prot · GB09128 · 1987-12-31 00:00:00 — Vad skulle kostnaderna för en omställning bli församhället och skattebetalarna? Vad innebär ett importberoende för den tekniskakompetensen, för kostnaderna och för vårt beroende av andra länder? Hurpåverkar def våra möjligheter att föra en trovärdig neutralitetspolitik? Motsvarande frågor måste ställas när det gällerutvecklings- och produktionssamarbete mellan svensk försvarsindustri ochindustrier i andra länder. Lag omförbud mot utförsel av krigsmateriel Lag omförbud mot utförsel av krigsmateriel ärdet svårt eller omöjligt för svensk försvarsindustri atl på egen hand utvecklamateriel som det svenska försvaret behöver. Då återstår två alternativ;antingen att importera ett färdigt system eller att ta fram en gemensam produkti samarbete med utländsk industri. I det förra fallet måste vi se närrnare påvilket beroende som kan uppstå och hur det kan förenas med vårneutralitetspoUtik. I det senare fallet kan den svenska kompetensen säkras påett bättre sätt än vid import; Dessa viktiga frågor kommer atl hänföras fill denparlamentariska utredning som skall analysera sambandet mellan den svenskaförsvarsindustrins förmåga att fillgodose kravet på en ur neutralitetssynpunktacceptabel självförsörjning av försvarsmateriel och denna industris beroende avexportmöjligheter. Analysen skall ge underlag för en bedömning avmöjligheterna att ytterligare begränsa eller helt avbryta den svenska krigsmaterielexporten.Utredningen skall också granska samarbefsprojekts förenlighet med svenskutrikes- och försvarspolitik. Vi har i regeringen också känt ett behov av striktare ochmer restriktivt tillämpade riktlinjer. Det blir ännu en vikfig uppgift för denparlamentariska utredningen. tillsatte regeringen en medborgarkommissionmed ett brett uppdrag. Regeringen ansåg att diskussionerna om vad som förevariti fråga om vapenexport fått en sådan omfattning ochkaraktär att det var angeläget att så långt som möjligt skapa klarhet om vadsom verkligen hänt på detta område. har inte endast gått igenom olikahändelser som givit uppmärksamhet utan också fört resonemang och lagt framförslag när det gäller riktlinjerna för krigsmaterielexporten: Detta utgörsjälvfallet underlag för den utredning som tillsätts. Det betyder således,för att svara , att de förslag och idéer sommedborgarkommissionen har kommer att bakas in i det uppdraget. framför också kritik när def gällerpassivitet och bristande vaksamhet i det förgångna. Den kritiken tror jag attbäde den nuvarande regeringen och tidigare regeringar är beredda att ta tillsig. Det är ju bl.a. därför som vi givit krigsmaterielinspektionen betydligtstörre resurser och även en annorlunda inriktning . Samtidigtunderstryker medborgarkommissionen att passivitet och bristande vaksamhet påintet vis ursäktar den olagliga vapenexporten. Det kanske förtjänar att upprepas att det är regeringensom fattar beslut i varje enskilt vapenexportärende. Har regeringen givitfillstånd är exporten laglig, annars infe. Grunden för regeringens beslut om krigsmaterielexport ärklassificeringen av vad som är krigsmateriel resp. civil rriateriel. Dennuvarande krigsmate-rielförteckningen håller på att bli föråldrad ochregeringen har därför aviserat en översyn. Internationell kontroll av vapenhandeln har iblanddiskuterats i FN och andra fora. Def är en komplicerad fråga. Fråri svensk sidaanser vi att dét är väsentligt med mer information och större öppenhetbeträffande den internafionella vapenhandeln. Vi verkar därför för detta ochförsöker också följa den linjen för vår egen exporfpolitik. Vi har enegen öppen a. avvärdet av vår krigsmaterielexport. Med den proposition kammaren behandlar har vi tagit ett viktigtsteg för att få svensk krigsmaterielexport under effektiv kontroll. tar vi,med den parlamentariska utredningen som aviserats, ännu ett steg. I dennaviktiga och centrala fråga är det värdefullt med en bred politisk enighet,vilket jag tycker också har visats i dagens debatt i kammaren. Anf.42' (vpk) replik: argumenterar för att om vi skuUe avveckla en stor del avden svenska vapentillverkningen - den del som gäller exporten -skulle vimåhända hamna i ett importberoende. Def viU vi inte, och vi viU inte förlitaoss på vapenhjälp iitifrån. Allright, jag skall acceptera det argumentet. Jag måste då fråga hurvi skall komma ifrån det ensidiga importberoende som vi befinner oss i.Det är nämligen ingen skillnad på dét tillstånd som råder och def somenligt eventuellt skulle kunna uppstå om vi upphör medvapenexporten. Detmå så vara, , att av delarna till våra rbbotarär tillverkadehär, men utgörs av komporienter, vilka är avgörande för om roboten överhuvud taget skall komma upp i luften. Den mekanismen sitter på. Detsammagäller för JAS-flyplanen. Så stor del i dessa plan är i och för sig inte svensk- det finner man om man fiffar på hela plånet. Vad beträffar nyckelmekanismernaär def dock så att vi inte kan få planen i luften om mekanismer inte levererasfrån . AnitaGradin måste tala om på vilket sätt vi skall kunna komma ifrån dettaberoende. Jag har sagt att det inte spelar någon roll om vi nu avvecklar del av den svenska krigsmaterielindustrin, även om vi naturligtvis måsteta till en viss import. När man diskuterade JAS sade vi atf det är bättre attköpa in 100 flygplan från uflandet än att försätta sig i en fruktansvärdberoendeställning genom att först bygga planen och sedan behöva ha dessa mekanismer. Vivet vilka påtryckningar som arivänder. Låt mig nämna Singaporeincidenten1986, då vi egentligen inte skulle leverera någonting till , men dåUSA tryckte på och sade att vi skulle leverera. Detta vet mycketväl. Sådana händelser inträffar då och då. Ärdef möjligen så att vi säljer det svenska AT4-geväret, söm skall utrustaalla sina armébrigadér méd? Det används i och kommer kanske attanvändas också i eller . Är försäljningen härav ett villkorför att vi skall få JAS-komponenternä? Prot:1987/88:128 27maj 1988 - Lagomförbud mot utförsel av krigsmateriel 43 ()replik: Statsrådet avslutade sitt anförande med aff säga att denregeringsproposifion som vi nu behandlar är ett stort steg framåt när detgäller att få eri bättre kontroll av den svenska vapenexporten. Det var kanskeeri något för positiv recension. Jag kan inte tycka att propositionen som sådanhar uträttat så mycket, men däremot har vi mycket stora förväntningar på detarbete som den parlamehtariska utredningen skall bedriva. Det är ju infe Prot.1987/88:128 särskilt mycket konkret som vi åstadkommer med dagens beslut -den 27 maj1988 blygsamheten får vi kanske åläggaoss. Men mycket beror på vad den I parlamentariska utredningen fårmöjlighet atf göra, och frågan om vilka ° '"' . direkfiv som den får kommeraff vara av stor betydelse. ' ° Som jag sade i mitt inledningsanförande befinnersig den svenska vapenexportpolitikeni en förtroendekris internationellt och nationellt, och det ärviktigt att något görs för att råda bot på detta. Det är nog bra att man utrederhur beroende våra möjligheter att ha en inhemsk vapenproduktion ochvapenutveckling är av atf vi har en vapenexport, men jag tror att det finns andrauppgifter som är ännu viktigare. Sannolikheten för atf vi kommer fram till att maninte kan ha en svensk vapenutveckling utan att ha en svensk vapenexportär nämligen stor. Men då är frågan: Hur kan vi se till att riktlinjernaför och tillämpningen av denna export verkUgen uppfyller högt ställdakrav på överensstämmelse med vår utrikespolitik? Det är viktigt att en huvuduppgift för utredningen bliratf gå igenom både den legala och den illegala hanteringen på detta område, hurden illegala verksamheten skall kunna förebyggas och hur man skall kunnaförhindra all också en legal prövning kan leda till export fill ganskatveksamma länder. Jag tycker att många av de exporttillstånd som har lämnats ärav den typen aft def finns anledning atf överväga om de verkligen är rimligaför framfiden. Vi har fått en ganska kraftig ökning av den svenskavapenexporten. Enligt den senaste rapporten rör def sig om en ökning om 1miljard. Jag tror aft många känner stor tveksamhet inför en sådan ökning, isynnerhet när den i huvudsak avser och länder som inte är heltskyddade från att hamna i inre och yttre konflikter. Detta anknyter litet grandtill den fråga som ställde tidigare: Kommer utredningen atf fåtillräckligt vida direktiv när det gäller de grundläggande principerna för vårvapenexport? 44 () replik: Statsrådet ställde ett antal mycketkloka frågor. Det är bara det aft frånsett t. ex. avgränsningen avkrigsrnaferielbegreppet, som faktiskt i detta högteknologins tidevarv behöverutredas, är de flesta av dessa frågor alla redan besvarade. Landshövding har besvarat dem i sin utredning, försvarskommittén har besvarat enhel del av dem, och. även har sagt åtskilligt om dem. Självfallet kanvi ställa alla frågorna igen och utreda dem , men det är kanskeändå på vissa punkter litet onödigt. , säger , har försvarels beställningarvarit för små och kommit för glest för atf vi skall kunna hälla vår egenindustri under armarna tillräckligt mycket. Ja, nu har man beställt ettminijaktfartyg, som marinen infe har bett om, för atf hålla sysselsättningenvid levande över valet. Men när kommer beställningarna på dekustkorvetter som skulle räcka litet längre och som marinen faktiskt har bettom? Det skulle vara bra att få svar också på den frågan. säger att förtroendet för vår internationellanedrustningspo litik kanske kan skadas. Ärligt talat tror jag inte att det skadas särskiltmycket om enskilda företag bryter mot lagar. Jag tror atf man i det internationella 64 samfundet är rätt förhärdade införsådant och låter varje land ta hand om sina Förtroendet kanske kan skadas om statschefer gör jättelikavapenaffärer i samband med internationella fredskonferenser, och sådant skallvi måhända inte upprepa. Jag tror aft nedrustningspolitiken riskerar atf skadasmera allvarligt av bristande hänsyn till egna säkerhetspolitiska krav ochsådant, men def hör inte till dagens debatt. Det har framställts ett yrkande om att skullestå fast vid beslutet från . Det räcker då inte att hänvisa till ettyttrande från försvarsutskottet som är fogat vid betänkandet. Vi moderater vardärför tvungna aft lägga in en reservation när utskoffsmajorifefen vägrade aftställa sig bakom att defta riksdagsbeslut fortfarande skall gälla. Formellthjälper det alltså inte att utskoftsledamöterna låtsas som om de inte hade käntfill att försvarsutskottets yttrande fanns, för det förelåg . Jag vill fråga statsrådet : Gäller fortfarande dethär säkerhetspolitiska ställningstagandet beträffande försvarsindustrinsförutsättningar för regeringen, eller kommer statsrådet aft uppmana sinapartikamrater i aft rösta för den moderata reservafionen? Det ärsåvitt jag kan se enda sättet atl låta stå kvar vid sitt beslut. Lag om förbud mot utförsel av krigsmateriel 45 () replik: Jag ber att få tacka statsrådet för beskedetom vad som skall hända med medborgarkommissionens rapport. Jag hoppas attstatsrådet också vore beredd att muntligen och infe bara med nickanden instämmai påståendet att hela regeringen läser vad som står i detta utskottsbetänkande.Vi har, som påpekade, skrivit ihop oss på ett antal punkter, ochdet bör rimligen leda till något slags efterrättelse, både när det gällerutformningen av direktiven för utredningen och för den praxis som kommer attetableras i krigsmaterielfrågor. Det gäller vidgningen av direkfiven förutredningen, den precisering av villkoren för samarbetsavtalen som utskottethar skrivit om, frågan om att pröva lagreglering av de framtida riktlinjerna,och kanske någon ytterligare fråga. Pä förekommenanledning ber jag alltså statsrådet att kommentera hur regeringen tar hand omden samlade möda som utskottet nu lämnar över. Jag tycker faktiskt att den här propositionenär ett viktigt steg i vårt arbete med kontrollen av vad som sker när vihanterar vapenexporten. Parallellt med detta har ju medborgarkommissionen ochandra arbetat, och även utrikesufskottet har lagt ned stor möda på att se dessafrågor i ett vidare perspektiv. Jag kan inte, , garantera att mina kolleger läserutskottsbefänkan-den. Jag vågar inle tala för dem, men de kan säkerligen talaför sig själva. Jag förmodar också att inte heller kan göra någrabestämda uttalanden om vad hans folkpartistiska kamrater läser. Viktigare är - och det vill jag säga till både PärGranstedt och andra - att de direktiv som vi nu skall fortsätta arbetet medskall vara vida. För def första gäller det atf ta rätt på sambandet mellanbehovet av att försörja del svenska försvaret och det eventuella behovet avexport. För det andra skall det 5 protokoll 1987/88:128 1987/88:128 utsom också sysslar med: Vad är det för slags Om hjälp åt dödsdömda svarta sydafrikaner riktlinjer vi skall ha,och vilken status skall de ha? Utredningenskall självfallet ha till uppgift att behandla medborgarkommissionens tankarkring detta som ett förslag. Men det finns också andra som har tänkt och tyckt,och det är viktigt att det ingår i direkfiven. Det rnåste göras en ordenfiiggenomlysning, så att vi alla kan uppleva atf vi jobbar trovärdigare både inom landetoch med avseende på vårt ansikte utåt, när vi sysslar med vapenexport. Anf.47 () replik: Vi får hoppas på en kompetent utredning under en kompetent ordförande,och jag har i def fallet en ganska stor tilltro till att statsrådet kansätta ihop utredningen på ett klokt sätt och även ge riktiga direktiv. Faktumär aft det är det här tassandet som är skadligt för vår trovärdighet. Så längevarken regering eller riksdagsmajoritet vågar leva upp till en grundläggande klarhetoch konsekvens i argumenteringen för säkerhetspolitikens krav på bibehållandeav en kvalificerad svensk försvarsindustri och för möjligheten att ihögteknologins tidevarv samarbeta med andra länder, förblir det oklart ochobekvärnt, och det blir svårt för en utredning att rensa luffen. Men låt osshoppas på en bra utredning och atf dess arbete går fort. Javisst, låt oss hoppas på en bra utredning. Men jag vill kommatillbaka till de frågor som tidigare talade om. Hon påstodatt alla de frågor som jag ställde i mitt huvudanförande redan var besvarade. Det är möjligt att tyckerdet, men vi vet att frågetecknen är många. Därför är det angeläget att fåytterligare kött på benen och att vi kanske också kan ställaskåpet där det skall stå i de här sammanhangen, (forts. prot. 11 § Kammaren beslöt attärendebehandlingen skulle fortsättas vid arbetsplenum . 12§ Svar på fråga 1987/88:486 om hjälp åt dödsdömda svarta sydafrikaner har frågat mig på vilket sätt jag avser verka för atf dedödsdömda svarta sydafrikaner som är kända som "The Sharpeville Six"får en ny rättegång samt om jag i så fall är villig att medverka till att ensvensk jurist bereds tillfälle att följa den som observatör. De sex svarta sydafrikanerdet här gäller har av sydafrikansk domstol dömts filldöden för att ha medverkat till atl en svart vice borgmästare dödades iseptember 1984. Ingen av de dömda har bundits till brottet. De har dömts påbasis av vad som kallas "gemensamt uppsåt". Det råder tvivel om tvåav de dömda över huvud taget varit på platsen vid den aktuella tidpunkten.Domstolen beviljade uppskov med verkställandet av domen ochförsvaret har begärt alt rättegången återupptas! Ett beslut i denna frågavänfas enligt uppgift . fäster stor vikt vid respekten för de mänskligarättigheterna. Den kanske viktigaste av dessa är rätten till liv. Vi anserdödsstraffet vara en omänsklig bestraffning oavsett brottefs art. Det äroåterkalleligt och omöjliggör ett framlida tillrättaläggande av eventuellamisstag. I dagens är dödsstraffet bara ett exempel på de kränkningarav mänskliga rättigheter som utförs av apartheidregimen. I samband med atf dödsdomarna fastställdes förra höstengjorde de nordiska utrikesministrarna ett gemensamt uttalande där vi vädjadeför att dödsdomarna av humanitära skäl infe skulle verkställas. Dessa vädjandenhar i likhet med många andra länder därefter upprepat, senast i etttelegram från statsministern till president . Statsministern underströk att ett verkställande skullemedföra en ökning av våldet och spänningarna i . En benådning skulle åandra sidan innebära en välbehövlig försoningsgest. Jag hade själv tillfälle alt få en orientering om lägelnär anhöriga lill två av de dödsdömda besökte för två veckor sedan.Jag lovade då att la upp frågan bl. a. med den brittiske utrikesministern,något som jag gjorde vid hans besök i . Jag vill fill säga aff vi från regeringenssida välkomnar tanken på atf en svensk observatör finns på plats vid eneventuell återupptagen rättegång. Jag stödjer därför på allt sätt förslagetatt en svensk jurist far ner och följer en sådan. Jag vill än en gång understryka att del är den svenskaregeringens djupt kända förhoppning att verkställigheten av domarna mot TheSharpeville Six inte kommer aff verksfällas. ProL 1987/88:128 Om hjälp åt dödsdömda svarta sydafrikaner 50KARIN FALKMER (m): Jag tackar utrikesministern för svaret. Jagär uppriktigt glad över utrikesministerns engagemang i frågan. Situafionen i ställer stora krav på oss.Apartheidsysfemet är avskyvärt. Motståndet mot apartheid växer alltmer inne iSydafrika, även bland de vita. Bland vila ungdomar växer insikten att våld ochförtryck mot de svarta är ovärdigt def samhälle de vill leva i. Alla som inne i kämpar för de mänskligarättigheterna behöver kontakt med och stöd från omvärlden. mäste kunnagöra sin stämma hörd inne i . Vårt budskap måste kunna nå fram lillden sydafrikanska regeringen. uppvaktades vi riksdagsledamöter av kurder medanledning av de grymheter som den kurdiska befolkningen utsätts för iKurdistan. I går genomförde eritreanska flyktingar en stor och imponerandemanifestation mot eliopiska regeringens utrotningskrig i . Prot.1987/88:128 och . Vi blir ständigt påminda om brott mot demänskliga Om åtgärder för att främja fredsinitiativ i rättigheterna.Amnesty Internätionals kampanj för att få ett slut på kränkningarna av demänskliga rättigheterna bör regeringen och samfällt ställa sig bakom. Angående de dödsdömda sydafrikanerna har utrikesministernhaft kontakt med den brittiska utrikesministern. Är det så i ,aft infe har möjlighet att kommunicera med den sydafrikanskaregeringen direkt? Är def i så fall förnuftig utrikespolitik? Överläggningen var härmed avslutad. 13 §Svar på fråga 1987/88:496 om åtgärder för att fränya fredsinitiativ i har frågat mig vilka initiativjag ämnar ta för att bilateralt och i internationella fora utöva påtryckningarsom kan främja fredsinifiativ i . Lät mig säga att jag fullt ut delar oro överutvecklingen i södra . Det är med djup bestörtning som regeringen tagitdel av uppgifterna om ökade våldsdåd mot civilbefolkningen, vilka sedan börjanav året fått en skrämmande återspegling i den snabbt ökande flyktingströmmenfrån området. De berättelser som dessa flyktingar fört med sig om förföljelser,mord och människorov tyder på en nästan ofattbar grymhet. Konflikten i södra har en lång historia. När landetför återfick ett demokratiskt styrelseskick väcktesförhoppningar, i likaväl som i omvärlden, om att en nationell försoningskulle kunna åstadkommas. Tyvärr har så icke blivit fallet. Tvärtom tyckskonflikten ha förvärrats allteftersom fiden har gått, med ett oerhört mänskligtlidande som följd. Försök till medling mellan parterna här förekommit frånflera håll, både på mellanstatlig nivå och från enskilda organisafioner.Beklagligtvis måste vi dock konstatera att , till följd av den ringaomfattningen av våra förbindelser med , har högst begränsade möjligheter attpåverka utvecklingen i denna fråga. Detta får emellertid inte hindra oss frånatf göra vår röst för fred och försoning hörd. Så togs t. ex. frågan upp underinvandrarminister besök i . Från enskilt svenskt håll finns också en medverkan i denprocess som har initierats av andra organisationer. följernoggrant denna verksamhet, och regeringen är, beredd att stödja detta arbeteekonomiskt om så skulle behövas. Liksom en rad andra länder och organisafioner är Sverigeredan engagerat i det humanitära arbetet för aft lindra den drabbadecivilbefolkningens lidanden. a. har vi bidragit tillvärldslivsmedelsprogrammets insatser för internflyktingar, speciellt barnenfrån södra . fattades också beslut om ettsärskilt bidrag fill Rädda barnen för brådskande nödhjälpsleveranser tillsydsudanesiska flykfingar i . liknande sätt stöder viInternationella röda kors-kommitténs verksamhet i området. Den15 maj bildades en ny regering under ledning i . Låtoss hoppas att med denna hjälp kan överbrygga de poUfiska ochreligiösa motsättningarna som splittrat landet och skapa förutsättningar för enfredlig lösning på konflikten i södra . Låt oss också hoppas att inteheller ledarna för motståndsrörelsen försitter defta fillfälle att inleda enkonstrukfiv dialog med regeringen. Anf.52 (): Jag ber att få tacka utrikesministern för svaret och för den seriösaton som finns i svaret - det gladde mig "mycket. Detverkar som om vissa krig och viss terror kan fortgå år ut och år in utan attsärdeles stor uppståndelse väcks. I södra kan man tala om nästan ettokänt folkmord. Vi vet atf TV-bilder och braskande reportage skapar engagemang.Vi vef också atf vissa regioner så att säga ständigt finns med ireportagehandlingar och bilder, medan andra förpassas lill glömska ochointresse. Jag tror atf det är särdeles vikfigt att regeringen med de kanalersom en regering har i synnerhet engagerar sig förde mera glömda och okändakrigen, dem som medierna ibland av okänd anledning och ibland av förklarliganledning inte ger särskilt stor uppmärksamhet åt. Detsägs nu aft muslimsk fundamentalism parad med etiska fixeringar är en väsentliggrund för inbördeskriget i . Då befarar man tyvärr att kriget kan kommaatt fortgå väldigt länge även om man byter regim. Det har pågått sedan1950-talet. Rädda barnen och bl. a. inom bistånds verksamhetenHoppets stjärna har via meddelanden lyckats lyfta fram något. Mendet blir sa fort tyst igen, det försvinner så fort bort från vårt medvetande. Jag vill avslutningsvis säga att jag inte ställt denna fråga för atf pånågot sätt kritisera regeringen, utan jag har gjort det för att ytterligare engång lyfta fram de fasor som inte minst drabbar barn och ungdom i . Jagkänner mig övertygad, herr falman, om att utrikesministern kommer att göra alltsom står i regeringens makt för att bidra till att få slut på fasorna. Omuppspårande av mögel i inomhusmiljö Överläggningenvar härmed avslutad. 14 § Svar på fråga1987/88:512 om uppspårande av mögel i inomhusmiljö har frågat mig vad regeringen ämnar göra för alt merkvalificerade provtagningar och analyser av mögel i inomhusmiljö skallåstadkommas. Inomhusmiljönär viktig för hälsan och välbefinnandet. Problemsifuafio-nen belyses bl. a. iutredningen , som planverket, socialstyrelsenoch arbetarskyddsstyrelsen utarbetat på uppdrag av regeringen. God ventilation betydermycket för att motverka mögel. 1987/88:128 . Orn uppspårande av mögeli inomhusmiljö harutarbetat en kunskapsöversikt rörande ventilation fill ledning för miljö-och hälsoskyddsnämndernasverksamhet. Denna är under tryckning. Mögel inomhus skall enligt allmänna råd1984:19 bedömas som sanitär olägenhet vid kraftig.synlig mögeltillväxt ellerkraftig mögellukt. Oberoende av vilken mögelart som orsakat mögeltillväxt skallalltså åtgärder då vidtas. Med stöd av dagens medicinska kunskapsunderlag ärdet inte möjligt att ge mer konkret vägledning lill miljö- ochhälsoskyddsnämnderna om åtgärder vid tillväxt av olika mögelarier. På direkta fråga vill jag svara följande. fiesta fall rör det sig om ett parfsförhållande mellan de skadelidande ochanfingen byggbolag eller försäkringsbolag. I sådana fall är det möjligt förinblandade parter aft ta upp förhandlingar med statens bakteriologiska laboratoriumom att det utför analyser åt beställarna mot avgift. Jag ser inte något behov för dagen av en lagstiftning somskuUe tvinga enskilda eller ansvariga organ att göra mer kvalificerade analyserän vad de anser sig betjänta av.