prot · GB0996 · 1987-12-31 00:00:00 — Jag vet inte riktigt om förslaget om parlamentariskutredning var avsett att åstadkomma en skärpning av kabel-TV-lagen, men jagmåste för min del säga att det är helt orimligt att vi i det här landet skallha en lagstiftning som skulle hindra människor från att ta emot TV-program fråndirektsändande med de mottagningsförhållanden som trots alltkommer att finnas via parabolantenner och liknande. Från sida har vi också framhållit värdet av enförstärkning av lokalradion, och vi menar att FM 4-nätet måste byggas ut och iframtiden helt få disponeras av lokalradion, med möjlighet till utökadsändningstid. vill jag bara erinra om att vi från centernföreslår att lagen om finska TV-sändningar i görs permanent.Erfarenheterna ärgoda, och det gäller självfallet att nu gå vidare. Vi tyckerockså att sändningsmöjligheterna i nästa etapp bör utökas att gälla ävenMälardals- och Göteborgsområdena. Med detta ber jag att få yrka bifall tillreservationerna 1,3,5, 10, 12 och 13 och i övrigt fill utskottets hemställan. 31 BOHAMMAR (vpk): betänkande om radio ochtelevision innehåller inte några egentliga nyheter. Det är ungefär sammaprocedur som , och då är det inte heller så lätt att förnya sittbudskap här ifrån talarstolen. Hur som helst känner jag det angeläget att än en gångupprepa att public service-principen är av helt avgörande betydelse för vpk:ssyn på radion och televisionen, alltså en radio och en television i allmänhetenstjänst, präglad av mångfald och brett speglande kultur- och samhällsliv. I entid då snabba vinstintressen söker slå sig in på marknaden är det nödvändigareän någonsin att hålla fast vid public service-principen. Vi här från vpk ärlyckligtvis inte ensamma om att hylla den här principen, det gör man från mångahåll - vilket har Omvittnats här . Tyvärr lever man inte alltid upp tilldenna viktiga princip. Om alla våra ambitioner skall kunna förverkligas krävsdet faktiskt större ekonomiska resurser. Finansieringsfrågan är kardinalfrågan för . Hårda besparingskrav har under en rad av år allvarligtförsvårat verksamhe- Jagbestrider inte att det har funnits och säkert fortfarande finns möjligheter attåstadkomma rationaliseringar. Men vi skall vara på det klara med attproduktion av bra radio- och TV-program inte är någon industriell produktion -det är inte som att producera bilar eller granatgevär. Det är en mednödvändighet personalintensiv verksamhet. Det är också en verksamhet som hårtdrabbas av kostnadsfördyringar som svårligen går att påverka. Vilket ansvar ärdå beredd att ta för att ge de ekonomiskamedel som gör det möjligt att leva upp till det avtal som finns mellankoncernen och staten? Jag har tidigare här i kammaren sagt attmottagaravgiften för radio och TV i vårt land är oerhört låg. För mindre än vadvi betalar för den dagliga kvällstidningen erbjuds vi två TV-program och fyraradiokanaler. Vi i vpk har år föreslagit en höjning avmottagaravgiften för att ge bättre möjligheter att görakvalitafivt högtstående program. Våra förslag har inte vunnit bifalloch därför har vi valt att nöja oss med den begränsade höjning somregeringen föreslår. Men, herr talman, vi vill gärna pröva nyafinansieringsformer, eftersom det nu tycks vara helt omöjligt att vinna gehörför en högre mottagaravgift. Varför inte ta ut vissa fasta kostnader direkt viastatsbudgeten? Det kan gälla vissa basresurser, typ utgifterna för sändarnätet.En direkt statsfinansiering av sådana utgifter skulle på intet sätt äventyraradions och televisionens integritet. Därutöver skall en mottagaravgift tas utsom eventuellt styrelse själv kunde besluta om. I vår motionnöjer vi oss försiktigtvis med att förorda att den här finansieringsmodellen kundebli föremål för en utredning. Men inte ens det vill utskottet gå med på, vilketjag beklagar. Följden av att får ptillräckliga resurser kommernaturligtvis att bli att kraven på införandet av reklam kommer att öka. Centernhar, tyvärr, redan hamnat på den linjen, som vi tidigare här har hört av KarlBoo. Det känns litet sorgligt att höra en person som just stå här ochvarmt argumentera för införandet av reklam. Jag upplever det som mycketegenartat. Vi för vår del avvisar bestämt reklamfinansiering. I ettalltmer kommersialiserat samhälle med påträngande reklam runt om oss är detangeläget att radion och televisionen förblir fridlysta när det gäller reklam.Och hur kan någon inbilla sig att reklamen är kostnadsfri för konsumenterna? Dåföredrar vi att finansiera öppet via skatter och/ellermottagaravgifter. Det ankommer naturligtvis inte på oss iriksdagen att blanda oss i och programplanering ellerenskilda program. Att döma av vissa motioner tycks det finnas en och annanledamot av denna församling som inte har insett detta. Däremot må det vara ossobetaget att fundera litet offentligt också över företagets allmännaverksamhet. Vitsen med den s. k. kanalreformen har jag själv aldrigkunnat begripa. I då starka kommersiella krafter utmanar publicservice-företaget begriper jag inte klokheten i att kanal och skall ägnasig åt något slags löjlig konkurrens enligt publikmaximeringsprincipen. Våromsorg om baseras inte i första hand på att vi vill få störstamöjliga antal människor att betrakta livet i eller . Vi slårvakt om public service-principen, för vi vill ha en radio och television somaktivt speglar kulturliv, teater, samhällsdebatt osv. Med risk för att låtalitet gammalmodig vill jagockså säga att radion och televisionen har att spela en mycket stor roll förfolkbildningen. Men vart tar folkbildningen vägen bland alla"Varuhus" och "Goda grannar"? Jag vill inte gärna ageragnällspik, men det finns nog anledning att stillsamt påpeka att ett programsvärde inte enbart mäts i tittar-och lyssnarsiffror. Det gäller ävenradioteatern. Samordning och samarbete mellan de båda TV-kanalerna ochmellan radion och televisionen tror jag är en mycket bättre väg framåt än enkonkurrens som leder till att man satsar på minsta gemensamma nämnare ochutslätade program. Här handlar det återigen om att ställa erforderliga medeltill förfogande för . Om pengarna tryter, blir studio-,snack- och caféprogrammen fler. Då har man inte råd att ge sig ut iverkligheten och i goda dokumentärprogram spegla den svenska verkligheten. Dåräcker inte heller pengarna till för att klara en ordentlig utlandsbevakning. Det är , och det är välinte meningen att vi skall gå in i någon direkt polemik med varandra. Jag villändå något kommentera ett par saker som och sade, somrepresenterar ett ganska mekaniskt tänkande, ett kvantitetstänkande, som jaginte tror är särskilt lyckligt. var t. ex. myckel angelägen om attlokalradion skall sända dygnet runt och ha fri tappningsrätt. Men varför skalllokalradion sända dygnet runt? Det finns många exempel runt om i landet på försöker få till stånd så många timmars sändning som möjligt, och det blirofta ganska dåliga program. Jag kan inte se meningen med detta. Det vore bättreatt begränsa sändningarna och i stället satsa på hög kvalitet. Jag begriperinte varför det är sä nödvändigt att ha skval . Jag förstår inte heller när han exercerar medsiffror i fråga om hur mycket som skall produceras ute i landet och hur mycketsom skall produceras i . Det är bra att det görs TV-produktioner runtom i landet, men de skall framför allt handla om regionala nyheter och program,som speglar livet i de olika regionerna. Vad är det för mening med att ta fram siffror och säga att60 % eller skall produceras ute i landet? Och vad är det för mening medatt fylla hela flygplan med folk från och skicka dem till ,eller-Göteborg för att medverka i ett program som är ett rent riksprogram,bara för att det skall heta att det görs mer TV-produktion ute i landet? Det ärhelt , meningslöst. Dessutom måste man vara på det klara med att det handlarom att bygga TV-hus och skaffa apparatur som kostar mycket pengar. Jag trorinte att radio och TV skall användas på det sättet, som något slagslokaliseringspoli-tiskt instrument. Låt oss i stället försöka få bra programrunt om i landet, som speglar verksamheten och livet ute i de olika regionerna,men inte något slags mekanisk utlokaliseringspolitik. Jag vill avslutningsvis yrka bifall tillypk-reservationerna 4 och 6 i betänkandet. 32KARL () replik: Jag vill bara göra ett par kommentarer tillBo Hammars inlägg. Det är som anger en inriktning, och sedan harkoncernen full frihet att göra fördelningen. Jag använder procenttalen för attmarkera en inriktning. Jag vill gärna understryka att det finns oerhört storanledning att se till att man i programmen, just som både jag och Bo Hammarsade, kan spegla verksamheten ute i landet och ta vara på den kreativitet somfinns där, i en tappning som kvalitetsmässigt förhoppningsvis innebär en brainriktning. Om inte har någon uppfattning om en inriktninghar vi tappat ytterligare en bit av möjligheterna att påverka detpublikserviceorgan som i sin helhet är. sade att han var förvånad över att vi icenterpartiet nu också har ställt oss på den linje som innebär att vi kan tänkaoss reklam i de ordinarie TV-kanalerna: Men om vi i detta land inte själva sertill att ta vara på de resurser som företagen är beredda att använda för reklamoch förbättra vår egen möjlighet att producera bra program, kommer ju dessapengar att gå utomlands och sedan ändå komma in i landet i form av reklam översatelliterna. Så enkelt är det. I det läget måste vi välja, och då det minstonda. 33 BO (vpk) replik; Men, , även om det finns enkonkurrens från satellit-TV, når dessa program inte det stora flertaletsvenskar. Om det "spills in" litet reklam från satellit-TV tycker jaginte att det ger oss någon anledning att kapitulera och säga att vi nu måsteinföra reklam i vår egen svenska television. Vi bör också betänka en del andraproblem som har att göra med exempelvis dagspressens situation. Jag tror attKarl känner väl till de egna centertidningarnas problem och de svagatidningarnas problem över huvud taget vad beträffar annonser och reklam. Den andra frågan gäller hur mycketsom skall produceras ute i landet. Varför säga att produktionen nu måste ökasute i landet, att den skall utgöra ? Vi är överens om att det är bra att vihar produktion ute i landet, sådan produktion som är förankrad lokalt ute iregionerna. Men - för att än en gång upprepa mig - jag ser liksom inte vitsenmed att det produceras program i eller när det skickas enflyglast människor från för att göra programmen, bara för att denprocentuella andelen av program som kommer från och skall blistörre. Det är det som ofta händer. Jag tror inte att någon tittare harglädje av detta. Däremot antar jag att det är ett stort glädjeämne för SAS ochLinjeflyg, men de får väl klara sig på annat sätt. 34KARL () replik: Detta är ett ganska märkligt uttalande av BoHammar. Han tycker tydligen att det är bättre att människor utifrån landet åkertill och att det alltså är i den riktningen trafiken skall gå. Jaganser ändå att vi skall ha en växelverkan. Det är ungefär vad vi resonerar om.Vi skall ge Sverigekanalen en rejäl chans. Erfarenheterna hifintills av Sverigekanalensproduktion tycker jag är mycket goda. 35ING-MARIE (): Utskottet redogör i betänkandet ganskautförligt för systemet med radiolicenser, hur överföringen till radiofonden gårtill och beräkningen av radioföretagens resursramar. Underskottet i radiofonden den. var 103,4milj. I proposifionen föreslås en höjning av mottagaravgiften med 68 kr.Det innebär för del ingen reell ekonomisk förstärkning, somflera talare har påpekat, utan höjningen avses täcka ökade utgifter på grund aven förväntad kostnadsutveckling samt minska underskottet i radiofonden. föreslår en höjning med . i stället förpropositionens . De tror att kostnadsökningarna blir lägre än vad SverigesRadio och regeringen har beräknat. Om så blir fallet skulle de överskjutandemedlen ändå behövas för att täcka radiofondens underskott. förslagvisar bara på njugghet mot och på en ovilja att tillförsäkraföretaget resurser som ändå krävs. avvisar förslaget om en höjning avmottagaravgiften. Man vill ha förslag öm reklam i TV senast hösten1988 och räknar tydligen med att få betydande inkomster av detta. I avvaktan påreklam säger man att koncernen ändå skall få samma resursram som ipropositioneri. Hela resonemanget är mycket underligt. Om avvisarlicenshöjningen men tillstyrker kostnaderna, ökar man ju bara underskottet iradiofonden. bekräftade i sitt inlägg att detta är vad som kommer attske. Men förr eller senare måste ändå dessa underskott täckas. skjutercentern framför sig förslag om dels att reklam skall införas i ,dels ätf reklampengarna skall användas till att samla upp och täcka ökadeunderskott i radiofonden. Hela det resonemanget verkar mycket underligt. går i betänkandet inte närmare in påfrågan om reklam-TV - detta med hänvisning till att konstitutionsutskottetsenare kommer att behandla frågan om huruvida reklamsändningar skall tillåtas ietermedia. Frågan har givetvis många viktiga kulturpolitiskaaspekter. Det har flera talare framhållit. Utvecklingen av satellitsändningaroch kommersiell TV i förstärker behovet av svensk television. Vi behöverett TV-företag som står i allmänhetens tjänst, som garanteras en tryggfinansiering, som kan ha en självständig ställning och som kan utöva sinsändningsrätt opartiskt och sakligt. Det skall vidare vara ett företag sompräglas av folkbildningsambitioner Och som har ett särskilt ansvar för svagagruppers behov. Det är en mycket ambitiös målsättning, och den ålägger ossi ett stort ansvar att ge förutsättningar för att den skall kunnauppfyllas. har varit emot reklamfinansiering ietermedia, men det har svängt ordentligt. vill ha reklam både isvensk television, i lokalradion och i närradion. Dit det bär, dit bär det. Bortsett från risken för en urholkning av publicservice-funktionen och en påverkan på programmens innehåll är detanmärkningsvärt att också genast kopplar förslaget till en ovilja atthöja mottagaravgiften. har startat direkt med att visa det vi har'varnat för. Reklamintäkter skulle nämligen i längden inte öka TV:s resurserutan minska betalningsviljan när det gäller licensmedel. Frånsocialdemokraternas sida avvisar vi bestämt 1987/88:96' .S protokoll 1987/88:96-98 reklamfinansiering.Vi tror att det skulle vara förödande för public servicebegreppet. Även om det är välkänt för kammaren kan det ändå vara värtatt påpeka att den borgerliga splittringen i frågan om reklam-TV är total.Folkpartiet, socialdemokraterna och vpk är de enda garanterna för publicservice-begreppet. Oavsett reklamfrågan är det ändå grundläggande att vi slårvakt om en svensk radio och TV "i hela folkets tjänst". Man kan faktiskt också undra om inte i eneventuell borgerlig trepartiregering skulle vara beredd att sälja ut kopplingentill svensk television i reklamfrågan och vika sig för en friståendereklamfinansierad kanal. Det kan konstateras att mediapolitik äropålitlig och förefaller synnerligen ogenomtänkt. Inom genomförs en analysav troliga konsekvenser av förändringar inom mediemiljön . Denkommer att färdigställas och skall utgöra underlag för den kommandeanslagsframställningen. Jag tror att det är oerhört viktigt att vi får fram detunderlaget, så att vi under nästkommande kan föra en övergripande ochframtidsinriktad mediedebatt. Det kommer att behövas. framför en svepande och generaliserande kritikmot kulturprogrammen i . Ingenting är så bra att det inte kanbli bättre, men internationellt hävdar sig den svenska radion och televisionenmycket väl. Vi tar hem många pris utomlands. Personligen tycker jag att de nyakulturprogrammen visar på nya former som utan att ge avkall på kvaliteten kanintressera nya grupper för kultur. tog i sitt anförande upp överföringen avteater- och musikföreställningar till TV. Jag vill bara påpeka att när man ipropositionen föreslog särskilda medel för att utveckla kunnandetoch formerna härvidlag, så avstyrkte det förslaget. I betänkandet behandlas också några motioner omTV-distriktens indelning. är det enda län därTV-distriktets gränser bryter länsgränsen. Utskottet utgår från att denutredning som pågår inom kommer att ta upp denna fråga, och attdistriktsindelningen också för förändras så att länet hållssamman i detta avseende. När lokalradion sänder över FM4-nätet och inte har egnasändningar fylls programtiden ut med tappningar från de andra programmen -flera talare har berört detta. uttalade vi från utskottets sida attdet var viktigt att inte dessa tappningar ensidigt domineras av P 3. Styrelsenför har sedan utformat regler för tappningsrätten. I motionerframförs kritik möt de här reglerna, och utskottet betonar lokalradions ansvarför att upprätthålla kvalitet och variation i programutbudet men hänvisar iövrigt frågan till för att man där skall pröva om eventuellaändringar i de nuvarande tappningsreglerna kan vara befogade. Jag vill utövervad som har sagts tidigare bara påpeka att vi har två folkpartister iutskottet. Av dessa ansluter sig till majoriteten, medanMargareta avgivit en reservation, enligt vilken hon vill införa någonsorts fri tappningsrätt för . Detta visar kanske på att Jan-ErikWikström borde ge en lektion i fråga om upphovsrätten ochtillämpningen av bestämmelserna därvidlag. Närradion tas också upp i flera motioner. Utskottet harbegärt att få en översyn över de problem och de frågor som det, enligt vaderfarenheten visat, kan behövas en närmare genomgång av. Det gäller bl. a.räckvidden, som begränsas , vilket det framförts rätt mycket kritikmot. Företrädare för närradionämnden har inför utskottet också redovisat olikaproblem. En fråga är hur man skall förhindra missbruk av närradion och hur manskall ingripa när sådant sker. Vi inom utskottet anser att det är angeläget att det görsen översyn av vissa frågor rörande närradioverksamheten och hemställer attriksdagen ger regeringen till känna vad utskottet anfört. Slutligen behandlas frågan om sändningar av finländskaTV-program. Utskottsmajoriteten vill inte föregripa de överläggningar som skalläga rum mellan den svenska och den finska regeringen, utan vi anser att man börpröva de alterriativa möjligheter för överföring av TV-program som finns. Tiden medger inte någon längre debatt ,rnen det är en förhoppning att vi redan under nästkommande skall haunderlag för en Ordentlig diskussion om mediefrågorna inför 1990-talet. Detavgörande är hur vi skall kunna slå vakt om våra svenska media och därmed ocksåom vårt språk, vårt språkområde, vår särprägel och vår kulturella identitet iett internationellt perspektiv. Jag instämmer med dem som har sagt att delkommer att behövas betydande resurstillskott för att vi skall kunna genomföradetta på ett bra sätt. Men det är alltså en fråga som vi får återkomma till närvi har ett bättre underlag från i fråga om framförhållningeninför . Med det anförda, herr talman, yrkar jag bifall tillutskottets hemställan och avslag på alla reservationer, (forts. prot. Prot.1987/88:96 8apriri988 Om efterlevnaden av miljölagstiftningen 7 § Kammaren beslöt att ärendebehandlingen skullefortsättas vid ett senare sammanträde. 8§ Svar på fråga 1987/88:415 om efterlevnaden av miljölagstiftningen 36Miljö- och energiminister : i har frågat mig vilkaåtgärder jagar beredd att vidta för att industrin skall följa reglerna imiljölagstiftningen. Regeringen har i den miljöpolitiska propositionenföreslagit en rad konkreta åtgärder för att förbättra efterlevnaden avmiljöskyddslagstiftningen. Jag vill återge några av de viktigaste. Företagens ansvar skall göras klarare och utvidgas.Tillstånden skall utformas klarare och kompletteras med noggranna mätprogram.Företagen skall avge årliga miljörapporter. Det skall bli lättare att bedöma omföretagen verkligen följer uppställda krav. Resurserna för samhällets tillsyn kommer att förstärkas.Detta gäller hos såväl kommunerna som länsstyrelserna. I propositioneri bedömerregeringen att storleksordningen 100 handläggartjänster behöver tillföras destatliga Om efterlevnaden av miljölagstiftningen myndigheterna.Redan för /89 har .föreslagits att länsstyrelserna skalltillföras 10 milj. kr. Polis och åklagare skall få bättre utbildning för attkunna bedöma och beivra miljöbrott. Påföljden för allvarliga miljöbrott skall skärpas. Om ettsådant brott begås med uppsåt skall fängelse utdömas. För straff enligtbrottsbalken skall inte längre fordras grov öaktsamhet - det räcker medöaktsamhet. I den översyn som pågår av görs ensärskild genomgång av miljöbrottens straffvärde. Riksåklagaren gör vidare ensärskild översyn av hur rättstillämpningen fungerar inom miljöområdet. När denär klar skall regeringen ta ställning till om ytterligare insatser behövs. Sammanfattningsvis är det min bestämda uppfattning att deåtgärder regeringen nu föreslagit kommer att väsentligt förbättra samhälletskontroll av att miljöskyddslagens krav uppfylls liksom möjligheterna att beivramiljöbrott. Härigenom kommer också efterlevnaden av lagen att förbättras. Under detta anförande övertog andre vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar. 37 i (m): Jag tackar för svaret, även om det inte vardirekt vad jag hade väntat mig. Bakgrunden till min fråga var en annonskampanj, som jagför blev uppmärksam på. Jag trodde att denna annonskampanjberodde på att någon sekt på den yttersta vänsterkanten vunnit högsta vinsten ipenninglotteriet. Kampanjen gick ut med att industrin inte satsar ett enda örepå miljön, om det inte ger någon vinst. Jag hade kunnat förstå om sådanapåståenden förekommit då , och låg på depolitiska 10 i topp-listorna. Men när det förekommer 1988 i , ochbudskapet kommer från det parti som har ansvaret - det största partiet iSverige - måste man tillstå att man blir mycket förvånad. Förstår ni inte, , hur mycket detta oroar ochirriterar industrin? Det förhåller sig ju inte så att industrin totalt struntari miljön. Om man inbegriper allt från det lilla gatuköket till det storaindustriföretaget, har vi ungefär en halv miljon företag i landet. Tro inte attni kan inbilla mig att det går att plocka några politiska poäng genom att i endebatt påstå att dessa företag inte bekymrar sig det allra minsta över miljön,hur deras anställda upplever den eller hur bristen på god miljö drabbar svenskafolket! Jag tycker att , om hon har något kurage,borde säga ifrån att en sådan annonskampanj inte passar i . 38 Miljö- och energiminister : Herrtalman! Jag har vid det här laget suttit i , och jag harhunnit lära mig att det man svarar på är konkret den fråga som ställs. Det harjag också gjort, och jag är alldeles säker på att när har suttitlika i har han också lärt sig det. 39 i (m); En sak hoppas jag förvisso, om jag fårförmånen att tillhöra riksdag , och det är att på ett bättresätt svara på de frågor som ställs - eller andemeningen i frågorna - än vadBirgitta tydligen förmår göra. Det parti som statsrådet representerar har i enmycket dyrbar och omfattande annonskampanj gått ut och påstått, generellt, attde svenska industriföretagen, från det minsta till det största, totalt struntari miljön om de inte kan tjäna ett öre på att skydda den. Vi har sagt att vi skall ha en balanserad debatt och enbalanserad valrörelse, men när man startar valrörelsen med en sådanaffischkampanj, har man verkligen bäddat för en debatt som är allt annat änseriös. Det förvånar mig trots allt att statsrådet inte kan säga: Det härvar fel. Den här kampanjen är någonting som vi inte borde ha gjort. Om efterlevnaden av miljölagstiftningen 40 Miljö- och energiminister : Herr talman!Sten fråga lyder ordagrant: Vilka åtgärder är statsrådet bereddvidtaga för alt industrin skall följa regler och lagar avseendemiljölagstiftningen? På denna fråga har jag lämnat ett ambitiöst och utförligtsvar. 41 i (m); Om statsrådet lyfter glasögonen och tittar påraderna närmast före själva frågan, skall hon finna att jag där har beskrivitden informationskampanj som jag nämnde och den för svensk industri såförödande annonsen. Statsrådet kan inte vara helt främmande för vad jag menar.Sedan är det en annan sak att jag måste ställa frågan så som jag gjorde, förannars får man inget svar här i .