prot · GB09129 · 1987-12-31 00:00:00 — Visserligen togriksdagen saken i egna händer genom att besluta atf det skall bli skärpningarav straffen vid frafiknyklerhetsbrott på sjön, men fortfarande saknas detadekvata verktyg för att bekämpa onykterheten fill sjöss. Symptomatiskt är aftansvaret för atf motverka alkoholkonsumtionen på sjön har överlåtits tillalkoholförsäljarén själv, nämligen Systembolaget: Vi har en bra alkoholpolitisk målskrivning, men denbrister i kraft och konsekvens. Jag har några exempel. I regeringens skrivelse1987/88:172 om Omminskning av alkoholkonsumtionen i folkhälsan, som kom förnågra dagar sedan, framgår det att det huvudsakUga målet är att förbättrabefolkningens hälsa. Ordet alkohol nämns knappast, än mindre åtgärder mot vårstörsta hälsofiende. Det enda konkreta jag har hittat i det 28 sidor långaaktstycket är att en s. k. folkhälsogrupp skall bildas. Man kan säga att detbyråkratiska inslaget har fått en förstärkning, men de aktiva åtgärderna saknaseller har glömts bort. Ändå har vi en rad kända fakta som borde utgöratillräckligt oroande signaler. Vi vet att alkoholenorsakar en för tidig död hos ca 5 000-6 000 svenskar . Vi vet attalkoholen är den vanligaste dödsorsaken för män i vissa åldersgrupper. Vi vetockså att alkoholen belastar sjukvården och att den är en av de tyngstautgiftsposterna någonsin, vi vet att alkoholen har funnits med vid nära entredjedel av dödsolyckorna i trafiken, och vi vet att alkoholen är den heltdominerande faktorn vid våldsbrott. I detta läge förhåller sig regeringen lugnoch tar det hela med ro. Detta är oroande! har vi fått nyasignaler, fru statsråd, om att alkoholförsäljningen iår har ökat . Siffran kan verka liten, men det här betyder att det harsålts miljontals fler liter sprit, vin och öl än fidigare. Det finns uppenbarUgenbrister i informationen. I en artikel skriven av CAN:s chef , medden hårda , framgår det att ungefär trefjärdedelar av ca 10 000 tillfrågade elever i årskurserna 6-9 uppger att deinte har fått någon droginformation alls eller endast någon enstaka fimme underdet senaste läsåret. Ändå skall denna informafion enUgt läroplanen vara ett avde viktigaste inslagen. Det skedde en uppryckning ,men påpekar i sin artikel att en klar försämring har skett desenaste åren. Minfråga blir: Är statsrådet beredd att tala med utbildningsministern om dennabrist i vår alkoholpolitik? Prisinstrumentet,som skulle vara ett av de mest effektiva medlen, används sällan eller sent.Först efter påtryckningar här i blev det en prisjustering. Harregeringen för avsikt att mer konsekvent ändå använda prisinstrumentet i kampenmot alkoholmissbruket? Närdet gäller trafiknykterheten har företrädare för motororganisationerna sagtatt det är viktigt och rikfigt att ha en principiell nolUnje. Är statsrådet,utifrån sitt ansvarsområde, beredd att förorda en principiell nollinje itrafiken? Har regeringen inte gjort något? Jo visst, men min invändning ärnärmast att man gör fel saker. En sak som har hänt denna vår är att frustatsrådet fillsammans med regeringen har introducerat ytterligare enalkoholsort i alkoholbutiken, nämligen det nya lätfiättvinet. Vinet är starkareän starköl, så det lätta var tydligen beskattningen - inte alkoholstyrkan. Finansministern har, medsina kunskaper om att alkoholskadorna kostar ca , varitmed om att under glamorösa och guldkantade omständigheter invigaspritfabriker. Här gäller kortsiktiga exportinkomster och ett bra utfaU i Vin-& Spritcentralens ekonomiska bokslut. Det är vodkan som är absolut, intedet socialpolitiska ansvaret. Står Vin- & Spritcentralens mål i samklangmed regeringens och riksda- gens egen målsättning? Ja,här reser sig frågorna, och svaren uteblir eller hänger i luften. Jag tycker,fru talman, att statsrådet är skyldig denna kammare ett klarare besked. Jag får tacksamt notera att jag gett ett snäUt svar. Det hade varitvärre om svaret hade varit dåligt. tar på olika sätt upp regeringens brist på handlingskraft. 1977 årsalkoholpolitiska beslut ligger fast. Det har vi vid många fillfällen i olikadebatter i denna kammare slagit fast. samfiiga partier står bakombeslutet. Vianvänder på olika sätt de medel som alkoholpolitiska beslut har gettregeringen och . Det är viktigt att påpeka att det inte bara är regeringensom har att förverkliga dessa mål. Det bedrivs ett mycket intensivt arbete utei olika slag av organisationer, som på ett bättre sätt än när en statligmyndighet griper in når människor. Jag hörde inte nämna alkohol-och och framför allt inte den grupp som vi kallarBOMAN-gruppen, som arbetar med en intensiv verksamhet tillsammans medorganisationerna för att nå ungdomen. Jaghar tidigare i en interpellationsdebatt här i kammaren med en lång redovisning av den verksamhet som BOMAN-gruppen har bedrivit ochkommer att bedriva . Det gäller alltså också aft gruppen får ettförlängt förordnande. Men det allra viktigaste är kanske att vi når ut tillungdomen med denna information. Jagvill framhålla att också jag har läst den nämnda artikeln av omANT-undervisningen. Jag skall naturligtvis skaffa mig mera kunskaper ombakomliggande faktorer. I propositionen om en samordnad, intensifieradnarkotikapoUfik togs dessa saker upp. Man sade där att det var vikfigt med enutökning av ANT-verksamheten. Dessutom anvisade man speciella medel i detsammanhanget. Självfallet är det viktigt att man når ut till skolorna, men detär också viktigt att man på andra sätt kan nå ut till ungdomar med sådan härinformation. NärElver och jag senast hade en debatt här i kammaren överlämnade ElverJonsson till mig landsförbunds program. Jag tycker att detär ett bra program, men jag kan inte se att det finns några nya, radikala medeli det programmet som regeringen har missat. Man kanske kan uttrycka sig så, attprogrammet irinehåller mer av allt det som vi redan har. nämnde att försäljningen av alkohol har ökat. Ja, det har skett vissatrendbrott. Men vi kan ändå konstatera en minskning . Naturligtvisskall vi studera vad som är orsaken till att försäljningen har ökat. internationella statistiken över alkoholkonsumtionen i världeri liggerSverige faktiskt på tjugonionde plats. tillhör alltså inte den gruppländer som har en mycket hög alkoholkonsumtion. Men för den skull skall vinaturligtvis infe låta bli att effektivt ta itu med dessa frågor. Jaghar sagt att överväger en eventuell sänkning av dentillåtna promillehalten i trafiksammanhang. Men jag har väldigt svårt attförstå hur man över huvud taget skulle kunna genomföra en nollinje. Omminskning av alkoholkonsumtionen i Om minskning av alkoholkonsumtionen i har sagttill mig atf det i så fall inte går att dricka filmjölk eller aft äta frukt,för det kommer aff ge utslag. Jag tror därför att vi kanske måste välja enannan, mera rimlig linje. Frågan om lätfiättvinet tycker jag är en fråga somnykterhetsrörelsen driver in absurdum. Jag har diskuterat dessa saker inte baramed Vin- & Sprifcenfralens chef utan också med Systembolagets chef. Densenare är ju partikamrat till , och även han har väldigt svårt attförstå den här reaktionen. Man har nämligen ingen annan uppfatining vare siginom Systembolaget eller inom Vin- & Spritcentralen än den atllälllättvinet infe kan utgöra def hot som det talas om mot förbättringar ialkoholpolitiken. Jag tycker således att borde ägna sig ålall försöka åstadkomma de åtgärder och insatser som vi är överens om behövs, istället för att reagera på införandet av lätfiättvinet. 30ELVER (): Jag ställde några frågor lill GertrudSigurdsen. På del sättet fick statsrådet en chans att ge några besked. På ettpar punkter gav hon också ullryck för sina åsikter. Dessutom hänvisade hon till1977 års alkoholpolitiska beslut och sade att detta ligger fast. Jag anar altdet i defta låg något av en klagan över att det så ofta talas om dessa saker.Poängen i detta sammanhang är ju främst alt det rör sig om ett bra beslut, somär brett förankrat både i och bland människor i allmänhet. Problemetär dock att regering: en inte vill leva upp till detta beslut. Av denanledningen återkommer jag och andra med en viss envishet lill frågan. Vi menarall det inte behövs några beslut om nya åtgärder. I stället skall sådantgenomföras som vi redan är överens om. Prisinstrumenfet ochinformationsverksamheten är två grundläggande inslag i detta sammanhang. Mendet är uppenbart att def finns brister. sade att regeringen tycker altorganisationerna kan göra många saker bättre, och jag instämmer i detta. På denpunkten är vi rörande överens. Men problemet är all regeringens egna organvidtar åtgärder som går stick i stäv emol det alkoholpolitiska beslutet. Jag fick inget svar på min fråga om Vin- &Sprifcenfralens mål - från del hållet talar man ju om sina succéer och om sagansom har blivit verklighet när det gäller exporlframgångarna - slår i samklangmed de alkoholpolitiska beslut som är satt att försvara. hänvisar till den debatt som vi hade inovember här i kammaren. Men, fru talman, jag tycker faktiskt att statsrådet dåvar väl så bra som hon är . Då sade hon att det är viktigt med enomfattande opinionsbildning och en aktiv prispolilik. Vidare sade hon att enreglering och en kontroll av alkoholförsäljningen måste tillmätas störrebetydelse . Det är dock på dessa punkter som det har brustit. Underdet senaste halvåret har vi nämligen inle fått en bättre lingens ordning. var ledsen över att jag inle nämndeBOMAN-gruppen eller . av skälen lill alt jag inle nämnde dessa varfaktiskt all jag i den här korta kammardebatten inte ville upprepa vad somsagts . Def var alltså enbart en ralionaliseringsålgärdfrån min sida. Men när vi nu ändå är inne pä frågan om AN-rådel vill jag fråga:Tycker statsrådet att rimligaresurser står till förfogande, med tanke på de stora uppgiftersom både regering och riksdag har ålagt rådet? Jag tror alltså inte aft det behövs några nya, radikalagrepp. Men för den skull kan vi infe vara nöjda, med hänvisning fill aff vi ligger på tjugonionde plats i världsstatisfiken över alkoholkonsumtion. Vi har ju högtidligen lovat i FN aft minska den höga alkoholkonsumtionen i . Konsumtionen skall minska med en fjärdedel, men i defta avseende är vi på väg att misslyckas. . . Om minskning av alkoholkonsumtionen i 31EVERT (): Jag tycker aft det är bra aff vi är överensbeträffande alkoholpolitiska beslut. Vi upplever nu en ny trend ialkoholkonsumtionen. Vi hade en bra utveckling från mitten av 70-'"taletoch fram till mitten av 80-talef. Men ser vi alltså en förändring ikonsumtionsmönstret. Därför är def viktigt att man funderar över hur vi kanmöta denna nya trend. Till skulle jag faktiskt vilja säga, aft jagtror att det i detta avseende också handlar om konsumtionsufrymme och i sambanddärmed även om priser. Under den fid dä alkoholkonsumtionen sjönk upplevde vien ökning av levnadskostnaderna i förhållande till lönerna. Vi i fickdef alltså sämre och därför sjönk spritkonsumtionen. , när vi har fått defbättre, fordras det fakfiskt atf man med hjälp av skafteinsfrumentel går utlitet hårdare. Vi i socialutskottet har yttrat oss i denna fråga till skatteutskottetoch sagt att man minst bör hålla sig till konsumtionsindex, dvs. att man kanöverskrida detta. Vi har också sagt att prisinstrumenfet skall användas merakontinuerligt. Jag betraktar detta, fru talman, i mycket hög grad som enhälsofråga och jag vill citera ur Folkhälsorapporf 1987:15,där man i stort sett sammanfattar de instrument som skall användas: "Åtgärder måste, som , sättas in mot såvälefterfrågan som tillgängligheten. Åtgärdermot efterfrågan syftar till atf påverka attityder och kunskaper och skapa en allmänopinion för en sänkning av alkoholkonsumtionen ." Jag tror alltså faktiskt att vi nu möter en ny trend.Bruket sprider sig mera. De mot krafter som tidigare fanns har vi inte längre.Därför måste vi nu se upp med dessa saker. talar om att begränsa reklamen och andramarknadsföringsåtgärder, om atf höja priserna och att ge stöd lillföreningslivet, och jag vill gärna understryka vad socialministern sade på denpunkten. Det föreligger väldigt många ansökningar från organisationslivet ombidrag för atl man skall kunna göra insatser. Om vi ytterligare kan stödjadessa strävanden ekonomiskt vore det bra. Del är mycket fillfredsställande aff man inomarbetstagarorganisationerna LO och TCO är så akfiv, framför allt när det gällerkamratstödjande verksamhet. Men även andra organisationer, t. ex.nykterhetsrörelsen och samfund, gör här insatser. Åtgärderna mot tillgängligheten kan exemplifieras, sägersocialstyrelsen, med sänkningen av åldersgränsen för inköp. Man kanske ocksåbör diskutera Om minskning av alkoholkonsumtionen i åldern förservering på restaurang. Andra åtgärder är återhållsamhet med etablering avförsäljningsställen och begränsning av öppethållandetider. Vidare talas det omförbud mot langning. Vi märker nu en ökad tendens till langning. Den saken börytterligare undersökas. Det har här även talats om hembränningen, som är ettproblem. Det finns alltså en grå zon när det gäller försäljningen ochkonsumtionen som vi inte riktigt känner till eller kommer åt. Även den sakenbör man naturiigtvis se på. Alkoholförsäljning medges endast i vissa sammanhang, ochman försöker skapa alkoholfria miljöer. Innan jag slutar vill jag ta upp en annan fråga, som ävenElver var inne på. Def gäller frafiknykterheten. Det är bra aftregeringen annonserar atf man avser att sänka gränsen 0,5 %c. Målet bör varaatl del över huvud taget inte skall förekomma någon alkoholförfäring när mankör bil. Hur def vetenskapligt skall ordnas är svårt att säga. Men tydligen ärvi på väg att få nya metoder aft mäta alkoholhalten, vilka skall göra det möjligtatf ganska snabbt få fram säkra besked om alkoholhalten i blodet. Det kanalltså bli möjligt aff här få en effektivare övervakning, och det ärnaturligtvis vikfigt. Jag har velat ta till orda i den här debatten,närmast med tanke på att vi nu märker att det sker en ökad konsumtion. Vi hadeen lycklig tid när alkoholkonsumtionen minskade med över20 %. är det emellertid en uppgång igen. Eftersom alkoholkonsumtionen ochalkoholskadorna har ett direkt samband, är detta också en hälsofråga i vårnation. 32ELVER (): Medan socialministern samlar sig till enkraftfull deklaration i sitt sista inlägg vill jag instämma i vad EvertSvensson sagt om att vi hade en hygglig utveckling. Den hade samband medköpkraften i samhället. slutsats att när köpkraften ökar måsteprisinstrumentet användas mer akfivt är naturligtvis riktig. Det var också minpoäng att regeringen inte hade dragit den rimliga slutsatsen. Vidare är det intressant att notera att det varsocialstyrelsens skrivelse som citerades av och inte regeringensskrivelse till . Den var, som jag sade tidigare, intetsägande. Manhade tappat alkoholens negativa roll för folkhälsan, och det tycker jag ärillavarslande. Def råder inget tvivel om att det vid sidan avprisinstrumenfet behövs en aktiv opinionsbildning. Utöver lärarutbildning ochlärarfortbildning som gör att lärarna kan klara detta ämne i en svårskolsituation är def vikfigt aff ansvarigt statsråd tar tag i denna fråga. Detär därför jag ber hälsa till utbildningsministern atl det ärviktigt atf man ser över denna fråga. Annars får vi en disharmoni mellan beslutoch utfall. Vi är inte oense om det klara sambandet mellan bruk ochmissbruk. Graden av alkoholskador i en nation hänger helt samman med den totalakonsumtionsmängden. Det är därför viktigt att denna pressas tillbaka. När statsrådet, som jag uppfattade det, var alltför nöjdmed aff vi låg på en hygglig plats i den internationella ligan, får det intefördunkla det faktum atf vi har lovat WHO atf ta krafttag för atf uppnå enrejäl minskning. konsumtionenplanat ut och t. o. m. ökat är det mycketillavarslande. När jag lyssnat till och harjag fått intrycket att det socialpolitiska ansvaret är klart bättre markerat iriksdagen. Min förhoppning är att det skall göra intryck på regeringen. Jagvill inte påstå att det främst är som brister, utan det är henneskamrater i regeringen och inte minst finansministern som brister i socialtansvarstagande. Det var därför jag nämnde den här glamorösa invigningen iÅrhus, där det sades att man nu skulle förverkliga sina exporfinlenfioner. Ochså ger Vin & Sprit ul del här eleganta trycket om sagan om hur man nåttsina mål. Dessa mål står infe i samklang med beslut, och det är rakamotsatsen till ett socialt ansvarstagande i den för folkhälsan viktigastefrågan. Om minskning av alkoholkonsumtionen i 33 (): Jag tyckte att det var väsentligt aft få sägaaff vi hade sämre tider och då minskade alkoholkonsumtionen, även till följd avandra åtgärder som vidtogs samfidigt. Jag ville säga defta eftersom det oftaglöms bort i den här diskussionen. När det nu blir bättre tider, måsteskaffeinsfrumenfet användas i större utsträckning. Jag tror nämligen attprisinstrumenfet är mycket viktigt i sammanhanget. Aft jämföra konsumtion ochalkoholskador är i och för sig komplicerat, eftersom det är fråga om bådemänniskor som dricker litet och människor som dricker mycket. Det är ocksåfråga om ett beroende. Men de facto har priset stor betydelse för konsumtionen.Jag citerade ur folkhälsorapporf därför aft jag tyckte att deffaktiskt låg en poäng i detta, eftersom socialministern i slutet av sitt svarsäger att skall komma med preliminär plan för åtgärder. Då hardet stor betydelse vad säger. Jag tror också att vi kanförvänta oss åtgärder från regeringens sida. Jag har inget behov av elleranledning alt försvara regeringens företrädare på detta område, men det ärklart att regeringen, liksom vi alla, är uppmärksam på att det nu sker enändring i konsumtionsmönstret. Regeringen arbetar med riksdagsbesluti bakgrunden med all kraft och med alla de medel som har ställt tillförfogande. Vi använder prisinstrumentet kontinuerligt. Men vi ärockså överens om att prisinstrumentet måste användas på ett sådant sätt att viinte genom chockprishöjningar medverkar till att vi får en ökning avhembränningen. Prisinstrumentet skall användas på det sätt som det är avsettatt användas. Jag har berättat hur vi på olika sätt försökerintensifiera informafionen. Jag sade också att jag noterat att skolelever harsagt - och det tycker jag är posifivt - att de inte fått fillräckligt medinformafion. Vi skall naturligtvis förbättra informafionen. När def gäller folkhälsorapporten vill jag säga fill ElverJonsson att regeringen väl inte i sin korta skrivning skall upprepa allt somstår i denna rapport. Rapporten har ju delgivits ledamöter.Folkhälsogrup-pen, som skall vara en tvärsektoriell grupp bestående av personerfrån olika Prot.1987/88:129 . delar avsamhället, skall fitta på alla de aspekter som rör ett förbättrande avfolkhälsan. På frågan hur vi mer systemafiskt skall kunna nå vårt mål till år2000 är svaret, att arbetar med en plan för hur vi just på ettsystemafiskt sätt bättre skall klara def. Det är som har detansvaret. När jag, , sade att ligger på 29:eplats bland världens länder i fråga om alkoholkonsumtionen, framhöll jagsamfidigt att detta inte får föranleda oss att inte arbeta med de här frågorna,eftersom vi vet att alkoholen är en av våra svåraste sociala frågor: Därmed, ElverJonsson, har jag sagt vad som finns att säga från regeringens sida . Förste vice talmannen anmälde attElver anhållit att till protokollet få antecknat att han inte ägderätt till ytterligare inlägg. Överläggningen var härmed avslutad. 9§ Svar på interpellation 1987/88:240 om arbetsmarknaden i har frågat finansministern omregeringen är beredd att medverka fill ett program för att åstadkomma en bättrefördelning av arbetstillfällena i . Frågan har överlämnatstill mig för besvarande. Låt mig först slå fast att flera av de frågor PärGranstedt tar upp är kommunala och landstingskommunala. Det är i första handkommunerna och i länet som har ett ansvar för att arbeta för enbalanserad utveckling i och för inomregional balans medinriktning på de sysselsäftningssvaga länsdelarna. Några, av frågorna är sådanasom bereds i samverkan med . befinner sig i en expansiv period.Behovet av, bostäder ökar kraftigt. Denna brist måste byggas bort. Denbyggreglering som regeringen införde och som förlängts t.o.m. 1989har gjort det möjligt att just prioritera bostadsbyggandet. Defta är vikfigtinte minst för att ungdomarna skall kunna bo kvar i sina hemkommuner. Ävenandra, stora byggprojekt kommer att stå färdiga . Alltdetta har inneburit en omfattande inpendling av byggnadsarbetare från detövriga landet. Genom en god balans mellan arbetsplatser och bosfäder iregionen får vi också en bättre miljö. Därför måste arbetsmarknaden ta hänsyntill människornas behov. Det gäller framför allt arbetsplatsernas lokaliseringoch arbetsresornas längd. Trafikpolitiken skall bidra till att ge länets näringslivgoda befingelser samt ge människorna möjlighet aft komma till sinaarbetsplatser. Kollektivtrafiken i har under desenaste åren förlorat resenärer. Det är en utveckling som måste brytas bl. a.genom att höja kvaliteten i kollektivtrafiken genom bättre service, störrebekvämlighet och Def är angeläget att invånarna erbjuds ett bättre alternativ änprivatbilism. Defta är viktigt infe minst ur hälso- och miljösynpunkt. Regeringen framhöll i den trafikpolitiska propositionen1987/88:50 att de växande trafik- och miljöproblemen i storstadsregionerna ärså betydande att en utredning måste tillsättas i syfte atf ta fram ett samlatunderlag för begränsning av trafikens hälso- och miljöeffekter istorstadsregionerna. En sådan utredning tillsattes . diskuteras ett stort antal kommunikafionsprojekti och kring . En staflig utredare har fillsatfs för att undersökamöjligheterna att få fill stånd en civil trafikflygplats i , ensatsning som kan bidra till bättre balans i regionen, samt störreinvesteringsobjekt i järnvägens infrastruktur i . Inomlandstinget pågår fiera utredningar om behovet av bättre spår- ochvägförbindelser samt om den framtida kollektivtrafiken. har i sina rikflinjer för den regionalaufvecklingsplaneringen i länet bl.a. fastställt atf man skall arbeta för attutveckla arbetsområden utanför länefs centrala delar, minska avståndet mellanbostäder och arbetsplatser samt minska obalansen mellan skilda länsdelar, bl.a. genom satsning på . etablering i avdelar av sin verksamhet är ett exempel på omfördelning av statligaarbetsplatser i söderkommunerna. har genom olika utbildnings-, idéutveckUngs-och tränings-akliviteter för näringslivsansvariga tjänstemän frånsöderortskommunerna samt representanter från , landsfinget,utvecklingsfonden och länsarbetsnämnden arbetat för all uppnå ett effektivarenäringspolitiskt arbete på och regional nivå. Utbildningsfrågorna blirallt vikfigare i den regionala planeringen och detta gäller inte minst iStockholm, där kvalifikationskraven på arbetsmarknaden förändras snabbt. Def är med stort intresse jag kunnat följa främstSödertörns kommuner och kommuns arbete för att kunna erbjuda sinaungdomar längre och bredare utbildning. I samarbete mellan bl. a. Södertörnskommuner och Tekniska högskolan i pågår ett arbete med att påSödertörn etablera en särskild arbetsenhet för teknisk högskoleutbildning,knuten fill högskolan. Som ett led i utvecklingen av denna försöksverksamhet medförstärkt ingenjörsutbildning på mellannivå, som beslutatom, erbjöds ungdomar i och kommuner denna utbildning redanhösten 1987. utvidgas denna verksamhet även till ochförslag om ytterligare utökning av försöksverksamheten på prövas förnärvarande inom . Vidare har datorstöddhögskoleutbildning för småföretag startat i kommuner. Delta är några exempel på högskoleutbildningar somlokaliserats till södra delen av . Inom utbildningsdepartementetpågår vidare, med anledning av ställningstagande tillregeringens proposition 1986/87:127 om fortsatt decentralisering inomhögskolan, en samlad och förutsättningslös utredning av frågan om den framtidahögskoleutbild- ningen i bl. a. södradelen av . Jagvill också peka på den stora förändring som gjorts inom arbetsmarknadspolitikensområde och inte minst inom arbetsmarknadsverket.