prot · GB09133 · 1987-12-31 00:00:00 — Till , som inledde sitt anförande med aff tala omskatteeffekterna och skatteökningen som skett under socialdemokraternasregeringsfid och fortsatte med det i sin rephk, vill jag säga atf den debattenär utomordentligt lämplig aff ta upp , när hela finanspolitikenskall diskuteras. Det är där den debatten egentUgen hör hemma. FörKarin vill jag peka på atf det är för aff se på effekterna förundantagandepensionärerna som pensionsberedningen har fått i uppdrag att göraen karfläggning. Den uppgiften har vi också, vill jag säga fill MargöIngvardsson, beroende på en motion som Margö har väckt. Vi skallgöra en kartläggning och även se fill de ekonomiska effekterna. påstår att vi far uf mer pengar än vad som egenfligen behövs.Åtagandet att betala ut resten av kompensationen för devalveringseffektenkostar pengar, och vi har en vana inom socialdemokrafin aff inte lättsinnigtskapa underskott utan se fill att vi finansierar vad vi skall betala ut. Detbelopp som tas uf anser vi vara väl avvägt med tanke på de åtaganden vi hargjort genom löftet fill pensionärerna. Vilkaär de sämst ställda pensionärerna? Def har pensionsberedningen enligt sinadirekfiv att titta på. Vi skall undersöka vad som kan ha hänt under Prot.1987/88:133 ' Extrahöjning av basbeloppet m. m. Extra höjning av bas--beloppetm. resansgång , när de första ATP-pensionerna betalades ut med tvåtjugondedelar, fram när pension betalas ut med 30 trettiondedelarfill personer som är födda , vilka är de första som kunnat tjäna in . Vad som, har hänt under hela detta utbyggnadsskede är ju oerhörtviktigt atf titta på för atf kunna klarlägga om def behövs någon regeländring,om pensionerna skall vara relaterade till löner eller till konsumentprisindex,om vi skall ha en beräkning som kanske är en mix av både-och. Def är oerhört viktigt atf vi gemensamt i denparlamentariska utredningen analyserar och tar ställning lill hur vi vill seett tryggt och bra pensionssystem i vårt land. ILnligt vad jag kan bedöma ifråga om dem som ingår i beredningen är alla besjälade av tanken aft genomförautredningsarbetet i enlighet med direktiven och lägga fram förslag som såsmåningom kommer på bord. 64 () replik: har ett förfinat sinne för vadsom passar sig att ta upp i den här debatten. Hon uppträder som debatfpolis ochläxar upp mig för atf jag tar upp frågor som inte hör hit. Jag sade att vi i folkparfiet tycker aft det är vikfigareatt nu satsa på vården än pä höjda pensioner, utöver de höjningar som kommernär basbeloppet justeras upp . anser aff den debattenhör hemma i ett annat sammanhang. Nej, det kan den väl inte göra. Om vi menaraff def är vikfigare för de äldre i aff vi tar itu med de oerhördabrister som finns i vården än aff nu göra en extra basbeloppshöjning, då måttedet väl vara fillåtligf aft diskutera den saken när vi nu skall fa ställningtill det förslag regeringen har lagt fram. Sedan säger hon att jag inte skall fala om skatter ,utan del kan jag göra i skattedebatten . Låt mig då påminna DorisHåvik dm att förslag om skattehöjning läggs fram i just detbetänkande som vi nu diskuterar, ett betänkande signerat . Närannars skall.det vara tillåtet att diskutera denna skattehöjning om inte ? Jag ställde frågan till har inte fått något svar: När skall ni socialdemokrater börja uppfyllalöftet till skattebetalarna att infe skärpa skattetrycket? Här tas nu ett stegmot ett högre skattetryck. Jag ställer frågan till def utskott som föreslårdenna skatfeskärpning: Är det genom skatleskärpningar som vi skall nå ettlägre skattetryck? Eller hur har ni annars tänkt er atl nå fill det målet? 65KARIN () replik: säger att socialdemokraternafinansierar del som skall genomföras, och det är alldeles rikligt. Manöverfinansierar t. o. m. den här reformen. Man gör det på det sättet att manökar skalfen och ökar ATP-avgiften. Men man fördelar inte det som tas ut avandra grupper i samhället, grupper som kanske nog så väl hade behövt pengarna,pä ett bra sätt, utan rnan ger fill dem som har det bäst ställt. Def är den fördelningen som vi i infe kanställa upp på. Vi vill att de sämst ställda pensionärerna, även de med låg ATP,skall få förbättrade förhållanden och en bättreekonomi. Det är de som behöver extra pengar, infe de som har den högstaATP-pensionen. Anf.66 () replik: Hela den diskussion som här förs av , företrädare förfolkpartiet, är ett sätt aff dölja att man över huvud taget inte vill gepensionärerna någonfing. När man inte vill ge dem något påslag på pensionen -infe ta det sista steget i kompensationen för devalveringseffekfen - talar manom att pengarna i stället skall gå till vård och andra saker som folkparfiethellre vill satsa på. Jagtycker att pensionärerna skall notera att folkparfiets polifik är att inteuppfylla löftet om kompensation för det pensionärerna avstod ifrån när de intefick någon höjning av basbeloppet 1984. Folkparfiet vill att pensionärernaskall säga: Ja, men då så. Vi får inte de pengarna, men kan de i stället kommafill nytta i vården, får vi väl avstå och acceptera att löftet inte uppfylls.Den typen av polifik kan vi absolut inte föra, . Omvi skall diskutera skattefrågorna genomgripande, i ett stort sammanhang, bådeskatterna och vad vi får för dem, så hör det hemma i debatten omfinanspolitiken . Där hoppas jag att kommer attdelta. talar fortfarande om en överkompensafion. Även om man avslagitmetoden tycker man att det behövs pengar, men det får inte överkompenseras. Detbehövs också pengar till den andra biten, men det finns inga förslag, och jaghar därför infe tagit upp saken i debatten fidigare. Jag har velat peka på atteftersom vi väljer olika metoder, så behöver jag inte ägna fiden åt detta idebatten. Jaganser att proposifionen är väl avvägd. Pensionärerna kan nu känna att sistasteget tas , Har de kunnat följa debatten borde de ocksåbörja känna oro för vissa uttalanden från talarstolen här . vice talmannen anmälde aft anhållit att fill protokollet få antecknat aft de inteägde rätt fill ytteriigare repliker. Anf.67 (): Pensionärerna blev de stora förlorarna vid sfordevalveringgenom aff de infe kompenserades för de prisstegringar som följde. Pensionärernasrepresentanter var beredda på att göra de uppoffringar som krävdes. Regeringenhar nu föreslagit en basbeloppshöjning, som fillsammans med def tilläggsbeloppfiU basbeloppet som infördes sägs kompensera pensionärerna förderas uppoffringar. Detkan förstås diskuteras. Pensionärerna här ju efter devalveringenfått en pension, som varit mindre än väd den skulle ha varit om devalveringeninte skett. Vad vi genom defta betänkande förmodligen kommer atf besluta om, äratt pensioner som utbetalas fr. o. m. kommer aff ligga påsamma nivå som de skulle ha legat på utan devalveringens effekter. Extrahöjning av basbeloppet m. m. Prot.1987/88:133 Kds anser att politisk heder och moral kräver aft regeringensutfästelser till pensionärerna infrias. Även om detär det socialdemokratiska partiets E.Ktra höjning av bas beloppet m.m. representantersom utfärdat löftet, anser vi från kds atf kraven från pensionärerna är rimligaoch bör fillgodoses, dock infe på def sätt som regeringen ochsocialförsäkringsufskottet förordar, utan genom att folkpensionen höjs. Genomhöjningen av folkpensionen får alla pensionärer lika mycket av denna höjningper månad oavsett om de har hög, läg eller ingen ATP alls. Jag har svårt att värja mig från misstankenatt socialdemokraterna kan ha någon liten valtakfisk tanke bakom sinadribblingar med pensionerna . Direkt efter valet och som enblixt från klar himmel följde devalveringen. Regeringen gör sedan upp medpensionärernas företrädare om aff de infe skall bråka. Man lovar vidare atfpensionärerna skall kompenseras, men drar ut på fiden. Defta gör att man undervalrörelsen kan locka med att en röst på socialdemokraterna innebär enröst för höjda pensioner. När man nu sent omsider presenterat sitt förslag förkompensation, lägger man det tidsmässigt så att ett val kommer emellan. Så harman återigen möjlighet aff i valet locka väljare med pensionsfrågan. utgjorde folkpensionen av basbeloppet förensamstående och för gifta . höjdes pensionen fill resp.78,. Till detta kommer pensionstillskottet som är av basbeloppet, likaför både gift och ogift. Detta innebär aff en ogift ålderspensionär medpensionstillskott har 1,44 gånger basbeloppet eller . och ett giftpensionärspar 2,53 gånger basbeloppet eller . Denna konstruktioninnebär att om två ogifta pensionärer gifter sig får de fillsammans 9 030 kr.mindre än om de flyttar ihop utan att gifta sig. Detta är etttypexempel på hur samhällets regelsystem ekonomiskt missgynnar äktenskapet. Denekonomiska skillnaden har sin historiska förklaring. Sedan kommunerna infört bostadsbidrag genom KBT föreliggerinte längre skäl till denna stora skillnad när det gäller pensionsbelopp förgifta. Därmed finns förutsättningar för alt successivt minskaskillnaden i folkpension mellan ogifta och gifta pensionärer. Kds har i enmotion från allmänna motionstiden föreslagit att folkpensionen för ogiftapensionärer höjs från av basbeloppet fill och för gifta pensionärerfrån av basbeloppet fill av basbeloppet. Skillnaden i pension mellanett gift par och ett sambopar minskar då i ett första steg med . Inte ensmed denna förbättring är förhållandena dock tillfredsställande, utan ytterligareåtgärder för aff minska skillnaderna mellan de gifta och sammanboendepensionärerna måste vidtas. En höjning av pensionstillskottet skulle varaen åtgärd riktad till de sämst ställda pensionärerna. Pensionstillskottef börhöjas från av basbeloppet fill , samt för en förtidspensionär från 96 %fill av basbeloppet. I en fillbetänkandet fogad folkpartisfisk reservation framgår def att man inte villse "ytterligare höjningar av skattetrycket för att finansiera refor- 72 mer". Vidare skriver man att"denna teknik för att höja pensionerna leder till atf depensionärer som redan har högst inkomster får det största påslaget". Genom detta vill man ge intryck av ansvar ochåterhållsamhet i ekonomiskt kärva fider. Men det är väl ändå så atffolkparfisterna får bestämma sig. Anfingen är man mot nya reformer och dåspelar tekniken ingen roll. Eller så anser man att den föreslagna tekniken äroacceptabel och då får man föreslå en annan teknik som man själv anser varabättre. Från kristdemokratiskt håll anser vi att vi har funnit en bra väg afftillskjuta medel fUl ATP-systemet genom avskaffande av de kollektivalöntagarfonderna, och vi har också föreslagit ett annat, och som vi tycker, merrättvist sätt för pensionshöjningen. Jag vill med detta yrka bifall till reservafionerna 2, 6 och 8. 68 (): Def är alldeles riktigt attsocialdemokraterna genom detta beslut sent omsider infriar sitt för sex årsedan avgivna löfte till pensionärerna. Men man gör det genom att bryta sittlöfte till skattebetalarna. ordförande har här varitpåfallande obenägen aff tala om den del av det föreliggande betänkandet sominnebär atf skattetrycket i skruvas upp. Hon har hänvisat den debattenfill ett annat fillfälle. Men det är nu har aft ta ställning till omskattetrycket i skall höjas eller inte. Vi föreslår aff def inte skallhöjas. Vi menar aff socialdemokraterna, genom att här föreslå en skattehöjning,går ifrån både statsministerns och finansministerns klart uttalade ambition. 69 (): Den bedömning som regeringen gjort när delgäller finansieringen av höjningen av basbeloppet ställer utskottets majoritetsig bakom. Överläggningen i detta ärende var härmed avslutad. Kammaren övergick fill att fatta beslut i de förevarandeärendena. Mom. 1(lagfäst krav på en allsidig sammansättning) Utskottets hemställan bifölls med 183 röster mot 108 förreservafion 1 av m. fl. 1 ledamot avstod från aft rösta. Mom. 2 (mandatperiodens längd) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservafion 2 avBjörn Körlof m.fl.- bifölls med acklamation. Mom. 35 Utskottets hemställanbifölls. Extra höjning av basbeloppet m. m. 1987/88:133 betänkande 43 Mom.2 (principei- för kriminalvården) Utskottetshemställan bifölls med 223 röster mot 68 för reservation 1 av m.fl, 2 ledamöter avstod från att rösta. Mom.3 (särbehandling av vissa långtidsdömda) Utskottetshemställan bifölls med 148 röster mot 141 för reservafion 2 av m.fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom.6 (permissionsregler) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservafion 3 av m. fl. - biföllsmed acklamafion. Mom.7 (pengar i anstalt) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 4 av m. fl. - biföllsmed acklamation. Mom.8 (bevakning i anstalt) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservafion 5 av m. fl. - biföllsmed acklamation. Övriga moment Utskottets hemställan bifölls. Mom. 2 (internationelltsamarbete i flykfingfrågor) Förstbiträddes reservation 1 av och med 45 röster mot15 för reservation 2 av Margö . 230 ledamöter avstod från att rösta. Härefterbifölls utskottets hemställan med 235 röster mot 56 för reservation 1 avMargareta och . Mom.3 (tillkännagivande om fiykfingpolifiken) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservafion 3 av Margö - bifölls medacklamation. Mom.4 (översyn av utlänningslagen) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 4 av och - bifölls med acklamation. Mom.7 (principen om första asylland) Utskottetshemsfällan - som ställdes mot reservafion 5 av och - bifölls med acklamation. Mom.8 (asylsökande från och kurdiska asylsökande) Utskottetshemställan bifölls med 273 röster mot 15 för reservafion 6 av MargöIngvardsson. 1 ledamot avstod från aft rösta. Mom. 10 (viseringsregler) Prot. Utskottetshemställan bifölls med 234 röster mot 55 för reservation 7 av 3 juni 1988Margareta m.fl. Mom.11 (visumfvång vid besök hos anhöriga) Utskottetshemsfällan - som ställdes mot reservation 8 av Margö - bifölls medacklamation. Mom.12 (behandlingen av förvarstagna) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 9 av och - bifölls med acklamafion. Mom.13 (barn i förvar) Utskottetshemställan bifölls med 206 röster mot 84 för reservation 10 av . 1 ledamot avstod från atf rösta. Mom.15 (rådrum vid verkstäUighef) .Utskottetshemställan - som ställdes mot reservafion 11 av och - bifölls med acklamation. Mom.16 (familjespliftring vid verkställighet) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 12 av m.fl. -bifölls med acklamation. Mom.18 (flyktingbarns situation) UtskottetshemstäUan bifölls med 243 röster mot 42 för reservation 13 av . 2 ledamöter avstod från aft rösta. Mom.20 (åtgärder för aft bestämma asylsökandes identitet) Ufskottetshemställan bifölls med 221 röster mot 65 för reservation 14 av . Mom.21 (arbetstillstånd m. m. för asylsökande) Ufskottetshemställan - som ställdes mot dels reservation 15 av m.fl.,dels reservafion 16 av och , dels reservafion 17av och - bifölls med acklamation. Övriga rnoment Utskottets hemsfällan bifölls. Mom. 1 (extra höjning avbasbeloppet) Förstbiträddes reservation 2 av och med 38 röster mot14 för reservafion 3 av Margö . 239 ledamöter avstod från att rösta. Härefterbiträddes reservafion 2 av och med 49 röster mot 43 för reservafion 1 av och 75 199 ledamöter avstodfrån atf rösta. 1987/88:133 Slufligen bifölls ufskottets hemsfällan med 199 röster mot 50 för reserva- tion 2 av och . 43ledamöter avstod frän att Mom.3 (avgiftsuttag till ATP) Utskottefshemställan - som ställdes mot reservation 4 av m.fl. - biföllsmed acklamation. Övriga moment Utskottets hemsfällan bifölls. 8§ Fortsattes behandlingen av arbetsmarknadsutskottets betänkande1987/88:17. Jämställdheitspolitiken(forts, från prot. Anf.70 () replik: Under gårdagens debatt talade länge och väl omnödvändigheten av att utjämna de ekonomiska resurserna mellan olika grupper,vilket skulle bidra fill jämställdhet mellan män och kvinnor. Det synsättetvill jag protestera mot. Vad har den socialdemokratiska utjäm-ningspolitikenegenfligen medfört för kvinnorna? Vi har familjer där båda arbetar men där mantrots detta infe kan leva på sinlön sedan man betalat skaften utan i ställetmåste bli beroende av bidrag. Vi anser det moderata förslaget om 15 000 kr.avdrag per barn för alla barn upp fill så länge de gär kvar i skolan varamycket bättre. Varförär då detta bättre? Jo, därför aft familjen då själv kan påverka sin ekonomiskasituation och inte blir beroende av politiska beslut och inte heller blir fångei det politiska nätet. Vad vi vill är att familjen skall få fatta flera egnabeslut i stället för atf överlämna dem tiU politikerna. Def är det som ärvalfrihet, och def utgör också en grund för jämställdhet mellan män ochkvinnor. Detta var jag inne på också i går. talade i går om vårdnadsbidraget. Såvitt jag förstår begriper GustavPersson inte ett dugg av vad detta innebär, men det gör kanske inte så mycket,eftersom många av hans väljare har klart för sig att vårdnadsbidrag ärrättvisare och ger flera valmöjligheter för familjen. Ända långt in i desocialdemokratiska leden uttrycker man sympati för vårt förslag. Vaddef handlar om är att de pengar som det gäller överförs från politikernas fill familjernas sfär, så atf de senare i större utsträckning kan fatta enskilda beslut. Vi kan då inte säga vilken typ av barnomsorg som familjen kommer aft välja. I går sade tvärsäkert att det behövs flera daghem. Det kan hända atf så är förhållandet, men vi kan inte säga att det är så. Det är inte säkert. Det är inte heller säkert aft det behöver byggas lika många kommunala daghem som . Def är ju inte vare sig eller jag som skall besluta om defta, utan familjerna själva. Vårdnadsbidraget ger en möjlighet att utöka rättvisan och gör att familjerna 76 kan välja den typ av barnomsorg som de vill ha.Skillnaden mellan våra ståndpunkter har just medvalfriheten att göra. var i går inne på ett avskräckande exempel när det gäller en av vårareservationer. Det handlar om kvotering. Vi är emot kvotering. Anf.71 () replik: Först får jag be aft läsa på familjepolitiklitet bättre. Vi har faktiskt inte föreslagit någon sänkning avföräldraförsäkringen, som påstod i går. Vi har tvärtom iregeringsställning arbetat för och drivit igenom en förlängning och förstärkningav föräldraledigheten. Jagskulle vilja be att i sin sista replik i detta replikskiftesvara pä min fråga om det verkligen är vettigt att lägga ut 5 milj. kr. pä atfta reda på något som man redan vef, nämligen att kvinnor arbetar betydligtoftare än män med obetalt arbete. Vore def inte rimligare, , attsamla dessa pengar och i stället satsa dem på att förbättra och förstärkajämsfäUdheten? Folkpartiethar föreslagit atf man skall ge mer pengar fill JämO:s verksamhet. Vi harvidare föreslagit att man skall ge mer pengar till utvecklingsfondernasverksamhet, så att de får möjUghet att stödja de kvinnor som arbetar medservice- och hantverksyrken. Vi vill också ge mer pengar fill åtgärder för attförändra mansrollen. Det kan väl inte vara så, , atf man ifrånsocialdemokratisk sida är nöjd med att enbart av det sammantagna uttagetav föräldraledighet görs av män? Det måste här till betydligt störreinformationsinsatser för att fler män skall fa uf föräldraledighet och för attde män som gör det inte skall bli utsatta för trakasserier. Folkpartiethar också föreslagit atf man skall förbättra jämsfälldhefslagen. i går att det inte är något problem. Jag vill nu fråga om jag kan tolkaGustav uttalande så att vi kan få en parlamentarisk utredning om enjämställdhetslag. Jaghar förstått att inte har begripit hur viktigt det är för demånga kvinnor, 1 miljon, som arbetar inom offentlig vård, omsorg och utbildningatt man bryter de offenfiiga monopolen. Dessa kvinnor skulle därigenom få flerarbetsgivare att välja mellan. För alla kvinnor och män skulle def innebära attde får möjUghet att välja vård, omsorg och utbildning. , vågasläppa loss den kvinnliga skaparkraften. Våga tro på människors förmåga attvälja. Socialdemokraterna behöver infe bestämma. Prot;1987/88:133 72 ()replik: , jag håller fortfarande fast vid attvårdnadsbidraget är en kvinnofälla. Def kaningen vanlig människa leva på. Det vet vi. Jag tror att sanningen när hon sade att det kanske betyder att vi inte behöverbygga så många daghem. Däri ligger nog kärnan när ni föreslår ettvårdnadsbidrag - att minska samhällets totala resurser på barnomsorgsområdet.Jag tror att det är det ni innerst inne vill. TillCharlotte viU jag säga det är möjUgt aff ni som ni påstår inte villförsämra föräldraförsäkringen. Om ni emellertid sänker sjukförsäkring- 1987/88:133 entill , förmodar jag aff föräldraförsäkringen också måste sänkas till samma nivå. Det har ni infe sagt något om. Såvittjag förstår är dessa försäkringarkommunicerande kärl i detta avseende. Närdet gäller de 5 milj. kr. som föreslås för tidsanvändningssfudier, tror jag attdet är viktigt att ha sådana studier. Om man jämför med exempelvis finnerman att vi har mycket sämre tidsanvändningsstudier. Jämför man rned övriganordiska länder ligger vi också efter på detta område. Tidsanvändningssfudierär mycket vikfiga och Ugger helt i linje med den proposition som regeringen harlagt. Man skulle göra en analys och ufifrån den bygga upp de mål och de medelmed vilka man skall göra insatser. Defkommer att bli en utredning om jämsfälldhefslagen. Def är regeringen som avgörhur den skall utformas. Om har beställt en utredning, brukarregeringen svara för det. Fårjag slutligen säga aft denna proposition innebär ett mycket brett anslag föraff komma åt de stora gruppernas problem. Def är helt enkelt syftet med detta.Def handlar om en femårig handlingsplan. Den bygger på att man skall göra enanalys. Man skall sätta upp rnäl och ange medel för defta. Det här gäller områdenaarbefslivspoUfik, arbetsmarknadspolitik, personalutbildning, regionalpolifikoch näringspolifik. Def gäller också familjen, och det gäller kvinnornasinflytande. Vaddiskuterar då de två borgerliga partierna och i dettasammanhang? Jo, de diskuterar mest privatisering av barnomsorg ochprivatisering av äldreomsorg. Hur många kvinnor tror ni kan starta eget företagi ? Kommer en privat barnomsorg aff lösa de stora problemen inombarnomsorgen? Kommer en privatisering aff lösa de stora problemen inomäldreomsorgen under 1990-falet? Def är frågor rörande privatisering nidiskuterar när vi i stället vill diskutera den breda jämsfälldhetspolitiken.Det beklagar jag. Trorni aff ni blir trovärdiga när det gäller jämsfälldhetspolitiken om ni för ensådan begränsad diskussion när vi för fram hela det breda perspektivet? Jagtror inte det. Ni har infe heller, del vill jag också påpeka, någon gemensamjämställdhetspolitik atf komma med. Detta avslöjar väl dessutom ett bristandeintresse för de stora arbetsmarknadspolifiska frågorna när det gällerjämställdhet. vice falmannan anmälde aff anhålUf att till protokollet få antecknat att de infeägde rätt fill ytterligare repliker. Anf.73 Arbetsmarknadsminister : Herr talman! Det har varit mycket intressant atf lyssna till den inledande debatten, när vi nu diskuterar och debatterar en samlad handlingsplan för jämsfälldhefsarbetet. Det har också varit mycket intres sant att känna av att det, trots skillnader i politisk uppfattning och trotsskilda uppfattningar om hur mari skall nå vissa mål, finns en samlad enighet om aff det är väsenfligt att arbeta långsiktigt och aff det är väsentligt och riktigtaft arbeta med just en femårig handlingsplan. 78 Detta femåriga perspektiv har valts just för atf geen större långsikfighet och för aff markera enhöjd ambifionsnivå när def gäller målen för def fortsatta arbetet. Strateginär att alla politikområden nu skall dra åt samma håU. HandUngs-planen hardärför sin tonvikt på kvinnornas roll-i ekonomin, jämställdhet mellan kvinnoroch män på arbetsmarknaden, i utbildningen och i familjen samt kvinnorsinflytande i samhället. Demål som anges skall vara ledstjärnor för det fortsatta arbetet inom myndigheteroch organisafioner och på arbetsplatser. En rad åtgärder föreslås för att viskall nå målen. På grund av kammarens arbetssituafion skall inte heller jag taupp fiden med atf redogöra för de olika förslagen. Bådemål och åtgärder kan revideras och kompletteras för attflytta fram positionerna. Jämställdhetinnebär delvis nya roller för både kvinnor och män.