prot · GB0941 · 1987-12-31 00:00:00 — I reservation nr 8 om gränsvärden för utsläpp avkväveoxider m. m. följer moderater och folkpartister upp kraven i partimofionen704 på lägre gränsvärden vid olika typer av förbränning, t. ex. gränsvärdetO,Ig/MJ för kväveoxider vid kolförbränning. Detta bör ges regeringen til!känna. Bakom reservation nr 10 gällande gränsvärden för utsläppav svaveldioxid m. m. står en enig borgerlighet. Den gäller krav på lägregränsvärden för svavel vid förbränning, minskade svavelufsläpp och sänktasvavelhalter i eldningsolja. I reservation nr 11 föreslår de moderata ochfolkpartistiska ledamöterna atf samma krav skall ställas vid förbränning avtorv och biobränslen i större anläggningar som vid förbränning av kol. Jag yrkar bifall till reservationerna nr 1, 3, 8, 10 och 11. I betänkandet 1987/88:11 från jordbruksutskottet behandlasett sextiotal motioner om vattenvård och internationella miljövårdsfrågor. Deomfattar dels åtgärder som bör vidtas i , dels även frågor om vilkeninternationell aktivitet som kan utövas från svensk sida för aft förmå andraländer att minska sina utsläpp. Utskottet har avstyrkt dessa motioner med hänvisning filldet framlagda förslaget Aktionsplan mot havsföroreningar och den miljöpolitiskaproposition som väntas . Utskottets majoritet har beklagat attpropositionen kommer så sent att beslut knappast kan komma att gäUaunder innevarande valperiod. Ett tillkännagivande härom föreslås i betänkandet. I reservation nr 2 kräver vi moderater ökad uppmärksamhetkring de föroreningar i form av närsalter som kommer från reningsverken såväl iSverige som i våra grannländer, av vilka förbättringar krävs. Vi kräver ocksåatt kväverening införs i svenska reningsverk. I reservation nr 7 angående en internationellmiljövårdsfond anser , och atf en fond börbyggas upp genom internationella miljövårdsavgiffer. De fonderade medlen börkunna fördelas via lån eller bidrag till reningsutrustning efter prioriteringfrån miljösynpunkt bland befintliga fossilt eldade anläggningar och medbeaktande av ländernas ekonomiska förutsättningar. bör också uttalaatf särskilda ansträngningar från regeringens sida för att vinna övrigaeuropeiska länders anslutning tillluftvårdsfonden bör göras. Vi vill ge regeringen defta till känna. Ibetänkandet 1987/88:12 behandlas eft tiotal motioner från allmänna motionstiden1987, vilka i huvudsak berör freonutsläpp och därmed sammanhängande miljö- ochhälsoproblem. Utskottet instämmer i motionärernas bedömning, så till vida attfreonanvändningens hälso- och miljöeffekter måste tas på stort allvar och attall användning av ämnen som skadar atmosfärens ozonskikt bör upphöra så snartsom möjUgt. Iett avseende, nämUgen i fråga om omhändertagandet av vissa kyl- ochfrysanläggningar vid skrotning e. d., föreslår utskottet ett riksdagsutfalandeom att problemet bör ägnas särskild uppmärksamhet. Detta är i enlighet med dekrav som vi har framställt i den moderata partimotionen. Ireservation nr 5 tas gränsvärden för freoner upp till behandling. Ett viktigtled i åtgärderna mot freonernas negativa effekter är möjligheterna attkontrollera och begränsa utsläppen från t. ex. plastindustrin. I det fortsattaberedningsarbetet inom bör särskild uppmärksamhet ägnas åtfrågan hur ett bindande gränsvärde för freonutsläppen inom plastindustrinskall kunna införas. anser att detta bör ges regeringen till känna. Jagyrkar, herr talman, bifall till reservation nr 5 i betänkandet och i övrigtbifall till utskottets hemställan. Försäkerhets skull yrkar jag än en gång bifall till de reservationer angåendehavsproblemen som vi moderater står bakom. 4 (): I ett av de betänkanden som vi diskuterar , det som handlar omvattenvård och internationella frågor, vill jordbruksutskottet tala om förregeringen att utskottet anser att def är beklagligt att den miljöproposifionsom regeringen i nästan varje ärende hänvisar till kommer för sent tillriksdagen. Utskottet anser att regeringen haft god tid på sig aft lämna förslagi en rad angelägna miljöfrågor. När nu alla tänkbara miljöfrågor förs samman ien enda stor proposition, som kommer till strax före avslutandet avdenna mandatperiod, är det nästan så aft man skulle kunna misstänka attmiljöministern eventuellt tänker så här: Efter alla engagerade miljötal som jaghållit ute i landet och efter alla beskrivningar som jag har gjort om hurangelägna och stora mina arbetsuppgifter är, måste jag just innan valrörelsenbörjar lämna bevis på att regeringen också reellt vill någonting. Nuär miljöfrågor inte lämpliga atf behandlas på det sättet. Miljöhoten är så påtagligaför var och en, att alla förstår aft även dellösningar som minskar utsläpp iluft och vatten är angelägna. Motionsyrkanden som har drivits år efter årkommer, om socialdemokraterna håller vad de lovar, att eventuellt tas upp tillrealbehandling någon månad före valet. Det är, som man brukar säga, . Därför är den i och för sig ovanliga kritik som jordbruksutskottet riktar mot regeringen och miljöministern berättigad. Jag vill nu översiktligt kommentera de tre betänkanden om försurningen,vattenvård och freoner som är uppe till diskussion. kommer jag att tala omvarför vi är krifiska mot regeringens handläggning av Prot. 1987/88:41miljöfrågorna, både i ett längre perspektiv och i ett kortare. Dessa 9december 1987 betänkanden är en bra bakgrund till detta. Jag skall ocksåkommentera socialdemokraternas reservation och säga någonfing ominterpellationerna, eftersom ordningen är sådan att jag måste ta upp dem nu.Anders Castberger kommer senare i debatten att ta upp några av de mångareservationerna. Frågorkring försurning, freoner och vattenvård engagerar verkligen 'ledamöter, miljöministern. Som grund för dagens betänkanden ligger, eftersomregeringens förslag lyser med sin frånvaro, inte mindre än ca 60 motioner frånsamtliga riksdagspartier. Det finns inte mindre än ca 120 förslag elleryrkanden. Jag kan med fiUfredsställelse konstatera att näsfan en tredjedel avmotionerna och ungefär 50 av de yrkanden som ställts kommer från ,endera i vår partimotion eller i enskilda motioner. Miljöfrågorna harengagerat många av vårt partis ledamöter. Närjag säger detta vill jag också slå fast aft många yrkanden från oppositionspartiernaöverensstämmer med varandra. Def är ofta fråga om välbekanta förslag, som haravstyrkts år av socialdemokraterna. Några av dem skall eventuellt fåen positiv behandling när björkarna slår ut i vår och vi skall diskuteramiljön igen. Den samstämmighet som jag talar om återspeglas i många gemensammareservafioner. Det finns gemensamma borgerliga reservationer, det finnsreservationer undertecknade av och , av ochmoderaterna, av , och vpk och slutiigen reservationer därfolkpartiet eller andra partier ensamma står för sin uppfattning. Utmärkandeför samtUga betänkanden och reservationer är atf de klart visar på riksdagensstarka miljöengagemang och den akfiva och pådrivande roll som har ochäven varit nödsakad att ha på miljöområdet. När jordbruksutskottet sägeratt regeringen är senfärdig i miljöpolitiken, är det angeläget att påminna omvad som har hänt med miljöfrågorna i ett något längre perspektiv. Jag väljer dåatt se på den period som har gått sedan socialdemokraterna tog överregeringsansvaret . Folkpartiethar under hela den här perioden konsekvent hävdat att hotbilderna påmiljöområdet blivit allt intensivare och atf miljöfrågorna därför måste få enalltmer framträdande roll i samhället. Miljöfrågorna måste få genomtränga aUasamhällssektorer, och därför bör ett särskilt miljödepartement inrättas. Vibehöver eft miljödepartement som kan vara navet i hela arbetet medmiljöfrågorna. Så är det inte . Splittringen meUan olika departementkvarstår liksom bristen på samordning mellan de 10 - 15 ämbetsverk som hardelar av miljöansvaret. Vihar under hela varit medvetna om att det är regeringen själv somskall avgöra hur den bygger upp sin organisation. Men vi vill utnyttja rättenatt kritisera regeringen för att den inte följt vårt råd, utan länge låtitmiljöfrågorna i lugn och ro ligga kvar i . Miljöopinionenkrävde åtgärder och nuvarande statsministern fick i sinom tid också ansvaretför miljöfrågorna. Nästa steg var att föra huvudparten av miljöfrågorna filldet samlade miljö- och . Kvar står dock vårt krav på ettstarkt och oberoende miljödepartement. När vi krifiserarmiljöministern och regeringen för att miljöproposi- 21 1987/88:41 tionen kommer , är det alltså också en krifik av hur regeringen har 9december 1987 arbetat med miljöfrågorna under hela regeringsperioden. Jagvill nu redovisa några tvistefrågor som i stort sett funnits med . Deborgerliga parfierna har i betänkandet om försurningen en reservation omgränsvärden för utsläpp av svaveldioxid. Def gäller att sänka den högstafillåtna svavelhalfen fill i tjock eldningsolja och till i. tunneldningsolja. Vi har haft att fa ställning till en försurningsproposition sominte uppfyllde de här kraven. kommer eventuellt normerna aft skärpas i vår.Men det hade varit rimligt att bifalla mofionskraven tidigare, eftersomtekniken finns och tidsvinsten skulle betyda en hel del. Enparallell fill svaveldioxidufsläppen finns i samma betänkande. Där gäller detrening av avgaserna från dieselfordon. De borgerliga partierna har år efter årreserverat sig fill förmån för skärpta krav. Ifreonbetänkandet finns def fakfiskt en liten ljuspunkt. Från har viår reserverat oss för att freonerna i kylskåpen skall separeras ochtas om hand. Genom att vpk nu ställde upp för det kravet, och sedan ävensocialdemokraterna, har vi fått ett tillkännagivande fill regeringen. Jagvill också nämna den mångåriga diskussionen om miljöavgifter och ekonomiskastyrmedel. Jag har i en interpellafion fill miljöministern ställt frågor föraft få veta om och när socialdemokraterna på allvar tänker fa upp en diskussionom ekonomiska styrmedel och miljölagstiftningen. Eftersom ekonomiska styrmedelberörs i interpellationssvaret till Per Stenmarck om vattenföroreningarna iÖresund, vill jag säga några ord om dem. Det kärnfulla svaret till PerStenmarck är: Frågan om ekonomiska styrmedel bereds avregeringskansliet. Det budskapet är i vanliga fall det normala på i stort settalla miljöfrågor vi för fram i interpellafioner och frågor liksom även när våramofioner bemöts. När budskapet upprepas finns det dock intressantaaspekter i det. DeborgerUga partierna har år begärt ekonomiska styrmedel och sagt atf dekunde vara eft effektivt instrument i miljöarbetet. Socialdemokraterna ochmiljöministern har ganska kategoriskt avvisat våra förslag och sagt: Ni villatt företagen skall kunna köpa sig fria från miljöansvar. är tydligen enomsvängning på gång. Def är bra. är def emellertid så, miljöministern, atfett införande av ekonomiska styrmedel är en ingripande förändring i företagenssätt aft arbeta. Det räcker då inte aft bereda ärendet i regeringskanslietutan omfattande diskussioner med de företag som är berörda. Socialdemokraternahar nu kommit långt efter och genom senfärdighet förlorat tempo, somvarit nödvändigt för att få framgångsrika och bra resultat på detta område. Vivill ha miljöavgifter och ekonomiska styrmedel, men vi har alltid sagt attfrågan behöver utredas. Att lägga in ekonomiska styrmedel i vårens propositionom ärendet inte är fullt utrett är inte tillfredsställande. har vifrån folkparfiet sagt atf nafurvårdsenheterna på länsstyrelserna behöverförstärkas och att resurserna för tillsynen enligt Inget annat parti har fidigare ställt sig bakom dessa självklaraslutsatser förrän och också 22 ställt upp bakom kravet på förstärkta resurser. en ger oss rätt i aftresurserna är otillräckliga. Men för att nå fram till den slutsatsen hade definte behövts så många års utredningar. Jaghar nu fört fram regeringens agerande i ett längre tidsperspektiv och vill gåöver till atf diskutera handläggningen av miljöfrågorna . Då viUjag återigen säga att det är som har varit pådrivande och att det ärriksdagen som har haft initiativet på miljöområdet också . Jagvill nämna ett exempel från vartdera av de betänkanden som vi diskuterar . Den1 sade att åtgärder måste vidtas för att man skall kunnakomma till rätta med försämringar i havsmiljön. Alarmerande rapporter hade inkommitom atf salarna i var hotade av miljögifter. Det fanns klaraindikationer på att havens tillstånd hade försämrats snabbt under de senasteåren. Läckage från jordbruket, förekomst av PCB och tungmetaller gjorde att etthandlingsprogram borde komma till stånd. Orsakssammanhangen måste klarläggasoch åtgärder måste vidtas för att så långt som möjligt elimineraföroreningskällorna. Miljöministern följde riksdagsbeslutet, och den 1 augustisamma år tillsatte regeringen en aktionsgrupp mot havsföroreningar. Isamband med beslut om program mot luftföroreningar och försurningvar inte nöjd med de gränsvärden som redovisades för svavelutsläppenvid oljeeldning. Jag har redan berört den saken. Eft tillkännagivande riktadestill regeringen om skärpta regler. Samma förhållande gäller stimulanser förbättre rening av den befintUga bilparken. Jagskall också tala om freonerna. Rapporterna om freonernas inverkan på de yttreluftlagren blev alltmer alarmerande. var med iregeringen kom förbudet mot användande av freon i sprejflaskor. Frånfolkparfiet har vi sedan lämnat förslag om åtgärder mot freoner. a. har viårligen begärt separering av freonerna från skrotade kylskåp. Som jag har sagtkommer den mofionen i årets betänkande äntligen aft bifallas. Från regeringenkom inga förslag för att minska freonanvändningen. Därför beslutade riksdagen1985 att kräva att regeringen skulle vidta åtgärder för att minska produktionoch användning av freoner. Det märkliga i def sammanhanget är atf socialdemokraterna i riksdagenmotsatte sig det förslaget. Jaghar också några synpunkter och frågor i anslutning till interpellations-ochfrågesvaren till och . Förbrukningen av freon iSverige uppgick till ungefär , säger miljöministern. Samtidigtsägs det i svaret att ett antal länsstyrelser och kommuner genom särskildainventeringar har klarlagt användning och utsläpp. Menar miljöministernverkligen atf regeringen inte sett fill att vi har fått en fullständigredovisning från alla län? Jag kanske har missuppfattat svaret. Men jag skullevilja ha klarlagt om inventeringen är fullständig och om den täcker helalandet. Jagtror också, som miljöministern säger i svaret, att man kan komma ganska långtgenom frivilliga uppgörelser med industrin. Hade regeringen börjat arbetaaktivt med freonfrågorna hade vi kommit mycket längre än vi är . De internationella avtal som träffas och har träffats är i och för sig bramen de är helt otillräckliga. Hotet mot de yttre luftlagren måsteundanröjas, och därför finns det all anledning för miljöministern atf trotsuppnådda resultat fortsätta och intensifiera det internafionella arbetet. Jag vill också säga något om svaret fill Per Stenmarck,där miljöministern hänvisar till , och fråga: Hur är defmed våra vänner i ? Fungerar reningsverken i och i andrastäder på ett tillfredsställande sätt? Hur är det med läckaget från jordbruketi , och hur är det med luftföroreningarna från kolkraftverken? Ansermiljöministern att hon fått fillräckliga garanfier för aft kommer attminska sina utsläpp så mycket att det motsvarar de krav vi har i ? Jagvill i det sammanhanget klart säga ut att och jag själv delarmiljöministerns uppfattning att , och delar av Hanöbuktenskall förklaras som föroreningskänsligf område på samma sätt som tidigaregjorts med . Jag vill också fråga om miljöministern har för avsiktatt till särskilda insatser för de här områdena föra över de handelsgödselmedelsom nu används till skogsforskning. har i en interpellation tagit upp frågan omåterföringssystem vid bensinstationer. Det finns en reservation frånfolkpartiet, och vpk med samma syfte. Om jag infe har hört fel harVolvo gått före och installerat sådana anläggningar på . Jagkonstaterar att också regeringen nu tänker ta dessa frågor på allvar och attförslag kommer atf redovisas. har i en interpellafion tagit upp frågan omförbud för gödsling med avloppsslam, och jag vill erinra om att det finns engemensam borgerlig reservation med samma syfte. Miljöministern säger attmålsättningen för att lösa problemen i första hand skall vara att minskafillförsel av olika gifter fill de kommunala reningsverken. Ja, def är ganskalätt atf säga så, men hur uppfyller vi syftet när vi inte har en fungerandeåtervinningslag? har reserverat sig för aktiva insatserpå åfervinningsområdet. Socialdemokraterna har motsatt sig detta. Min frågafill miljöministern är om hon nu är beredd att biträda våra förslag om enåtervinningslag, som möjliggör en fungerande separering och återvinning. Eftannat problem är att det inom koncessionsgränserna förekommer mångaindustriutsläpp genom vattenverken. Innan vi får de ekonomiska styrmedel som vihar talat om är det svårt att komma längre än vi är . Ärdet verkligen rimUgt, miljöministern, att avloppsslam som innehåller tungmetallerfår spridas över åkrar och parkmark där många människor visfas? säger kanske någon lyssnare, liksom ocksåsocialdemokraterna i sin reservafion: Hur kan man anklaga regeringen försenfärdighet? har gjort sina fillkännagivanden, regeringen hartillsatt utredningar, beställningarna effektueras men arbetet måste få ta sintid. Detta synsätt framgår mycket klart av socialdemokraternasreservafion i utskottets betänkande om vattenvård. Så här skriver socialdemokraterna i reservafionen; "begäran om forskning och snabba åtgärder för aft råda bot på havsföroreningarna framställdes . Regeringens aktionsgrupp tillsattes samma sommar ." är det som skall försvarareservationen, och jag vill ställa följande fråga till honom: Är det inte såatt regeringen har ett ansvar att följa utvecklingen, vidta åtgärder och kommatill med förslag?Det uppdraget har regeringen haft ända . När det inte händernågonting är det nödvändigt att tar initiativ, och det gjorderiksdagen 1986. Hade eft utredningsarbete varit i gång i miljödepartementethade def inte behövts några åtgärder från . Vi väcker så mångamotioner och vi framställer så många interpellafioner och frågor inom miljöområdetjust därför att riksdagsledamöterna så intensivt väntar sig åtgärder frånregeringen. var det som satte fart på regeringen, och detbekräftar socialdemokraterna i sin reservation. Var fanns regeringen ? Att regeringens handläggning avmiljöfrågorna haft stora brister framgår kanske allra klarast isocialdemokraternas reservation. Jag yrkar bifall till alla reservationer i de tre berörda betänkandenadär folkpartister finns med och i övrigt bifall till utskottets förslag. Anf.5 (vpk): redovisade tidigare sin syn på miljöfrågorna.Redovisningen gav intryck av en febril verksamhet inom snart sagt alla områden.Jag ifrågasätter inte miljö- och energiministerns engagemang, kunnande ifrågorna och vilja aft driva dessa i regeringen. Om hela regeringen hade haftsom mål att prakfiskt omsätta det som säger här i kammaren, itidskriftsarfiklar och på appellmöten, så hade många av de problem vidiskuterar redan varit lösta. Regeringenspolifik innehåller många mål som står i konflikt med varandra. Den tyngd olikaområden får beror på det politiska tryck som mobiliseras av folklig opinion påena sidan och ekonomiska vinstintressen på den andra. "Miljökravenkommer att styra utvecklingen." Det är en sats som miljö-ochenergiministern säkert gärna skriver under på, om vi skall dra slutsatser avhennes inledningsanförande. Vad krävs för att det skall bli så? Sverigesom ett högt industrialiserat land med en kapitalistisk ekonomi har aft föraett slags tvåfrontskrig mot miljöförstöringen. Oberoende av ekonomiska systemsträvar mänskligheten aft skapa bättre ekonomiska villkor. Den storskaligaindustriprodukfionen har för en liten del av människorna på vår jord betyttstora framsteg. IndustriaUsmen har också inneburit att grundvalarnaför vår överlevnad försämrats. Storskaligheten och processerna är i sig svåraatt hantera. Strävan till vinst i de kapitalistiska ekonomierna minskarytterligare möjligheterna att påverka utvecklingen. Kapitalismensaknar såväl praktiska som teoretiska styrmedel för att nå en produktion ibalans. sagt varje miljöförbättrande åtgärd i vårt samhälle hargenomförts i kamp mot kapitalet. Kapitalet har aldrig betalat ett öre mer fillmiljön än vad samhället har tvingat fram. En konsekvens av detta är att detbara är en produktion som står under folkets kontroU som förmår att på siktsäkra vår överlevnad. Ivissa fall har denna kamp tagit sig uttryck som inneburit brottslig verksamhet.Vi behöver inte gå särskilt långt tillbaka i tiden för aft konstatera def. Vemkommer t. ex. inte ihåg frågan om BT Kemi? Det finns mängder av exempel på aftde ekonomiska vinsfintressena inte skyr några medel för att uppnå sina mål. Prot.1987/88:41 betänkande 8 omförsurningen tar bl. a. upp åtgärder Här menar vi att det finns användbar teknik. ] som går utan åtgärder är heltonödig. Inför ett system för återföring av ' ° bensinångor nu! Det finns inte ensekonomiska hinder mot att göra det. När det gäUer minskning av utsläppen av svaveldioxider ochkväveoxider anser vi att det är nödvändigt att vi angriper problemen med destörsta och värsta utsläppskällorna. Låt oss gå på de hundra värsta källornafill aft börja med, dvs. samtliga utsläppskällor .som innehåller över 400 tonsvaveldioxid . Det finns möjligheter aft lägga fram konkreta planer föratt minska utsläppen från industrierna och kraftvärmeverken. Def finns ingenanledning aft vänta med detta. Några konkreta planer för reduktion avkolväteutsläppen finns det inte heller. Det tycker vi är allvarligt.Aktionsplanen mot luftföroreningar bör också omfatta kolväteutsläppen. Det börvara möjligt att halvera utsläppen fill 1995. Redan om bör vi hakunnat uppnå en reduktion med en tredjedel. I betänkande 11 har och vpk en gemensamreservafion om det nordiska samarbetet. Vi menar att def här krävs snabba ochkonkreta beslut om vattnen kring . Vi skall utnyttja Nordiska rådetoch andra internationella organ för att få fram initiativ i den riktningen. Vihar tidigare försuttit möjligheter som vi nu bör ta tag i omgående. I betänkande 12 om freoner har vpk en reservation somockså behandlar det internationella samarbetet. representanter måstenu med större intensitet än hitfills driva dessa frågor internationellt. Attbindande internationella överenskommelser kommer till stånd är engrundläggande förutsättning för att vi skall nå framgång när def gäller attminska freonutsläppen. Det räcker inte med allmänt hållna poUcy-utfalanden. I reservation 4 i samma betänkande anser vpk att vi numåste konkretisera eft förbud mot freonanvändningen inom vissa områden,nämligen förpackningar, kylmedium i isbanor, avfettningsmedel, kemfvättvätskoroch plaster som används i stora mängder, t. ex. som tjälskydd i vägbyggnationer.Det finns tekniska ersättningar inom dessa användningsområden, och det finnsingen anledning att upprätthålla produktionen för dessa ändamål. Vi kan redan nu se möjligheter att successivt ersättafreoner med andra material. Det gäller t. ex. i värmepumpar, kylskåp,kylanläggningar och isoleringsmaferial. Inom dessa områden kan vi ersättafreonerna . Det är jag övertygad om. Jag yrkar bifaU till reservafionerna 3,7 och9 i betänkande 8, till reservafion 5 i betänkande 11 och fill reservafionerna 2och 4 i betänkande 12. 6 (): Vår miljöminister inledde dagens debatt medatt redovisa regeringens och socialdemokraternas syn på de allvarligaste miljöhoten vi känner till, dvs. försurningen av mark och vatten, nedsmutsningen av luften vi andas, föroreningen av haven och uttunningen av det livsnödvändiga ozonskiktet. har också redovisat de ideologiska utgångspunk ter och den strategi och arbetsmodell som ligger till grund för den 26 socialdemokratiska miljöpolitiken.Def är utomordentligt tillfredsställande attregeringen i en samlad proposition kommer att ge tillfälleatt ta ställning till en samlad redovisning av hela miljöpolitiken.