prot · GB0986 · 1987-12-31 00:00:00 — Det bör förutsättas attupprustningen sker på det sättet att investeringen kommer en framtidapersontrafik till del. Anf.53 (): I dagens proposition finns inte den del av Bergslagen som ligger iUppsala län med. Jag anser att det är en allvarlig miss, eftersom det kommeratt uppstå stora problem när , , lägger ned verksamheten iDannemora gruva. Uppsalalän är ett mycket ojämnt län ur sysselsättningssynpunkt. De norra delarnadrabbas hårt av företagsnedläggningar och därmed följande utflyttningsproblem. Tierpskommun har gjort satsningar inom kommunikationsområdet bl. a. genom att få tillstånd ett kömbinationskort för tåg-buss på SJ och Lokaltrafik för attförbättra möjligheten till arbetspendling till . Denarbetsgrupp, utveckhngsgrupp, som tillsatts har kommit i gång medsitt arbete, men det är ju allmänt känt att när många arbetstillfällenförsvinner på en gång är det mycket svårt att få ersättning för helabortfallet. Jag anser således att det skulle hjälpa Tierps och Östhammarskommuner högst väsentligt om dessa inplacerades i stödområde C. Detta krav harockså drivit hårt. Enligt utskottets skrivning kommer den regionalpolitiskautredningen att ta upp frågan om stödområdesindelningen. Jag förväntar mig dåatt vi kan få ett flexiblare system än , så att även norra kankomma i fråga om liknande problem skulle uppstå. Avskaffandet av sysselsättningsstödet harinneburit att hårt drabbade bygder, bl. a. i Bergslagen dit viss del av Uppsalalän hör, fått försämrade möjligheter att upprätthålla sysselsättningen. I likhet med representanter i utskottet ärjag förvånad över att sysselsättningsstödet i stödområde C inte kanåterinföras. Bergslagen har uppenbarligen problem, och ett återinförande avsysselsättningsstödet skulle vara välkommet. Med detta,herr talman, yrkar jag bifall till reservation 10. 54 (); De frågor som diskuteras i anslutning tillpropositionen om Bergslagen är naturligtvis utomordentligt viktiga ochangelägna för oss som representerar Bergslagslänen. Det är alldeles uppenbartatt de svårigheter och problem som bygderna där har haft att brottas med ochsom de kommer att ha fordrar stor uppmärksamhet frånalla som är samhällsengagerade och politiskt intresserade. Under debatten har i tagitupp ett resonemang om att vi från socialdemokratins sida skuJJe vilja tvättabort krisstämpeln från vårt län. Det är en alldeles riktig beskrivning. Detfinns ingen anledning att beskriva länet i första hand i termer av kris, nödoch elände, för det finns utomordentligt stora förutsättningar för framfiden idelar av länet. Men den här beskrivningen hindrar naturligtvis inte att detockså är angeläget att ta fasta på de problem och svårigheter som finnsexempelvis i , och andra kommuner och orter iBergslagen. Resonemanget om att tvätta bort krisstämpeln tar alltsåsikte på att man skall ta vara på det som bär för framfiden, att markera deframtidsmöjligheter som finns i och vår del av Bergslagen.Det är inte fråga om att sticka huvudet i sanden och bortse från problemen.Tvärtom har vi starkt engagerat oss i att försöka skapa program inom länet somgör det möjligt att få en bra utveckling till stånd i hela länet. Vi har kunnigoch välutbildad arbetskraft, och det finns en väl utbyggd och bra service. Låt mig, herr talman, peka på satsningar som skall göraspå . Jag vill vidare kommentera industriministerns uttalanden omVästmanland. I den akuta kris som är i med anledning avboardfabrikens nedläggning har faktiskt industriministern uttalat att statenhar ett särskilt ansvar för sysselsättningen i . Staten harunder en lång följd av år varit den huvudsakliga arbetsgivaren och har alltsåett ansvar att ta. Vi ser fram mot ätt MBL-förhandlingarna utförhoppningsvis så att boardfäbriken blir kvar. I annat fall räknar vi ined attThage och regeringen kommer med ett paket som ger framfidstro ochskapar balans när det gäller sysselsättningen i . Särskilda regionalpolitiska insatser i delar avBergslagen och norra inland m. m. SärskUdaregionalpolitiska insatser i delar av Bergslagen och norra inland m.m. 55 HANS iHallstahammar (vpk) replik: Jag instämmer i beskrivning att man inte skall måla ut saker värre än de är. Jag sade,precis så här i mitt inlägg:"Jag vill göra bekant att jag absolut inte vill måla upp problemen större än vad de är, men jag anser att jag har rätt och fog för att kritisera och föra fram problem som finns i länet. Och jag vägrar att sticka huvudet i sanden och säga att här syns inga problem ." Närindustriministern i stort upplagda artiklar i våra viktigaste länsorgan sägeratt han inte förstår vad riksdagsledamöterna i länet klagar över drabbar denkrifiken även , trots att ni tillhör samma parti. Då får ni välreda ut den saken och tala om för att det finns vissa problem. Jagtycker att det är väldigt bra att de löften som givits beträffandeSkinnskatteberg upprepas från talarstolen. Då blir det ännu mera förpliktande,eftersom det är valår. Jag är tillfredsställd med att man lovar så mycket. Jagkan fakfiskt erkänna att det är en skillnad nu jämfört med den förraindustriministern. När en nedläggning var på gång års val, sade manatt staten inte hade något särskilt arbetsgivaransvar, för staten gäller sammaregler som för alla andra. Så är i verkligheten fallet i vårt land, men detskall bli intressant att se om man nu gör ett avsteg från detta. Anf.56 () replik: -Herr talman! Låt mig bara med anledning av situationen i år1982 säga att det faktiskt inträffade att staten, när det blev socialdemokratiskregering, klarade 275 jobb i boardfäbriken. Att svårigheterna sedan har ökatoch att det nu är problem i boardfäbriken är alldeles uppenbart. Tillsist, herr talman, vill jag säga att det är bra att varken iHallstahammar eller jag har huvudet i sanden när vi skall arbeta förlänet. Viär på spaning efter nya möjligheter och nya framtidssatsningar för Västmanlandslän. 57 HANSPETERSSON i (vpk) replik: Herr talman! Det är med stor glädje jagnoterar att man så betonar statens ansvar och möjligheter. Jag upplever det somett indirekt tillstyrkande av de idéer som jag har fört fram i vårBergslagsmotion, där vi säger att löntagarfonder, samhällsföretag, statsföretagoch regeringsmakt måste användas för en samhällspolitiskt riktig utveckling, istrid med kapitalets planekonomi och nedläggningselände. 58 (); I det härskedet av debatten skall jag fatta mig mycket kort. Närdet gäller de frågor som ryms inom arbetsmarknadsutskottets ochnäringsutskottets betänkanden vill jag kort och gott instämma i vad BörjeHörnlund och framhöll. Jag vill även instämma i derasyrkanden. Låtmig endast tillägga att man måste tycka att det är märkligt att majoritetenavstyrker förslaget att skall införhvas i stödområdet. Det är märkligtdärför att nu kommer in. kommer självfallet, med densjukvårdsorganisationsförändring som är på gång, att få problem framöver.Framför allt blir ju konkurrensen med synnerligen ojämn. Jagbegärde ordet närmast för att kommentera trafikutskottets betänkande på ettpar punkter. Från Dalacentern har vi i motion A21 tagit upp några för länetviktiga SJ-frågor. Vår uppfattning är att Västerdalsbanan även i framtidenskall ingå i riksbanenätet och att återuppbyggnaden av banan från tillSalen verkligen bör komma till stånd samt att trafiken mellan och upprätthållas. säger utskottets majoritet att dessa frågor skall tasupp i anslutning till behandlingen av den stora trafikpolitiska propositionen.Jag menar dock att det är riktigt att man skall ha ensammanhållande huvudman för t. ex. och fortsättningen av bananfrån uppemot Västerdalarna. Närdet gäller återuppbyggnaden av järnvägen mellan och driver en eniglänsstyrelse i frågan. Jagtycker det är viktigt att ha med detta när man diskuterar dessafrågor. Sedan får vi självfallet återkomma med ytterligare diskussioner när denstora trafikpolitiska propositionen kommer. Jagfinner det angeläget att säga detta,,och jag yrkar bifall till reservationerna3 och 4 i trafikutskottets betänkande. Särskildaregionalpolitiska insatser i delar av Bergslagen och norra inland m.rn. Överläggningen var härmedavslutad. Mom. 1 (insatsernasinriktning och omfattning) Förstbiträddes reservation 2 av och med 35 röstermot 14 för reservation 3 av . 242 ledamöter avstod från attrösta.. Härefterbiträddes reservation 1 av och ställdesmot reservation 2 av och -genom uppresning. Slutligenbifölls utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 1 av - genom uppresning. Mom.2 (Bergslagsdelegationens roll och uppgifter) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 4 av och - bifölls med acklamation. Mom.3 (intensifierade insatser på landsbygden) , , Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 5 av och med acklamation. Mom.4 (styrmöjligheterna över företagens investeringar) Hemställan Utskottetshemställan - som ställdes mot hemställan i reservation 7 av -bifölls med acklamation. SärskUda regionalpolitiska insatser i delar av Bergslagenoch norra inland m. m. Utskottets motivering - som ställdes mot den i reservation6 av m.fl. anförda motiveringen - godkändes med acklamation. Mom. 6 (inplacering i stödområde av kommunerna ,, , , och ) Reservation 8 av m. fl. bifölls med 157röster mot 135 för utskottets hemställan. Mom. 7(inplacering i stödområde av kommun) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 9 avLars-Ove - bifölls med acklamation. Mom. 8 (återinförande av sysselsättningsstödet istödområde C) Utskottets hemställan bifölls med 216 röster mot 74 förreservation 10 av m.fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 9 (folkhögskolekurser i anslutning tilllandsbygdskampanjen) Utskottets hemställan bifölls med 204 röster mot 88 förreservation 11 av m.fl. Mom. 11 (anslag till Arbetsmarknadspolitiska insatser iBergslagen) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 12 avBörje och - bifölls med acklamation. Mom. 12 (anslag till Särskilda arbetsmarknadspolitiskaåtgärder i kommun m. Först biträddes reservation 14 av ochCharlotte med 37 röster mot 14 för reservation 15 av ledamöter avstod från att rösta. Härefter biträddes reservation 13 av m. fl.- som ställdes mot reservation 14 av och -genom uppresning. Slutligen bifölls utskottets hemställan - som ställdes motreservation 13 av m.fl. - genom uppresning. Mom. 14 (anslag till Lokaliseringsbidrag m. m. till ) Först biträddes reservation 17 av ochCharlotte med 39 röster mot 15 för reservation 18 av ledamöter avstod från att rösta. Härefter biträddes reservation 16 av m. fl.- som ställdes mot reservation 17 av och -genom uppresning. Slutligen bifölls utskottets hemställan - som ställdes motreservation 16 av m.fl. - genom uppresning. Mom. 76(anslag till Särskilda regionalpolitiska insatser i delar av Bergslagen Prot. och norra inland) Utskottets hemställan - som ställdesmot dels reservation 21 av ~ ~~ '. ] , ... . , -,-, r-. T uu , T Särskildaregionalpolt- Wittbomm.fl.,ae/5re.servation22av ,, . tiska insatser t delar av bifölls med acklamation. inland m. m. Utskottets hemställan bifölls. Utskottets hemställan bifölls. Mom. I(anslag till Byggande av stafiiga vägar) Utskottets hemställan bifölls med 271 röster mot 14 förreservation 1 av . Mom. 4 (Bergslagspendeln) Utskottets hemställan bifölls med 271 röster mot 19 förreservation 2 av . 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 5 (det olönsamma bannätet) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 3 avViola -bifölls med acklamation. Mom. 6 (banan mellan och ) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 4 avGösta och - bifölls med acklamation. Mom. 7 (järnvägen mellan och ) Utskottets hemställan bifölls med 246 röster mot 45 förreservation 5 av och . 1 ledamot avstod från attrösta. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls betänkande 15 Punkt 1 Mom. 2(riktlinjerna för anslaget) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservationen avKarl m. fl. - bifölls med acklamation. Utskottets hemställan bifölls. Utskottets hemställan bifölls. Särskilda regionalpolitiska insatser i delar avBergslagen och norra inlaridm. Mom. 2(undersökning av borrkärnor) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 1 avChrister Eirefelt m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 3 (prospektering m. m. i Bergslagen) Utskottets hemställan - som ställdes mot dels reservation2 av och , dels reservation 3 av -bifölls med acklamation. Mom. 4(elektrostålverket i ) . Utskottets hemställan bifölls med 272 röster mot 15 förreservation 4 av . 4 ledamöter avstod från att rösta. 5 (järnsvampsverk) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 5 avJörn -bifölls med acklamation. Mom. 6 () Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 6 avPer m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 7 (ansvar för sysselsättning m. Utskottets hemställan bifölls med 272 röster mot 16 förreservation 7 ay . 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 8 (småföretagens betydelse) , Utskottets heiriställan - som ställdes mot reservation 8av m. fl. - bifölls med acklamation. Övriga moment Utskottets hemställan bifölls. 4 § På förslag av tredje vice talmannen medgav kammarenatt de ärenden som hann debatteras färdigt under återstoden av dagenssammanträde skulle företas till avgörande i ett sammanhang i början avkammarens arbetsplenum . 5 § Kammaren beslöt att ajourneraförhandlingarna till för middagsuppehåll. 6 § Förhandlingarna återupptogs under ledning avandre vice talmannen. 1987/88:21 ommineralpolitik m. m. 1987/88:100 delvis). Prot.,1987/88:86 59 (): Det råder alldeles speciella förhållanden när man öppnar debatten - men man får ju åtminstone tala till protokollet och till dem som ärnärvarande här i kammaren. Detvi skall behandla är näringsutskottets betänkande om mineralpolitik. Detgäller dels budgetpropositionen, dels de anslag som avser SGU, bergsstaten,och delegationen för samordning avhavsresursverksamheten. Till detta kommer 14 olika motioner väckta under denallmänna motionstiden. Vibefinner oss nu i skarven mellan en befintlig mineralpolitik, som - har jag eristark känsla av - utvecklingen i viss mån har sprungit ifrån, och enmineralfX)litik som mera är anpassad till de nya förutsättningar som vi kan seframför oss . Densvenska naturen - det är jag övertygad om - ruvar ännu på stora, outnyttjade resurser. Även havet döljer fortfarande många värdefulla ting. En av de största tillgångarna är industrimineral som utvinnes i ett helt annat syfte än tidigare, då man mera relaterade till metallvärdet eller bränsleinnehållet. kommer ca 2 500 olika mineraltyper till användning, inte minst i industrin. Granit t. ex. består av mineralerna kvarts, fältspatoch glimmer. Dessa mineraler har en spridd användning inom industrin. Konsumtionen av de här industrimineralerna ökar med . Densvenska naturen innehåller säkert också mer än som är bekant av mångakända mineraler. Det gäller då attraktiva mineraler såsom järn, silver, koppar,bly och guld. har vi en rätt omfattandeprospekteringsverksamhet, men denna har också i stort sett varit oförändradunder en lång rad år. funderar en statlig utredning över den framtidainriktningen av prospekteringsverksamheten. Utredningen skall redovisa sittarbete i slutet av detta år. Jag sitter själv med i utredningen. Därför kan jaglova att vi i utredningen rried all sannolikhet skäll kunna komma fram tillmånga intressanta, nya angreppssätt på mineralpolitikens område. Föratt återgå till själva betänkandet kan jag konstatera att vi moderater harföreslagit att frågan om prospekteringsanslagen utreds. Som ett led i dettaarbete anser vi att och dess uppgifter skallrenodlas till att endast omfatta förvaltningen av statens gruvegendom; Vi ansernämligen att det är fel att NSG - som besitter hela prospekterings-anslaget -dels skall kunna anslå pengar till egen prospekteringsverksamhet; dels fördelarpengar till andra, bl. a. till enskilda företag. Därför begär vi i reservation1 en översyn i detta sammanhang och att frågan skall bli föremål för utredning.Jag yrkar således bifall till den reservafionen. Vad sedan gäller denmaringeologiska karteringen - dvs. Mineralpolitik m. m. försökakomma underfund med vilka tillgångar som finns under vattenytan i svenskahavsområden - kan vi konstatera att arbetet går mycket långsamt. Det är värtatt notera att regeringen i budgetpropositionen går emot SGU, statens planverk,, och överbefälhavaren, vilkas argumentvarit starka, när det gäller maringeologisk kartering. Vi moderater harföreslagit att ett nytt specialfartyg skall byggas avsett just förmaringeologisk kartering. Vi noterar att även och vänsterpartietkommunisterna har motionerat om samma sak. Vidare är det intressant att notera att samtliga partierunder utskottets handläggning har kunnat enas om att framställa ett krav tillregeringen på att denna senast - alltså om bara några månader-skall presentera en plan, av vilken framgår hur en snabbare maringeologiskkartering skall kunna komma till stånd. Detta är glädjande. Jag noterar såledesmed tillfredsställelse att den socialdemokratiska gruppen i näringsutskottethar tagit till sig de starka argument som förts fram dels under utskottetsbehandling av frågan, dels, som sagt, av SGU, statens planverk, ,och överbefälhavaren. Därför yrkar vi bifall till ettförslag och ett yrkande som vi alla är överens om. 60LARS-OVE (vpk): Jag skall uppehålla mig vid två saker,nämligen gruvnäringen i vårt land och den motion om stålindustrin som tas upp idetta betänkande. Vi har behandlat dessa frågor tidigare här ikammaren, men hka fullt är bristen på en långsiktig, planerad mineral-, gruv-och stålpolitik en orsak till att näringen har en osäker framtid i vårt land. Det förs inte någon samlad och offensiv politik, ochdärför har vi i Bergslagen under åreiis lopp fått erfara att vi påjärnmalmssidan snart kommer att möta en total gruvdöd. Vi har tvåjärnmalmsgruvor kvar - i och . Enligt och regeringenlär verksamheten också på dessa orter upphöra . a. ursårbarhetssynpunkt är det betänkligt att vi då inte kommer att ha kvar någonjärnmalmsbrytning i . Sådan verksamhet kommer endast att finnasuppe i norr, i malmfälten. Men även där är järnmalmsbrytningen på lång sikthotad när det gäller dess nuvarande omfattning, inte minst därför att LKABliksom andra stathgt ägda företag i samma storleksordning nu ganskaplötsligt förelagts mycket strikt företagsekonomiska riktlinjer. Det betyderatt lönsamhetsbedömningarna blir hårda och att verksamheten därmed prövas frånden utgångspunkten. järnmalmsbrytning kan alltså vara hotad ,även om den kommer att finnas kvar i viss form. Men detfinns också planer för järnmalmsbrytningen som innebär att ägandet kan hamnautanför landet. Det finns planer på att ägarintressen i andra länder skall taöver. Det vore naturligtvis en katastrof för den svenska mineralpolifiken om viinte kunde samla oss till en nationell mineralpolitik. När det gäller sulfidmalmerna behärskade det gamlaBolidenbolaget större delen av brytningen i detta land. Bolaget har under årenslopp gjort enorma vinster och tillskansat sina aktieägare väldigaförmögenheter. Men i en svacka i utvecklingen hamnade bolaget i en ekonomiskkris, och ett nytt bolag på marknaden,, trädde in och skall nu städa upp i . Ispåren härav följer nu nedläggningar och spolade projekt. I förlängningenförsöker man pressa staten på pengar för att kunna ta vara på de störstaguldäggen i kista. Man försöker få ut lokaliseringsstöd,prospekte-ringsstöd och stöd till forskning och utveckling på allehanda sätt.Matchen med regeringen fortsätter. Bolidenbedriver utpressning mot samhället, mot skattebetalarna. För att tillskansaägarna i stora vinster vill man få pengar från skattebetalarnasportmonnäer. Skattebetalarna går kanske med på det för att räddasysselsättningen på en del orter och bevara de projekt som finns, men Bolidenshandlande är utmanande, ansvarslöst och inte alls förenligt med en nafionellmineralpoiitik. Ensådan här knut kan inte lösas av de marknadskrafter som styr en av desvenska basnäringarna, fotad på de resurser som finns i våra berg. I så fallmåste utvecklingen vändas och regeringen fundera på om det inte är dags attbilda ett svenskt metallbolag, med planer på en svensk mineral- ochstålpolitik, i vilket staten kan gå in som ägare. Det är kanske nödvändigt, omvi i skall ha några basnäringar över huvud taget framöver med nationellbas. Inte minst ur miljösynpunkt kan det vara viktigt att bedriva dennaverksamhet med nafionell utgångspunkt. Lönsamhetsperspektivet, som det nu harformats, är i stället ett hot mot de miljövärden som finns i vårt land. Detär ungefär på liknande sätt med stålindustrin. Trots att kanske ärledande i fråga om strukturrafionaliseringar inom stålindustrin och före andraländer vidtar åtgärder med inriktning på den internationella marknaden, tarman inte hänsyn fill att stålprodukfionen i ökar ganska kraftigt. Manskulle inte tro det om man lyssnar på de politiska potentater som har sysslatmed stålindustrin , men det är ett faktum att stålproduktionen ökar. ISverige bantas däremot stålindustrin kraffigt - argumentet är att vi skall haett försprång före de andra - och verksamheter läggs ner. Utgångspunkten ärstrikt företagsekonomisk, framför allt i handelsstålsindustrin. I förlängningenminskas antalet arbetstillfällen. försöker hänga med på en internationell marknad och på dess villkor, somslår ut både kunnande och arbetskraft i vårt land, garanterar dock inte att densvenska stålindustrin kommer att bevaras på en nationell bas och att den kommeratt vara slagkraftig . Handelsstålsindustrindomineras av , även om också de mindre handelsstålverken finns med ibilden. går just nu igenom en process som verkligen kan karakteriseras så,att företaget håller på att förlora det nationella fotfästet. Finns det överhuvud taget någon tanke på en nationell stålindustri på handelsstålssidan ivårt land? Eller skall den säljas ut till vårt grannland i öster? Vad kommerhärnäst att ske med det stora statliga företaget? Det handlar om vad som skallhända , vilka investeringar som skall göras och vad som t. ex.skall hända i norr. Spécialstålstillverkningenhar koncentrerats framför allt till , och dess inriktning är att följamarknaden för rostfria produkter ute i världen. Inom bolaget är man mycketoptimistisk, men frågan är om man inte följer denna marknad alltförslaviskt, så att man kommer att följa också dess nedgång utan att själv hanågra garantier för framtiden. Jagyttrar mig på detta sätt därför att om dessa marknader får råda och vi iSverige inte har en framförhållning inriktad på behållande av basnäringar avnågon dimension i vårt land, får de här företagen styras med utgångspunkt iytterst snäva lönsamhetsvillkor. Därförhar vi i vpk sagt att stålindustrin måste planeras för framtiden. Det måste tasett politiskt ansvar för de framtidsinvesteringar som är,möjhga. Menstålindustrin har aldrig stått helt ensam, utan den har bolagsmässigt varitkombinerad med andra näringar, som t. ex. skogsnäringen. Jag är helt övertygadom att basnäringarna också framöver måste kombineras med andra näringar. FörLuleå vore det t. ex. alldeles utmärkt att satsa på ett kemiskt-teknisktkombinat, som skulle dels ge en enorm vinst, dels ge ståhndustrin i eninjektion av kvalitet. Detär ingen som tänker i de banorna . Det har tillsatts styrelser och maktgrupperinom dessa näringar som beslutar enligt strikta lönsamhetskrav. i Det är medutgångspunkt i de verklighetsbeskrivningar som jag försöker görasom vpk harskrivit reservationerna angående gruvpoUtik, mineralpoH-tik i stort ochstålpolitik. Jag yrkar bifall till dessa reservationer. 61 (): I näringsutskottets betänkande 21 behandlas mineralpolitiken. Tillbetänkandet har fogats nio reservationer och étt särskilt yttrande. Betydandedelar av världens gruv- och mineraUndustri har drabbats av enstagnerande efterfrågan och överkapacitet: Detta har främst drabbatjärnmalmsprodukter och basmetallerna koppar, bly och zink. Underdet har dock en viss prisuppgång på metaller inneburit enförbättrad situation. Avsättningsförhållandena har också förbättrats föricke-järnmalmsgruvorna, och kapacitetsutnyttjandet ligger på en relativt högnivå.'