prot · GB09135 · 1987-12-31 00:00:00 — Det är en dubbelsits som inte kanfortsätta med så länge fill. Vi hälsar naturligtvis med tillfredsställelse attregeringen och dess energiminister nu har lagt fram ett förslag om att påbörjakärnkraftsavvecklingen. Vi ser inga som helst problem med aft man avvecklar ettpar reaktorer . Som alla vet - och som vi har anfört i vårareservationer och i andra förslag - anser vi aft avvecklingen skulle kunnapåbörjas redan nu . Men vi kommer naturligtvis aff stödja regeringensförslag; vi tycker atf det är bra. I defta sarnmanhang vill jag fråga alla som kritiserar defförslaget, eller andra mer långtgående förslag som våra: Vad menar ni när nitalar om förtida avveckling? Om kärnkraften skall vara avvecklad ,vilket ju alla utom moder.aterna försäkrar,-måste lYian väl börja att avvecklaåtminstone inrian dess. Annars kommer del inte aff finnas en chans affhinna med. Sluta därför med att använda uttrycket förtida i de härsammanhangen. Det är falsk varubefeckning. Jag skulle slutligen vilja uppmana regeringen och dessenergi- och industriminister aff kraftfullt fortsätta att driva den politik somman nu börjat med, trots motstånd inom de egna leden och från många andra håll.Def är den enda framkomliga vägen för att lösa de syenska energiproblemen påett sätt som gynnar medborgarnas välfärd och välstånd och som gör oss nationelltoberoende, ger oss chans att skydda miljön och möjlighet atf spara på energi,vilket vi så väl behöver göra. Vi behöver spara på energi lika väl som på alla;indra råvaror och nyffigheter i produktionsprocessen. Med detta, fru talman, vill jag yrka bifall till samtligareservafioner där vpk-represenfanfer finns med. AnL 13 (): Det börjar bli tjatigt, men jag måste ändåsäga att vi här har sett den borgerliga splittringen blomma upp som förr-vi har alltså sett det fidigare. Vi har i själva verket sett det i näsfanvarenda energidebatt sedan mitten av 70-lalet. Det är då fråga om polifiken påett centralt område för varje regering, nämligen energipolifiken. Detta är enintressant notering inför höstens val. I energipolitiken finns det bara ettpraktikabelt alternativ. Def är det socialdemokratiska alternativet. Defta harvisat sig , och del framgår också - av det belänkande omenergipolifiken som vi debatterar inför 90-lalef och av de reservafioner som ärknutna fill betänkandet. talade om aft socialdemokratin ägnade sig åt"tuvhopperi" och "vågmästeri" i energipolitiken. Efter atfha hört näsfan desperata vädjanden om aff vi skulle stå fast vidvår energipolifik här , så atf man skiille ha något aft luta sig mot i erieventuell borgerlig regering , förslår var och en atl denkarakteristik som ger av de energipolitiska alternativen i svenskpolitik är grovt missvisande. Det är intressant att notera alt en företrädare för defilltänkta partnerna i en eventuell borgerlig trepartiregering nästan vädjar påsina bara knän alt vi socialdemokrater skall stå fast vid vår energipolitik,även efter ett eventuellt nederlag, för atf man rried vår hjälp skall kunna fåmöjlighet atf genomföra en förnuftig energipolitik i det här landet. Jag harbara ett råd aff ge fill , och def är att i stället arbeta för ensocialdemokrafisk seger. Då kan man få den bästa garantin för en förnuftigenergipolifik. har i en replik av fåttbesked om vad som kommer att gälla beträffande energipolifiken i en eventuellborgerlig trepartiregering. Han har klart och tydUgt slagit fast aff avsiktenär aft utforma ell gemensamt alternativ i den borgerliga regeringen ochdärefter gå till . Delta hade inga som helst synpunkterpå, och del noterade jag med speciellt intresse. Det betyder aff om de svenskamedborgarna vill ha en säkerhet och en långsikfighet i energipolitiken, påbasis av denfolkomröstning som hölls , så finns del bara ett alternafivför det svenska folket, och def är def socialdemokrafiska alternativet. Jag noterar vidare att vi har 95 reservationer fogade tillnäringsutskottets betänkande om 90-falets energipolifik. En av derri ärsocialdemokrafisk - och jag återkommer lill den längre fram. Del återstår då 94reservationer, och ingen av dessa 94 reservationer är en gemensam borgerligreservation om energipolifiken i någon av dess delar. Hur skall ni kunnaregera, hur skall ni i detta land kunna sköta ert vettig energipolifik på denhär grunden i ert eventuell borgerlig regering? Jag ställer bara frågan rakt uti luften, eftersom jag knappast lär kunna få något svar på den. har talat en del om taktik när det gällerenergifrågorna, och han har beklagat all del nu läggs fram ett förslag om enförlida avveckling av två reaktorer . Han anser detta vara ellonödigt brott mot Prot,1987/88:135 Linje 2:s förslag. Bakgrunden skulle helt enkelt vara en faktiskbedömning från socialdemokratins sida. ---------------------- Dettamed takfik kan man allfid diskutera, men jag tror aft utgångspunk- gäller detta förslag ändå ärden oro som människor kände och 199u-talet fortfarande känner här i Sverigeefter och de risker som man trotsallt aldrig kan bortse ifrån när det gäller kärnkraffert. kan kalla dettaför taktik, men man kan också kalla det för hänsynstagande fill många enskildamänniskors oro. Det är kanske en något tråkig kompromiss, men det är i allafall ett försök atf samla nationen kring en politik som kan skänka trygghet ochsom förenar olika irtfressen. Takfik i detta sammanhartg. , hade defvarit fråga om ifall vi socialdemokrater avstått från att lägga fram enenergipolitisk proposition i vår och sagt till svenska folket atf vi skullekomma med vårt energipolitiska förslag efter höstens val. Då hade ju hela denborgerliga oenigheten när det gäller energipolitiken spelats upp till hundraprocent inför valrörelsen. kan ni dölja er litet grand bakom det beslut somkommer att fattas här i , kanske . Def gör aff denenergipolifiska oenigheten inte blir fullt lika påtaglig för väljarna, i varjefall infe inledningsvis. Den socialdemokratiska s. k. taktiken i energifrågankommer till atl börja med all frälsa er från en hel del besvärligheter införväljarna i höstens val. Men def borde ändå vara uppenbart för alla svenskamedborgare atf svårigheterna mycket snart kommer aff forna upp sig ienergipolitiken igen om de borgerliga skulle vinna höstens val. Det skulle blipå samma sätt som def blev . Jag tror aft det svenska folket inteså lätt glömmer bort de här sakerna. Def hade naturiigtvis varit lockande från faktisk synpunktför den socialdemokratiska regeringen att dröja med atf lägga fram sittenergipolifiska förslag, men mart har valt aft inte göra det, och detta av tvåskäl. Det ena är aff partiet har ställt ut ett löfte om att ett förslag om entidigareläggning av avveckling av två kärnkraftverk skall läggas fram i vår.Det andra skälet är alt vi under alla omständigheter är inriktade på atf vinnahöstens val, och i det läget blir fiågan om splittringen i en eventuellborgerlig regering rent hypotetisk. Def grundläggande i näringsutskottetsbetänkande nr 40 kan sägas vara att ufskoffsmajorifefen stödjer regeringertsförslag om en fidigare-lagd början av kärnkraffsavvecklingen. 1981 årsenergikommitté, där jag för övrigt saft med, föreslog på sin fid atf avvecklingsperiodenskulle vara fio år. Den skulle inledas , för atf i enlighet medresultatet av folkomröstningen vara avslutad . Regeringens förslaginnebär alt två kärnkrafts-reaktorer skall avvecklas resp. 1996. Det här är egentligen en ganska ringa förändring iförhållande fill tidigare beslut.. Ser man def i förhållande tillden diskussion som förekom i anslutning fill folkomröstningert 1980, där mantalade om aff avvecklingen skulle påbörjas i slutet av 1990-falef, blirskilluaden ännu mindre. Om viemellertid håller oss till att vad energikommittén efter folkomröstningenförordade var en optimal avvecklingsperiod, så blir del en tidigareläggnirtg när det gäller avvecklingen av av en 44 total årlig elproduktion på 130TWh. Defta innebär givetvis vissa samhälls- Regeringsförslagef, som hartillstyrkts av utskoftsmajorifeten, bör emellertid ses mot bakgrund av denönskan som socialdemokrafin allfid har haft när det gäller energipolifiken,nämligen aff samla nafiortcn bakom ett alfernfiv som kan leda framåt. Def hardessutom i själva verket visat sig vara det enda alternativet, eftersomborgerligheten är så oerhört splittrad i denna fråga. Denna tidigareläggning är också en markering av affstatsmakterna avser att följa den i folkomröstningen uttalade menirtgert närdet gäller avveckling av kärnkraften. Detta har ju som bekant betvivlats påvissa håll. Närirtgsut-skottet tillstyrker att en reaktor i Barsebäék och en iRinghals tas ur drift i mitten av 1990-falef. Vilka två reaktorer def blir ochvilken ordningsföljden skall vara mellan dem anser utskottet att regeringenskall förelägga förslagom i samband med övriga s. k.kontrollstationsredovisrtirtgar . På mårtga håll finns def en oro för att den fem årfidigarelagda avvecklingen av två reaktorer skulle kunna innebära starkt höjdaenergipriser och risk för utslagnirtgar inom den elintensiva indusfriu.Per-Richard Molért var irtne på detta i sitt inledande anförande, och hanmålade ut bilden i starka färger. Som känner fill har vidiskuterat def här myckel noga i näringsutskotfet. Vi har haft utfrågningarkring dessa frågor vid fiera tillfällen, eftersom vi anser dem vara vikfiga. Om vi skall vara ärliga, , kan vi ändakonstatera att def är fråga om atf av elförsörjningen skulle kopplas bort1995-1996. Det är helt klart att denna inledande del av kärnkraffsavvecklingensedd för sig knappast kan innebära några större problem, varken prismässigteller ur sysselsättningssynpunkt, om infe speciella omständigheter stöter filloch förutsatt aff nya elprodukfionsanläggnirtgar kommer aff byggas. När vi diskuterar energipolitiken inför 1990-falef måstevi också ta hänsyn fill aff i bakgrunden skymfar den totala awecklingert avkärrtkraffert som ett resultat av folkomröstuirtgen. Det kostar naturligtvisbetydligt mer om kärnkraftsreaktorerna har en längre livslängd än de antagna 25åren. Detta vef vi ännu inte så mycket om. Olika diskussiouer har förts. Del äremellerfid möjligt att reaktorerna håller längre, och då kosfar defnaturligtvis en del pengar. Man måste dock ha respekt för folkviljan i dessasammanhartg. Under alla omständigheter har utskottet mycket starktmarkerat, i sambartd med den kontrollstation som regeringen har lagt in är1990, atf det konkret måste visas hur elfillförseln skall vara löst i mitfertpå 1990-talef, så aft irtgen elbrist uppstår vid den tidpurtkfen. Det är somsagt en klar markerirtg från utskottets sida. Priset på el för vissa sektorer inom industrin, som harsvårt att bära avsevärt högre energikostnader, är också en mycket viktig fråga.Det gäller här den samlade effekten av den nya och dyrare elproduktionert somskall ersätta de här två reaktorerna och def höjda avkastningskravet på"- Vaffertfall är ju prisledare på markuaden. har i sitl betärtkande understrukit delansvar som statsmakterna har för att den elintensiva industrins internationellakonkurrenskraft infe försvagas på grund av större höjningar av elpriserna.Detta gäller t. ex. skogsindustrin, järn- och stålverken samt den kemiskaindustrin. Förutom den stora elförbrukningcrt är det gemensamt för dessaindustrier att Energipolitik inför 1990-talet . de har sintyngdpurtkf förlagd inom sysselsäftningssvaga regioner i värt land -Bergslagenoch . Den elintensiva industrin sysselsätter ca 100 000 personer. IBergslagen och i norra svarar den för avindusfrisysselsäffrtingen. Det är helt klart atf detta är ert ufomorderttligtvikfig industri, och den skall vi slå vakt om. Jag tror infe aff def finrtsnågra delade meningar på den punkfert, varken inom näringsufskottet ellermellan näringsutskoftet och regeringen. Vi har emellerfid ärtdå velat markeravikten av detta i vårt betänkande. Med den höjning av elpriserna som successivt kommeraff ske fram fill måste med all sannoUkhet särskilda åtgärder vidtas för att man skall kunna,skydda dessa industrier. Det innebär exempelvis att de förhöjda avkastningskraven på får komma i andra hand. Det här vi också sagt i vårt betänkande. Två andra problem i samband med avvecklingen avkärnkraffert är effekterrta på sysselsättningen vid kärnkraffverksorferna ochbehovet av aft slå vakt om den tekniska kompetens som finns vid kärnkraftverkenoch i de centrala kärnkraffsorgarten: Ufskotfef anser att båda dessa frågor börbehandlas av en arbetsgrupp med representanter för berörda parter, i ställetför av en informationsgrupp. Utskottet välkomnar regeringens planer pä att låta utredafrågan om beskattning av sådana vinster i äldre vattenkraftverk som kanuppkomma på grund av elprishöjningar förorsakade av omställningar ienergisystemet. Ett särskilt problem är aft vissa äldre vattenkraftverksvärdestegring delvis redan har tagits ut i samband med ägarskiften under senareår. Enligt utskottsmajoritetens uppfattning bör detta dock ej påverka denskatt.som skall betalas. Det talar för att skaffcrt bör beräkrtas medutgångspunkt från del år kärnkraftve:rket togs i drift. Def här tycker naturligtvis infe moderater ochfolkpartister,om. De har också reserverat sig. Således anser de atf dessavinster skall tillfalla ägarna eftersom de har uppkommit i en speciellsituation. Def anser infe utskotfsma-jorifefert. I den energipolitiska debatten finns entendens till önsketärt-kartde,, som far sig uttryck i en vilja att avvecklakärnkraftert: Man säger emellertid nej till alla realisfiskaersäftningsalternativ. Def gäller särskilt sådana energislag som man kan fåtill rimliga kostnader. Vindkraft, solenergi och inhemska energikällor i allära - de kan anvärtdas i viss utsträckning. måste emellertid ocksåkunna samla sig bakom konkreta och kosfnadseffektiva alternativ när def gälleraff ersätta kärnkraften. De alternativ jag räknade upp inledningsvis motsvararinte allfid dessa krav. Det hela blir naturligtvis inte lättare av alt allaenergislag innebär miljöstörningar, även om mycket kan förbättras genomeffektivare renirtgs-ätgärder: Dessa val är svåra, mert de måste göras. Dethedrar exempelvis all det inte är lika opportunistiskt som moderatasamlingspartiet och , och infe helt utesluter kol i det svenskaenergisystemet. Det gäller naturligtvis ett högrenat kol. Jag var i för sedan och studerade en delenergipolitiska innovationer. .Israel är ett spldränkl land. Vart ochvartanrtat hus har mängder av solfångare på taken. Det såg ju mycket.bra ochimponerande ut. Vi frågade emellertid den israeliske energiministern hurmycket solvärmen står för i den totala energibalansen i landet. , var hanssvar. Detta visar aft def inte var så lätt, infe ens med vad vi befraktar somsjälvklara alternativa energikällor. I stället tyder detta på aff vifortfarande behöver många av de konventionella energikällorna för att kunnafillgodose det stora energibehov som ett modernt samhälle har, låt vara atl vipå punkt efter punkt måste skärpa miljökraven på anläggningarna. Utskottsmajoritefen ställer sig bakom vad som har anförtsi proposifionen om bränsleförsörjningen. Nafurgasinfroduktionen skall alltsåske på kommersiella villkor. Strävandena aff reducera oljeanvärtdnirtgeh skallfortsätta. Kolanvändning avvisas inte kategoriskt, men kolet skall användarestriktivt. Användningert av irthemska bränslen skall öka. Detta ärnaturligtvis svepande formuleriugar. Vi har utvecklat dem ytterligare ibetänkandet. Svårigheterna kommer när def hela skall omsättas i konkretaprojekt. Då uppstår diskussionerna och ifrågasättandet. Detta fär riksdagenytterligare fillfällen aft ta ställning fill - nästa gång blir i samband medkärnkraffsavveck-lingens kontrollstatiort . Def är en vikfig tidpunktinför dert fortsatta energipolitiken. Viss el kan alltså ersättas med bränsle. Def gällerframför allt på uppvärmningssidart. Energisparandet och hushållningen måstenaturligtvis fortsätta. Det är i det sammanhartget som ufskotfef med anledrtirtgav en socialdemokratisk mofion föreslår aff skall uttala sig för atlregeringen överväger olika möjligheter alt få till stånd lämpligairiforma-tiorts- och utbildningsinsatser, så aff el- och energibesparingar inomfastighetssektorn kan stimuleras ytterligare. När det sedan gäller nya produkfionsanläggrtingar för elkonstaterar utskottet att de outbyggda huvudälvarna inte skall byggas ut.Utskottet betonar däremot, i likhet med proposifionen, vikten av aff ekonomisktrimliga projekt inom kraffvärmeomrädet realiseras. Utskottet säger atf bästamöjliga miljöteknik skall användas i de demonstrafionsanläggningar avseert-dekolkraftverk som byggs för enbart produktion av el. Utskottet tar dock infe nuställning fill om några sådana anläggrtirtgar skall byggas. Dert frågan blirsannolikt aktuell . får emellerfid sina 50 milj. kr. förutvärdering av miljövänlig elproduktiortsteknik på kolområdet. Skärpta krav för utrtyffjartde av direktverkande elvärmehar aviserats i proposifionen. Detta ställer sig både närirtgsutskottet ochbostadsutskottet bakom. En sådan åtgärd är logisk när vi riu stegvis måste aupässaoss till den kommande kärnkraftsawecklingen och högre elpriser'. De som bor ieluppvärmda hus har haft låga värmekostnader jämfört med dem somhar olja och fjärrvärme, men är def troligt ätt situationen gradvisförändras, och många kommer att lämna eluppvärmningen därför aff andraalternativ blir billigare. I normalfallet bör den enskilde villaägaren självtkunna klara denna omställnirtg, mert i en del fall kan det uppstå problem.Utskottet auser alt regerirtgert bör följa utvecklingen på detta område ocheventuellt överväga stöd lill omställningen, särskilt i de fall då kommuneninte kan erbjuda några alternativ och där villaägarens ekonomi är svag. Prot,1987/88:135 några ord om prispolifiken påelmarknaden i allmänhet. Jag bortser i detta sammanhang från elpriserna för denelintensiva industrin, där utskottet har gjort särskilda markeringar. Utskottetsäger all prissätfningsprinciperrta för elström bör uuderordnas artdrasamhällsmål. Detta betyder bl. a. aft det myckna talet om all prissälfnirtgertpä el skall baseras på långsiktig marginalkostnad - dvs. kostnaden för den sistbyggda anläggningen - bör dämpas. Viktigare är en rimlig elprisutveckling sominle äventyrar övergripande samhällsmål och en lugn omställning förelkonsu-menterrta. Jag har ägnat de olika reservationerna tillutskottsbetänkandet om energipolitiken på 1990-talef ganska liten uppmärksamheti mitt anförande. Defta skall infe uppfattas som aff jag velat visasidvördnad. Faktum är dock aff def infe existerar något samlat alternativ tillden socialdemokratiska energipolifikert. Splittringen inom borgerligheten ärtotal i denna fråga. Därför har det förefallit mig mera fruktbart att söka fördjupadiskussionen kring utskottsbetänkandet och ägna mindre tid åt de mångaolikartade reservafioner som avgivits i anslutning till betänkartde 40. På ert punkt föreligger en socialdemokrafisk reservafion.Reservationen avser frågan om fortsatt borrnirtg efter djupgas iSiljausrirtgcrt. Vi socialdemokrater anser infe aft bör ta någotinifiativ i denna fråga. Del bör ankomma på inlressenlerrta att överväga olikafinansieringssätt om de vill fortsätta defta högriskprojekt. "Vi vändeross bestämt mol finansiering genom kommanditbolag. Man bör motarbeta denskatteplartering som en sådart finartsiering möjliggör. Om defta slåremellertid ingertting i utskoltsbetän-kandet. Det är inte minst förvånande atfvpk går samman med de borgerliga partierna på denna punkt. Jag yrkar bifall fill den socialdemokrafiskareservationen nr 54 och i övrigt bifall till närirtgsufskoffefs hemslällart. AnL 14PER-RICHARD MOLEN (m) replik: Man brukar säga atf anfall är bäsfa försvar.Def är väl därför som under alla ertergipolifiska debattertalar om den borgerUga splittringen och på detta sätt vill försöka dölja densplittring som finns inom det socialdemokrafiska partiet. Jag håller i min hand ett uttalande som LOgjorde i anslutnirtg fill aff regerirtgert framlade energipropositionen. "Enligt LOs bedömning saknas i dagens propositionfrån regerirtgert nödvändigt underlag för en omprövning av detta beslut." Splittrirtgert i det socialdemokrafiska partiet kom ocksåfram uuder den offenfiiga utfrågning som närirtgsutskottet arrangerade. Då varde fackliga organisationerna tydligt bekymrade över de förslag som regeringenframlagt. Detta förhållande har lett fill den uppfordrande formulering somnäringsutskottets majoritet har skrivit angående konfrollsfafiorten. Utskottethar konstaterat aft de som fidigare har artseff s vara dert tekniskalivslärtgden för anläggrtjrtgarna rtu eubart är en avskrivningstid, och altreaktorerna bedöms ha en livslärtgd , minst. Detta är en tydligmarkerirtg av de olika uppfattningar som föreligger. Det har ställts ökade kravi fråga om den elintensiva indusfriu. Möjligheterna för den socialdemokratiska regeringen altsjälv fatta beslut Prot. 1987/88:135 om närde två reaktorerna skallavvecklas har undanröjts- regeringen måste 7 jUni 1988 gå till ochbegära beslut. Detta är klara bevis för aft splittringen är ......,.. minst likastor irtom def socialdemokrafiska partiet som inom borgerligheten. . . Något som förvånar mig är att LennartPettersson inte kommenterade def beslut som vi fattade för några fimmar sedan,rtämligert att vi skall fastställa ett tak för koldioxidutsläppen. Detta måsteväl, fru talman, ändå innebära en revolufionerande förändring i fråga omsocialdemokraternas syn på alternativen. Vilka är alternativen för 1990-falef? Vindkraften var juingertting. Biobränsle var ingertting. Solenergin i all ära, men den var infeheller någortfirtg. Vad är def då som skall kunna utgöra ersättning för dekärnkraftsreakforer som skall avvecklas under 1990-talef? Def är katastrof aff avveckla två reaktorer, sägerLennart . De motsvarar av elproduktionen. Eftersomelanvändrtingen ökar innebär detta atf vi avvecklaren ganska betydande del av energiprodukfiorten. AnL 15 HÄDAR () replik; angav som ett motiv den orosom människor känner. Jag undrar om Lenrtart verkligen tror atf desom är oroade på grund av kärnkraften nu verkligen känner någon stor lättnadinför ett beslut som innebär att två reaktorer skall avvecklas och de andra tiodrivas på en högre produktionsnivå. Jag tror inte atf defta på något påtagligtsätt minskar deras oro. Däremot tror jag atf de här besluten ökar oron hos andra,hos dem som bekymrar sig för vad def här kan fä för effekt på jobben - iskogen, i Bergslagen, i orter som och - och inte minsthos dem som oroar sig för aff så litet görs när det gäller att komma till rättamed det på lång sikt säkerligen allvarligaste energiproblemet, nämligen dendrivhus-effekt som blir följden av en ökad användning av fossila bränslen. Det finns i den här kammaren flera olika sättalt se på energipolitiken. Låt oss konstatera aft inget av dem har stöd av enmajoritet. Alla är minorifefssfåndpunkfer. Tre av dem är igenkännbara, och deparfier och ledamöter som stär bakom dem står fast vid sina en gång intagnaståndpunkter. Man kan beklaga dem eller lyckönska dem för deras ståndaktighet,men deras synsätt är i varje fall klart igenkännbara. Vi har också fått en fjärde linje, som har fillkommitgenom atf socialdemokraterna halkal iväg i riktning mol ochvänsterparfiet kommunisferrta. Visst får socialdemokraterrta, om de så örtskar,byta fot, även när del sker av valtakfiska skäl, men jag ser ingen anledningalt bli upprörd över att vi från folkparfiets sida påtalar era lappkast. talade om attsocialdemokraternas strävan skulle vara att samla nafionert. Jag tror atfnationen i energifrågan står mera splittrad . Det går enspricka också rakt igenom det socialdemokratiska partiet. Lenrtart Petterssonhar själv varit med om aff rätta och ändra i regeringens proposition. Någotmåste väl det ha berott på. Man är frågaude irtför de många momenten och turerna i 4 prolokolU 987/88:135 energipolitiken äntidigare, och jag tror att det som vi nu skaU fatta beslut om lämnar många somverkar inom och ansvarar för kraft- och värmeproduktionen meradesillusionerade och olustiga än vad de har varit. AnL16 () replik: tycks sakna all självkritik.