prot · GB09132 · 1987-12-31 00:00:00 — Jag hade ställt en fråga lillindustriministern; och jag fick verkligen ell klart besked atl han inle har föravsikt aft fa några som helst inifiafiv till ell svenskt dellagande i någon delav . Det beskedel fick mig alt undra om industriministerninnerst inne begriper vad detta projekt går ul på. Begriper han vad den poläraplattformen och de data som vi kan ta ned därifrån betyder för och förKiruna? och åtskilliga borgerliga politiker påpekade i gårdagensdebatt vikten av aff vi ställer Upp i - för , förSveriges och för världens skull. Jag försfår inte industriministern när i dagEngland vill delta i den polära plattformen och bara den delen avColumbusprojektet. Jag förstår inte varför del är bara industriministern somskall behandla defta projekt som till så stor del verkar höra tillutbildningspolitiken. några få ord om gymnasiesafsningarna.Reservafion 3 överensstämmer med den reservafion vi avgav dä def gälldeBergslagspakefet. Jag behöver därför bara hänvisa fill del anförande jag självhöll då jag argumenterade för att utrustning för utbildning istörre utsträckning borde samfinansieras av näringsliv och skolstyrelser ochaff utbildningen bör äga rum i den verkliga arbetsmiljön. Vi vet att modernutrustning för utbildning är dyr och att den bör finnas på en plats,gärna då arbetsplatsen, där den kan användas både av anställda i ett företagoch av eleverna. De nuvarande skattebestämmelserna, som jag klagatpå, förhindrar också att företag gör avdrag om de skänker bort utrustning lillutbildning, men inle om de ger bort den till forskning. Detta förhindrar elleffektivt samarbete mellan näringsliv och skola. Varför kunde inle Norrboltenspakelelockså ha innehållit möjligheter till en samfinansiering av utrustning förutbildningsändamål? Med detta, herr talman, yrkar jag bifall tillreservafionerna från folkparfiet och dessutom fill reservafion 4. 154LARS (): Jag tänker inskränka mig till någrakommentarer till de reservafioner som är fogade till betänkandet. Reservation 1 gäller utrustning till gymnasieskolan.Utskottets majoritet delar motionärernas oro över kostnadsutvecklingen när detgäller utrustningen, men vi föreslår all man i första hand söker samverkan medAMU och högskolan. Det sättet atf uttrycka saken betyder all vi inle uteslutersamverkan med företag men vi menar att det är rimligt atf gymnasieskolan, somär en samhällsinstitution, i första hand söker samverkan med andrasamhällsinstitutioner, t. ex. AMU och högskolan. Moment 2 i betänkandet behandlar teknik- ochekonomiserviceverksamhet. har en reservation, som går ut pä aftdenna verksamhet skallbedrivas som uppdragsverksamhet och därmed inte subventioneras. Vi har erfaritaft skolorna lar betalt för sådan här verksamhet och all priserna inle alltidär marknadsmässiga. Det beror på att arbetena i skolan måste passa in iskolansvärld, i skolans arbetsrytm och i skolans arbetsvillkor. Då är det naturligtaff det blir en viss-prisskillnad, dvs. ätt koslnadsullagel blir annorlunda äni näringslivet i övrigt. Vi 'tror inte att detta kan hota företagsverksamheten:Det vikfiga är aff defta hjälper skolan alt få realistiska och viktigaproblemställningar att arbeta med. Defär huvudsaken, tycker vi. reservation i detta sammanhang går ul på attservicen enbart skall ha till syfte atl ge eleverna adekvat praktik. Del ärsjälvklart att det huvudsakliga syftet skall vara att ge eleverna praktik, menom det som en bieffekt av prakfiken skapas produkter eller tjänster som skolantill en del kan få ersättning för från något förelag, så ser vi inle atl del ärlill förfång för vare sig skolan ejler företaget. sade att def infe framgår hur teknik- ochekonomiserviceverksamheten skall gå till, men det finns ju en viss erfarenhetnär det gäller den tekniska sektorn. utvidgas verksamheten till atl gällaäven den ekonomiska sektorn, och utvidgningen gäller också den typ av linjer igymnasieskolan som kan ägna sig ät detta. En viss erfarenhet finns'faktiskf'pådetta område. Def är inte heller rimligt att riksdageni detalj föreskriver hurdet hela skall gå till utan man lämnar en viss frihet för gymnasieskolan attavgöra detta. Nästa punkt som är föremål för reseryation gällerförstärkning av forskningsresurserna i och . Både och har med stor emfas hävdat atf regeringen frångår principen om de treåriga perioderna för beslut om forskningsinsatser. Det är att övertolka ulskotlets skrivning. Del är inle alls så atl man frångår principen. Fortsättningsvis kommer man atl lägga fram forskningspoliliska propositioner . Arbetet på nästa proposition har redan påbörjats så del är ingenting konstigt med detta. sade förresten t.o.m. alt man. egentligeninte borde acceptera Norrboltenspakelel frän sida. men'nihade ju frihet all låta bli att acceptera del, ni kunde ha röstat-emol del omni hade velat. Jag vänder mig ocksä mot sådana övertoner som atl detta är allfiska roster. Del fär väl slå för räkning all hon i sin iver påsluttampen överbetonar de politisk-taktiska. Pririciperna om forskningspoUfiska proposifioner frångåsinfe. Däremot kan det finnas speciella situafioner dä det kan vara'vettigt-aftmedge undantag. Särskilt gäller detta om - som i detta fall -forskningsinsatser,skall sättas in i ett speciellt sammanhang och samordnas medåtgärder på andra samhällssektorer. Delta är ju inle bara en fråga om forskningöch utbildning utan det är också en rad andra sektorer som skall samordnas. Dåkan det finnas skäl för att man rnitt i dessa treåriga perioder går in medsatsningar. Det innebär inte alt man helt överger principen om treårsbeslut. '' Det verkar som om reservanterna, när de inte har något atlanmärka på i sak, ger sig på proceduren. Del är inte särskilt produktivt, måstejag säga. Men ni hade ju som sagt kunnat yrka avslag om ni hade velat. Det stärer fritt fortfarande atl yrka avslag. Den rätten finns ju, sä varför gör niinle det om ni Prot.1987/88:132 - Särskilda regionalpolitiska insatser i länm. Särskilda regionälpolitiska insatser i länm. tycker altförslaget kom för tidigt eller atl det är obehövligt. Säg ifrån då i ställetför alt syssla med sådana här procedurfrågor! Nästa punkt som är föremål för reservafion gäller enspeciell satsning på i . I den gemensammamoderat- och folkpartireservationen sägs att de föreslagna satsningarna iKiruna bhr helt meningsfulla först om man finner rimliga former för Sverigesanknytning fill . Tydligen är satsningarna enligtreservationens formulering i alla fall infe totalt meningslösa, utan de blirdelvis meningsfulla oavsett hur def går med - om man nu skalltolka ert sätt aff uttrycka er i reservationen riktigt. Def är trösterikt attreservanterna hyser den åsikten. Det är svårt att se ett så samband mellan å enasidan anknytning eller icke anknytning till och åandra sidan graden av det meningsfulla i satsningarna på institutet förrymdfysik. Det väsentliga i det sammanhang vi nu debatterar är följande:Man kan säga att forskningsmiljön i är trång, och det är vikfigt att manpå ett långsiktigt sätt breddar den. Def är också vikfigt att då tillföraresurser. tillförs drygt 3 milj. kr. som en förstärkning av resurserna bådeför grundforskning och för rymdteknisk forskning. Inom denna ram skall mantillskapa en professur i rymdfysik, och den skall placeras vid institutet iKiruna. I samband med detta gör man dessutom en investeringssatsning på 5,5milj. kr., och defta är vikfigt atf betona i sammanhanget. Om man är emot de här förstärkningarna är det fulltmöjligt att också rösta emot dem och ställa yrkande om avslag. Men det finnsinga sådana yrkanden i reservationen - reservanterna vill bara göra ett allmäntuttalande om alt man är missnöjd med anknytningen till . Jagtror aft man mycket övervärderar detta samband. Jag tror att def var och möjligen också KerstinKeen som förde en debatt med om det här problemet. Derefererar nu svar så, att han ganska kategoriskt sade att haninte vill medverka fill någon satsning här. Men de kunde lika gärna ha tittat på hur näringsutskotfetuttryckte sig , och också , när man tog upp den här frågan. Vidbåda de tillfällena talade näringsutskotfet om att man inte nu skall gå in idefta projekt; det sade man och . Men har man därutöveruttalat: Om hindren för ett svenskt deltagande skulle bortfallaräknar utskottei med all regeringen i samband med en ny prövning av frågankommer att beakta bl. a. betydelsen av ett svenskt engagemang i Columbusprojektetför rymdverksamheten i . Det innebär att näringsutskotfet för sin del vid tvåtillfällen uttalat att man infe utesluter en omprövning. Men det är och infevid det här tillfället, när utbildningsutskottets betänkande diskuteras. Jag tror aff def räcker med de härkommentarerna lill reservationerna. Jag yrkar avslag på reservationerna ochbifall till utskottets hemställan på samfliga punkter. 155HANS (): kommentarer fillreservafionerna är intressanta. När del gäller reservation nr 1 säger han atf utskottetdelar motionärernas oro och infe utesluter aff man går den väg motionärernaföreslagit om det skulle behövas men atf man i första hand skall satsa på . Jag vill bara - med utgångspunkt från den erfarenhet jag har bådefrån och från - erinra om att det ofta gäller småkommuner och små gymnasieskolor och atf def kanske inte finns så mängasamarbetspartner som högskolan och AMU ute i de glesbygderna. Dessutom ärnäringslivet där ganska fattigt, och de företag som finns behöver dä del stödoch de åtgärder som kan erbjudas. Är det så aft utskottet delar motionärernasoro, borde utskottet också ha ställt upp på mofionerna - def är absolut minuppfattning. När def gäller reservafion nr 2 sade atfteknik- och serviceverksamheten inte hotar förelagen. Jag är av den motsattauppfattningen. De här företagen är infe fler och inte större än atf de behöverallt underlag de har. Att utsättas för en priskonkurrens bara för att vi tyckeratt praktiken är huvudsaken är kanske inte det allra bästa för dem. Jag delar uppfattning atl intei detalj skall spika hur def här skall gå fill. Def föreslås inte heller ireservafionen. Reservanterna ville uttala all man infe skall använda sig avsubventioner. När det gäller och institutet förrymdforskning i kan jag hälla med om aff def är möjligt att institutetinte står och faller med . Men def är otvivelaktigt så aft omnorrmännen delfar - och def verkar def som om de skulle göra - iColumbusprojektet, är risken stor atl det byggs ul en verksamhet i , somtrots allt kanske skadar och tar en stor del av de möjligheter somKiruna skulle ha haft. Får man del här projektet och bygger ut sin verksamhet,kanske man får möjlighet all ta åt sig fler uppdrag. Norrmännen kanske bara harvänfat på del här för atl få bygga ul sin verksamhet. vill negligera eller förringa ThagePetersons kategoriska uttalande och säger aft näringsutskotfet i alla fall varganska posifivt eller mindre negativt. Med ställning inom detsocialdemokrafiska partiet väger hans ord så tungt att risken är stor att detär vad han säger som gäller och att vi inte kommer att få se något engagemang iColumbus, om får råda. Särskilda regionalpolitiska insatser i länm. 156KERSTIN (): Låt mig först konstatera atl sig med all kommentera reservafionerna och infe sade ett ord om def andrapåskpaket som jag efterlyste, nämligen propositionen om styrningen avhögskolan, dvs. om principerna för hur högskolorna själva skall kunna fåbestämma över sina medel, över sina professurer. Def är en mycket vikfigproposition som vi förgäves väntar på. Jag skulle inte övertolka principerna, sade LarsGustafsson sedan. Nej, det gör jag inte heller. Men om det gäller årets pengar,1987/filläggsbudget. är del väl bra märkligt all man för de pengarnaåker upp lill Norrbollen Särskilda regionalpolitiska insatser i Norrbottenslänni: m. ochpresenterar ett paket, som innehåller professurer som lika gärna kunde hapresenterats ! Och nog kan vi vara överens om alt professurer intejämt och samt måste inrättas just vart tredje är. Atf ha def här paketet föratf presentera def ute i olika regioner tycker jag är bra onödigt. vill jag påstå atl jag inte alls har sagt attjag är negativ till professurerna. Jag tyckte bara aft sättet att inrätta dempå var fel. Vi behöver inle vänta på samordningen av regionalpolitiska paket. gick också in på några av reservationerna.Hans Dau tog mycket vältaligt upp varför utskottsmajoritetén skriver atf man iförsta hand skall använda AMU. Varför skall man krypa bakom det och inteacceptera det vi har skrivit i vår mofion, A40, om samarbete mellan näringslivoch skola? När def gäller , forskningen öch anknytningen fillColumbusprojektet är del alldeles uppenbart all de beslut som skall fattas omColumbus skall fallas . formuleringar om vad som kan skevid en omprövning om några är kan inle ligga accepteras Del är , införsommaren, del här beslutet måste fattas. Oron, inte minst vid inför desssamarbete med , när det gäller att man inte deltar över den poläraplattformen är inte en fråga bara för . Det är lika mycket enfråga för . Frågan är om inte hela det här projektethar kommit litet snett när det köpiplas ihop bara med näringsutskotfet och industrin.Detta är i mycket stor utsträckning en högskolefråga. För att öka forskningsmiljön i så alt den iriteblir för liten och så att de extra resurser man nu har fått i'längden blirrikligt meningsfulla, är en anknytning till den polära plattformen nödvändig.Det gäller då infe bara konkurrensen med , utan det gäller samarbetet ihela . Visst vet vi aff forskningen inom rymdtekniken ökar i pengarräknat, men andel minskar, och det är def som är oroväckande, isynnerhet som så mycket kunskap kan nås via de här fjärranalyserna när defgäller miljöfrågor, meteorologi och oceanografi. Eftersom deborgerliga partierna är överens inäringsutskoliet - tyvärr fick vi i utbildningsutskottet inte med osscenterpartiet, men står bakom detta i näringsutskotfet - finns det allanledning aft vänta på en borgerlig regering , så att det så snabbt sommöjligt blir en anknytning till , för skull och för Sverigesskull. 157LARS (): När def gäller frågan om utrustning fillgymnasieskolan säger , och det är väl riktigt, atf skolorna iNorrbotten är små - def gäller kanske också högskolan och AMU - och därför infekan fungera som så bra samarbetspartners., Utskottefs.utfalande gäller hela landet, och vi har därförformulerat oss så som vi har gjort och som jag har redovisat i mitthuvudanförande, alt det i första hand skall ske ett samarbete med högskolan ochAMU. Det utesluter inte samarbete med företag utan öppnar.för variationer iolika delar av landet, beroende på hur omständigheterna är. Där det är dåligtmed högskola och AMU kanske det kan bli samverkan med företag. sämre med företag och en högskola eller AMU ligger näratill hands, kan det bli samverkan där: Sedan fill frågan om teknik- och ekonomiservicen, där HansDau är rädd för, om vi subventionerar den för mycket, att det finns risk förnågot slags priskonkurrens med företagen. Jag vidhåller atf det viktigaste äratt eleverria får vettiga och verklighetsanknutna uppgifter i sin praktik. Omdet som en bieffekt kommer uf produkter och tjänster som företag kan köpa,tycker jag att det är bara bra. Skolan måste i första hand jobba på sina villkor öch eftersina planer. Det kan innebära ölägenheter för dem som beställer tjänster ochprodukter, och då är def väl rimligt alt man kanske får sätta ett lägre prisför de tjänsterna och produkterna, därför atf kunderna inte får dem på sammaprompta sätt som när det är ett strikt affärsmässigt förhållande. Det innebärinte att man konkurrerar med företagen på ett osunt sätt. Så vill jag säga något till både och Hans Dauom och farhågorna för satsningen där. Om man , som det föreslås ipropositionen och utskottet biträder, gör satsningar i med så passmycket pengar och en professur och dessutom drygt 5,5 riiilj:kr. förutrustning, hur kan rii då tro aff man skall skrota detta? Er överbetoning av Columbusprojekfefs inverkan påstationen i tycker jag är närmast grotesk. säger atl jag försöker förringa . Jag förringar inte alls dem. Jag konstaterade bara, vilket ni ocksåhar gjort, vad han sade här i kammaren . Men jag konstaterar också aftnäringsutskotiel har sagt någonting, och ni borde kunna läsa vad del är. Delinnebär alt man kan tänka sig en omprövning, om förhållandena ändras. Del kan väl inle vara obekant för , som ändå tycksha trängt in i de här frågorna, att det finns problem med ochSveriges anknytning till detta. talar om atl man pa Chalmerskänner oro för det här och att det skulle vara en högskolefråga och därmed enfråga för utbildningsulskottef lika mycket eller mer än för näringsutskottet. Del är kanske en fråga i ell ännu vidare perspektiv, ochdet borde Kersfin nog fundera över ett tag i stället för alt begränsaperspektivet lill oron vid . Prot.1987/88:132 . Särskilda regionalpolitiska insatser i länm. 158HANS (): säger att def utskottetskrivit om utrustning i gymnasieskolorna gäller hela landet, och när jag nämnerhur problemen är i tycker han nästan inte aft man skall bry sig omdet. Det är trots allt ett Norrboffenspaket vi behandlar, och jag talar omförhållandena i . Att de är annoriunda i , där LarsGustafsson är verksam, är jag helt på det klara med. Med tanke på att företagsamheten är obetydlig på mångaställen i är de få serviceföretag som finnsdär mycket mer sårbara ände är här. där de kan söka andra marknader. Talar vi om , måste viväl också inse hur problemen är där. Sedan säger att del görs en stor satsningi och atf det är groteskt all länka sig all man skulle skrota skolanefter . Särskilda regionalpolitiska insatser i länm. har hellerinte sagt något annat. Däremot har jag sagt atl risken är att det byggs upp verksamhet i , och norrmännen är väl inle mindre lokalpatrioler änandra. Det är klart atf får de chansen att bygga upp en verksamhet i Tromsötack vare att de får in en fot i , kommer de även alt försökautvidga den verksamheten och kanske ta loven av . Jag misstiinker inte socialdemokraterna och atl vilja skrota verksamheten i , tvärtom. Men det kan uppstånegativa effekter som gör att utvecklingen blir långsammare än den man annarsskulle ha fått eller t. o. m. negativ, på grund av att släpperColumbusprojektet. 159 (): I likhet med kan jag inte förståvarför det i utskoitstexten i första hand falas om samverkan med AMU över helalandet. I reservationen håller vi oss faktiskt till Norrboftenspaketet. Defmåste ändå vara vi som har rätt pä den punkten. Sedan tillbaka fill det här med . aft jag borde veta, som har trängt in i saken, aff del också finns enannan aspekt. Jag förstår alt syftar på atl en av orsakerna somtycks ligga bakom regeringens ställningstagande är risken för anknytning tillSDI. Jag kan begripa den oron men inte när def gäller den polära plattformen,och det är den som är aktuell i . Def är från den som data skall fas nertill . Där finns inte någon sådan anknytning som tänkerpå. Det är just för utvecklingsmöjligheter på långsikt som vi i reservafionen har talat för aff de satsningar vi nu gör skallkunna växa och bli meningsfyllda på riktigt lång sikt och för atf fåinformafion som är vikfig för , för miljöforskning och annat. Def är inteminst viktigt sedan del visat sig hur hotat vårt hav är av både oljespill ochgiftiga alger. Jag tror aft def här är en fråga som går tvärs över deolika departementen, och då är def olyckligt atf industriministern för sin delär absolut negativ till . 160LARS (): Infe heller i är förhållandenalika på alla orter, . Det finns variationer också inom , somgör del möjligt att ha olika samarbetspartners allteftersom förhållandenaskiftar. Del verkar på som om är delenda projekt som över huvud taget förekommer inom rymdforskningen, men så är juinte alls fallet. Det finns andra projekt som är med i och som kommeraft utvecklas. Sedan är det faktiskt så, Kersfin , atf def finnsaspekter på som gör att det måste bedömas utifrån vidareperspekfiv än enbart med tanke på forskning och utbildning. Kersfin anseratt i fråga om de polära plattformarna behöver def infe innebära någon risk attengagera sig. Jag är inte så tvärsäker på det som tycks vara. Detkanske kan vara skäl atf även där vara litet försiktig. Slutligen, herr lalman, tror jag alt ochmoderaterna har betydligt övervärderaf Columbusprojekfefs direkta samband ochsammanhang med utvecklingen i . Det finns verkligen inom rymdforskningenen rad andra projekt som är med i och som kan vara med i ochsom kan göra atf fortsatt kommer atf spela en mycket stor roll inomrymdforskningen. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut i ärendet skulle fatfas vid nästa arbetsplenum.) Särskilda regionalpolitiska insatser i länm. 12 § Föredrogs trafikutskottets betänkande 1987/88:26 om särskilda regionalpolitiska insatser i länm. 1987/88:86). Särskildaregionalpolitiska insatser i m. m. 161 (): Som kammarens ledamöter väl känner till,reser upp fill som länets gäster.Intressanta program kommer atl bjudas oss. Vi får i olika grupper se vad deltavidsträckta län har att erbjuda, inle minst ur luristsynpunkt. Blandavslutningsdagens seminarier finns ell med ämnet Turism, framtidensbasindustri. Del hade säkerligen glatt många i om riksdageni bagaget haft med sig ett positivt beslut om personfransporfsföd fill företaginom turistnäringen. Def är någonfing som vi från sida föreslagitflera är i följd, men vi har inte förrän i är lyckats få stöd från ett annatparti, nämligen från och vi är glada för det stödet. Ufskottetsmajoritet har dock infe velat utsträcka transportstödet även till turismen, somhar förutsättningar aff utvecklas fill en av viktigastenäringsgrenen. I stod att läsa:"Äventyrslandet är fyllt av akfiviteter från de finabadstränderna vid kusten, via de orörda älvdalarna lill vildmarken i fjällen.Denna fjärdedel av är nu snabbt på väg mol ell internafionelltturistgenombrott." har velat stödja dem somarbetar med turismen i genom atf minska kostnaderna för resorsöderut. Någon kan tycka att detta inte är något stort och viktigt område, menturism måste marknadsföras på mässor och genom direktkontakter med svenska ochinternafionella reseorganisafioner. Vi skulle frän vårt håll vilja aff Sverigeäven på defta område skulle bli rundare, och vi har därför fört fram frågan omtransportstöd även till turistnäringen. Även om utvecklingen nu låter glädjande positiv så vet viatl många förelag i starten behöver den hjälp som ett transportstöd kan ge. ledamöter var enda reservanter när sammafråga behandlades här i kammaren. Som grund låg en mofion från BrittaBjelle i . har även anslutit sig, och det är vi glada för. Vikanske kan hoppas på fler parfier efter besöket i . Särskilda regionalpolitiska insatser i länm. Att starta ett eget företag och utnyttja sinakunskaper inom ett specialområde utgör ofta enda möjligheten för atf kunna bokvar i mindre tätorter och glesbygd. Detta gäller överallt i , men medNorrlands och särskilt stora avstånd är kontakter med andra delarav och utlandet för marknadsföring och information ofta en storutgiftspost för ett nystartat företag. Def personfransporfsföd som riksdageninrättade 1986 hade kunnat vara lill större hjälp om inle gränserna salts såsnävt. har skett en viss uppmjukning, det kan jag gärna hålla med om, men fortfarandeverkar inte utskottets majoritet av socialdemokrater, vpk och moderater viljainse atf även egenföretagare kan behöva detta stöd. Man förutsätter aftföretagsamhet startar med minst en anställd och att del är hans eller hennesresor som man sänker kostnaderna för. Jag tror vi kommer aft kunna få se mångaexempel i på företag som arbetats upp av ägaren själv och däranställningar av ytterligare personal skett först vid en viss utvecklingsnivå. Det är ofta yrkeskunniga arbetare, t. ex. verkstadsmekaniker,som av olika skäl - def kan vara företagsnedläggning - vill starta egenverksamhet. Man måste tycka def är egendomligt att det stora partiet i norr,socialdemokraterna, inte kan se det befogade i aft stödja en sådan satsninggenom aff minska resekostnaderna. Socialdemokraterna brukar ju framhålla aftman arbetar för ett företagsvänligt klimat. På denna punkt stämmer inle detta.