prot · GB091 · 1987-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1987/88:1 Jag hälsar er hjärtligt välkomna till det första sammanträdetvid /88 - det sista . 2§ Minnesord över avlidna ledamöter av Sedan vi sist var samladehar två av våra kamrater gått ur tiden. Han invaldes i 1979 och var verksam inomnäringsutskottet och skatteutskottet. Hans mer än 30-åriga erfarenhet sombergsingenjör gav honom en enastående förtrogenhet med gruvnäringens problem.Dessa hans gedigna kunskaper och erfarenheter från näringslivet var synnerligenvärdefulla för arbetet inom näringsutskottet. Inom skatteutskottet kom han attspecialisera sig på frågor om energibeskattningen. Alltsedansin ungdom var politiskt engagerad, och han innehade en mängdolika förtroendeuppdrag såväl inom det parti han tillhörde som i det kommunalalivet. Medsitt glada väsen och sin förmåga att vederhäftigt bedöma sakfrågor, medla ochsöka enande lösningar var högt skattad i alla kretsar. hon tillhörde var hon ledamot avjordbruksutskottet. Isin hemort innehade flera kommunala förtroendeuppdrag. Hontillhörde Svenska kommunförbundets styrelse och var med itingsrätten och länsrätten. Även inom sitt partis olika organisationer ochstyrelser beklädde hon ansvarsfulla poster. Underden korta tid som Kersfin Gellerman fick delta i arbete tillvann honsig respekt för sin kunnighet och arbetsförmåga. Hennes personliga uppträdandepräglades av anspråkslöshet och vänlighet. Viminns våra bortgångnariksdagskamrater med saknad och tacksamhet och lyser fridöver deras minne. 3 §Upplästes och lades fill handlingarna följande från valprövningsnämndeninkomna Berättelse om granskning av bevis för riksdagsledamot ochersättare för riksdagsledamöter Till valprövningsnämnden har från riksskatteverketinkommit bevis om att (), , utsetts till nyledamot av fr. o. m. sedan () avlidit.Till ersättare för riksdagsledamöter har utsetts ,, och , (båda m). har vid sammanträde denna dag granskatbevisen och därvid funnit att de blivit utfärdade i enlighet med 15 kap. 1 §vallagen. Berättelse om granskning av bevis för riksdagsledamot ochersättare för riksdagsledamöter Till valprövningsnämnden har från riksskatteverketinkommit bevis om att (), , utsetts till nyledamot av fr.o. m. sedan ()avlidit. Till ersättare för riksdagsledamöter har utsetts ,, och , (båda fp). har vid sammanträde denna dag granskatbevisen och därvid funnit att de blivit utfärdade i enlighet med 15 kap. 1 §vallagen. 4 § Talmannen anmälde - med anledning av ändring avtidigare beslut - att () skulle tjänstgöra som ersättare förAnita under tid hon är statsråd och att () skulletjänstgöra som ersättare för . Företogs upprop av kammarens ledamöter. Vid uppropet befanns ,, , , ,, , , , , , , , och vara frånvarande. Följandeledighetsansökningar hade inkommit och beviljats: Prot. På grund av utlandsresa anhåller jag om ledighet frånriksdagsarbetet . den 24 september 1987Per-Olof För deltagande i FN:s generalförsamlings 42:a ordinariemöte begär jag härmed ledighet från riksdagsarbetet den 6-16 oktober 1987.Stockholm Jag anhåller härmed om ledighet från den 6oktober 1987 för FN-uppdrag. Undertecknad begär härmed ledigt från uppropet ochriksmötets öppnande . Anledningen är att jag dåingår i delegation till FN;s generalförsamlings 42;a ordinarie möte.Stockholm Jag anhåller om ledighet från riksdagsarbetet fr. o. m.den 6 t.o.m. på grund av uppdrag som delegat till FN:sgeneralförsamling. Härmed anhåller jag om ledighet från under tidenden på grund av FN-uppdrag. den 9 september 1987Margareta Undertecknad ber härmed få meddela, att jag på grund avsjukdom är förhindrad att närvara vid öppnandet av /88. Anhåller om ledighet på grundav utrikes resa. Meddelande om sammanträdestider m. m. Undertecknad begär härmed ledigt från uppropet ochriksmötets öppnande . Anledningen är att jag dåingår i delegation till FN:s generalförsamlings 42;a ordinarie möte.Stockholm , Enligt inkommet läkarintyg var ()sjukskrivenunder tiden den 6 oktober-den 8 november. Talmannen anmälde att BarbroNilsson i (m) skulle tjänstgöra som ersättare för . Enligt inkomna meddelanden hadedessutom följande ledamöter förhinder att närvara vid uppropet, nämligen , och på grund av sjukdom, på grund av utlandsresa samt på grund av enskild angelägenhet. 6 § Upplästes följande inkomna skrivelser: Härmed ber jag om entledigande från riksdagsuppdraget fr.o. Undertecknad, , , Göteborgsoch län, är ersättare i för moderata samlingspartiet, ettuppdrag som jag härmed avsäger mig. Dessa framställningar bifölls av kammaren. 7§ Meddelande om sammanträdestider m. m. Till kammarens ledamöter har utdelats en preliminärtidsplan för kammarens sammanträden den 6 oktober-den 13 november.Denna tidsplan överensstämmer med den tidigare utsända planen med den ändringenatt fredagssammanträdena utsatts fill i stället för fill . Av den föreliggande tidsplanen framgår att denallmänpolifiska debatten tar sin början ochatt kammarens första arbetsplenum hålls . Till kammarens ledamöter har vidare utdelats meddelandenom arbete m.m. och förteckning över proposifioner som väntas bliavlämnade . 8 §Återkallelse av motion I skrivelse har den av honom väckta motionen 1986/87;K422 om viss ändring ilagsfiftningen om filmcensur. Jag hardärför avskrivit denna motion. Skrivelsen lades till handlingarna. 9 § Anmäldes och bordlades 1986/87:163om vissa frågor rörande innehållet i grundskollärarutbildningen 1987/88:2om ändring i lagen (1970:741) om statlig lönegaranti vid konkurs 1987/88:3om en ny fartygssäkerhetslag 1987/88:4om pantsättning av patent 1987/88:5om följdlagstiftning till förvaltningslagen på kyrkans område 1987/88:7om ändring i m. m. (underrättelser till parterna om dom m. 1987/88:13 om ändring i lagen (1976:661) omimmunitet och privilegier i vissa 10 § Anmäldes och bordlades Redogörelserna 1987/88:1Justitieombudsmännens ämbetsberättelse 1987/88:4 svenskadelegadons berättelse angående sin verksamhet från den trettiofjärde t.o.rtl.trettiofemte sessionen 11 §Meddelande om interpellationer Meddeladesatt följande interpellationer framställts 1987/88:1 av () till civilministern omstärkt rättssäkerhet i besvärsärenden hos länsstyrelse: () har behandlat riktlinjer för diarieplan och arbetsordninginom länsstyrelserna i anledning av den nya (PBL). Därvid har beslutat att överklagande av kommunensbeslut att anta, ändra eller upphäva detaljplan, områdesbestämmelser ellerfastighetsplan skall beredas av planenheten och beslutas av avdelningschef. Beträffande beslutanderätten kan ifrågasättas vem som blirbeslutande. pågår ett arbete för att i hela landet genomföra densamordnade länsförvaltningen som redan är sjösatt i . Där finns ingenavdelningschef utan en länsledning som består av två länsråd och landshövding.Dessa har vida befogenheter för delegering. I praktiken kommer det förmodligenatt falla sig naturligt att delegera beslutanderätten till chefen för den enhetsom har det beredande ansvaret, i detta fall alltså planenheten. Urrättssäkerhetssynpunkt förefaller denna lösning äventyrlig. För den enskildekommer rättssäkerheten att bli svag eftersom möjligheterna till objekfiv ochopartisk bedömning försvagats i och med LON:s beslut att besvär överdetaljplan, områdesbestämmelser och fastighetsplaner skall beredas ochförmodligen också beslutas av planenheten. Enligt förarbetena till ny PBL skall det finnas ett ökatsamspel mellan regional och nivå vid bl. a. utarbetandet av planer. Iförarbetena framhålls att detta samråd skall starta tidigt och ske på ettinformellt och fritt sätt. Diskussionen mellan och kommunerna börsåledes komma i gång redan innan det finns ett egentligt planförslag. Dennasamverkan skall alltså skötas av tjänstemän inom planenheten på länsstyrelsen.Tanken är att varje länsstyrelse måste bygga upp rutiner som säkerställer attdet nuvarande samrådsförfarandet vid behov utvecklas på ett sätt och i enomfattning som avses enligt intentionerna med den nya lagstiftningen. De människor som berörs av ett planförslag kommer i störreutsträckning än att vara hänvisade till besvärsförfarandet för att tatill vara sina intressen. Det är därför angeläget att besvärsärendena kommeratt behandlas på ett ur rättssäkerhetssynpunkt riktigt sätt. LON:s beslut leder till att samma tjänstemän inomlänsstyrelsernas planenheter som tillsammans med en kommun har utformat en plan- och alltså är medansvarig för den utformning som planen fått - skall beredaoch besluta i eventuella besvärsärenden som rör planen. Det förefaller osannoliktatt den enskilde i denna situation skall få en oparfisk och objektiv bedömningav sitt besvär. Förfarandet kommer förmodligen att medföra att kommunernasställning stärks och den enskildes försvagas. För övrigt kan dessutom ifrågasättas om intebesvärsärenden är juridiska frågor som skall handläggas av jurister. LON:s beslut är vägledande för länsstyrelserna. Både LONoch länsstyrelserna lyder under . Inom civildepartementetförbereds propositionen om den samordnade länsförvaltningen somskall gälla i hela landet. Länsstyrelserna kommer även att hasådana arbetsuppgifter att det finns anledning att ha en skärpt uppmärksamhetpå hur rättsfrågorna hanteras inom denna del av statsförvaltningen. Jag villdärför fråga civilministern: Avser civilministern att vidtanågra åtgärder för att stärka rättssäkerheten för enskilda som besvärsvägenvänder sig till länsstyrelserna för att få sin sak rättsligt prövad? 1987/88:2av () fill industriministern om avskaffande av exportförbudet påaluminiumskrot: har för närvarandeexportförbud på många olika typer av skrot av järn, stål och metaller. Dessaförbud har tillkommit för att fill rimliga priser säkerställa råvarutillgångenför de gjuterier, stålverk och metallsmältverk som är helt eller delvisskrotbaserade. I fråga om skrot av gjutjärn och smidesjärn har förbudet tillstor del mofiverats av det faktum att nästan alla industriländer i haftoch delvis fortfarande har samma förbud, varför svensk industri skulle blidiskriminerad om den tvingades arbeta utan det skydd för den egna råvaran somett exportförbud utan tvivel utgör. Existensen av dessa exportförbud har ofta krifiserats,emedan de innebär principiellt tveksamma avsteg från den marknadsekonomi somSverige accepterat och anser riktig ur folkhushållets samlade synpunkter.Hittills har möjligheten att missutnyttja exportförbuden motverkats av detfaktum att många förbrukare av skrotet funnits inom landet och att dessaförbrukare bl. a. garanterat att allt skrot som kommer ut på marknaden skallfinna köpare. I den mån köparna utnyttjat sig av s.k. inköpskarteller har dockkritik förekommit av detta arrangemang, i synnerhet från de verkstadsföretagsom rutinmässigt säljer stora mängder från produktionen fallande skrot. För ett knappt halvår sedan har en anmärkningsvärdhändelse inträffat på marknaden för aluminiumskrot, i fråga om vilketexportförbud varit rådande i . Genom inköp av ettåtervinningsföretag inom skrotbranschen, som redan förut ägde en anläggning föromsmältning av aluminium, har en svensk industrikoncern blivit ensamägare fillnästan alla inom landet befintliga smältverk för omsmältning av aluminiumskrot.Denna monopolställning har företaget i fråga utnyttjat till att dels genom envarierande prissättning för olika leverantörer riva sönder det existerandehandelsmönstret för aluminiumskrot, dels pressa ned hela prisnivån föraluminiumskrot till en nivå liggande under motsvarande pris iVästtyskland (som är det närmast till hands liggande jämförelseobjektet). En kombination av ett exportförbud med en monopolsituationmåste anses som förkastlig från marknadsekonomisk synpunkt, i synnerhet om monopolinnehavarenutnyttjar situationen så som fallet är i . I anledning häravönskar jag fråga industriministern om det inte finns skäl att överväga olikaåtgärder för att avhjälpa den situation som råder på aluminium- Jag vill peka på följande tvåmöjligheter: Att medomedelbar verkan avskaffa rådande exportförbud på aluminiumskrot, varigenomutländska köpare kan konkurrera med det nuvarande monopolföretaget ochåterställa priskonkurrens på skrotet. Om ettavskaffande av exportförbudet skulle anses som en alltför drasfisk åtgärd,borde i stället frikostiga dispenser till export av enstaka skrotpartierlämnas av myndigheterna. Även en sådan, relativt begränsad åtgärd skulleåterställa en viss konkurrens på den svenska marknaden för aluminiumskrot. Hur ställer sig industriministern till de två tidigarenämnda förslagen? 1987/88:3 av i (vpk) tillkommunikationsministern om en "Bergslagspendel": Vid behandlingen avregionalpolitiken behandlades och avslogs en vpk-motion om en snabb utbyggnadav den s. k. Bergslagspendeln som skulle innebära en upprustning av linjenVästerås-Ludvika över och . Frågan är hänskjutenframfida beslut om eventuell utbyggnad. har flera riksdagsledamöter uppmärksammat fråganom banans nuvarande sträckning över och och dess dåligastandard och den har därmed blivit föremål för fråge- ochinterpellationsdebatter i , varför frågan är väl känd för regeringen. har en intern rapport från SJ:s bandistrikt i Örebrobekantgjorts, där det meddelas att banans beskaffenhet är så dålig att manmåste räkna med urspårningar där tågen möts. En lokförare har framträtt imassmedia och uttalat tveksamhet över att föra tåg med passagerare på linjen. Motbakgrund av ovanstående vill jag fråga kommunikationsministern: Vad tänker regeringen göra för att ökasäkerheten på banan? Föranleder de nu bekanta problemen med banans dåliga skicknågon åtgärd från regeringens sida för att snabbt få i gång byggandet av"Bergslagspendeln"? 1987/88:4av Mc () till industriministern om statens ägarroll i : Den presenteradenyemissionen i har initierats av företagsledningen. Företrädare förindustridepartementet har i vaga uttalanden försvarat nyemissionen och sättetför dess genomförande. Den kritik som riktades mot nyemissionen, grundad på detfaktum att huvuddelen av de nyemitterade aktiena erbjudits institutionellaplacerare, bemöts av departementet med argument som tydligt visar attdepartementet frånträtt det 100-procentiga statliga ägandet utan att närmareöverväga statensintresse av aktieägandet. Det framlagda argumentet har enbart tagit sikte påaktieägandet i och helt bortsett från effekterna för staten såsomaktieägare. Det som ovan redovisats motiverar följande frågor: Har den socialdemokratiskaregeringen någon långsiktig strategi för statens innehav av aktier iaffärsdrivande företag - särskilt de större koncernerna och ?Har regeringen godkänt det pris till vilket de till marknaden nu erbjudnaakfierna i utbjuds? Styrelseordföranden i ,, har uttalat i massmedia att han skulle avgå från sin befattning om"politiker" lade sig i hans verksamhet som styrelseordförande.Normalt utövar aktieägaren sin makt och uttalar sina intressen på bolagsstämma.Bolagsstämma har att besluta om ändamålsbeskrivningen i bolagsordningen. BengtBergs uttalande tycks peka på att han har uppfattningen att aktieägaren statensaknar intresse av och bör avhålla sig från att visa intresse föraffärsverksamheten och finansieringen av . Detta föranleder följandefrågor: På vilket sätt utövarindustridepartementet statens ägarroll i ? Har staten formulerat ettändamål med affärsverksamheten i och har det i så fall intagits ibolagsordningen? Har beslut om den här diskuterade nyemissionen tagits påbolagsstämma i och har därvid uttalats för vilka specifika ändamåldet nu anskaffade riskkapitalet skall disponeras? 1987/88:5 av Mc () till statsrådet om rätt för svenska företag till vissa investeringar i utländskaföretag: I samband med kungörandet avsammanslagning av ASEA och har industriminister regeringens syn på svenskt näringslivs förhållande till deninternationella utvecklingen. Av pressuttalanden av industriministern synesframgå att regeringen anser det vara nödvändigt för den exportberoende svenskaindustrin att ha nära och varaktiga kontakter med utländskt näringsliv ochteknisk utveckling. Industriministern synes faktiskt ha menat att det vore enförutsättning för framgångsrik utveckling av svensk industri att sådanaförbindelser kunde utvecklas och upprätthållas. Nuvarande valutareglering och lagstiftning kring denna,liksom fillämpning av valutalagstiftningen, förhindrar svensktnäringsliv och svenska investerare att göra portföljinvesteringar utomlands.Valutalagstiftningen medger emellertid i icke ringa utsträckning att s. k.direktinvesteringar får göras; dvs. investeringar som leder till ettfullständigt svenskt ägande av utländska företag. Ett förtroendefullt samarbete med utländskt näringsliv kanmycket väl etableras genom att svenskt näringsliv deltar i finansieringen avutvecklingsprojekt genom att teckna och vidmakthålla en minoritetsposition iteknikutvecklande företag. Likaledes kan en utvecklad kunskap ommarknadsförhållandena i olika delar av världen tillgodogöras svensktnäringsliv om svenskt näringslivkunde teckna och vidmakthålla minoritetsdelägande i marknads-bearbetandeutländska företag. Är statsrådet mot bakgrund av detsom ovan påpekats och mot bakgrund av regeringens hållning fill svenskexportindustris intresse av varaktiga och goda utlandskontakter beredd attmedverka till att valutalagstiftningen eller möjligen tillämpningen av samma lagstiftningändras så att svenska företag bereds tillfälle fill portföljinvesteringar iminoritetsposter i utländska företag? 1987/88:6 av () tillkommunikationsministern om ökad trafiksäkerhet på genom Bohuslän,m.m. Även har varit ensvart sommar för E 6-an genom . Framför allt är det norr om de värsta olycksriskerna finns. Att vägen är i ett alltför miserabelt skick för atttjänstgöra som med kraftig personbilstrafik samt en ökad buss- ochlastbilstrafik är väl känt. Vägen har under en längre fid skärskådats frånmånga håll och alla är helt överens om att den är en riskväg. Besked krävs omsnabb ombyggnad till godtagbar standard för att den även i praktiken skallkunna kallas . har överträffat föregående sommar i fråga omolyckor, även sådana som har dödlig utgång. Det har visat sig att bilförarefrån näraliggande länder även utgjort majoriteten av de inblandade iolyckorna. Polisen har redovisat skrämmande siffror angående höga has-figheter,vårdslösa omkörningar och långa köer. Röster höjs nu från många håll, t. ex. från polisen,sjukvårdspersonal, politiker, turistnäring, näringsliv, om att snabbt ta tag ifrågan och besluta om en ordentlig förbättring av E 6-an norr om . Medtanke på de senaste årens höga olyckssiffror borde det inte vara svårt atttidigarelägga och omfördela medel för en ombyggnad av den ökända vägen genomett vackert . Jag villdärför ställa följande frågor till kommunikationsministern: Vad tänkerkommunikationsministern ta för initiafiv för att minska olycksriskerna påEuropaväg 6 genom ? Kankommunikationsministern tänka sig någon form av inifiativ som kan påverka t.ex. bilförare från andra länder att ta hänsyn till de trafikföreskrifter vihar i och därmed efterfölja dem? 1987/88:7 av () till bostadsministernom åtgärder mot radon i bostäder: har statensstrålskyddsinstitut påtalat risken med radon i bostäder. Man befarar att upptill 1 000 lungcancerfall kan orsakas Detär enkelt tekniskt sett att bygga bort radonet och samfidigt förbättrainomhusklimatet och energihushållningen. Åtgärderna kan kosta mellan 10 000 och50 . Radon luktar inte och det är lätt att glömma bort faran.För många husägare kan det vara svårt att bekosta reparationen även om manskulle få ett tillfälligt lån. Särskilt barnfamiljernas ansträngda ekonomi kanmedföra att småbarn vistas större delen av dygnet i en radonmiljö som inteskulle tillåtas i en gruva. Många myndigheter har varit sysselsatta medutredningar när det gäller radonet. Men ingen tycks ha ansvar för att någothänder i prakfiken. och miljö- och ,, strålskyddsinstitutet, , planverket,, offentliga utredningar (t. ex. cancerkommittén) och hälso-och miljöskyddsnämnderna sysslar alla med radonfaran. De nya byggnormerna kommer förhoppningsvis att åläggakommunerna att undersöka markradonet så att ny bebyggelse anpassas efter den.Trots att vi så länge vetat om att radonet innebär stora hälsorisker,fortsätter man att bygga hus inom områden med stor radonstrålning, utan attanpassa ventilationen därefter. Vi måste äntligen se till att husägare får klara besked omriskerna och om att det är lätt att bygga bort faran och att detta kanfinansieras på ett rimligt sätt. Den centerledda regeringen införde ettsärskilt radonlån, men villkoren för detta försämrades avsevärt 1984. Centernhar i en kommittémotion, som skall behandlas av bostadsutskottet ,föreslagit en icke-byråkratisk lösning på finansieringsfrågan. kommer bostadsutskottet att fråga utberörda experter om radonet, bl. a. med anledning av centermotionen. Det är emellertid regeringens skyldighet att handlakonkret, så att radonfaran byggs bort som energihushållningoch bättre inomhusklimat åstadkommes. Medanledning av det anförda vill jag fråga bostadsministern: Vad ämnar regeringen göra för att lösa problemet med radoni bostäder? 1987/88:8av Margö (vpk) till statsrådet om tekniskahjälpmedel för handikappade fritidspolitiker: Det finns en stor enighet om attdet är nödvändigt att människor med olika erfarenheter engagerar sig politisktoch i föreningslivet. Trots att vi har olika förutsättningar kan de flesta avoss delta i den föreningsverksamhet och den politiska aktivitet somöverensstämmer med intresse, kunskap och politisk uppfattning. Men förmänniskor med handikapp kan de praktiska hindren medföra att de utestängs frånvåra demokratiska rättigheter att delta i samhällsutvecklingen. Det har visat sig att tekniska hjälpmedel för handikappadefritidspolitiker har inte vare sig länsarbetsnämnderna eller landstingenskyldighet att tillhandahålla. Länsarbetsnämnderna svarar bara förarbetstekniska och 2 protokoll 1987/88:1 -4 landstingenför personliga hjälpmedel. Politiskt arbete och annan föreningsverksamhet hörinte fill någons ansvarsområde. På så sätt utestängs en grupp människor somverkligen har en speciell erfarenhet av samhällets nuvarande villkor. För attsamhället skall fungera för alla människor är det nödvändigt att flerhandikappade kan vara med och påverka de politiska besluten. Med hänvisning tillovanstående frågar jag biträdande socialministern; Finns det någon möjlighet attfå avancerade tekniska hjälpmedel för en handikappad frifidspolitiker? 1987/88:9 av () till industriministern omett regeringsförslag om infrastrukturella insatser i länen: Industriminister för innevarande budgetår ett oförändrat anslag till Regionalalänsutvecklingsinsatser. Regionalpohtiken skulle urholkas för tredje året i rad.Industriministern föreslog också att 100 milj. kr. under en treårsperiodskulle avsättas till infrastrukturella insatser i länen, dvs. till utbildning,vägar, ny teknik m. m. Den samlade opposifionen - c, fp, m och vpk - godtoginte denna nedrustning av regionalpolitiken. Oppositionen såg till attlänsutvecklingsanslagen höjdes från 488 milj. kr. till 688 milj. kr. Ett beslutsom uppskattats av län och kommuner. Den samlade oppositionen sade också ifrån att 100 milj.kr. i infrastrukturella satsningar inte var till fyllestutan uppdrog åt regeringen att återkomma till med förslag ommer kraftfulla och konkreta satsningar. Skall regeringens koncentrations- ochcentraliseringspolitik uppvägas och brytas behövs nu infrastrukturellasatsningar i miljardstorlek. I de länsplaner, "länspaket" och"inlandspaket" som framtagits i utsatta regioner finns välgenomarbetade underlag för kraftfulla satsningar. Jag vill därför frågaindustriministern om han avser att fullfölja beslut (majoritetbestående av c, fp, m och vpk) om att förelägga höstriksdagen ett omfattandeoch konkret infrastrukturellt regionalpolifiskt förslag. 1987/88:10av () till socialministern om kokainhandeln på vissrestaurang i : har vi ipressen kunnat läsa informativa reportage om hur kokain distribuerats ochanvänts vid en känd innekrog i . Kokain utgör en drog som är synnerligen förödande förbrukaren. Kunskapen om de egenskaper kokainen besitter är god och väl dokumenteradifrån . Där finns mångårig erfarenhet av denna drog.