röstat ja. Mom.2 (lagtexten i 3 § förslaget till lag om förbud mot radarvarnare) Utskottetshemställan bifölls med 167 röster mot 156 för reservafion 2 av . Mom. 3 Utskottets hemställan bifölls. Jordbruksutskottetsbetänkande 14 Punkt 4 Mom. 2 (anslag tillÖvervakning av miljöförändringar, m. Utskottetshemställan bifölls med 236 röster mot 90 för reservationen av . Mom. 1 (fri handel medvaror och tjänster) Utskottetshemställan - som ställdes mot dels reservation 1 av m. fl.,dels reservation 2 av och , dels reservation 3 avJörn - bifölls med acklamation. Mom.2 (selektivt industristöd) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 4 av m.fl. -bifölls med acklamation. Mom.3 (u-landshandeln) Hemställan Utskottetshemställan - som ställdes mot dels hemställan i reservation 6 av , dels hemställan i reservation 7 av -bifölls med acklamation. Utskottetsmofivering - som ställdes mot den i reservafion 5 av m.fl.anförda mofiveringen - godkändes med acklamation. Mom.4 (socialklausul i internationella handelsavtal) Utskottetshemställan bifölls med 267 röster mot 59 för reservation 8 av m.fl. Prot.1987/88:46 Mom. 5 Utskoftets hemställan bifölls. Mom.6 (fillfällig utförsel av metallskrot) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservafion 9 av m. fl. -bifölls med acklamation. Mom!7 (handels- och bytesbolag) Utskottetshemställan - som ställdes rriot reservation 10 av -bifölls medacklamation. Arbetsmarknadsutskottetsbetänkande 12 Punkt 1:1 Mom. 1 (anslag tillArbetsmarknadsutbildning) Utskottetshemställan bifölls med 251 röster mot 74 för reservation 1 av m.fl. () anmälde att hon avsett attrösta ja rnen, markerats ha röstat nej. ,, , . Mom.2 (behovet av arbetsmarknadspolifiska insatser för långtidsarbetslösa och handikappade) . Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 2 av och -bifölls med acklamation. Mom. 1 (kapitaltillskotttill ) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 3 av m. fl. - biföllsmed acklamation. Mom. 2 Utskottets hemställan bifölls. . , PunktIII (anslag till Administrafion av statens personskadeförsäkring, m.m,) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 4 av m, fl, - biföllsmed acklamafion. 1987/88:4 om lag om bostadsanvisningsrätt m,m. 1987/88:35)och 1987/88:3 om slopande av räntebidrag vid överlåtelse av allmännyttiga bostadsföretag eller sådana företags bostadsbestånd m.m. (prop. 1986/87:168). vice talmannenmeddelade att betänkandena skulle debatteras i Prot. Lag om bostadsanvisningsrätt, m. m. angiven ordning ochavgöras i ett sammanhang efter avslutad debatt. Förstupptogs'fill behandling bostadsutskottets betänkande 4 om lag om kommunalbostadsanvisningsrätt m. m. Lagom bostadsanvisningsrätt m. m. Anf.1 (): har i en motion avstyrkt regeringens förslag till nybostadsanvisningsrättslag. Vi har gjort det av följande skäl. Fördet första tillskapas inte en enda ny lägenhet genom att kommunerna genomlagsfiftning får anvisningsrätt för lägenheterna. Det måste ehligtvåruppfattning ske på annat sätt. Fördet andra präglas regeringens förslag av tvång och förbudstänkande. Om inteparterna, dvs. kommunen och fasfighetsägarna, kommer överens frivilligt, skallanvisningsrätten uppkomma genom beslut av hyresnämnden. Det skapar inga godaförijtsättningar för samarbete mellan kommuner och husägare. Risken är uppenbaratt förslaget i stället leder fill betydande merarbete i kommunerna, med ökadbyråkrati som följd. EnHgtcenterns mening måste ett nära samarbete finnas mellan kommunen och husägarnaför att bereda alla bostadssökande lämplig bostad. Ett sådant samarbetsklimatskapas bäst genom frivilliga överenskommelser, utan att någon av parternatvingas att förhandla under bilan av én lagstiftning, öm man inte skulle kommaöverens i alla situationer såsom dén som har favör av- en lagstiftning önskar.Vi kritiserade den gamla bostadsanvisningslagen för att den innehöll sammakrångel och byråkrafi. Det visade sig snart i fråga om fillämpningen att vifick rätt. Därför kom lagen aldrig att tillämpas. tvingas regeringen självkonstatera detta faktum och föreslår ätt den gamla anvisningslagen avskaffas.Så långt är det bra. Men det är förvånande att man nu vill skapa enny anvisningsrättslag som i praktiken kommer att bli lika byråkratisk, krångligoch svår att tillämpa.' Vi står inför en svår bostadsbristsituation, där t. ex. mellan120 000 och 130 000 människor enbart här i står i bostadskö för attfå en lägenhet - en lägenhet som inte finns. frodas spekulationen,som medför att många människor tjänar stora pengar på att folk saknar bostäder.De som har råd kan köpa sig en bostad, t. ex. en bostadsrätt till kraftigtöverpris som staten är med om att subventionera. Detta är exempel på enbostadsmarknad som bragts ur funktion. En ytterligare reglering genomlagstiftad bostadsanvisningsrätt förbättrar inte utan förvärrar i stället dennasituation. Föratt lösa dessa problem fordras det helt andra åtgärder. Den bostadsbristsituationsom den socialdemokratiska bostadspolitiken tvingat oss in i och genom vilkenmarknaden bringats ur balans, undergräver möjligheterna för en socialbostadspolitik. Vihar i vår motion betonat vikten av att de sociala målen i bostadspolitiken intefår undergrävas på det sätt som sker. Var och en skall ha rätt fill en brabostad fill rimlig kostnad och i en god miljö. En social bostadspolifik skallta hänsyn fill handikappade, invandrare och andra utsatta gruppers situation på Prot.1987/88:46 bostadsmarknaden. Det är dessa grupper som först kommer i klämi den 16december 1987 bristsituation och obalans som vi har - inte bara här iStockholm utan i ' 7 170 andra kommuner, som också uppger att dehar bostadsbrist. ° .... Ett viktigt mål i den socialabostadspolitiken är att slå vakt om ett blandat m. m. ° ' boende och undvika att det skapas miljöer med en ensidig socialstruktur. Men detgör man inte genom tvångslagsfiftning, som ger möjligheter att genomcentrala beslut anvisa bostäder mot de inblandade fastighetsägarnas Ett sådant tillvägagångssätt är bara ägnat att skapa ytterligaremotsättningar och sociala problem. Det är öppenhet, förståelse och frivillighet som krävs -inte tvång och diktat. De åtgärder vi har föreslagit bygger på frivillighet. 'Vihar bl. pekat på att det behövs effektivare bostadsförmedling. Vi har vidarepekat på att rörligheten på bostadsmarknaden måste öka så att fler lägenheterkommer i omlopp. Till det krävs en rättvisare reavinstbeskattning ochförändringar i hyreslagen. Vi har föreslagit lösningar på problemen medövernattningsbostäder i . Antalet ligger i storleksordningen 100 000lägenheter. Dessa lägenheter skulle innebära ett betydande tillskott påmarknaden. Vi har föreslagit åtgärder mot smygkontoriseringen och åtgärder föratt skapa fler smålägenheter. Regeringens proposition innehåller också ettförslag om att den s. k. tapetreformen skall permanentas. Det tycker vi är bra.Vi har inga invändningar mot regeringens förslag på den punkten. Men vi menaratt det nu kan vara dags att myndigförklara hyresgästerna fullt ut. En enskildhyresgäst bör även utan att avtal om förhandlingsordning finns kunna fåförhandla med hyresvärden om innehållet i tapetreformen. Jag ber därmed att få yrka bifall tillreservationerna 2, 3, 7 och 8 och i övrigt bifall till utskottets hemställan. 2 (): Att själv få bestämma var och hur man vill boborde vara en självklar rättighet för varje medborgare i ett demokratiskt land.Att själv få förfoga över enskild egendom borde också vara en självklarrätfighet i ett demokratiskt land. Det lagförslag som vi nu har att behandla -lagen om bostadsanvisningsrätt - medför ytterligare inskränkningar ibåda dessa hänseenden. Bostaden har för alla människor stor betydelse. Var ochhur man vill bo varierar väsentligt från individ till individ. Närhet tillarbete, släkt eller vänner, skola eller daghem för barnen eller viss service ärofta önskemål som styr val av bostadsområde. Avgörande för bostadsvalet kanockså vara att bostaden som sådan motsvarar den bostadssökandes önskemål. I en situation med bostadsbrist, vilket i huvudsak skallvara styrande för tillämpning av den nya lagen, kan det förvisso vara svårt attsom förstahands-alternafiv få sina önskemål uppfyllda. Men om man har enbostad, är det betydligt lättare att genom en överenskommelse med hyresvärdenbyta bostad fill ett alternativ som passar vederbörande bättre. Enligt detnya lagförslaget blir det betydUgt svårare för en hyresgäst som anvisats lägenhet attkunna byta bostad. Detta kommer att leda till att bostadsmarknaden blir ännumera trögrörlig och problemfylld. Enligt propositionen är det nya lagförslagettillkommet för att uppnå de bostadssociala målen och att åstadkomma én rättvisfördelning av bostäderna samt att motverka ensidig befolkningssammansättning ibostadsområdena. Somkommunalpolitiker har jag försökt att sätta mig in i hur politikerna skallagera för att uppfylla lagens intentioner. Det torde bli så att kommunen fårupprätta någon form av läggspel där kommuninvånarna indelas i svaga och ickesvaga bostadskonsumenter, varefter en kartläggning görs av var de olikakategorierna bor. Med denna kartläggning som grund sker så en uppdelning ibostadsanvisningsområden. Hur upplever då en kommunmedborgare att bli anvisaden bostad i ett område där han eller hon inte känner någon tillhörighet med sinomgivning, utan bor där endast för att bidra fill någon form av balans för attde bostadspolitiska målen skall uppfyllas? Lagförslaget om bostadsanvisningsrätt präglas av övertro påpolifikers och byråkraters förmåga att på ett rättvist sätt häva enbristsituation som tidigare regleringar på bostadsmarknaden medverkat till attskapa. Några nya bostäder skapas inte med en ny bostadsanvisningsrättslag. Genominförandet av bostadsanvisningsrätt sker en ytterligare begränsning aväganderätten. Förslaget om anvisningslag kan inte ses isolerat ibostadslagstiftningen. gäller flera inskränkningar för ägaren aven hyresfastighet. Han kan inte själv bestämma hyran, utan detta sker genombruksvärdessystemet. Hyresrätten har förändrats fill en i princip permanentupplåtelseform genom det s. k. besittningsskyddet. föreslås ibostadsanvisningslagen en kraftig inskränkning av fastighetsägares rätt attsjälv påverka vilka hyresgäster som skall bo i hans fastighet. Äganderätteni vårt land har varit föremål för prövning i , och det råderinget tvivel om att den nu diskuterade lagen är ett ärende som ligger pågränsen för vad medger när det gäller rådighet över egenegendom. Det finns också fog för att ifrågasätta om inte lagförslaget ledertill expropriafion av egendom. Förslagetom anvisningsrätt strider också mot kommunallagens likabehandlingsprincip.Förhållandet att två fastighetsägare med likvärdiga fastigheter får olikaekonomiska villkor på grund av att den ena fastigheten behäftas medanvisningsrätt är ett klart brott mot likabehandlingsprincipen.Utskottsmajoriteten behandlar den frågan på följande sätt: "Eftersom detemellertid är tillgodoseendet av bostadsförsörjningsbehovet som är lagenshuvudsyfte och detta behov ofta gestaltar sig på olika sätt i skilda delar avkommunen kan det inte anses motiverat att generellt ställa samma krav på allahusägare i kommunen. Det är i själva intresseavvägningen somlikabehandlingsprincipen får sin främsta betydelse." Här medger utskottsmajoritetenatt likabehandlingsprincipen får ge vika, och det finns inte ens ett uns avsträvan hos socialdemokrater och kommunister att leva upp till en avkommunallagens viktigaste principer: att behandla alla kommuninvånare . Enannan oformlighet som lagförslaget är behäftat med är att anvisningsrättenäven skall omfatta personalbostäder. Som skäl för detta anför Lagom bostadsanvisningsrätt, m. m. 1987/88:46 bostadsministern att det kan uppstå två bostadsköer på samma ort, vilket han 16december 1987 rnåste anse vara bostadssocialt oacceptabelt. " Regeringen anser uppenbarligen att den kommunalabostadsförmedlingen 'skall vara den enda som skall få förmedlalägenheter. ' anses varalösningen på de bostadssökandes problem. delas med säkerhet inte avalla dem som förgäves sökt få sina bostadsproblem Enutökad och offentlig bostadsförmedling kommer troligen att få den svarta ochgrå bostadsrnarknaden att växa betydligt. Redantidigare har regeringen lagt en snara runt den privata fasfighets-marknaden somden med jämna mellanrum drar åt genom att försämra de ekonomiska villkoren förprivata fastighetsägare. Målsättningen är måhända att strypa heladen fria bostadsmarknaden. Densocialdemokratiska regeringen borde ha lärt sig vid det här laget att ju flerregleringar och restriktioner vi får, desto sämre fungerar bostadsmarknaden. Lagförslaget om bostadsanvisningsrätt strider mot flera lagarsom är viktiga för det demokratiska samhället och måste därför avvisas. Betänkandet upptar ocksåförslag om ett upphävande av tidsbegränsningen av den s. k. tapetreformen. Viansluter oss till förslaget men föreslår i enlighet med reservation 8 att avtalskall kunna upprättas direkt mellan hyresvärd och hyresgäst utan medverkan avorganisationerna på området. Jag yrkar bifall till reservationerna 1, 3, 7, och8. Anf.3 (): Regeringen har lagt fram ett förslag som innebär att 1980 årsbostadsanvisningslag nu ersätts med en bostadsanvisningsrätt som heteranvisningsrättslagen. får kommunen generellt rätt att anvisa bostadssökandetill sådana lägenheter som en husägare upplåter med hyresrätt eller bostadsrättför annat ändamål än fritidsändamål. Detta kan ske antingen genom utfästelse avhusägaren eller genom beslut av hyresnämnden. Vii hävdar att den nya lagen, anvisningsrättslagen, är en skärpning iförhållande till den bostadsanvisningslag som har gällt . Den nyalagen kommer att motverka den rörlighet som så väl behövs på bostadsmarknaden.På en väl fungerande bostadsmarknad behövs byten av lägenheter inte hinder försådana byten, vilket nu blir fallet. Dessutom innebär den föreslagna lagen attersättningen blir otillräcklig till husägare som gör hyresförluster till följdav beslut om att anvisning dröjer och till följd av beslut om attanvisningsrätt skall få meddelas, vilket erfordras även om husägaren har gjorten frivillig överenskommelse. Vi i anser också att det ärprincipiellt felaktigt att generella överenskommelser skall fungera styrandevid lagens tillämpning i enskilda fall. När det gällerbostadsförmedlingarna har lagt fram förslag om att man skall få ta utavgifter. Även på den punkten har vi blivit nedröstade. Avgifter behövs för skall kunna få en väl fungerande verksamhet. 10 I motionen Bo7 menar att den enskildahyresgästen skall kunna träffa avtal medfastighetsägaren när det gäller reparafioner, även om det inte finns någonförhandlingsöverenskommelse. Om dessa förslag hade godtagits hade vi fått enmycket bättre fungerande bostadsmarknad med en rörlighet som är enförutsättning för att de enskilda hyresgästerna skall känna att de kan påverkasin situafion. Jag yrkar bifall till de reservationer som folkparfiet står bakom, dvs.reservafionerna 2, 3, 7 och 8. Lagom bostadsanvisningsrätt, m. m. 4 (vpk): kommunisterna har under mänga år i olika sammanhangförespråkat och föreslagit åtgärder i syfte att förbättra möjligheterna fillen rättvisare fördelning av både nybyggda och ledigblivna bostadslägenheter. Enaktiv bostadsförmedling är därvid ett vikfigt medel för att uppnåbostadssociala mål. Vpk:sutgångspunkt är att alla lägenheter skall förmedlas genom bostadsförmedlingen,dvs. Det innebär bl. a. att vi förordar eneffektiv lagstiftning frainför avtalslösningar. Erfarenheterna av frivilligaavtal är generellt sett dåliga, och avtalslösningar innebär i sig attgrundläggande bostadssociala rättigheter blir föremål för förhandlingar och gerutrymme för ett visst godtycke. Enkonsekvens av nu föreliggande förslag, med eventuella förändringar ellerförbättringar, måste enligt vår mening bli en allmän upprustning av dekommunala bostadsförmedlingarna. Förmedlingarna måste vara informations- ochserviceorgan för både dem som saknar egen bostad och dem som önskar byta. Dehushåll som inte kan konkurrera på en allt hårdare kommersialiseradbostadsmarknad och dess villkor måste ha'rätt fill och frihet i val av bostad. Bostadskommitténföreslog i sitt slutbetänkande (SOU 1986:6) en rad åtgärder för attförbättra kommunernas fillgång på förmedlingsbara lägenheter. a. sanktioner för att säkra förmedlingsrätten vid statliga lån,enhetligt förfarande vid prövning av hyresgästerna och preciseradeanvisningstider. Vidare menade man att anvisning enligt bostadsförsörjningslagenskulle förenklas och samordnas med prövning enligt lånebestämmelserna ochförenklingar genomföras av bostadsanvisningsla-gens besvärs- och delgivningsförfarande.Det var alltså en rad förslag som bostadskommittén hade, som skulle innebäraordentliga förbättringar på det här området. Förslageni det betänkande vi nu behandlar tillgodoser en del av dessa förslag ochinnebär bl. a. förenkling och förtydligande av lagstiftningen, mer enhetligt.prövningsförfarande och införande av vissa sanktionsbestämmelser. Förslagenär dock inte tillfredsställande i vissa avseenden. Jag har inledningsvis anförterinringar beträffande förslagets grundläggande konstruktion, att avtal skallträffas mellan kommuner och fastighetsägare. Vår utgångspunkt är att husägarenskall vara skyldig att godta anvisad hyresgäst och att kommuner skall ha engenerell rätt att förmedla lediga lägenheter.. Vill inte kommunerna använda sigav denna rätt bör de-självfallet'ha möjlighet att avstå från den. Lagom bostadsanvisningsrätt, m.m. Omman inte inför en skyldighet för fastighetsägare att godta anvisad hyresgäst,menar vi att möjlighet fill en särskild inflyttningsprövning skall införas,liknande den prövning som sker enligt hyreslagen vid byte men med denskillnaden att husägaren får begära prövningen. Skulle en sådan prövning innebäraatt husägaren inte behöver godta hyresgästen, skall kommunen allfid kunna hyralägenheten och låta hyresgästen hyra i andra hand. Varje undantag från sådanagrundläggande bestämmelser innebär en försvagning då det gäller att kunnaförmedla bostäder på ett rättvist sätt. Dethar anförts argument beträffande dem som har svårigheter att betala hyra, somkan tänkas missköta sig osv., men de argumenten kan avvisas med att det alltidfinns möjlighet för husägaren att säga upp hyresavtalet enligt reglerna i hyreslagen. Dådet gäller anvisningsrätten måste möjlighet föreligga att tvinga fram enupplåtelse även av lägenheter som står tomma i avvaktan på ombyggnad,försäljning av hus eller av andra skäl. Detär tveksamt om en bra förmedlingsverksamhet kan åstadkommas med denanvisningstid om en månad som följer av bestämmelserna i 10 § i den föreslagnalagen. Flera remissinstanser har också påpekat detta och föreslagit att enanvisningstid för kommuner skall skrivas in i lagen. Det är enuppfattning som vi från vpk delar. Hyresgästorganisafionsställning har vi tagit upp i detta sammanhang. Vi menar atthyresgästorganisation på samma sätt som kan ske enligt bostadssaneringslagen(dvs. upprustningsåläggande eller anvisningsförbud) eller anläggningslagen (dådet gäller förrättning) bör ha rätt att anhängiggöra ärende om fillämpning avlagen om anvisningsrätt. Jagvill också understryka att om den föreslagna ordningen med att förena beslut omanvisningsrätt med vite skall få en bra effekt, måste vitesbeloppet varakännbart och storleken ställas i relation fill resp. lägenheters värde. I annatfall finns risk för att vitet blir mer eller mindre verkningslöst. majoritet har inte tillmötesgått vpk-förslaget omobligatorisk bostadsförmedling, trots att de flesta nog är medvetna om att detbara är genom en sådan som målet om en rättvis fördelning av bostäder kan nås.Pengar och godtycke kommer även i fortsättningen att i stor utsträckning avgöradå det gäller denna vikfiga bostadssociala rättighet. Utskottet tar härställning mot, som man säger, långtgående generella.ingrepp i äganderätten. Dådet gäller vårt förslag om upplåtelsetvång för lägenheter som står tomma iavvaktan på ombyggnad, försäljning osv. säger utskottet att det skulle innebäraförmögenhetsrättsliga problem och svåra gränsdragningsproblem. Detta vägertydligen tyngre än fördelen för alla bostadslösa att via bostadsförmedling fåfillgång till sådana lägenheter under längre eller kortare fid. Vpk-förslagetom en generell skyldighet för husägare att godta de hyresgäster som kommunenanvisar avvisas också av utskottet, liksom förslaget om atthyresgästorganisationer skall ges rätt att på likartat sätt som enligtbostadssanerings- eller anläggningslagen begära tillämpning av anvisningsrätten.Inte heller då det gäller viss förlängning av den tid kommunen har på sig föratt ge besked om anvisad hyresgäst har utskottet accepterat Utskottetsborgerliga ledamöter säger att man anser att det inte finns något behov avanvisningsrätt för kommunerna, och s-ledamöterna anser förslagen förlångtgående. Vivill att anvisningsrätten inte skall kunna urholkas genom obefogadeinvändningar från husägarna och att man måste kunna begära att de kan styrkasina invändningar mot hyresgäster inför hyresnämnden. En initiativrätt förhyresgästföreningarna har, tvärtemot vad utskottsmajoriteten anser, ettsjälvständigt värde och kan bidra till att kommunerna får bekänna färg iviktiga bostadsförsörjningsfrågor. Tillsist, herr talman, vill jag understryka att förslaget om den nya lagen omkommunal bostadsanvisningsrätt innebär vissa förbättringar i jämförelse med denlagstiftning som vi nu har.