prot · GB09131 · 1987-12-31 00:00:00 — Sedantill : Nej, jag nedvärderar inte alls frågan omrepetitionsutbildningen; den är mycket viktig. Vad jag vill peka på är att enborgerlig regering utan några som helst problem, såvitt jag försfår, kunde göraen mycket drastisk neddragning av utbildningen. Alla de treborgerliga parfierna var överens om detta i en situation där vi fidigare hadehaft ett lägre antal repetifionsufbildade . harantalet repetitionsutbildade ökat. Snittnivån för 1980-talet ligger på 87 500, vilket är ett högre antal repetitionsutbildade än vi såvitt jagsäger fill har haft vid någon tidpunkt.Det senast redovisade året uppgickantalet till över 103 000. Mot bakgrund av att situationen, i förhållande tilldet förslag som den borgerliga regeringen med somförsvarsminister lade fram vid sitt tillträde, är bättre tycker jag inteaff detta är ett så drastiskt förslag som det kanske kan upplevas. Det är ivarje fall mindre drasfiskt än motsvarande förslag som den dåvarande borgerligaregeringen lade fram för . Slufligenkan man säga att också detta är en illustration fill det skraltigabeslutsunderlag som hade när det gällde att fa ställning inför denkommande försvarsbeslutsperioden. Jag har för mig att denna neddragningaktualiserades så sent som . Det om något visar ju hurman snabbt tvingades att sätta klackarna i marken. Det visar inte på denfasthet och kontinuitet i planeringen som från alla synpunkter är önskvärd ochnödvändig för framtiden. 30 ()replik: Först ettfack till för hans genmäle. Jaggjorde mig skyldig till en liten lapsus - jag tog inte med de väsenfiigasiffrorna i fråga om materielanskaffningen. till1982-1983, då det onekligen fanns borgerliga regeringar och borgerUgriksdagsmajoritet, låg materielanskaffningsanslagen procentuellt högre. 1978/79låg de på och 1981/82 - för att göra det hoppet - på . Def är enavsevärt högre nivå än den som redovisas, . Sedanskall jag fortsätta att läsa ur överbefälhavarens slutremiss. Jag citerade nyssbeträffande kostnadsökningen för forskning och materielut-veckUng.Överbefälhavaren skriver därefter: "Den främsta orsaken tiil attförsvarsmaktens ekonomi urholkats är emellertid de successivt under 1970-och80-talen utökade personalkostnaderna. Resurser har måst tas från de flestaområden för att täcka dessa." Dettaär kända fakta för försvarsutskottet och - det utgår jag ifrån - också förregeringen. Fakta som man måste ta hänsyn till. Def är ju infe särskiltpositivt atf göra nedskärningar på exempelvis dagpenningen och andra socialadelar av den miUtära budget. Vimoderater har föreslagit i fjolårets försvarsbeslut liksom nu en årlig realuppräkning av försvarsanslaget . Det ger nära 11miljarder kronor mer än den prolongering som majoritetsbeslutet innebär. Dessapengar ger möjlighet att förbättra materielanskaffningen och åstadkomma etthyggligare försvar. Men det kommer sannolikt att krävas mer än vad vi förnärvarande föreslår, om vi skall klara hela den problematik som är redovisad avbl. a. ÖB. Fårjag också, herr talman, nämna när det gäller utbildningsvolymen förrepetitionsutbildning att det sorgliga är inställandet av repetitionsövningar.Ungefär 50 % inställs. Det har safts i system. Så var def inte ens under de därnödåren då vi hade en svår ekonomisk kris atf bemästra som försvaretskulle ha sitt. Anf.31 () replik: Tyvärr, , är det inte helt korrekt aft inställandet avrepetitionsutbildningar har satts i system på ett sätt som infe ens hade sinmotsvarighet då krisen i landets ekonomi var som värst. Det var ju, vilketredan sagts, under de borgerUga åren som krisen var som värst, och då varnedskärningarna ännu större. Det antal jag talar om är obestridligt: 49 200 för1978/79. Att det sedan har skett en successiv ökning kan vi nog trots allt varaöverens om. Jagkonstaterar vidare att inte har någon kommentar fillförsvarskostnaderna i vad avser fasta kostnader, som jag berörde i mitthuvudanförande. med en borgerlig regering, 1981/82, då man påborgerligt håll hade ett odelat ansvar för beslutet, hade man i fasta priserräknat ett lägre anslag till försvaret än vad man hade det senast tillgängligaslutredovisade året, dvs. 1986/87. Jag vill påstå atf anslaget, efter detillkommande anslag som försvaret har fått utöver detta senast redovisade, ifasta priser ligger ännu högre, bl. a. beroende på aft inflationstakten juvarit lägre än vad den var fidigare. Man har alltså fåttanslagsökningar. Planeringoch anslag för totalförs varet Planering och anslag för totalförsvaret Slutligen sade med hänvisning till ÖB attförsvaret har fått utökade personalkostnader och att detta är en viktig faktor.Def är ju en självklarhet. Om det konstaterandet inte skall bU fullständigtmeningslöst, får man väl t. ex. säga att man tycker att det är fel att försvarethar fått ökade personalkostnader. Jag tillhör inte dem som anser att det ärfel, utan jag anser aff det har varit nödvändigt med höjda löner ochersättningar för att kunna rekrytera bra personal fill försvaret och för attden personal som finns inom försvaret skall kunna arbeta pä någorlunda rimligavillkor. Def som har hänt inom försvaret när def gäller personalkostnader harhänt över hela samhället. Def är inte unikt för någon samhäUssektor. Sammanfattningsvis: Faktum kvarstår atf anslaget fillrepefitionsutbildning var lägre under de borgerliga regeringsåren. Man hadelägre anslag, räknat i fasta priser, fill totalförsvaret. Dessutom är det intepå det sättet att materielkostnadsandelen ständigt har minskat, vilket dentidigare debatten kunde ge intryck av. Tredje vice talmannen anmälde att anhållitatt fill protokollet få antecknat att han inte ägde rätt till ytterligarereplik. 32 (): Personalen är givetvis den viktigasteresursen för försvaret. Sådant är förhållandet när man försvarar sig medknytnävarna - så förbUr det hur de tekniska hjälpmedlen än utvecklas. All teknik måste skötas av människor. Tekniken skallförbättra människans insats och också skydda människorna. som vi arbetar för att förbättra tekniken, måstevi komma ihåg människorna - deras behov av utbildning, deras trivsel och derasutvecklingsmöjligheter. Vi måste försöka skapa förutsättningar som leder fillatt försvarets personal går till jobbet med glädje. De anställda skall kunnakänna att de har ett betydelsefullt arbete, att deras ambition värderas och aftderas kapacitet utnyttjas i så stor utsträckning som möjligt. På många personalområden har det militära försvaret varitföregångare. Defta gäller t. ex. i fråga om pedagogiska hjälpmedel, personligutrustning och - mat. Men militären har egenfligen aldrig givits möjlighet atfutnyttja personalen maximalt, efter vars och ens förutsättningar. Alltförmycket har reglerats tiU punkt och pricka av vad som stått i reglementena. Den möderne officeren har i regel en uppfostran och enallmän utbildning som gör att han/hon är beredd att ta initiativ och ansvar påett sätt som den militära hierarkin inte är beredd på. Det är klart att militärer måste tränas i aff lyda order.I svåra lägen finns inte utrymme för diskussioner. Det är dock nödvändigt aftäven försvaret försöker organisera verksamheten så att militärer på olikanivåer får större möjligheter att pröva egna idéer och fa eget ansvar. Iutbildningssituationen måste officerarna få större möjligheter aff lösa sinuppgift efter egna idéer -även om det inte stämmer med regelboken. Jag har vuxit upp på ett regemente. Ända sedan jag varliten pojke har jag observerat hur officerare ofta använder uttrycket"jag" i stället för "vi". "Jag skall marschera"betyder aff hela kompaniet skall marschera. "Jag skall gå i ställning" betyderatt hela truppen går i ställning osv. Planering och anslag för totalförsvaret Närjag nu ibland sitter och lyssnar fill höga militärers tal om sitt revir hör jag någon säga "Jag skall utreda", "Jag skallbygga", "Jag skall utbilda". Bredvid honom sitter en hel stab avandra militärer som var och en har sitt ansvar för det som chefen vill hagjort. Nog borde man kunna skapa en atmosfär bland militärer som gör detnaturligt aft säga "vi". Dethär kan tyckas vara en bagatell, men uttryckssättet är en signal för attityden.En bra chef uttrycker sig så aft det märks att han eller hon anser sig harnytta av sina medarbetare. Omman vill lyckas i det militära försvaret måste man göra karriär. Då hamnar manpå en stab. Vimåste försöka skapa andra karriärvägar. En sjöofficer som vill vara till sjöss,en teknisk officer som vill hålla på med teknik eller en officer som viU vara ifält och utbilda värnpliktiga måste få större möjligheter fill detta utan attomgivningen skall undra vad det är för fel på honom som inte vill klättra uppåti chefshierarkin. En viktig del för förmågan atf göra ett bra jobb som militär är denakfiva tjänstgöringsperiodens längd. anser att det var fel att höjapensionsåldern för miUtär personal, vilket skedde 1971. Resultatet har bl. a.blivit atf alltför många äldre officerare konkurrerar om för få chefsjobb. Folkpartiethar därför nu föreslagit att pensionsåldern för yrkesofficerare sänks till 55år med möjlighet att avgå redan . Då kan en officer stanna kvarmed uppgifter som man inte klarar av när man blir äldre. Då behöver inte allaofficerare känna att deras enda chans aft vara kvar i tjänst är att göraskrivbordskarriär. Nuhar försvarsutskottet hänvisat fill att förhandlingar om ett nytt pensionsavtalpågår. Vi hoppas atf detta skall resultera i en lägre pensionsålder föryrkesmiUtärer. Vihar öppnat delar av det militära försvaret för kvinnor. Vi vef infe om deffinns medicinska hinder för kvinnor att sköta vissa militära jobb. Folkpartiethar föreslagit att forskningen om medicinska hinder för kvinnor i försvaretskulle öka. Det har också varit meningen att så skulle bli fallet, men FOA harinte kommit i gång med den forskningen. Här måste något hända snart.Försvarsutskottet delar folkparfiets uppfattning i denna fråga. Norgeoch har t. ex. givit kvinnor möjUghet att utbUda sig även för militärflygtjänst. De svenska kvinnorna är säkert Uka goda. Folkpartiethar föreslagit aft man skall införa samlevnadsundervisning ochundervisning i könsrollsfrågor i befälsutbildningen. Officerarna skall ju tahand om så gott som alla unga män av deras utveckling. Dåhar officerarnas egen attityd till samlevnadsfrågor och könsroller storbetydelse. Tyvärr får inget stöd i utskottet för detta förslag. Vihör nu att försvarsviljan har ökat bland de unga. Ute på de militära förbandenmöts yrkesmilitärerna av unga grabbar - och en och annan fiicka -som önskar sigen god militär utbildning och väl utnyttjad tid. Defär viktigt att de värnpliktiga får chans all påverka sin ulbildningssitua- fion. Detta hör samman med hur den militära chefsrollen utvecklas. Där vi-känslan utvecklats blir satsningen god från alla som ryms i uttrycket"vi". Planeringoch anslag för totalförsvaret Detta vet de miUtärer somhaft mod att utnyttja det fenomenet. och jag har i en motion föreslagit att skallfå större möjlighet att avgöra hur pengar till skyddsrum skall användas.Hittills har en summa avsatts för nybyggnation och en annan för renovering. Omman får satsa på att renovera befintliga skyddsrum i stället för att bygga nyaräcker pengarna tiU 10 gånger fler skyddsrumsplafser. anser atträddningsverket och de många räddningscheferna ute i kommunerna skulle kunnaavgöra hur pengarna bäst skall användas. Nuhar försvarsutskottet fått uppgift om att def pågår översyn av detta, och dåfår vi ha tålamod och hoppas att def blir så som har föreslagithär. Jag har här aktuaUserat några synpunkter som i huvudsak anknyter tillfolkpartiets förslag när det gäller personalfrågor inom försvaret.Försvarsutskottets skrivning är så välvillig att vi inte nu behöver agerahårdare än att på detta sätt föra våra synpunkter till protokollet. Därföryrkar jag bifall till hemsfällan i försvarsutskottets betänkande 1987/88:11. 33 (s): Då jag lyssnade på konstaterade jag att han verkligenhar lärt sig använda uttrycket "vi". Han säger inte "jag"och han yrkar inte för sitt partis räkning. Han ansluter sig fill majoriteten iutskottet, och det tackar vi för. betänkande 1987/88:11 behandlas givetvis även personalfrågorna.Jag tänker inte gå närmare in på dem. De har ju redan redovisats av Carl-JohanWilson, och det skulle enbart bli en upprepning. Dessa frågor fick en relativtutförlig behandling i samband med totalförsvarsbeslut. Det som dåanfördes gäller fortfarande. Budgetpropositionen begränsar sig därför tiU atfbelysa den nu aktuella planeringens konsekvenser för de anställda, redovisa detlångsikfiga behovet av anställda och beröra styrmetoderna beträffandepersonalvolymen samt slufligen redovisa åtgärder för att täcka pesonalbehoven. Försvarsministernanser dock att överbefälhavarens planeringsinriktning, innebärande bl. a. enökning av antalet yrkesofficerare för atf täcka nuvarande brist, tills vidarebör kunna godtas. Avförsvarsministerns redogörelse framgår vidare atf regeringen, för aft stimulerarekryteringen till reservofficersutbildningen, har beslutat höja den premie somutbetalas efter genomförd reservofficersufbildning. Vidare har regeringen, uppgerförsvarsministern, uppdragit ål generaldirektör att se över detnuvarande reservofficerssystemet. Försvarsministernlämnar i proposifionen också en redogörelse för pilotfrågan, varvid haninledningsvis erinrar om tidigare behandling av denna fråga. a. behandlat ett motionsyrkande från med nära anknytningtill den här redovisningen. Utskottetkan nu liksom vid en fidigare behandling i anslutning fill fjolåretsförsvarsbeslut i allt väsentligt ställa sig bakom de synpunkter rörandepersonalutvecklingen inom försvarsmakten som motionärerna framför. Vad somanförs överensstämmer i huvudsak med den inriktning av personalfrå- gorna somgavs enligt gällande försvarsbeslut. Något uttalande av anserutskottet därför inte behövas. Jag yrkarmed anledning därav avslag på reservafion nr 6. 1 reservafion nr 7 tar upp frågan omsamordning av reservpensionen med ATP och uppräkning av reservpensionensengångsbelopp. Utskoflel vill betona sin uppskattning av reservbefälefsinsatser för vårt försvar. Utskottet vill dock erinra om atf det tidigarebehandlat en mofion, 1979/80:827, vari föreslogs en översyn av reglerna fördenna samordning. Utskottet förordade då ingen utredning, och utskottet villinte heller i föreliggande betänkande förorda ett uttalande av . Utskottet räknar dock med att även om den samordning varomdet här är fråga primärt skall avgöras efter förhandlingar, kan det likväl varamöjligt att också observera den i anslutning fill den översyn avreservofficerssystemet som enligt redogörelsen i det föregående för närvarandepågår. Frågan om uppräkning av reservpensionens engångsbelopp kommer attbehandlas i samband med den nämnda översynen. Jag yrkarmed hänvisning till detta avslag på reservafion nr 7. Jag övergår nu till atl ta upp vissa frågor rörandevärnpliktiga. Utskottet och kammaren har redan behandlat proposifionsförslagenom de värnpliktigas kontantförmåner. I reservation nr 9 tas den värnplikfssociala utredningenupp. Utskottei anser i likhet med försvarsministern att man kan ta ställningtill behovet av en värnpliktssocial utredning först när resultatet av detpågående utredningsarbetet föreligger. Därför yrkarjag avslag på reservafion nr 9. För att återgå till , så är en återkommande frågaaft skall uttala aft den allmänna värnplikten är grundvalen för detmilitära försvaret. Jag kanske i del här lägel inte skulle behöva nämna den frågan,i och med att och redan har berört den, men jagtycker i alla fall att det finns anledning att påminna om att utskottet i olikasammanhang har gjort uttalanden om betydelsen för vårt militära försvar av denallmänna värnplikten för män. Utskottet har vidare framhållit atf def militäraförsvaret enligt totalförsvarspropositionen liksom skall utvecklas påden allmänna värnpliktens grund. Utskoliet lägger samma synpunkter på det här behandladeyrkandet, att inte behöver göra något uttalande för att stadfästa denallmänna värnpliktens betydelse. Jag yrkar därför avslag på reservafion nr 10. Olika motionsyrkanden har tagit upp frafiksäkerhefsskyddetoch andra skyddsfrågor. Utskottet behandlade i anslutning till 1987 årsförsvarsbeslut motionsyrkanden som också de rörde trafiksäkerhetsfrågor inomförsvarsmakten. Utskottet vidhåller vad del då anförde. Därutöver kanfilläggas atf utskottet har inhämtat att chefen för armén planerar aft inifieraett samarbete mellan armén, marinen och flygvapnet i syfte att göra enomfattande karlläggning av olyckorna inom försvarsmakten. Medhänvisning till def anförda yrkar jag avslag på reservation nr 11. Planering och anslag för totalförsvaret 4 protokoll 1987/88:131 Planering och anslag för totalförsvaret återkommer i ytterligare en reservation, nr 12,som tar upp de värnplikfigas försäkringsskydd. har behandlat de värnpliktigasförsäkringsskydd i ett yttrande fill socialförsäkringsufskottet. Utskottet harinhämtat aff arbetet med komplettering av de värnplikfigas försäkringsskydd harpåbörjats inom . Utskottet - som anser detta arbete angeläget-anser aff def berörda yrkandet därmed i huvudsak är fillgodosett, och därföryrkar jag avslag på reservation nr 12. Reservation nr 13 vid utskottsbetänkandet berör kontantarbetsmarknadsstöd. avslog under föregående efter beredningav arbetsmarknadsutskottet ett motsvarande yrkande. anfördesom mofiv för sitt yrkande om avslag bl. a. aft arbetslöshetsersättning fillvärnplikfsfjänsfgörande bör ses i samband med det utryckningsbidrag som utgårtill värnpliktiga och som har precis samma syfte som kontantstödet vidarbetslöshet, nämligen aft utgöra ett bidrag fill uppehället. Med hänvisning till arbetsmarknadsutskoftetsställningstagande föreslår utskottet att även def nu aktuella yrkandet i fråganavslås av . Jag yrkaravslag på reservafion nr 13. Med totalförsvaret avses alla de åtgärder somär nödvändiga för att förbereda landet inför yttre hot och för att ställa omsamhället till krigsförhållanden. Totalförsvarets civila del, som jag tänker uppehålla migvid - förutom befolkningsskyddet, som berört - har vikfigauppgifter i alla skeden av en krisutveckling. Uppgifterna är mer beroende avarten och omfattningen av de störningar och skador som uppstår på samhället änav vilken typ av yttre omständigheter som har orsakat dessa. Möjligheten för den civila delen av totalförsvaret attfullgöra dessa uppgifter har stor betydelse för vår förmåga att avhålla frånangrepp samt atl motstå hot och ekonomiska påtryckningar. Vårförsörjningsberedskap bidrar fill den krigsavhållande förmågan genom aft göradet troligt att vi kan motstå ekonomiska påtryckningar och upprätthålla vårförsvarsförmåga även vid kraftiga störningar i utrikeshandeln. Vår förmåga i här nämnda avseenden grundas främst på detfredstida samhällets resurser, dess förmåga aff möta störningar och dessförmåga fill omställning. Grundprincipen är att ansvar för viss verksamhet i fredockså innebär ett motsvarande ansvar i krig. Jag vill liksom försvarsministerni bilaga 6 i budgetproposifionen 1987/88, som vi nu behandlar, betona vikten avatf det i fredstida planering och samhällsutveckling tas särskilda hänsyn fillberedskapen för kriiser och krig. Sådana åtgärder kan i sin fur varabetydelsefulla även för fredssamhället t. ex. vid olyckor och katastrofer avskilda slag - en samhällsplanering som sker i fred under beaktande avberedskapsplanering och särskilda beredskapsåtgärder. Den samordnande myndigheten på central nivå inom defcivila totalförsvaret, överstyrelsen för civil beredskap (ÖCB), spelar enviktig roll vid utvecklingen av totalförsvarefs civila del och dess samordningmed def militära försvaret. I några mofioner har fill utskottet framförts synpunkteroch yrkanden som Pröt. 1987/88:131 berör olika aspekter på det moderna samhällets sårbarhet. Planering och anslag för totalförsvaret Utskottet kan för sin del instämma i mycket av vad somanförs i dessa motioner om vikten av aft olika sårbarhefsproblem i samhället -i olika delar av landet - beaktas när det gäller planering ochsamhällsutveckling samt i fråga om aft ett väl utvecklat näringsliv och ettfungerande civilt totalförsvar är en förutsättning för möjligheterna till etteffektivt försvar. I lolalförsvarsbeslulet 1987 behandlades frågan omsamhällets ökade sårbarhet och konsekvenserna härav för totalförsvaret. Rapporti enlighet med regeringens uppdrag till ÖCB att i samråd med ÖB och berördafunktionsansvariga myndigheter redovisa åtgärder och förslag i syfte attförbättra försörjningsläget i , på och i storstadsområdenaunder kriser och i krig förväntas . Därmed har jag någorlundabesvarat vad i tidigare berört. Med hänvisning till den i försvarsbeslutet angivnainriktningen i fråga om sårbarhetsfrågornas hantering, och vad som i delföregående i övrigt anförts om pågående studier och aktuell planering, anserutskottet atl inte bör uttala sig i enlighet med motionsyrkanden. Jagyrkar därför avslag på reservafion nr 15 av jämte reservation nr 16 avmoderaterna. Utskottet har också haft aft fa ställning till mofionersom tar upp frågor rörande försörjningsberedskapen, där det bl. a. hemställsatf skall besluta aff medge undantag frän regeln om centralupphandling för de militära myndigheterna. Utskottet anser inte alt har anledning att fattanågot beslut på sätt som förordas i motionsyrkandef. Det torde vara fillfyllest aft konstatera aff möjligheten finns för lokal upphandling inom vissavaruområden. Därför yrkar jag avslag på reservation nr 17. Utskottet har infe något att erinra mot de ekonomiskaöverväganden som föredragande statsrådet redovisar i budgetpropositionen idenna del. Utskottet påminner om vad utskottet anförde i betänkandet medanledning av totalförsvarsproposifionen 1987 i fråga om det värdefulla i aftdet tillskapats en sammanhållen ekonomisk planeringsram för totalförsvaretscivila del, inom vilken medelsförbrukningen kan förskjutas såväl mellan olikabudgetår som mellan olika områden. Härigenom, liksom genom tillkomsten av ÖCB som samordnandemyndighet, har tillhandahållits en värdefull möjlighet till planeringsmässigrationalitet och överblick över helheten. Årets budgetproposition redovisar förförsta gången ÖCB:s förslag till ärlig fördelning av den ekonomiskafördelningsramen och regeringens ställningstagande härvidlag. Innan jag avslutar mitt anförande skulle jag också vilja framhållaatl utskottet har velat visa en viljeinriktning när det gäller den anställdapersonalen jämte den frivilliga personalen. Dä det gäller frivilliga försvarsorganisationeröverstiger vårt förslag regeringens med 2 milj. kr. Utskottet anser att dettaanslag bör föras upp med belopp som överbefälhavaren har föreslagit. Detbehöver heller inte öka utgifterna för det militära försvaret för nästabudgetår. har fått ytterligare 1 milj.kr., som skall ställas lill förbundels förfogande som stöd för dess vikliga uppgift atl bygga 51 Prot.1987/88:131 upp den frivilliga hemskyddsverksamheten i landet. Planering och anslag för totalförsvaret Slutligen skall Gällöfsta kurscentrum, som har hand omutbildningen inom totalförsvaret, enligt utskottets förslag erhålla 300 000 kr.utöver budgetförslaget. Jag tycker aft detta är positivt och menar att vi börhålla på alt vi skall ha en sådan inriktning. Med def anförda yrkar jag bifalltill utskottets hemställan i betänkande 1987/88:11 i dess helhet. 34KARL-GÖSTA (): Med anledning av Karlskronavarvefs situationhar jag i en motion tillsammans med föreslagit vissaåtgärder som skulle bidra till atf förbättra det kritiska sysselsättningslägetpå varvet. och jag har dessutom föreslagit att ytterligare enubåtsjaktsfyrka skall uppsättas, vilket får fill följd att ytterligare tvåkustkorvetter av s. k. Göfeborgsklass kan beställas på varvet. För en merlångsiktig strategi vill vi också aff överbefälhavaren och chefen för marinenfår i uppdrag att redovisa marinens behov av nya fartyg fram . Deföreslagna åtgärderna skulle klara den allvarliga situafionen förKarlskronavarvef fill en bra bit in .