prot · GB09137 · 1987-12-31 00:00:00 — Tillsammans med centerrts förslag fill särtkt skaft påmatert ger vårdrtadsbidraget ert radikal förbättrirtg av barrtfamiljerrtasekonomiska situation. höll socialdemokraterna parlikortgress. Vikunde alla ta del av statsministerns ord fill ombuden. I den svenska skolanskall eleverna ha egna böcker. De skall ha god och rtyffig mat. Lokalerna skallvara trevliga, hette det i talet fill parfikongresscrt. I talet fill riksdagert sadestatsmirtisferrt, aft "eftersom det går bättre för , kan vi rtuåter fuudera på vad vi offensivt vill satsa på". Under hela den innevarande riksdagsperioden har vi frårtcenterrts sida hävdat atf skolan skall undantas från besparingar. Vi ser skolansom den vikfigaste framfidsiuvesteringert och prioriterar därför irtsatser förert förbättrad utbildning. Skolan borde, enligt vår mening, fått förfoga över760 milj. kr. mer än vad regeringen och vpk tillät uuder innevarande budgetår.För nästkommande är har vi föreslagit drygt 640 miljoner mer ärt vad regerirtgoch riksdag rtu beslutat om. blir def tyvärr fortsatta neddragningar. Det är dettasom utgör skillnaden mellan ord och handling pä skolområdet. När vi fråncertterrts sida säger: max. 25 elever i klassen i , fier egnaläroböcker, upprusfnirtg av skolorrta, skolmålfider med kvalitet samtförbättrad lärarutbildning, då är vi också beredda atf anvisa resurser fördet. Visst kan effektiviseringar och förbättringar göras ikommunerna. Visst kan ökat självstyre frigöra resurser, men mertar mart allvar,så krävs def ävert rtya resurser. Jag beklagar djupt aft iute fier kommit tilldenna insikt. Antalet elever som fått se gymnasieskolarts dörrar stängasframför sina ögort har ökat. Förra läsåret var det 3 700 stycken 16-17-åringar,och innevarartde läsår har siffrart ökat fill 7 000. Irtför rtästa läsår visarde prelimirtära intagningarna atf 11 000 saknar plats. Def som vi har äringen gymnasieskola där alla får plats. Frårt certterrts sida vill vi ökaantalet iufaguingsplafser. Defta är viktigt, infe minst för atf ge eleverrtastörre möjlighet aft komma in på siua förstahandsval. utlovades en proposifion med satsning på deyrkesförberedande lirtjerrta. De skulle äntligen reformeras och bli treåriga.Resultatet vef vi . Def blev eu vauffumme. De egna läroböckerna då? Här har återigen riksdagensmajoritet röstat nej till centerus förslag på ett statligt stimulansbidrag tillkommunera för läromedelsinköp. Bättre fillgång fill läroböcker skulle behandlasi en skolproposifion som utlovades i finansplanen. Den skulle komma undervåren, men ingen skolproposifion har kommit. Detta är ännu ett område därregeringen verkar ha svårt att få fram några förslag. Under vårriksdagen har sjukvårdens situation blixtbelystsnär Radium hemmet i visade vad resursbristen ledde fill. Här försökte statsministern gå fill offensiv och skyllde på landsfirtg. När allt fler lartdsfirtg visade hur resursbrist, personalkris och den statUga lade krokben för sjukvården tystnade statsministern. 6 protokoll 1987/88:137 Prot, 1987/88:137 nansministern talade omatt vårdsektorn skulle hålla sig inom ramar på , Statsministern sade infeemot. Till detta lades ett lönefak. Def var regeringens ursprungliga medicinmot vårdkrisen. Fråncertterrts sida har vi betonat aff sjukvården måsfe ges en ökadartdel av våra samlade resurser. Vi måste geuomföra fler operatiorter för attfå bort köerna, ge våra äldre en trygg och bra vård och ge alla rätt att träffadoktorn oavsett var i landet man bor. Då behövs också organisatorisk förnyelse,ökad decerttraliserirtg och ett större irtflytande för persortalen. Detkrävs en satsrting på personalert, ert lårtgsikfig safsrtirtg. Det avtal somrtu träffaifs för vårdpersonalen är bra, men det räcker irtfe. Vi måstelårtgsiktigf uppvärdera vårdyrket. Vi måsfe satsa på utbildrtirtg,fortbildrtirtg och sfimulartser för vår persortal i vårdert. Dert gör ett brajobb. Vi rtiåste också se över arbetstider och minska helgarbetet. Vi hardessutom anvisat hälsobefrämjande irtsatser som miljöavgifter, tobaks- ochalkoholskatt som möjlig finansiering. Närpensiortärerna fick ett löfte, som återupprepades i förravalrörelsen, om återställning av pensionerrtas värde vet vi hur det gick. Nuhar man skjutit fram återställningen av pensionerna till nästa mandatperiod -fill . Regerirtgert gör sig med artdra ord ingen brådska affinfria vallöftena. Dessutom har man mot aktiva motstånd beslutat tabort friåref i sjukvården för alla pensiortärer fr. o. m. . Def fas pådef sättet nästan en miljard frårt pertsiortärerrta i ökade vårdavgiiter varjeår. Centerrt värnar om rättssamhället. Def är därför vi fäster så storvikt vid aff kohsfitutiortsufskotfet kau starta sirt grartskrtirtgav dert affär som lett fram fill justitieministerns avgång. Som jag framhållitfidigare finns många frågor som måsfe besvaras. Hela samhället vinner på atf dekan besvaras, kan besvaras så sanningsenligt som det över huvud taget ärmöjligt. För defta krävs en granskning också i konstifufiortsutskoffef. Äverti övrigt måste rättssamhäUef värrtas. Def gäller kampen mot våldet ochbrottsligheten. Def gäller stödet fill broffsoffren, def gäller dert enskildesrätt gentemot mäktiga ekonomiska irtfressen - irtte mirtsf på miljöområdet-liksom dert enskildes rätt emot samhället när konflikter uppstår. Dettagör man bäst i ett decertfraliserat samhälle där de mårtga märtrtiskorrta kanpåverka sin situatiort, delta akfivt i kulturlivet och där hela lartdetutvecklas. Def kan man inte göra i ett centraliserat samhälle som styrs avinflytelserika kretsar eller rtågra få ekonomiska maktsfärer. Detär också i ett decentraliserat samhälle som rtiart varaktigt kart förbättramiljön och leva i överensstämmelse med de gränser som naturen själv sätter. Idetta anförartde irtstämde Mariartrte Kärlssort, , , Kersfi , , ,, , Sfig Josefson, , , , , , iBengtsfors, , , , ,och (alla c). AnL 31 (vpk): hade vi borgerUga regerirtgar sompressade tillbaka lörtfagarrtas reallöner, sänkte de högavlönades skatter, lätpriser och hyror öka, som bedrev en omfattande ekonomisk omfördelning ochsocial nedrust-rtirtg. Uuder åren i opposition kritiserade socialdemokraterna denborgerliga polifikert. lovade väljarrta ert radikalt ärtnorlunda politikom man återfick regeringsmaktcrt. har vi nu haft socialdemokratiska regeringar, ochdef går atf jämföra de olika regeringarrta med varartdra, vilket ocksåsocialdemokraterrta gärrta gör. Urtder de borgeriiga åren ökade arbetslösheten. Vi harminskat den, säger socialdemokraterna. Under de borgerliga åren raseradesstafsfinartserua. Vi återställde dem, säger socialdemokraterna. Uuder deborgerliga åren pressades irtflafionen upp. Vi pressade ner den, sägersocialdemokraterna. Vi har fått ordning på den svenska ekonomin. är pårätt väg. Vi är de enda som kan regera landet, heter def i densocialdemokratiska propagandan. Ingen kan, med facit i hand, förneka skillnaderrta mellartde sex åren med borgerliga och de sex årert med socialdemokratiska regerirtgar.Detär ett sätt aft se på säkert, ett sätt aff bedöma utvecklingen i . Men man kart ju också jämföra de gårtgrta sex årertspolitik med de löftert socialdemokraterna gav uuder opposifionsåreu och med deförhoppningar och de förvänfnirtgar mart skapade. Det var förhoppnirtgar ochförvärttrtirtgar om ert ny och radikalt annorlunda polifik. Socialdemokraterna lovade en rättvisare ekonomiskfördelning. Meu de ekonomiska klyftorna har inte minskat, utan de har fortsattatf växa. Skillnaden mellan en hög- och lågavlönad är större än deu varuär ni tillträdde 1982. Socialdemokraterna lovade aff återställa den socialagrundtryggheten och atf sätta fart på den offentliga sekforrt. Men denofferttliga sektorn är en krisbransch med stora problem. På sjukhusenväxer köerna. fungerar inte som dert borde. Daghemsköerrta blirallt lärtgre. Mert de förhoppningar och de förväntningarsocialdemokraterna skapade, deu politiska förnyelse de utlovade - därav blevintet. I stället överfogs stora delar av den borgerliga politik som mautidigare kritiserat så hårt. Kanske kan man drista sig till atf säga att socialdemokraternaär bättre än de borgerliga på aff bedriva borgerlig regeringspolitik. håller socialdemokraterna upp statistik för att visaoss hur framgångsrika de varit. Man pekar på nedåtgående kurvor som man väntupp och tvärtom. Meu def finns också en verklighet bortom alla tabeller ochdiagram, en verklighet som man iute allfid talar om. Där finns delångfidsarbetslösa. Där finns de unga som infe kart få arbete eller bosläder.Där firtrts de gamla som irtte får dert hemtjärtst de behöver. Där firtrts desjuka som tvingas vänta på atf få bli opererade. Där finns dehandikappade och socialt utslagna som det aldrig finns pengar för. Def är naturligtvis skillnad på de sex åren med borgerligaregeringar och de sex åren med socialdemokrafiska regeringar, och det är intebara en fråga om Den ekonomiska politiken m. m. tur och konjunkturer, somde borgerUga ibland påstår. Regeringen talar gärrta om hur framgångsrik dentredje vägerts polifik har varit. Mert def är framför allt ett resultat avarbetares och fjärtstemärts hårda slit. Def är ett resultat av de arbetslösas, deungas och de gamlas tålmodiga uppoffringar. Nusäger man atf den ekonomiska krisen är övervuurtert. Ja, dert är egerttligenmer än så, om man bara mäter i antalet rriiljonärer, som aldrig varit så stortsom . Numer har vi t.o.m. en miljardärklubb! Banker, försäkringsbolag ochstorföretag har aldrig någortsin haft så mycket pertgar som de har i dag.Börsen flödar över av kapital. Spekulationen breder ut sig fill ständigt nyaföremål och områden. Minfråga är: Är detta verkligert en rättvis fördelningspolifik? Var def vadsocialdemokraterna eftersträvade regeringsmaktcrt för? Är def det mart vill hafolkets stöd för också uuder de kommande tre åren? Sedan mordet på har vårt land fått uppleva ett antal olika"affärer", och den allra senaste föranledde justitieministerns avgångför . Atf döma av debatten här kommeruppertbarliigert dessa affärer spela ert stor roll i valdebatfert. Jagsade i förra årets debatt - på fal om alla "affärer" som tycks varahuvudfrägau i svertsk politik - atf def säkert är måuga mänrtiskor som irtfelängre känrter igen sig i , som känrter oro över atf sådant över huvudtaget kan inträffa i vårt land. Jag sade vidare aff "många känner inteigen socialdemokratin och dert socialdemokrafiska regerirtgspolitikert. Vilkenprofil vill socialdemokraterna ha ?" Nuhar det gått och vi står mitt uppe i eu ny s. k. affär, därregerirtgen i hög grad spelar en huvudroll. Jag tror infe att oron och osäkerhetenhar minskat som gått. NärskaU man från socialdemokratiskt håll ta itu med byken och storfväffen när detgäller de olika affärerna? Måsfe inte den moral som vi inom arbetarrörelsen iolika sammanhang säger oss hylla gälla i alla sammanhang utan undantag? Socialdemokraternatalar om fred och nedrusfuirtg, men säljer sedan vapen till länder som Indienoch , som enligt svensk lag rimligen inte borde få köpa svenska vapen.Man talar om jämlikhet och rättvisa, mert säger rtej till kravert pålåglönesafsrtingar. Man krifiserar och angriper s. k. finartsvalpar ochfinanskapitalister i förstamajtalen, bara för atf dagen efter göra storaaffärer med dem. Man talar om rättvis fördelning, men tycker atf det ärviktigare atf sänka skatterna för de högavlönade än aff sänka matpriserna genomatf slopa momsert på matert. framför i olika sammarthartg stark krifik motsäkerhetspolisen och dess märkliga verksamhet. Men när skall rti påbörjaupprensrtirtgert av dertna organisation? Jagtycker aff socialdemokraterna i allmänhet än dukfiga på aff geuomlysa deborgerliga parfierrtas polifik. Man gör det på ett bådeunderhållande och effekfivt sätt. Det är lätt atf dra ner skrattsalvor överdert borgerliga oenighetert och varrta för följderna av en borgerlig valseger.Ibland får man också ett irtfryck av aff deras ertda argumertt är aff varrtaför hur illa det skulle bli med en borgerlig regerirtg, i sfället för atfkortkret fala om vad de vill använda regeringsmakfert till om de virtner valet. Vi artser aff regerirtgenbedriver en borgerlig ekonomisk fördelnirtgspoli- fik, ochden blir t. o. m. kritiserad från värtster av certferrt. Det säger ert hel delom regerirtgspolitik! har argumeuterat mycket vältaligt i dagför ett slopartde av momsert på maten. Än ert gång måsfe jag uttrycka minglädje över alla syndare som omvänder sig. Men tänk vilken geuomslagskraffdessa ord hade fått om , när han var stafsmirtister, hade sagt de ordOlof har sagt här . Vi kommer aft bli flera, och vikommer att genomföra detta. Höstens val är ett vägval irtför framtidert. Vi kankonstatera att högervrid-rtirtgen av dert socialdemokrafiska polifikert har fortsatt.Dert radikala debatt om ägandets och maktens betydelse som startades av Meidnerpå 70-falef är helt försvunnen. Resultatet är i stället atf polifiken harinrteburit ökade förmögenhefsklyftor i samhället. Handeln med aktier och värdepapper har slagit rekord, och antaletmiljardärer bara ökar. I dagens blir man rik på spekulation, spel ochdobbel, infe på arbefe. PKbankens affär med är ett falande exempelpå hur regeringert har artanimaf delar av ett borgerligt ekonomiskt tänkande. Allt defta har betalats av framför allt lönfagarrta. Derasartdel av kakart har mirtskaf. Def har gått så lårtgt så aft , somirtfe spelade ert särskilt framträdartde roll i själva avtalsrörelsen, efteråt gickut och sammanfattade avtalsrörelsen med att den hade gett löntagarna förmycket. Jag tycker att Sfig skall tillsammans med riksdagsmänrtcrt åkatill Norrbotfert rtästa vecka. Han skall åka fill malmfälten och förklara fördessa mänrtiskor atf de har fått för mycket i årets avtalsrörelse! Nyligert kunde man höra den nye SJ-chefert hylla defborgerliga förslaget om privafisering av SJ. Def är mig veterligt, i vart fallså länge jag har varit med, första gångert som en statUg verkschef- jag höll påaff säga en borgerlig, mert jag kart rtog säga def - gör ett sådartt uffalaude.Det är irtte kortstigt om SJ:s anställda undrar om def är väl använda pengaraft ha en sådan verkschef. De är med och betalar hans topplön, . imånaden, som är en årslön för många mänrtiskor i detta land. Def är infe underligt aff allt fler kärtner sig främmandeirtför denrta utveckling, som sker med socialdemokraterna iregeringsställrtirtg. De tvivelaktiga affärerrta och dert för arbefarrörelsertfrämmartde ekonomiska politiken oroar och framför allt förvirrar många. Någrasäger lättsinnigt att vi tjänar på detta i vpk och att vi borde glädjas överdetta. Det är möjligt, men mart kan infe se polifikert så srtävt. Vi menar atfdef är mer allvarligt att denna polifik skadar arbetarrörelsens anseende ochtrovärdighet. Def är särskilt allvarUgt eftersom framfidens problem ställerstora krav just på arbetarrörelsen. Den stora utmaningen inför framfiden gäller atf skapa ettsamhälle där kraven på ert god miljö och arbete åt alla förenas. Vi menar atfdet är bara arbetarrörelsen som kan klara denna utmaning. Men det måsfe varaert socialistiskt irtriktad arbetarrörelse. Med dert rikfrtirtg somsocialdemokratirt har stakat uf är det rtödvärtdigt med ett starkare vpk både ioch utauför riksdagert efter valet . Vem omirtte arbetarrörelserts parfier skall ta ansvar för miljön, för de Prot..1987/88:1379 juni 1988 Den ekonomiska politiken m. m. Prot.1987/88:137 svaga och utslagna i detta samhälle i vårt land? Vem om intearbetarrörelsen lll ta ansvar för en rättvisarevärld och för fred? ;--------------------- Av detta märks iute mycket i den rtuvaraude regerirtgspolitikert. tiken m. m: Den ekonomiska poli- redert överklassamhällets orättvisor? Var firtns att förärtdra, att sprängaramarna för def rådande ekortomiska systemet? Var firtns soUdarite-tert ochvisiorterna? Vi hävdar aff def behövs eu förnyelse av svensk arbetarrörelse. Vimåste forma ett rtyft ekonomiskt tänkande, ett tänkande där rörelsenåtererövrar sirt historiska roll som bärare av ett samhälleligt alterrtafivtill kapitalismen. Vi rikfar en hård kritik mot den socialdemokrafiskaregeringspoUfiken. Mert vi vill samfidigt deklarera aft det är eu krifik somhar sin utgångspunkt i omsorgen om arbetarrörelsens ideal och värderingar. Detinrtebär irtfe att vi gör gemensam sak med de övriga oppositiortspartierrta.Tvärtom! Vi vet var rågången går i svensk polifik och i deu kommandevalrörelsen. Den går mellart arbetarrörelsen och borgerligheten. Vi vef också -och def vef även ni som sitter här i kammaren - att den främsta garartten föratf hindra ert borgerlig valseger och en borgerlig regering är ert framgårtgför vårt parfi i valet. Def vef alla. De borgerliga artgriper arbetarrörelsens ideal och talarofta om deu trista och grå uiuformerade jämlikheten. De försöker reducerasolidaritet lill ett uttryck för avundsjuka och ett försök tiU likriktning avsamhället. Kommer de borgerliga fill makten vet vi atl deras politik kommer allrasera de landvinningar som arbetarrörelsen i lång kamp erövrat; Vi ser redarti dag hur mart går till artgrepp mot de rättigheter somfackförcrtirtgsrörelsert har tillkämpat sig på arbefsplatserrta. En borgerligregering inspirerad av nyliberala krämarfeorier, inspirerad av ThatchersEnglartd, Kohls och , vore förödande för folkfierfalefi defta land. Arbetarrörelsen får infe huka sig inför de borgerUgaangreppen. Om arbetarrörelsen för ert borgerlig politik är riskert för ertborgerlig valseger som störst. I stället måsfe lyftas framåt. Manmåste forma en målmedveten och kraftfull jämlikhetspolitik och skapa nyasolidariska och mer demokratiska samhällsstrukturer. Då först kanarbetarrörelsen återta initiativet, skapa entusiasm och eugagemang. Då kart90-talet bli arbetarrörelserts och socialismerts årtiortde. Det får irtte råda något tvivel inför arbetarrörelsensinriktnirtg. Det måsfe bli ett slut på alla tvivelaktiga affärer. Alla smutsigabykar måsfe tvättas, vare sig det gäller vapenhandel eller säpos märkligaverksamheter. Vi kommunister gör infe anspråk på aff besitta allalösningar eller på aff vara de enda som kan förändra samhället. Vi vef aff deffinns många människor, breda samhällslager, som liksom vi inser behoven av enförnyelse och som vill kämpa för den här och . Morgondagens verklighet formasi dag och-inte . Vi mertaraft ert rty polifik för arbefarrörelsert bör ha följartde irtriktrtirtg: Ert rty ekortomisk politik - som artgriperde ekortomiska orättvisorna och spekulafionsekonomirt, - som gör matert'billigare gertom ett slopartde av mafmomsert. - som drar irtförefagcrts övervinster och använder pengarna till investering- Prot. 1987/88:13/ ar i den offerttliga sekforrt, - somförärtdrar skattesystemet, så atf principen skaft efter bärkraft Den ekonomiska doU-återuppräftas och tikenm.m. - som inför enproduktionsbeskatfniug. - som gör denödvärtdiga invesferirtgarrta i miljövärtlig kollektivtrafik, - som ärttligertbörjar kärnkraffsavvecklirtgert och - som gör Sverigefill ett föregårtgslartd irtom miljöpolifikert. - som angriperspekulafionert i mark och fasfigheter, - som sätterstopp för hyreshöjningarna och - som görbostaden fill en social rättighet, vilket vi hävdade redart sedart. En ny kulfur- och utbildnirtgspolitik - som förbättrarkulturarbetarnas situafion, - som rustar uppskolbyggnaderna, inför fria läromedel och ger bättre skolmat, - som irtförstudielön och bygger uf vuxeuufbildningert och - som bryter dertsociala snedrekryterirtgert. Andra viktiga mål för arbetarrörelsens förnyelse menar vimåsfe vara: - atf fördjupademokrafin, - att angripamaktkoncentrationen i närirtgslivet, - aff utvidga deanställdas fackliga rättigheter, - att förändralöntagarfortderrta, så atf de ger arbetare och fjärtsfemän ett verkligt irtflytartdeöver produktionen och investeringarna, - atf skapa ettSverige i regional balans, - atf inrätta enrtordisk kärrtvapertfri zort, - atf särtkamilitärulgifterrta och stärka def civila försvaret, - atf stoppavapertexporfert, - aft slå vakt omalliartsfrihetert och avvisa alla smygförsök fill ett svertskt medlemskap i , - aft satsa påbarrten och garantera alla barn ert daghemsplats, - atf bygga ufföräldraförsäkringen, - aff ta deförsta stegen mot sex fimmars arbetsdag och - aff föra euverklig jämställdhetspolifik, - aft infria allade löften som har getts till de sämst ställda pertsionärerna, - aft satsa pähemfjärtstcrt och sjukvårdeu, - atl ge våragamla möjlighet att själva bestämma var de vill bo. Det är i ett kortcertfrat defalterrtafiv som värtsterpartief kommurtisferrta represertterar och som vi menar borde känneteckna en arbetarmajorifets polifik. Def är också den polifik vi menar aff förtjänar att ha efter höstens val. Prot.1987/88:137 AnL 32 Statsminister : 9 juni1988 Fru talman! lyssnade jagsom vanligt på . Den ekonorniska poli liken m. m. där ettinslag som jag har nedtecknat. Det började med en ingress som lät på följandesätt: (ireta hade hunnit göra sig populär somjustitieminister, åtminsfore inom delar av polisen, kriminalvårdert ochdomstolsväsertdef. Det firtns flera som artser aft hort var dert bästajustitieminister vi har haft på mycket . Sedan följde intervjuer och referat av intervjuer. Deuförsta frågart fill förre rikspolischefert gällde just om honvar den bästa justitieminister som vi har haft. Ja, det är hon. Det har fuurtifs artdra mycket brajustitieministrar också. Ingen har varit dålig. Men jag tror atl det var mycketlyckligt att vi fick som justitieminister, infe minst frånpolisens synpunkt. Sedaufortsatte man från Ekot: Också chefen för kriminalvårdsstyrelsert Björrt Weibohävdar att stora delar av befolkningen varit kritisk mot kriminalpolitikert,framför allt mot halvtidsfrigivrtirtgert, och aft nu fångatupp dessa stämrtirtgar. Ävert inom domstolsväsertdef, refererar Ekot, harArtrta-Greta Leijort hurtrtit bli populär under sina somjustitieminister. , ordförande i högsta domstolen,betonar, precis som förre rikspolischefen , vikten av att Anna-GretaLeijon har en stark ställrtirtg i regerirtgen. Vi fick mer gehör ijustitiedepartementet för våra propåer sedan hon tillträdde, säger . Hon kallade t. ex. genast alla domstolschefer fill en hearirtg. Dethar ingen justitieminister gjort fidigare. Dessutom kom domsfolsfrågorna litetmer fram i ljuset, annars har vi ofta hamnat i bakvatten. Ja, detta stämmer, fru talman, med min bild av Anna-GretaLeijon - en populär, kompetent och handlingskraftig justitieminister. Därförhade jag förtroende för i hennes arbete, och därför ville jaggärna behålla som justitieminister. Men en majoritet av deborgerliga parfierna och vpk tyckte annorlunda, och irtför detta faktumbestämde sig för aft avgå. har vi från de borgerliga partierna fått höra atträttssamhället är i allvarUg fara. Men framstående represerttartter för justdetta rättssamhälle har alltså redovisat - rikspolisen, domstolsväsendet ochkriminalvården - hur väl har företrätt deras intressen. Det ouppklarade mordet har varit plågsamt för Anna-GretaLeijon liksom för alla oss ,irtdra. När hort blev justifiemirtisfer kärtde hortett utomordentligt starkt ansvar för att från sina utgångspunkter underlättadet arbete som skulle bedrivas av polis och åklagare. Även med hänsyn fill detfel som har begått, lyssnade jag med häpnad på ,som beskrev , med utgångspurtkf i def irtträffade, som aft def skullevara på väg irt i ert polissfat. Jag måsfe säga aff det väl ärtdå måste firtnasgränser och proportioner i en allvarlig debaft som denrta. har uuder gårdageu uttalat att hau redart - i fråga omdetta firtrts del två uppgifter - eller skulle ha hört ryktenom att Carlssort bedrev egnaspaningar om Palmemordet och att hau därför velat ta upp frågan ikonsfifutionsutskoffef. Mot bakgrund av påståenden här om huroerhört allvarlig denna fråga är frågar jag: Varför kunde moderaferna då infeövertyga sina egna borgerliga värtrter i kortsfitufiortsut-skoffet när fråganförst kom fill kännedom? Varför interpellerade inte moderafernai ? De kuude åtminstone ha ställt eu fråga. Varför tog moderaternasrepreserttant i Edertmartkommissiortcrt irtte upp frågart där?