prot · GB0995 · 1987-12-31 00:00:00 — I detsammanhanget är det väl ganska klart att aktiesparandet som sparform är väldigtförmånligt behandlat. Sedan är det en allmän uppfattning att man skall strävaefter enenhetligare beskattning av inkomster av kapital och arbete. Detta äratt se som ett led i strävandena att få till stånd en skärpning avaktiebeskattningen i det här sammanhanget. Vidare sägs det att man skall jämföra med andra länder ochatt den svenska börsen är misshandlad och mycket utsatt i detta sammanhang. Mentrots det kan man konstatera att den svenska börsen hävdar sig väl. Den som harläst börsnoteringarna på finner konstaterar att motståndskraften på Stockholmsbörsen är synnerligen god ochatt man har haft en mycket stark utveckling , även under den senastemånaden, då börsen i andra länder i vår omvärld haft en betydligt Därför tycker jag att uttalade farhågor är ganska onödiga. Samtligadessa frågor har behandlats vid ett flertal andra tillfällen här i kammaren.Jag kan inte se att det har tillkommit någonting nytt somföranleder ett annat ställningstagande . Dessutom är samtliga frågorsom här har aktualiserats under utredning i de stora, övergripandeskatteutredningar som pågår. Prot.1987/88:95 ,. 113 (): sade i sin första replik attdet inte hade blivit några större skador, och han hävdar nu att det går ganskabra för aktiemarknaden. Jag kan i viss mån hålla med om det. Men det är ganskanaturligt att vi har en god utveckling efter det väldigt stora ras somskedde . Det är faktiskt så, att den som startade med ettingångsbelopp om . gick ur det här året med . Det är väl då inte konstigt om det sker en återhämtning. Totaltsett har den senaste perioden inte varit speciellt märkvärdig. Vi kan faktiskt redan notera en sämre fungerande börs meddyrare kapital för svenska företag,än för utländska genomtransaktionskostnaderna och genom osäkerheten när det gäller statligtingripande. Att handeln flyttar ut betyder, vid sidan av kapitalexporten, också går miste om möjligheter till insyn i internationella affärer. Dettaåsamkar oss också väldigt stora förluster. Men den springande punkten äregentligen att vi, när nedgången kommer, när den här väldigt efterhängsnahögkonjunkturen ger sig, får en mycket häftig reaktion. Då får man också dyrtbetala. Det tragiska är att de som då får betala är de som väl både GunnarNilsson och jag vill värna om, nämligen småspararna. När börsen går i bottenklarar proffsen sig. Men småspararna får betala. Även när det sedan blir en nyuppgång klarar proffsen sig, för det är då som de stora, skickligaspekulanterna tar hem de väldigt stora vinsterna. Därför skall börsen hanterassom den fjäril som Aktiefrämjandet liknar den vid i en broschyr som kom i dag.Börsen skall alltså behandlas med försiktighet, så att man håller börskursernavid substansvärdet och inte låter dem rasa och bli så låga som de var, i börjanav 70-talet, eller kanske efter det socialdemokratiskaregeringsinnehavet. 114 (): Eftersom GunnarNilsson gör jämförelser med andra börser vill jag upplysa honom om att de tolvEG-länderna, som vi har att konkurrera med, har beslutat att de länder som haromsättningsskatt på aktiehandel skall avskaffa den skatten. För övrigt är detinget av som har en så hög procent som ; dvs. 115GUNNAR (): Utflyttningen av handeln beror nog inte påden eventuella skillnaden i omsättningsskatt, utan det är andra faktorer somspelar in - det finns variationer i det sammanhanget. När det gäller att slå vakt om småspararna och inte låtabörsvärdena falla som de har gjort, kan det konstateras att 1987 inte var någotdåligt år för Stockholmsbörsen.Tvärtom hävdade den sig, enligt Svenska Dagbladets uppgifter, även under 1987förhållandevis väl i jämförelse med flera andra börser. Här föll kurserna , medan de exempelvis i föll och i . säger'att man skall slå vakt omsmåspararna och inte låta kurserna falla till samma nivå som i mitten av70-talet, efter socialdemokratiskt regeringsinnehav. Men det verkliga rasetskedde under den borgerliga regeringsperioden, när börsvärdet föll till 50miljarder, så att hela börsen i stort sett var en uppköpskandidat. Det var dåsom det var en verklig katastrofutveckling på börsen. Om vi sedan ser påutvecklingen därefter finner vi att den har varit utan motsvarighet under80-talet, framför allt efter 1982. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut i ärendet skulle fattas vid nästa arbetsplenum.) 13 § Föredrogs utrikesutskottets betänkande 1987/88; 19 om vissa anslag m. m.inom område (prop. 1987/88:100 delvis). 116GUNNAR (): Jag vill först säga några ord omreservationerna 7, 8 och 9, som handlar om studier och forskning kringnedrustning och säkerhetspolitik. När det gäller anslaget för s. k. fredsinformation är détviktigt att ha klart för sig att engagemanget för fred inte är beroende avstatliga anslag och heller inte får vara det. Än mindre får den situationeninträffa att det de facto styrs av den statliga bidrägsgivningen. Det förtjänar också att noteras att engagemanget för fredoch viljan att på olika sätt slå vakt om den fred som vi lever i ochnedrustningen i vår omvärld är något som är spritt i hela det svenskasamhället. Det är inte unikt för ett visst antal s. k. fredsorganisationer,lika litet som det är koncentrerat till olika folkrörelser som i specialiseradform ägnar sig åt olika avgränsade fredsprojekt. Engagemanget för fred får inte hellerförväxlas med vad som i praktiken är en politisk opinionsbildning för en visssäkerhetspolitik, som dessutom i många fall står i direkt strid med densäkerhetspolitik som och kammaren har beslutat om. Den politiskaopinionsbildningen skall, oavsett om den handlar om säkerhetspolitik ochfredsfrågor eller om någon annan sakpolitisk fråga, leva under likvärdigavillkor. Den politiska opinionsbildningen för en viss säkerhetspolitik skallframför allt inte gynnas en annan typ av säkerhetspolitik. Det är motdenna bakgrund och mot bakgrund av att vi är övertygade om att engagemanget för freden måste leva av sin egen kraftsom vi moderater menar att det inte är acceptabelt att höja anslaget förfredsinformation på det sätt som utskottsmajoriteten vill göra genom attbifalla regeringens förslag. Vi menar att det räcker mer än väl med de anslagsom utgick föregående år. Saken vinner på att delar av dessa pengar användstill en mer seriös forskning inom ramen för FOA och utrikespolitiskainstitutet. Mot denbakgrunden vill jag yrka bifall till reservationerna 7, 8 och 9. Jag vill säga bara några ord om ett av demånga oblyga försök som kännetecknar socialdemokratin när det gäller attutnyttja den politiska makten för att tillföra statliga medel tillorganisationer och rörelser som finns inom den egna socialdemokratiskamaktapparaten. Tidskriften ges ut av arbetarrörelsensinternationella centrum, och det är en tidskrift som har en klar politisktendens. Det finns ingen anledning för den svenska arbetarrörelsen, som tillhörpolitikens storfinans, att inte själv betala för den opinionsbildning, vare sigden sker på svenska eller på engelska, som man i det egna politiska intressetvill ägna sig åt. Man bör själv bära de kostnaderna. Det är mot den bakgrunden, herr talman, som jag också villyrka bifall till reservation nr 1. Prot.1987/88:95 ' Vissa anslag inom. 117BIRGITTA (): Nödvändigheten av att ställa om vårt sätt attleva på jorden så att vi inte förstör naturen blir allt klarare.Brundtlandrapporten till FN visar att en omställning som innebär en förnyelseav näringslivet så att miljön behandlas ekologiskt kunnigt både är nödvändigoch gynnar välståndsökningen på jorden. Det finns tillräckligt med kunskap för att omställningenskall kunna börja nu med full kraft, men det är nödvändigt att denna kunskapförs ut på ett vetenskapligt korrekt sätt som den blir begriplig förfler än specialister. Den svenska miljötidskriften är ett mycketvärdefullt bidrag till en sådan kunskapsspridning. anser att anslagettill AMBIO bör höjas med . i stället för det extra stöd till densocialdemokratiska tidskriften som utskottsmajoriteten förordar. Jag beratt få yrka bifall till reservationerna 1 och 2. Det verkar troligt att den starka fredsopinion som deolika fredsrörelserna mobiliserat har haft inflytande på de nya öppningarna inedrustningsöverenskommelserna och de förnyade ansträngningarna att ökaförtroendet mellan länderna. Ett krig i skulle få förödande konsekvenserför vårt land även om vi lyckas stå utanför krigshandlingarna. Därför ärarbetet för fred det viktigaste försvaret. Några fredsrörelser får statsbidrag över anslagetinformation, studier och forskning om freds- och nedrustningssträvanden. Tidenär nu enligt åsikt mogen att utöka detta med ett stående bidrag.Seriöst arbetande fredsrörelser av folkrörelsekaraktär skulle därmed fåmöjlighet att arbeta och utvecklas fritt och obundet, utan att behöva rikta insin verksamhet så att den passar anslagsrubrikerna. Centernhar i sin kommittémotion U308 preciserat ett förslag till anslags- Pröt;1987/88:95 fördelningsom på vissa punkter avviker från regeringsförslaget. Jag yrkarbifall till reservationerna 4 och 5. och har yrkat bifall till motionenU309 från broderskaparna med som första namn. Utskottet ärenigt om att där tas upp viktiga frågor, men majoriteten har inte velatuppmärksamma motionen i så hög grad att man ger regeringen till känna sinsympati för idéerna som där framförs. Motionärerna påpekar den brist på balans i anslagen somfinns mellan det militära försvaret och andra betydelsefulla delar avsäkerhetspolitiken. "Alla vet", säger de, "att den nuvaranderustningssituationen måste brytas till förmån för en 'gemensam säkerhet' ochfredliga metoder för konfliktlösning. Men det mobiliseras inte mycket pengareller utredningskraft för säkerhetspolitiska åtgärder utanför den militäralogiken." Motionärerna framhåller internationellt godarykte att vara bra på förhandlingsorganisation och opartiskhet. Våralliansfrihet gör oss betrodda i olika motstående läger. Förutom vårt arbete iFN bör ett nytt initiativ prövas. kunde inom ramen för sin egensäkerhetspolitik avsätta resurser till ett internationellt medlings- ochförsoningsorgan. Uppgifterna skulle bestå av aktiv medling, där man intebehöver skygga för kreativa och okonventionella grepp. Ordet försoning står fören vilja all alltid eftersträva förståelse för konflikternas grunder och attinte bara avvärja öppna fientligheter. Man säger vidare att det avgörande är att ett kontaktnätav resurspersoner byggs upp, som kan tillkallas vid olika konflikter och somtillsammans skulle representera en stor korripetens och bestå t. ex. avdiplomater, forskare, affärsmän, journalister, militärer, folkrörelsemänniskoroch erfarna förhandlare öch medlare'; t. ex. frånarbetsmarknadsförhandlingarna. Motionärerna vill att regeringen prövar förutsättningarnaatt inrätta ett sådant internationellt medlings- och försoningsinstitut. Vitycker att det aren god idé. Jag ber att få yrka bifall till reservation nr 6. 118AXEL (): Vid det;betänkande 1987/88:19 frånutrikesutskottet som i denna sena timme har att behandla har fogatsnio reservationer. Ändå kan med fog göras gällande att utskottet är enigt i denabsolut övervägande delen av de ärenden och anslagspunkter som behandlas. Jag skall som företrädare för utskof tsmajoritetenkommentera några av de reservationer som fogats till betänkandet, I den första reservationen, som är gemensamt borgerlig,yrkas avslag på propositionens förslag om stöd till tidskriften . för nästa budgetår. inledde med att argumenteraför den reservationen. Jag skall tillskillnad från hålla migtill sakfrågan, inte till vilka som står bakom tidskriften. Det är inteväsentligt i sammanhanget. Det kan inte vara något fel att en brainformationstidskrift om , riktad till utlandet, utges av enarbetarrörelseorganisation. Reservanterna anför som skäl för avstyrkandet att entidning av detta slag i första hand bör finansieras av den organisation som gérut den. Det sker också, , i betydande grad. Med tanke på detviktiga bidrag tillinformationen om i utlandet som tidskriften ger är detanslag som föreslås i propositionen, enligt utskottets mening, befogat.Dessutom delar utskottet propositionens uppfattning att, i avvaktan påslutbetänkandet från den utredning som bl. a. har att se över det statligastödet fill denna kategori av tidsskrifter, stöd skall utgå även nästa budgetårtill försöksutgivning. Jag yrkar därför avslag på reservation nr 1. pläderade för reservation 2, somhandlar om miljötidskriften . vill att ytterligare ,anslås till denna för nästa budgetår. Detta yrkande bör enligt utskottetsuppfattning avslås: Skälet är att den utredning som jag nämnde har attbeakta även frågan om tidskriften utgivning: Jag yrkar därför avslag påreservation nr 2. I den gemensamma center- och folkpartireservationen nr 4förespråkas ett system med stående bidrag till fredsorganisationer. Dennuvarande ordningen innebär att folkrörelser och andra ideella organisationerfår ansöka om statligt stöd för genomförande av fredsprojekt av olika slag. Huvuddelen av anslaget - drygt 14 milj. kr. - föreslås ipropositionen bli fördelad efter ansökan, medan återstoden, nära 6 milj. kr.,skall utgå som grundbidrag till vissa organisationer och institutioner. Som framgår av propositionen gör folkrörelseutrédningenför närvarande en översyn av statens stöd till folkrörelser och andra ideella organisationer. Utskottet finner det för siri del vara klokt att avvakta utredningens överväganden i dennafråga innan en eventuell nyordnirig diskuteras eller införs. ' Reservationnr 4 avstyrks därmed. föreslår i reservation nr 5 en någotannorlunda fördelning av' grundbidragen till organisationerna än den som angesi propositionen. Utskottet anser emellertid inte att det föreligger några skälför förändringar i fördelningen av dessa bidrag, som dessutom är tillkomnaefter ansökan från berörda organisationer. Därför yrkar jag, herr talman,avslag på reservation nr 5. I reservation nr 6, också den från ochfolkpartiet, föreslås att regeringen skallpröva möjligheten att i Sverigeinrätta ett från staten fristående vid internationellakonflikter. Utskottet hyser sympati för tanken på en praktisktinriktad fredsverksam het och anser - i likhet med reservanterna - att en mindre institutionaliserad form med ett nätverk av personer, vilkas tjänster skulle kunna erbjudas på ett tidigt stadium av hotande' internationella konflikter, vore en tänkbar möjlighet. Men utskottet vill irité nu göra något sådant uttalande som reservanterna föreslår, utan anser att det ankommer på regeringen att pröva förutsättningarna för en sådan verksamhet. Jag yrkar därför avslag på reservation nr 6. ' I reservation nr 7 från moderata samlingspartiet föreslåsen kraftig sänkning av anslaget , som avser information, studier ochforskning om freds- och nedrustningssträvandena m.m. vill sänkaföreslagna 20 milj. kr; till 13 milj; kr. motiv är, som vi hördeav . a. att svenska folkets fredsvilja inle är beroendeav stora bidrag för fredsupplysning samt att Organisationernas integritetutsätts för faror om man får statsbidrag. Prot;1987/88:95 Utskottet anser att en så stor nedskärningsom den som föreslår väsentligt skulle begränsa och försvåraorganisationernas möjligheter att bedriva fredsarbete. Utskottet kan inteheller se några risker förknippade med att prganisationer tar emot statsbidragpå det sätt som beskriver i sin reservation. Därför yrkar jag, herrtalman, avslag på reservation nr 7. , I följande reservation, också från , föreslåsett tvärinstitutio-nellt projekt vid FOA, avseende forskningsverksamhet förrustningsbegränsning och nedrustning. Utskottet konstaterar för sin del att den typ av forskningsom reservanterna föreslår har sitt berättigande, men har också noterat attsådana säkerhetspolitiska studier både har genomförts och pågår förnärvarande. Dessutom har inte FOA i sin anslagsframställning äskat medel förnågot projekt av den art som föreslår, varför utskottet yrkaravslag på reservation nr 8. I den sista reservation som fogats vid detta betänkandeföreslår en förstärkning av med tvåforskartjänster. Frågan om den säkerhetspolitiska forskningeni har tidigare behandlats av . Senast gällde detutskottets yttrande till utbildningsutskottet angående en professur isäkerhetspolitisk forskning samt utrikesutskottets betänkande 1986/87:16 medanledning av den forskningspolitiska propositionen. I detta betänkande uttaladeutskottet att regeringen borde göra en inventering av den säkerhetspolitiskaforskningen, i , både på det. akademiska fältet och inom den offentligaförvaltningen. I avvaktan på denna inventering och eventuelltregeringsförslag i anslutning därtill anser utskottet att nya forskartjänsterpå området får anstå. Jag yrkar därför avslag på reservation nr 9. Med det sagda ber jag att få yrka bifall tillutskottets hemställan i dess helhet och avslag på samtliga reservationer. 119GUNNAR (): Axel inledde med att säga att detinte skulle spela någon roll vilka som står bakom en viss tidskrift. I så fall,med det resonemang som han själv för, borde han faktiskt ha tillstyrkt centernsreservation om bidrag till AMBIO, men det gör han inte. Socialdemokraterna ärselektiva när de diskuterar detta statliga stöd, och det beror på att de villstödja en tidskrift som är ett utslag av det politiska intresse som de främjarhär i . Det är ett oblygt försök att tillskansa sig skattepengar förden egna politiska opinionsbildningen. Det är fullt legitimt att ge ut tidskrifter medideologiska värderingar; det hör det demokratiska samhället till. Men det ärinte lika självklart att man för den skull skall kräva att gynnas av statligabidrag, framför allt inte när man tillhör den politiska rörelse som i Sverigehar de absolut största finansiella resurserna. Axel talade också om att denmoderata reservationen 7 skulle innebära en kraftig nedskärning av anslagentill de olika fredsorganisationerna. Jag menar att detta långsiktigt nog är ettalternativ som ärfullt relevant och legitimt. Men det som faktiskt står i den här reservationenär att man skall få samma bidrag som man fick . Det kan ju inte varanågon nedskärning och inte något plötsligt hot mot den verksamhet som dessaorganisationer bedriver: Vad det handlar om är att vi moderater villanslå mer pengar till den seriösa och sakliga forskningen och de sakligastudierna om förutsättningarna för freds- och nedrustningsarbete, medansocialdemokraterna prioriterar en statlig bidragsgivning till organisationersom mer ägnar sig åt en opinionsbildning för en viss säkerhetspolitik - i deallra flesta fall innebärande en rätt ensidig nedrustning. Det är bara attkonstatera att Axel tycker att det är viktigare med statliga bidragtill Svenska fredskommittén än till FOA:s och Utrikespolitiska institutetsforskning om säkerhetspolitik och nedrustning. Och det är bara att beklaga. 120 AXEL (): Först en kommentar till inlägg om Inside . Jag vidhåller vad jag sade tidigare, att för oss är sakfrågan viktigare än frågan varifrån tidskriften kommer. Det är naturligtvis obetaget att måla mycket skrämmande saker på väggen när det gäller en tidskrift som har förankring i arbetarrörelsen. Jag skallinte inlåta mig på den typen av argumentation utan bara stillsamt fråga om han över huvud taget har tagit del av tidskriften och i så fall vet vad han talar om när han säger att den är full av ideologiskt betingat material om sett med socialdemokratiska ögon. Så är icke fallet. När det gäller reservation 7 är det riktigt, som GunnarHökmark säger, att det inte gäller någon riiinskning gentemot innevarandebudgetår. Men vad vill komma åt är den ökning som en stormajoritet i utskottet anser vara erforderlig för. att de folkrörelser somengagerar sig i fredsfrågorna skall kunna arbeta i större utsträckning med det viktigaopinionsarbete som de ägnar sig åt. Det är litet beklagligt att på ett brädedömer ut de ideella organisationerna, folkrörelserna i . Utan derasengagemang vore fredsrörelsen och fredsaktiviteterna i betydligtfattigare i sin utformning och sin vidd. Det är ändå värt att notera attmoderaterna här är ensamma om sin uppfattning. Jag yrkar, herr talman, avslag påreservationerna med moderat förtecken, liksom på övriga reservationer. 121GUNNAR (): Jag dömer sannerligen inte ut de olikaorganisationer och fredsrörelser som bär upp det engagemang för fred ochsäkerhet som finns i . Det är faktiskt tvärtom. Jag tror att det ideellaengagemanget mer än väl räcker till. Men framför allt vill jag säga att jaginte tror att man från statens eller sida kan peka ut vilkaorganisationer som enligt vad man bedömer verkligen ägnar sig åt detta arbete,och utesluta en mycket stor del av alla andra organisationer ochverksamheter i vårt svenska samhälle. Jag menar att intresset och engagemangetför freden inte är något så pass unikt att man kanpeka ut vissa organisationer som särskilda bärare av detta engagemang. Det ärfaktiskt Axel som, när han hävdar att eri iitébliven ökning är ennedskärning vilken i sin tur drabbar fredsarbetet, har en rätt cynisk inställningtill dessa och många andra organisationer som är villiga att arbeta för fredoch säkerhet. Närdet gäller Inside vill jag gärna säga att jag inte är så där väldigtengagerad i den debatten. I viss mån är det en uppgiven attityd man får ha, närsocialdemokratin i majoritetsställning använder sig av den politiska makten förätt tilldela sig själv och sina organisationer ekonomiska fördelar. säger att för hans del är sakfrågan-viktigare än frågan varifråntidskriften kommer: Jag håller helt med - jag tror också att sakfrågan ärviktigare för Axel Andei-sson och deri socialdemokratiska gruppen i riksdagen.Det är bara det att er sakfråga är att se till att ge Inside ekonomiskamedel, som ni utesluter en annan tidskrift. Det är alltså ersakfråga. Den är inte särskilt imponerande när det gäller er oväld. Anf.122 AXEL (): ; - om Inside för . Det är inte oviktigt,, att erinra om det faktum att de tidskrifter- bland vilka InsideSweden ingår- som får anslag från den här posten, är satta under granskning.När granskningen är klar och förslag föreligger om hur de här frågorna skallhanteras, är utskottet berett att ta ställning. Men det vore inte särskiltklokt av utskottet att nu börja laborera med en granskning, när vi har tillsatten utredning med bl. a. den uppgiften. Medanledning av resonemang om fredsorganisatio nerna och pengarna vill jag säga att jag till skillriad från är övertygad om att de organisationer som arbetar för fred i , och som har en myckenhet av engageradeimänniskor involverade i det jobbet, utan vidare kan göra anspråk på att göra meningsfulla insatser för de här pengarna. Det är därför som jag anser att det är så beklagligt att det har avgivits en reservation som gäller ett så viktigt område, där människornas egen fria aktivitet och fria vilja att göra en insats spelar en så stor roll.Och jag noterar med tillfredsställelse att här står ensamma. ' 123 (): Dét vore tragiskt om människors vilja att agera för freden skulle varaså avhängig av de statliga bidrag som Axel pläderar för. Det voreockså ytterligt besynnerligt, eftersom fredsviljan och viljan att slå vakt omSveriges säkerhet nog är betydligt mer spridd än vad Axel tycks tronär han ser i sina tabeUer med anslag. Låtmig bara när det gäller Inside fråga; Hur kan det komma sig att just dentidskriften i avvaktan på utredning skall vara den enda som får anslag? Hur kandet komma sig att det är just socialdemokratins tidskrift som av densocialdemokratiska regeringen, den socialdemokratiska gruppen i utskottet ochden socialdemokratiska gruppen i kammaren skall få statligt bidrag? Beror detpå att ni sätter sakfrågan främst? Ja, det gör det. Det beror på att ni sätterInside och er egen rörelse främst, och det är er sakfråga. 124AXEL (); Jag återkommer till det här med tidskrifternaännu en gång. Det är inte så, , att det endast är en tidskriftsom får anslag' under den här titeln. Det är åtminstone två till, tidskriftenAMBIO och , som får pengar ur det anslaget .