prot · GB09133 · 1987-12-31 00:00:00 — Vi i folkparfiet har i vårt förslag avsatt medel för enutökad fortbildning som skall ge större möjligheter till bättre utbildning framfill . Vi menar att man med en sådan utökad fortbildning gerförutsättning för en utbildning med kvalitet, som skall starta ifull skala, där def är möjligt. säger också aff han inte alls tvivlar på aftdet finns mängder av personer som är lämpliga som handledare. Tänk, det tyckervi också. Men vi tror inte atf förmågan aff handleda andra är medfödd. Deffinns förutsättningar hos personer att bU bra handledare. En del ärnaturligtvis naturbegåvningar. Men de flesta behöver fakfiskt utbildning för aftbli goda handledare. De behöver inte minst veta vad kursplanerna innebär. Det är inte den gamla vanliga sortens handledare vi skallha . Det handlar infe om handledning av praktikanter. Det är faktiskt frågaom utbildare. Mellan och av utbildningstiden i årskurs 1 och 2 skallbestå av företagsförlagd utbildning. I årskurs 3 skall den företagsförlagdautbildningen omfatta av utbildningstiden. Det är infe bara handledning avpraktikanter det rör sig om. Det rör sig om utbildning, och för att meddelautbildning behöver man fakfiskt lära sig det. 123LARZ () replik: Jag vill först säga några ord om ÖGY. gjorde den tolkningen aff vi skulle ha ändrat uppfattning under resansgång. Jag klargjorde fidigare vår uppfattning. Vi har talat om hur vi tycker aft def borde vara. Men när vi väl har konstaterat aff det inte går atf få enmajoritet för vår uppfattning och atf vi inte kan uppnå def vi anser vara defbästa, får vi naturligtvis inrätta oss därefter och fa det näst bästaalternativet och se till atl det blir så bra som möjligt. Nog diskuterat omdetta. Däremot är def litet allvarligare med det resonemang somLars förde om dimensioneringen av gymnasieskolan. Jag får förmodligenanledning atf återkomma fill den debatten med , eftersom detär han som är ansvarig för de löften som har avgeffs och det som har sagts iregeringsdeklarationer. Vi måste vara noga med aft del blir korrekta siffror,. Jag hänvisade inte till några siffror från ,utan till regeringens egen budgetproposifion. I årets budgetproposifion stårklart aft 7 000 16-17-åringar, behöriga förstahandssökande, hamnar utanförgymnasieskolan /88. Def är näsfan dubbelt så många som ett årtidigare. Det är allvarligt. Tyvärr ser def uf att bli ännu sämre . Vi vetinfe säkert, men tyvärr ser det så uf. säger dessutom beträffande dimensioneringenav gymnasieskolan att vi inte behöver utöka den, eftersom det blir färreelever. Det blir färre 16-åringar. Detta är inte heller sant. /89,som vi nu har framför oss och som vinärmast diskuterar dimensioneringen för, ökar antalet 16-åringar med 2 /90 sjunker det med 1 200, för aft därefter 1990/91 återigen ökamed 1 000. Dessutom har vi kvar de 18-19-åringar som ni så nogsamt hållerutanför gymnasieskolan genom att prioritera 16-17-åringar. De uppgifter LarsSvensson gav var infe korrekta. Alla som vill gå i gymnasieskolan får infeplats, långt därifrån. Antalet ungdomar blir infe mindre. UtveckUng av yrkesutbildningen i gymna-sieskolanrn. 124 ()replik: Kort om dimensioneringen: Jag hänvisade, , tillskolöverstyrelsens bedömning. SÖ föreslog ett mindre antal platser än vadregeringen har föreslagit och nu kommer aff fatta beslut om och somgäller både det budgetår som startar och nästkommande. Det bliralltså en ökad dimensionering i förhållande fill förslag. Jagsade att ofta använder förslag i debatten närvi diskuterar dimensioneringen. Därför nämnde jag att vårt förslag innebär enutökning utöver vad har föreslagit. Sedan får vi väl se ihöst hur många ungdomar som inte kommer atf få plats. Men def brukar ändå varaså att de fiesta ungdomar som sökt kommer in på gymnasieskolan. TillYlva vill jag säga: Vad jag har velat markera är att kursplanernaför de linjer där försöksverksamhet startar är klara. erkändetydligen att planerna är klara för den första årskursen. Men eftersom det inleär några andra årskurser som skall starta nu behöver vi i dagslägel inte någraandra kursplaner. Beträffandehandledare vill jag markera att också jag har uppfattningen aft de skallfungera som utbildare för eleverna. Jag sade aff def finns många dukfigamänniskor som kan komma i fråga som handledare därför atf jag vef aft def ute iförvärvslivet finns yrkesarbetare som klarar detta. Vi har föreslagit resurserför fortbildning av yrkeslärarna. Vi föreslår också resurser för utbildning avhandledare. Eftersomutbildningen enligt förslaget fill skall vara förlagd fillarbetsplats under def första året och även under def andra året, finns detmöjligheter aft utbilda handledare under den fid då ungdomarna befinner sigute. Def ger oss också möjlighet aff under den fid då yrkeslärarna har sinaelever ute på arbetsplatserna ge dem den fortbildning som vi räknar med att deskall ha i detta inledande skede. Sedan får vi se till att skaffa framytterligare resurser för atf fortsätta fortbildningen. Tillslut till : Yrkesutbildningen skall jämställas med teoretiskutbildning på det sättet aft de ungdomar som väljer yrkesinriktad utbildningskall känna aft de har en utbildning som både ger möjligheter fill ett yrke ochger förutsättningar för högre utbildning. Anf.125 () replik: Jag försfår aft det är besvärligt för , som har tremotdebattörer aff replikera, atf hinna med allt. Jag hade annars seff fram motatt få ell något fylligare svar beträffande jämställdhet. 10 protokoll 1987/88:133 Prof. 1987/88:133 Utveckling av yrkesutbildningen i gymnasieskolan m. m. Jag .delar uppfattning atf yrkesutbildningoch teoretisk utbildning självfallet skall vara jämställda: Def skall infe varafråga om någon sorri helst statusskillnad. Men jag tror infe alt man når framtill den uppfattningen om en utbildning genom att enbart hänvisa tillutbildningens längd eller, som gör, genom att säga aft def skallgå atf antingen ;5öka sig till teoretisk utbildning - jag förmodar aft hantänker på högskoleutbildning - eller fortsätta i yrkeslivet efter utbildningen. Enligt rnin uppfattning går det infe aff kombinera så aftman kan både bli så skicklig i teorefiska ämnen aff man klarar sig utan någrasom helst problem i högskoleutbildning och bli så duktig i yrkesinriktade ämnenaft man klara sig ute på arbetsmarknaden. Jag fick inget svar, , beträffande detschabloniserade blocket med allmänna ämnen. Jag visade förut, bl. a. genomexempel från vårdlinjen, aff det inte går atf ordna ett inslag ay allmännaämnen så atf det verkligen ger erforderligt stöd för yrkesutbildningen om mandrar allt över en kam och säger aff def skall vara likadant på samtligayrkesinriktade linjer. 126 () replik: Jag sade mycket riktigt aft def finnsrubriker 1, , och det är precis vad som finns.Det enda som finns är rubriker på ett antal moduler, och efter def skall manstarta en yrkesutbildning! Detta tycker vi inte är acceptabelt när man vill gesken av aff def skall vara en ny utbildning med ett nytt och förbättratinnehåll. Aff vara en god yrkesarbetare innebär infe heller atf manautomatiskt och utan utbildning kan fungera som lärare och följa en läroplan.Del handlar ju också om atf utvärdera och följa upp den undervisning som manhar meddelat. Def finns säkert mängder med goda yrkesarbetare som kan fungerasom utmärkta handledare och utbildare - när de väl har förberetts för def. Mendef är,just detta som krävs. , Det är inte av utbildningen som ärföretagsförlagd . Beslutet är atf def skall vara mellan 10och och atf andelen skall fastställas genom lokala avtal ochöverenskommelser - och de finns inte heller. Sedan vill jag återkomma till detta med intresseval. säger aff det är samma argument. Ja, man kan bara beklaga att erargumentation är så tunn och svag aft ni måste köra med samma gamla argument åruf och år in. Jag vill ta ett exempel, . En elev på enhumanistisk linje har idrott och filosofi. Omden eleven vill fördjupa sig i filosofi är def infe möjligt medfimplanejämkning. Men om eleven vill elitidrotta, då går det alldeles utmärkt.Vad är def för rim och reson i detta, ? Tycker verkligen LarsSvensson att det är vikfigare aft elitidrotta, att det är mer värt än aft läsafilosofi? har faktiskt inte fler talanger än atf vi behöveruppmuntra och stödja dem alla - vi behöver mångfalden. Men det allra viktigasteoch det allra allvarligaste är fakfiskt de signaler som ni ger de unga genomera argument från vuxensamhället. Elitidrottare och schackspelare skall haprivilegier - det är detta ni säger fill ungdomarna i . Under detta anförande överfog tredje vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar. 127 () replik: En sista replik lill idimensioneringsfrågan: Det går inte att göra def så lätt för sig att man säger:Vi väntar väl fill hösten och ser hur mänga som inte kommer in. vardet 7 000 som infe kom in! Det gör ni ingenfing åt i fråga . Och de som till äventyrs infe kommer in är inte hjälpta av att nividtar åtgärder året därefter, om ni skulle göra det. Def gäller att dimensionera gymnasieskolan så atf alla deelever som vill gå där också kommer in. Och,det är faktiskt detta söm densocialdemokratiska regeringens statsministrar i åtminstone fre års tid harstått här i talarstolen och utlovat inför kammaren. De har sagt: Undermandatperioden skall vi se fill atf alla får plats igymnasieskolan. Men vi är fortfarande långt därifrån, , och def ärdefta debatten handlar om. Vi har föreslagit en totaldimensionerad gymnasieskola,dvs. att det skall vara förslagsanslag. När vi sedan har sett hur många eleversorri söker och tagit in dem, då får vi betala vad def kostar. Det blir ju infebilligare alt hålla dem utanför, eftersom vi då i stället måste anslå pengarnaendera fill ungdomslagen, ungdomsuppföljningen eller till någon annan form avarbetsmarknadspolifiska åtgärder, om de väljer en utbildning senare i livet.Alla dessa alternativ - ungdomsuppföljning, ungdomslag eller senare utbildning- är dyrare för samhället än utbildning i gymnasieskolan. Def finns alltså ingastatsfinänsiella skäl i världen att åberopa, när man håller neredimensioneringen på det här sättet, utan def handlar enbart om regeringensoförmåga att uppfylla del vallöfte som man har ställt ul och som så mångagånger har upprepats i regeringsdeklarationer. Det är detta det handlar om,, och infe om att vänta och sé hur många som kommer in . 128 () replik: När man lyssnar fill får manintrycket atf vi skulle ha minskat dimensioneringen i gymnasieskolan. Såförhåller det sig icke. Def är fråga om en ökad dimensionering i förhållandetill och om en ökning året därefter. Räknar man dessutom in deplatser som ingår i försöksverksamheten, kan man också notera att vi har ökatdimensioneringen. Vad jag sade var atf den ansvariga myndigheten, verket,hade föreslagit en lägre dimensionering än den som regeringen och utskottet nuföreslår aff skall besluta om. Def betyder att den gamla linjen somvi har drivit om att 16-17-åringarna i första hand skall komma in pågymnasieutbildning ligger fast utom i fråga om vård och social service, där detföreligger synnerliga skäl atl frångå den linjen. De ungdomar som är i 16-17-årsåldernhar särskilt svårt atl få arbete och behöver därför utbildning för aff komma inpå arbetsmarknaden. Jag tror alt vi därmed har klarat ut detta meddimensioneringen. Det är alltså icke fråga om någon minskning, utan om enökning, . Låt mig nuövergå lill att bemöta , eftersom jag har att svara Utveckling av yrkesutbildningen i gymnasieskolan m. m. 1987/88:133 ., Utvecklingav yrkesutbildningen i gymnasieskolan m. m. tre ledamöter och därför,precis som säger, har svårigheter atf hinna med samtliga. Jagmenar atf yrkesinriktad utbildning bör vara jämställd med teoretisk utbildning.Det beror dels på atf man måste få en bättre utbildning, eftersom kraven på engod yrkesutbildning ökar ute i samhället, dels på aff ungdomarna skall ges enundervisning i mera allmänna ämnen och därigenom ges behörighet tillhögskoleutbildning. Jagtror, aff det är mycket viktigt atf man förlänger den yrkesinriktadeutbildningen, för annars kan man inte uppnå en jämställdhet mellan teoretiskoch prakfisk utbildning. En förlängning ger en möjlighet till detta. Def ärnödvändigt med en förlängning för aft eleverna skall få denna behörighet. Iannat fall måste man genomgå en kompletteringsutbildning för att kunna sökafill högskolan. Def är därför som man räknar med atf def när det gäller.vårdlinjen, vilket också gör, behövs en treårig utbildning. Ensådan förlängning erfordras inte bara på denna linje utan även på andra linjer.Men def skall röra sig om utbildning och inte om någon typ avlärlingsutbildning och anställningsförhållande. Def är utbildningar som skallerbjudas ungdomarna, vare sig de finns ute på arbetsplatserna eller i skolan.Detta är atf jämställa den yrkesinriktade utbildningen, vilket innebär aft fillvarje pris bibehåUa elevstatusen. Tredjevice talmannen anmälde aff och anhållit att tillprotokollet få antecknat aff de infe ägde rätt fill ytterligare repliker. Jag vill först av allt uttrycka min stora fillfredsställelse över atfutskottet i allt väsentligt fillstyrkt vad regeringen har föreslagit i fråga omden nya yrkesutbildningen. Den omständigheten att utskottet föreslår enutökning av antalet platser med ytterligare 1 000 ser jag ingen anledning atlbeklaga. Genomdet beslut som jag hoppas atl nu snart skall fatta tas ett förstavikfigt steg till en mycket väsenfiig reformering av den del av gymnasieskolandär huvuddelen av eleverna utbildas. Vadsom för är en farhåga är för mig en förhoppning, nämligen affriksdagen genom det beslut om försöksverksamhet som vi nu diskuterar läggergrunden fill den fullständiga reform som senare skall komma. Motivenför en reformering av yrkesutbildningen är enkla och klara. Det är först pchfrämst ett starkt önskemål från både enskilda och offenfiiga arbetsgivare attde som genomgår gymnasiets yrkesinriktade utbildningar skall ha haft merarbetslivserfarenhet än fidigare. Men samma arbetsgivare ställer också kravetatf eleverna skall ha en bättre allmänutbildning för aft kunna utföra olika momenti arbetet, som genom den tekniska utvecklingen har blivit alltmer krävande. Ettytterligare mofiv är atf eleverna genom denna bättre utbildning kommer atf fåökade möjligheter till vidare studier om de skulle få intresse för detta. Herr fal man! Det är frågaom atf utjämna skillnaderna mellan de två delar avgymnasieskolan som def har varit en så stor klyfta emellan. Denna skillnad kanvi i dessa examenstider se, då elever som har gått igenom det treårigagymnasiet under stort ståhej lämnar sina skolor för, som det brukar sägas, denljusnande framfid och dä elever som har gått på den yrkesinriktade utbildningenunder mer anspråkslösa former lämnar sina skolor. Def är möjligt aft denna symbolik inte skall överdrivas,men den är ändå i all sin primifivitet ett uttryck för hur man ser påskillnaderna i värdet av den utbildning som skolan ger. Denna skillnad vill viutjämna, inte bara fill det yttre, som i det här fallet, utan också irealiteten. Lägel är nu def, aff kravet på allmänbildning i yrkeslivethar blivit så stort atf elever som har gått igenom de yrkesinriktade linjernaofta konkurreras ut av elever som har gått de teoretiska. Arbetsgivarnavärdesätter allmänbildningen högre än de yrkeskunskaper som skolan försökt atfge. Vi kommer genom den reform som förbereds ajtt ge eleverna på detyrkesinriktade gymnasiet en helt annan konkurrenskraft i jämförelse med dekamrater som fått sin utbildning på de teorefiska linjerna. Jag vill infe säga atf den nuvarandeyrkesutbildningen har varit dålig. Den har givit eleverna mycken nyttig kunskapoch har utgjort en förutsättning för deras arbete i olika delar av näringslivoch offentlig tjänst. Men även om utbildningen har haft stora fördelar, är defnu dags att ytterligare utveckla den, vilket den nya reformensyftar till: Jag vill så ta upp några av de invändningar som här harrikfats mot förslaget, t. ex. påståendet aff elever som är tveksamma fill detvååriga linjerna ännu mindre skulle vilja starta på de treåriga linjerna.Verkligheten motsäger dessa farhågor. Def visar sig både i och iVärriiland aff eleverna i mycket stor utsträckning strömmar fill de nyautbildningar som erbjuds. Det är heller inte så märkligt som def har framställts iden här debatten atf elevernas val kommer att göras sent. har funriif det egendomligt aft SÖ har lagtut platser och vidtagit andra förberedelser under förutsättning att riksdagenfattar beslut. Defta är i själva verket vad som sker på utbildningsområdetvarje år, eftersom antalet platser både i högskolan öch i gymnasieskolanfastställs av sent , då endast någon månad återstår fill dessaff den nya terminen börjar. Eleverna har visserligen sökt in på sina betygfrån höstterminens studier, men den definitiva intagningen sker ju inte förränpå grundval av de betyg som delas ut under den nu allra . Ocheleverna har rätt att göra de ändringar som de önskar. Det blir därmed en nyfördelning. När det gäller frågan varför vi inte kunnat omedelbartgenomföra reformen i full skala eller inom loppet av bara måste jaghänvisa fill den ekonomiska verkligheten. Vi avser att genomföra defta så snartde ekonomiska medlen är tillgängliga, vilket ocksä framhölls vid den socialdemokratiskapartikongressen , där ingen som helst oenighet rådde på den punkten.De medel vi hade disponibla för utbyggnad av skola och forskning i årets budgetanvändes i huvudsak på fyra områden: 1987/88:1333 juni 1988 UtveckUng av yrkesutbildningen i gymnasieskolan m. m. Utveckling av yrkes-' utbddningen i gymnasieskolan m. m. För det första till att skapa bättre villkor föryrkeslärare under deras utbildning, för detandra till att satsa på de nya högskolorna runt om i landet, för det tredje till att införa en ny medellånghögskoleutbildning för ingenjörer och för det fjärde till att starta försöksverksamheten med denyrkesinriktade utbildningen. På den fråga som om det kommer alt finnas fler platser fillgängliga villjag svara att regeringen inte har givit några sådana löften. Det är enbudgetfråga som får behandlas i vanlig ordning. Den kommer att bli beroende avolika omständigheter, där jag först och främst vill anföra vilken grad avintresse som kommuner och andra ufbildningsanordnare kommer att visa för attvilja gå vidare. En andra väsenfiig faktor är def ekonomiska utrymme som kanföreligga i def kommande budgetarbetet. Ett tredje väsentligt förhållande affta hänsyn fill kommer aff vara i vilken utsträckning försöksverksamheten redangivit klarhet i hur, verksamheten har gått och.hur man därigenom skall kunnabedöma vad som skall kunna göras för den närmaste fiden. 130GÖRAN ALLMÉR (m) replik: Utbildningsministern började sitt anförandemed att säga aff jag hade uttryckt "farhågor" för den härreformeringen av yrkesutbildningen. Def är alldeles riktigt, men jag måstebetona och få fill protokollet antecknat att farhågorna inte gäller detförhållandet alt yrkesutbildningen äntligen kommer aft reformeras utan hur denkommer, aft reformeras. Det finns, som jag ser def, risk för atf resultatet avdef här förslaget infe blir def allra bästa som skulle ha kunnat åstadkommasför aft reformera yrkesutbildningen. Utbildningsministern kom sedan in på allmänbildningen ochtalade om aft praktikerna konkurrerades uf av teoretikerna och attarbetsgivarna när det gällde praktiskt arbete t. o. m. hellre anställdeteoretiker och sökande med god allmänbildning än sådana som hade genomgåttyrkesutbildning. Då kan man naturligtvis infe låta bli att ställa frågan:Eftersom de som genomgått de allmänna och teoretiska linjerna infe har någonsom helst yrkesutbildning, hur har då yrkesutbildningen hitfills varit skött igymnasieskolan? Varför inte under sådana förhållanden enbart bedriva utbildningpå de teoretiska linjerna? Vi är överens om att allmänutbildningen är betydelsefull -det har vi frarnhållif. Det råder inga som helst delade meningar om den saken.Jag har fidigare sagt atf jag tycker aff man med den inriktning som de allmännaämnena fått i utbildningsministerns förslag infe har tagit tillräcklig hänsynlill vad som verkligen behövs också för yrkesutbildningens bästa. Sedan sade utbildningsministern att det inte var någonrisk för atl försöken inte skulle kunna genomföras - eleverna strömmade fill denya utbildningarna. Utbildningsministern nämnde och Värmlandslän. Jag har tagit in - telefonledes visserligen - de preliminära uppgifternafrån exkl. och . Det är alldeles riktigt attdet harströmmat in många sökande, men vad utbildningsministern här undvek atf tala omär atf tillströmningen är enormt stor fill vissa utbildningar, medan platsernatill andra utbildningar praktiskt taget infe kan fyllas. Det gäller t. ex.industriteknik, dit 40 har sökt till 60 platser. Def gäller ävenomvårdnadslinjen, dit 146 har sökt till 180 platser. Däremot har 254 sökt fill120 platser på handelslinjen och 110 till 30 platser på el-tele-linjen. Slutligen skulle jag vilja fråga: Varför redovisar maninte, herr utbildningsminister, vad en fullständig reformering kommer attkosta och hur man har tänkt sig finansieringen ? Det tycker jag ärmycket väsentiigt. Utveckling av yrkesutbildningen i gymnasieskolan m. m. 131LARZ () replik: Utbildningsministern började sitt anförandemed att säga att han kände en viss tillfredsställelse med hur def här förslagetpasserar . Han beklagade inte att vpk hade lyckats lägga på dessa 1000 platser. Kanske man skall tolka detta så atf vpk t. o: rri. har varitalldeles för blygsamt i sin begäran och att utbildningsministern gärna hadesett en större försöksverksamhet. Utbildningsministern kanske inte alls hadehaft något emot om en riksdagsmajoritet hade beställt en fortsättning tillnästa år. Det kanske hade suttit ganska bra i ryggen vid kontakterna medfinansdepartementet iriför fortsättningen. Det går infe atf göra def så enkelt för sig, LennartBodsfröm, som aft säga: Om det skall bli en fortsättning - ja, def fårbli en budgetfråga. Då kommer vi aft ställas inför precis samma situation som iår, att vi här i skall fatta ett beslut,ungefär som , medari de som har att planera förutbildningen behöver hä besked «« om huruvida def skall bli en fortsättning, enutökning, . Om de fick den framförhållningen kunde de ordna en braförsöksverksamhet. Nej, de får vänta och se, def kommer atf bli en budgetfråga. Nog kan man väl begära av regeringen all den skall kunnaha så stor framförhållning också i sin ekonomiska politik aft den kanbedöma om det går att lägga in ytterUgare platser i försöksverksamheten.Dessutom, , är def i princip samriia platser som i alla fallskulle ha ingått i de tvååriga utbildningarna. Vi talar ju inte om en helt nyufbildningsform utan om atf använda utbildriingsplatserna i den ena eller denandra verksamheten. berörde inte med ett ord kritiken mothandläggningen. Självfallet har jag inte kritiserat för atfden hanterar dessa frågor "under förutsättning att". Jag harkritiserat regeringen för att den har försatt riksdag,och ufbildningsanordnarna utéi landet i denna situation. Föratt använda utbildningsriiinisterns egna ord: Om inte det här beslutet gårigenom i riksdag, blir det kaos i skolan. Det är detta agerande somjag har kritiserat utbildningsministern för. sade inte heller ett ord om de sviknavallöftena. Hur är det egentligen? Menade ni allvar med alla era uttalanden omatt samfliga ungdomar skall få en plats i gymnasieskolan?Det borde väl vara en fråga också för den ekonomiska politiken, så denbedömningen borde väl ha gjorts innari regeringen gick ut med vallöftena. Ärdef bara regeringens oförmåga som är orsak till att fler ungdomar ställs Prot: 1987/88:133 Utveckling av yrkesutbildningen i gymnasieskolan m. m. redovisade alt det blir fler platser. Menpengarna går infe fill fler platser, utan de äts upp, så att säga, av affutbildningarna hela fiden blir längre. Fler ungdomar får infe utbildning. o. m. nästa budgetår ökar antalet 16-åringar som lämnar . Dåkrävs fler platser i gymnasieskolan - inte färre! 132 () replik: Utbildningsministern sade att elever från detvååriga utbildningarna har sämre möjligheter på arbetsmarknaden..