prot · GB09130 · 1987-12-31 00:00:00 — Det ärlitet svårt att backa i fråga om detta, , det har jag insett. De tre borgerliga partierna har varit undanglidande här.Hugo har talat om ett öppet register som någonting så ytligt som attvi måste delta i en internationell tävlan. Han menar atl vi skall vänta och sehur spelreglerna blir med borgarnas politik. Detta är ganska märkligt. Vad deborgerliga partierna borde svara pä är om de i dagens läge kan tänka sig attinrätta t. ex. en speciallag som fråntar strejk-,förhandlings- och avtalsrätten. Det är denna fråga som de måste svara på, mendet har de inte gjort. Jag vill atf säger något om den tekniskakonstrukfion och om vad som pågar när def gäller skattebefrielse. Det ärmånga som vill veta litet mer om detta. Någon insyn måste väl ändå få finnas ivad regeringen håller på med just . 62 (): Två gånger har jag frågat vad han ser för långsikfighet i den proposifion som vi nu behandlar.Jag ställer den frågan för tredje gången, men jag är helt övertygad om aftBirger Rosqvist infe har något svar. Om han inte skall behöva erkänna att han istort sett är tomhänt i denna fråga har han den andra möjligheten, nämligen atfvälja aft tiga. Genom subventioner löser man inle sjöfartens problem pålång sikt. Man löser dem bara för högst åt gången; det kan klart utläsasav proposifionen. Det är det som gör att låter sig drivas på avViola . Def är en negativ bild som jag far med mig från denna debatt.Det är en bild av att regeringen slår handfallen i fråga om de långsiktigalösningarna. När det gäller det internafionella sjöfartsregistret iNorge har trafikutskottets ordförande presenterat en egen historieskrivning omvad som hände i när man där diskuterade och beslutade om detta register.Det blir med andra ord en dålig Norgehistoria, tycker jag. Det är synd atl vi idenna debatt inle kan skildra den verklighet som man har upplevt i värt grannlandNorge. , statsminister medverkade själv aktivt islutskedet då hon sammanjämkade de motsättningar som fanns mellan politikernaoch de fackliga organisafionerna. Om def råder inget som helst tvivel. Detfinns en klar historieskrivning om detta, . Jag troratl har rätt på en punkt när def gäller utvecklingen i idenna fråga, nämligen att denna lösning inte skedde utan vånda. Men i dagtror jag atf inte bara poUfikerna utan även de som berörs av detta, 78 främst sjöfartsnäringen, är i stortsett nöjda med det resultat som uppnåddes. Jagvill i denna debatt avslutningsvis säga aft svensk sjöfarts framtid kräver Pröt. 1987/88:130 en icke-socialistisk regering, om det skall ske någrainsatser som får verkan på lång sikt. Detta står helt klart.Sjöfartens framtid avgörs tydligen . Anf.63 (): Atf kommunikationsministern inte är här förvånar mig inte medtanke på det ointresse han och regeringen visar för sjöfartspolitiken. Men ilikhet med beklagar jag det. TillBirger Rosqvist: Investeringsfonderna är under utredning, men vi vet inte närutredningarna blir färdiga. Jag anser att det positiva med fonderna -atf de gersjöfarten friskt kapital och knyter svensk industri och svensk sjöfart närmarevarandra - är större än det eventuellt negativa. Närsjöfarfen ligger även om hjärtat. Denbedrivs nästan till i partrederiform. Men avdragen har ju minskat ivärde, och därför finns det ingen anledriing atf inte nu se över frågan ochlåta även underskott i partrederierna vara avdragsgillt. har här med eftertryck talat öm vadhan och socialdemokraterna inte vill ha. Det har vi fattat. vill jag ställatre frågor, eftersom jag vet atl har en replikmöjlighef kvar.Vad vill ni göra för aff ha kvar och helst öka oceangående sjöfart under svenskfiagg? Anser att målet är uppfyllt? Om inte, hurtänker ni gå vidare? Eller ännu enklare: Tänker ni gå vidare? 64 (): Per Stenmarck frågade mig vad jag tycker om det om. Det gällde någonfing som heter off shore register. Om jag skallsäga som jag tycker så upplever jag det som om har frågatom någonting som hon inte visste vad def var. Då är det inte så lätt att svara. TillViola vill jag säga att vad jag sade i mitt första inlägg gäller ocksånu. Jag har inte ändrat uppfattning om internationellt register. Jag ändrarinte den uppfattningen under en debaft. Den är långsiktigt grundad. Och långsikfighetenkommer tillbaka till. Jag vet inte hur jag skall ta HugoBergdahl. Men jag kan säga att vi tar detta beslut som långsikfigt. Varjeriksdag kan ändra på de beslut vi fattar. Vad vi än fattar för beslut här - omdet så skulle ha varit att ha ett internationellt register - kan en kommanderiksdag ändra på beslutet. Så långsikfighet in absurdum finns inte. frågade mig slutligen om målet för sjöfartspolitiken i ochmed detta beslut var uppfyllt. Ett mål blir aldrig uppfyllt. Målet skall manhela fiden ha framför sig. Man skall sträva efter atl hela liden flytta framsina positioner. frågade vidare vad jag vill göra beträffande oceangåendetonnage. Låt oss pröva det vi föreslår, atf slopa skatten och minska de socialaavgifterna, så får vi se vad som inträffar. Jag tror det kan vara en hyfsad ochbra medicin. Sjöfart ärett ämne som engagerar många. Jag fog själv upp 1987/88:130 behovet av beredskapsåtgärder under kris- och krigssituafion. mtevarför ni nu har sprungit ifrån vad ni fidigare föreslagit. underfund med aff def ni föreslog inte var sålyckat, aft man skulle bemanna Vissa sjöfartspolitiska j. ; .j j människor? atgar er j j. fgiför mig ett brev som är daterat . mig friheten atf läsa uppbrevet. Det är ställt till ombudsmannen , dåvarandeombudsman i Sjöfolksförbundef, sedermera förbundefs ordförande: "För vårfolkförsörjning äro handelsförbindelserna med andra länder av den allra störstabetydelse. Hundratusentals anställda inom exportindustrin äro för sin utkomstberoende av att svensk avsättning på världsmarknaden kan upprätthållas.Tillförseln utifrån är av stor betydelse för såväl hemmaproduktionen ochtransportväsendet som för den direkta konsumfionen. Sjöfarten spelar i dessaavseenden en viktig roll som den direkt tillför landet inkomster. Sjöfolkettjänar i sin gärning vitala nationella intressen. Dettagäller redan under fredliga fider. Det gäller icke mindre under ofredstid. Ävende neutralas svårigheter ökas då och särskilt sjöfarten vanskliggöres genomfarorna för uppbringning eller sänkning av fartygen. Inför de nya riskernaställes sjöfolkets mod och pliktkänsla på hårda prov. Detsvenska folket har förvisso med varm känsla tänkt på vårt sjöfolk och dessvackra pliktuppfyllelse under de hårda och farofyllda förhållandena under desistförflutna året. Det är för mig en kär pUkt, af t uttala fosterlandets tackoch beundran för sjöfolkets uppoffrande insatser under denna fid. För dem, somdärvid låfit sina liv, böja vi våra huvuden i vördnad." Brevet är undertecknat avPer . Anf.65 PER STENMARCK (m): säger sig infe känna till vad ett internationelltsvenskt register skulle komma atf innebära. Låt mig då säga atf det gör välegentligen ingen. Def är just därför som vi inte skall fatta ett konkretbeslut, utan låt oss utreda det hela och införa det vid något senare tillfälle.På def viset är det lämpligt att arbeta i och med aft socialdemokraterna intevar beredda aft fatta ett beslut om delta då vi förra gången hadefrågan uppe. Påett sätt tycker jag att def ligger en motsägelse i regeringens proposifion. Åena sidan visar man en medvetenhet om atf högt skattetryck är skadligt förföretagande. Def är naturligtvis en insikt som är en glädjande nyhet. Å andrasidan gör man egentligen ingenting alls åt problemet. Desvårigheter som svensk sjöfart har aff kämpa med har klara likheter med deproblem som andra svenska företag har när det gäller att hävda sig i deninternafionella konkurrensen. Anledningen är densamma: Det är de höga skatterna.Detta vill vi angripa genom våra förslag om ett svenskt internationelltregister, om lägre skatter för de ombordanställda med bättre möjligheter attinvestera och allmänt sett lägre skatter. Socialdemokraterna vill egenfligenbara cementera dagens problem. I motsatstill har jag inget citat , men väl ett som bara ärnågon månad gammalt. Det är citat från en 80 Rosqvist närstående tidning, nämligen tidningen i . ledarsidan i tidningenskrevs så här om debatten kring sjöfarten: Prot. "Redarstödetsänker visserligen kostnaderna för svensk bemanning, men fortfarande kvarstår en klar skillnad. Redarstödetkan ses som en utskrivning av huvudvärksfableffer till en dödssjuk i väntan på atf ett mirakel ska ske. Menvisar det sig att försöket misslyckas kanske också lill sist vi i Sverigeställs inför ödesfrågan: Skavi fortsätta den inslagna vägen även om det innebär aft svensk sjöfart flaggasut och inget blir kvar? Ellerska vi acceptera ett internationellt register -dvs ufländskalåglöne-besättningar - på fjärrsjöfart som gjort? Ibåda fallen förlorar svenska sjömän jobb. Men införs ett 'norge-register'bidrar sjöfarten åtminstone till en förbättrad svensk bytesbalans." Under detta anförande övertog andre vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar. Anf.66 (): De två sista meningarna i Per Stenmarcks inlägg tycker jag varväldigt bra, och jag instämmer helt i vartenda ord där. Vibegär en skyndsam utredning om möjligheten att få fram ett svensktinternationellt register av något slag, som kan rädda åtminstone fartygen kvarunder svensk flagg. svarar att de åtgärder som vi skall beslutaom kanske klarar problemet. Men kommunikationsministern har ju faktisktredan sagt att så inle blir fallet - det är en av de få saker han säger. Detbehövs alltså någonfing annat också. Vi har lagt fram ett förslag, och jag hartvå eller sagt att jag kan tänka mig även andra lösningar. Jag harhänvisat till , som har arbetat fram förslag omett off shore-register. För att inte trötta kammaren har jag inte läst uppprogrammet innantill. Dessutom är programmet inte antaget av förbundetskongress, som skall hällas . Men jag ville fästa uppmärksamheten på dettaförslag här, eftersom en facklig organisation står bakom. Defta är alltsånågonting som och hans kamrater kanske kunde tänka sig att tafasta på. BirgerRosqvist talar varmt för att vi behöver ha sjömän, om det blir kris. Ja, tänkpå det den gången vi skall besluta om jordbruksavtalet! Vi behöver faktiskt habönder för att producera mat. Anf.67 (): Först vill jag gärna instämma i den hyllningssång till den svenskesjömannen som framfördes i det brev som lästes upp av ordföranden itrafikutskottet. BirgerRosqvist återkom ändock till detta med långsiktiga lösningar när del gällersjöfartspolitiken och undrade om det inte är tillräckligt all vi talar om, attvi vill ha långsiktiga lösningar. Nej, , vi kan väl vara överensom att detta med aft bara föreslå subventioner - för propositionen innehålleringenting annat konkret - är ingen lösning på lång sikt. När villveta innehållet i det internafionella register som vi 81 6Riksdagens protokoll 1987/88:130 1987/88:130 föreslår rekommenderar jag helt kort aff läsa vår reserva- Statlig lokalförsörjning, m. m. Där framhåller viatt vi vill ha en utredning. Den skall komma till stånd mycket snabbt och intearbeta alltför . Vi förordar i vår reservation atf man tar del utkast somdet har beslutats om i och som diskuteras i somutgångspunkt för vidare diskussioner och på den grunden utformar ett register,passande för det svenska samhället och den svenska sjöfartsnäringen. Överläggningeni detta ärende var härmed avslutad. (Beslut fattades efterdebatten om socialförsäkringsutskottets betänkande Kammaren övergick till att debatterafinansutskottets betänkande 26 om statlig lokalförsörjning och vissa anslag /89 inom verksamhetsområde. Statliglokalförsörjning, m. m. 68 (): Till finansutskottets betänkande nr 26 finns en gemensam borgerligreservation fogad om och den statliga lokalförsörjningen. förespråkar vi reservanter en översyn av status ochorganisafion, eftersom vi anser att de förslag fill förändringar som framförs ipropositionen och som följs upp av utskottets majoritet inte är tillräckligtlångtgående. Det är helt enkelt inte möjligt, anser vi, att inom ramen för de iproposifionen angivna riktlinjerna uppnå en effektiv och kundorienteradordning. Detnuvarande systemet för statsförvaltningens lokalförsörjning bygger på en ansvars-,kompetens- och befogenhetsfördelning mellan de myndigheter som anskaffar,förvalfar och upplåter lokaler - lokalhållare - och de myndigheter som brukarlokalerna- lokalbrukare. Inom huvuddelen av den civila statsförvaltningen ärbyggnadsstyrelsen lokalhållare. förvaltar en lokalytapå 8,9 miljoner m, varav ca 5,8 miljoner m utgör statsägda lokaler. Byggnadsstyrelsenär i sin tur uppbyggd på fem regioner och den centrala förvaltningen på sjubyråer. Verket har drygt 2 000 anställda, varav ca 750 är sysselsatta medfastighetsdrift och ca 400 med byggnadsverksamhet i egen regi.Egenregiverksamheten omsätter ca 250 milj. kr per budgetår. Måletför det förnyelsearbete som regeringen förespråkar är att , regeringenoch myndigheterna bör lägga ökad vikt vid lokalkostnaderna och derasförändringar. Verksamhet och lokalförsörjning bör prövas samlat.Lokalförsörjning bör prövas långsiktigt. Myndigheter bör ges ökade möjligheteraff under kostnadsansvar disponera resurser för lokaler. Handläggningen avlokalförsörjningen bör i ökad utsträckning kunna delegeras till myndigheterna.Den statliga lokalförsörjningen bör i ökad mån samordnas. Enligtvår uppfattning däremot är det inte möjligt att inom ramen för dessa riktUnjeruppnå en effektiv och "kundvänlig" ordning vad avser sfatsförvalt- Def finns, anser vi, flera modeller för aft uppnå en merdecentraliserad och därmed "smidigare" fastighetstjänst på denstatliga sidan. Jämförelser kan göras med del privata näringslivet. På senaretid har ju många industriföretag överlåtit sina fastigheter på specialbolaginom koncernen och i flera fall sålt dem. Andra föredrar att hyra lokaler avspecialiserade fastighetsbolag. I ytterligare några fall har företag sålt sinafastigheter med återköpsräff för atf hyra dem. Staten skulle i likhet härmed kunna dela uppbyggnadsstyrelsen på flera statligt ägda men självständiga bolag eller ocksåanförtro lokalförsörjningen åt fastighetsbolag som även har privat kapital. Entredje modell är att staten hyr lokaler av privata bolag. Möjligheter finnsalltså att pröva olika vägar liksom att helt låta de olika myndigheterna självafå bestämma över lokalanskaffningen. Varför kan t. ex. inte stora universitetsom eller själva få ha hand om sinbyggnads- och faslighetsförsörjning? Kompetensen finns och verksamheten ärtillräckligt stor för atf bli rafionell enligt min uppfattning. Nej, det stora problernet med nuvarande ordning är affbyggnadsstyrelsen saknar konkurrens inom sitt område. Därmed är det svårt atfbedöma verksamhetens effekfivitet. De skillnader i redovisningssystem somföreligger medan och på marknaden verksamma fastighetsbolaggör det svårt atf utan ingående analyser påvisa skillnader i lönsamhet ochavkastning. Det som emellertid vid en snabb jämförelse frapperar ärden stora serviceorganisationen hos . I stället för att köpautrednings- och projekleringstjänster, inredningsrådgivning m.m. som mångaenskilda fastighetsbolag gör har man dem inbyggda i den egna organisafioneninom . Fluktuationer i behovet av tjänster kan därmed infesnabbt avspeglas i kostnadsanpassningar på dessa områden, vilket jag tycker ärbeklagligt. Jag anser, herr falman, att vad som behövs är konkurrens.Byggnadsstyrelsen bör överföra den förvaltande verksamheten till två ellerflera fastighetsaktiebolag. En väg kan vara att göra indelningen regionalt,ungefär i överensstämmelse med den nuvarande regionala indelriingen. En annanväg kan vara atl dela upp fastighetsbeståndet i två fastighetsbolag med sålikartad sammansättning av fastighetsbeslåndet som möjligt och låta dem arbetaparallellt på marknaden. Statliga myndigheter söm har konstaterade behov av nyalokaler kan förutom fill de stafiiga fastighetsbolagen även vända sig tillprivata företag och inhämta offert på bästa och billigaste alternativ. Destatliga fastighetsbolagen får också som naturliga delar av- sin verksamhetompröva och omförhandla nuvarande hyressätfning samt se överfasfighetsinnehavet, varvid såväl inköp som försäljningar kan aktualiseras,allt med ambifionen att uppnå så god avkastningsförmåga som möjligt på detinsalta kapitalet. Fastighetsbolagen kan sedan efter bildandet introduceraspå börsen i likhet med andra fastighetsbolag. Staten kan även vända sig direktlill olika fonder som , SPP och andra enskildakapitalförvaltare med erbjudande om försäljning av delar av fastighetsbolagen.Det har enligt min uppfattning betydande fördelar i flera avseenden. Stadig lokalförsörjning, m.m. statens fastighetsinnehavtill fastighetsbolag kan kapitalmarknaden direkt tas i anspråk förinvesteringar, varigenom bl. a. den fördelen uppnås atf den statliga budgeteninte belastas. Det totala värdet av de fastigheter som ägs av staten och somförvaltas av uppgår till mellan 25 och 30 miljarder kronor.En privatisering av delar av statens fastighetsinnehav skulle minska den offentUgasektorns omfattning som en ökad konkurrens skulle erhållas påfastighetsmarknaden, till båtnad för aUa parter. Med det anfördayrkar jag bifall till reservationen. Anf.69 (): Ett betänkande med rubriken lokalförsörjning och vissa anslagför /89 inom verksamhetsområde låter intesärskilt fantasieggande. I det här fallet anser jag att innehållet nog ärbetydligt mer spännande än rubriken låter ana. Ibetänkandet behandlas fyra punkter - utökade bemyndiganden till regeringen,och den statliga lokalförsörjningen, investeringar samtslutligen inredning, utrustning m. m. Jagskall säga några ord om de tre första punkterna och något kommenteraden enda reservationen, vilken alldeles så utförligt harredovisat. Strävanär att beslut om lokalförsörjning i ökad utsträckning skall kunnadecentraliseras och delegeras. Förutsättningen för att detta skall kunna ske äratt regeringen får ökade bemyndiganden av . föreslåratt regeringen skall få fatta beslut om investeringar och s. k. åtgärdsprogramupp fill 50 milj. kr. är gränsen i båda fallen 4 milj. kr.Dessutom föreslår utskottet att regeringen skall få bemyndigande atf fattabeslut om försäljning upp till 50 milj. kr., även detta per objekt. Här ärgränsen nu 5 milj. kr. Finansutskottetanser att strävan till decentralisering och delegering är bra och delarregeringens uppfattning att de justeringar av beloppsgränserna som jag här harnämnt är rimliga. Regeringenbör i budgetpropositionen informera om investeringsförslag över 25milj. Dessutom bör frågor om bortskrivning av tillgångsvärden förinvesteringar, orti avskrivningarna avviker från praxis, underställasriksdagen. På det sättet kan utöva sin kontrollmakt, vilketsjälvfallet är viktigt. proposition som detta betänkande behandlar sammanfattas riktlinjerna förden stafiiga lokalförsörjningen i sex punkter. har också berörtdessa punkter. Jag tillåter mig ändå att göra detta på nytt, för de är viktiga.De, av mig något sammandragna, sex punkterna är följande: Ökad vikt skall läggas vid lokalkostnaderna ochderas förändringar. Verksamheten ochlokalförsörjningen bör prövas samlat. Prövningen skall varalångsiktig. Myndigheterna bör få ökademöjligheter att under kostnadsansvar disponera resurser för lokaler. Handläggning bör i störreutsträckning kunna delegeras. Det skall ske en ökadsamordning. Syftet är att myndigheterna, inom ramen för sinaresurser, skall kunna väga lokalanvändning mot annan verksamhet. sägsdet i propositionen att skall ha en övergripande roll vidanskaffning av bl. a. kontorslokaler för hela statsförvaltningen inkl.affärsverken. Det är fill denna punkt som den reservafion som jag tidigaretalade om anknyter. Jag avstår från att göra en sammanfattning avreservationen. Som jag inledningsvis sade har ju faktiskt gjortdetta på ett enligt min uppfattning bra sätt. Utskottetsmajoritet anser inte att fastighetsförvaltningen skulle bli effektivare om dendelades upp på flera fastighetsbolag, i varje fall inte axiomafiskt. De krav påplanering, samråd, angelägenhetsgradering och besparing som är nödvändigatillgodoses bäst, menar vi, om förvaltningen finns under en enhet. Dettainnebär naturUgtvis inte att inte skall kunna övervägaförsäljning av fastigheter om detta leder fill en effektivarefastighetsförvaltning. Statligt ägande och eget byggande skall inte vara ettsjälvändamål. Dentredje punkten jag nämnde har rubriken . I proposifionen föreslåsatt investeringarna inom ansvarsområde skall redovisassamlat i form av en rullande treårsplan. På detta sätt kommer att fåta del av ett samlat material beträffande investeringar under de kommande treåren. Det blir fråga om en prioritering inom departementens resp,ansvarsområden men också mellan departementen. Två utskott, utbildnings- ochjustitieutskotten, har yttrat sig till finansutskottet i denna del. Inget avutskotten har något att invända i principfrågan. mening bör det även ankomma på berörda utskott attpröva lokalförsörjningsfrågorna. kommer atf inhämta yttrandenfrån dessa utskott. Prioriteringen inom resp. beredningsområde bör göras avvederbörande utskott. Om något utskott skulle anse atf medelsramen bör utökas,får denna fråga behandlas av finansutskottet. Utskottet kommer då att övervägade samhällsekonomiska effekterna och, inte minst vikfigt, i vilken utsträckningde kan finansieras. Investeringsbehovetunder beräknas fill 800 milj. kr. , alltsåsammanlagt 2 400 milj. kr. Utskottet har ingenfing att invända mot dessaberäkningar. Vi är medvetna om att beloppen börbefraktas som preliminära. Som jag hoppas har framgått av vad jag har sagt stöder jag de förslagtill beslut som finansutskottet har lagt fram i detta betänkande. Men försäkerhets skull yrkar jag bifall till hemställan i finansutskottets betänkande26 i alla dess delar och avslag på den föreliggande reservationen. Statliglokalförsörjning, m. m. 70 (): Eftersom säger att utskottsmajoriteten inte axiomafisktanser att det blir bättre med en uppdelning av byggnadsstyrelsensfasfighetsinnehav, förvånar det mig att man stannar på halva vägen. Genom desex punkter i utskottets betänkande som redovisade har man juredan talat om att det skall ske en viss decentralisering av verksamheten ochatt de enskilda myndigheterna skall få större frihet. Varför inte fortsättahela vägen ut, ? Prot.1987/88:130 Även internt inom diskuterar man ju attregionalisera verksamheten,så atl man bara har kvar ell centralt kontor i för vissaprojekteringsuppgifter av central natur och regionerna i övrigt skall varasjälvständiga. Då är man nästan framme yid den modell som vi borgerligareservanter har förespråkat. Varför infe pröva denna modell för alt se om denfungerar bättre än det nuyarande systemet? Kan jag få ett svar på den frågan,är jag tacksam. Stadig lokalförsörjning, m. m. 71 (): Jo då, , def skall bli ett svar:Skälet är naturiigtvis att vi inte tycker atf detta är halva vägen, utan attdef är att gå hela vägen, i varje fall . Def finns enligt vårmening inget skäl för atf i nuvarande situation så aff säga gå utför vägen ochnedför stupet, som def måhända skulle kunna bli fråga om. Vi menar aft förslaget är ett bra initiativ och innebär enomprövning samt ett försök till aff göra äneffektivare. Vi tror alltså aft detta är den rätta vägen, RuneRydén. 72 (); Det är synd aft inte riktigtbeträder vägen. Jag tycker all det finns anledning aft tänka på det gamlaordspråket om att friskt vunnet är hälften vågat. Men del har gjort. Om man gör denna uppdelning, kommer det ju bara att görasvissa förändringar av kungl. Man kommer inte att uppnå deeffekter som vi eftersträvar, dvs. en bättre organisation, effektivare fastighetsförvaltningoch bättre ekonomi, vilket skulle göra atf de myndigheter som anlitar kungl.byggnadsstyrelsen också får möjligheter att utnyttja sina lokaler på ettbilligare och effektivare sätt och fä en kundvänligare orientering än förnärvarande. 73 (): Jag kan faktiskt inte motstå frestelsen atttala om för att han vände på ordspråket. Det lyder: "Frisktvågat är hälften vunnet." Vi tycker alt vi vågar friskt -vägen är beträdd.