prot · GB09132 · 1987-12-31 00:00:00 — Här talas om att dessarikflinjer satts ur spel, såsom uttryckte def,.av olikaregeringar under 1970- och 1980-falen. Utskotfsmajoriteten har ingalundakomrnit fram fill denna slutsats. Däremot säger vi i utskottets uttalande atten förskjutning har ägt rum i synen på samarbefsavtal i samband med storavapenexportaffärer. Det har alltså skett . Det har sålunda iförhållande fill riktlinjer lagts mindre vikt vid kravet på teknisktproduktionssamarbete mellan företag i pch i andra länder, medan enstörre vikt har lagts vid önskemålet aff säkra leveranser av krigsmateriel ävenom berört land skulle komma i en konfliktsituation. De överväganden som olikaregeringar har gjort alltsedan 1970-talel har präglats av att stor hänsyn frånsvensk sida måste fas till ett köpärlands önskemål om säkra leveranser. Vad var dåinnebörden i beslut? Jag citerar direkt ur proposifionen 1971:146: "Vidsamarbefsavtal mellan företag i och i andra länder om gemensamutveckling och produktion av,krigsmateriel bör sådan utförsel till det andralandet som föranleds av avtalet medges oavsett förhållanden som tidigareangivits som hinder för krigsmaterielexport. Dock gäller även i delta fall detidigare angivna ovillkorliga exporthindren. Avtal av detta slag förutsätter enmycket restriktiv prövning vid val av utländsk samarbetspartner." Man förutsatte ocksä aft det skulle finnas full insyn isamarbefspartnerns verksamhet. Vid riksdagsbehandlingen utgick utrikesutskottetfrån atf möjligheterna skulle fillvaratas för att förhindra alt avtal omprodukfionssamarbete utnyttjades för att kringgå gällande förbud motkrigsmaterielexport. Vad här har sagt om en förskjutningav synsättet i förhållande till 1971 får dock enligt min mening inte tolkas somatt-vi vill hävda att kravel på samarbete i fråga om vapenutveckling m. m. inteupprätthållits. Vad som enligt ulskotlets mening inträffat - detgäller alla de samarbetsavtal i samband med stora vapenaffärer som varitaktuella - är alt anspråk har rests från köparländerna om säkerhet ileveranserna. Detta gällde i lika mån planer pa avtal om med länder iEuropa 1974 under regering, Viggenförhandlingar med Indienunder borgerliga handelsministrar och förhandlingar med om ubåtarmed som statsminister i den regering som handlade den frågan.Jag vill fullfölja uppräkningen med atf nämna de tre med träffadeavtal om robotar och ubåtar som regeringen godkände och avtalet medIndien , som vi nu så mycket diskuterar, om fälfhaubitsar. Det Memorandum of Understanding som Berfil Fiskesjöomnämnde i fråga om Indienordern har sin motsvarighet i överenskommelser avsamma slag som träffats i samband med de två Ausfralienavtalen. Syftet med denmellanstatliga överenskommelsen med har bl. a. varit atl tillgodosekraven på insyn i hur köparlandet använder vapnen i fråga. Sålunda har Indienförsäkrat atf vapnen inte skall föras vidare fill tredje land utan den svenskaregeringens medgivande. Sammanfattningsvis visar vår granskning att def ratt bredenighet inom den svenska om att är ett godkänt mottagarland. Ica har vapen sålts till detta land utan att def förts någon omfattandedebatt i frågan. Vad gäller ett samarbetsavtal som medger export om inteovillkorliga hinder rests skall vid val av mottagarland restriktivitet iakttas.Mot bakgrund av vad jag har sagt har den politiska bedömning som gjorts avolika regeringar utgått ifrån atl tillhör en länderkategori som kan accepteras.Samma inställning synes ha redovisats då utrikesnämnden har hörts. Det är viktigt att komma ihåg att konstitutionsutskottetsgranskning omfattar fillämpningen av vad som gällt i def förflutna enligtriksdagens beslut och uttalanden. Utgångspunkten har därvid varit de konkretafall som anmälts för vår bedömning. Den framfida lagstiftning som aktualiserats utifrån vunnaerfarenheter ligger främst inom utrikesutskottets beredningsområde. har vi emellertid velat understryka vårt intryck frånförra året, som har förstärkts, nämligen aff den rådande ordningen inom dettalagstiftnings-område bör ses över från grunden. Regeringens åtgärder ochriksdagsbeslutet går i den riktningen. Därvid har vi efter åretsgranskning särskilt poängterat behovet av atf utreda formerna församarbefsavtal och frågan om leveransgarantier. Jag finner hos en viss spänning mellanretorik, som litet är präglad av anti-socialdemokrafiskf komplex, och handlingnär han tar 1987/88:1322 juni 1988 Granskning av statsrådens tjänsteutövning m.m. Granskning av statsrådens tjänsteutövning m. m. ställningtill frågor i utskottet. Def finns inte så många moderata reservationer lilldetta betänkande, men i en av dem pekas på att regeringens stöd till Boforsförsäljningsansfrängningar varit betydande. Def har skett bl. a. genomskriftliga hänvändelser och vid sammanträffanden mellan regeringsföreträdareför de båda länderna. Del förvånar mig alt dessa synpunkter förs fram i enreservation. är ju mycket mån om svensk försvarsindustri och attden ges möjligheter atl sälja vapen till och många andra länder. Ingenhar heller förnekat alt regeringen inom ramen för regleringen av exportkrediteroch exporlgarantier fattat beslut om sådant stöd när det gäller . Vad ärdä vitsen med reservafionen, eftersom ju ingen förnekat detta uppenbara förhållande? Utskottet har konstaterat atf regeringen, som på grund avärendets stora omfattning prövat såväl garanfi- som kreditfrägorna, har följtprincipen all man även ål en affär som gäller vapen för vilka,ulförsellillstånd beviljats i laga ordning skall kunna ge stöd från statenssida i form av exportkrediter och garantiåtaganden. har ju angettramarna för det regelsystem som skall tillämpas i sädana fall, och de åtgärdersom har vidtagits har enligt vad utskottet kunnat finna stått i överensstämmelsemed delta regelsystem. Det har väl inte heller förnekats av annat har heller inte hävdats i reservationen. Då frågar jag: Vad ärmoderaterna under sådana förhållanden missnöjda med i fråga om regeringenshandlande i den del som täcks av reservafionen? återkommer ofta till och atf denne somstatsminister lämnat sin medverkan lill att Indienordern kom till stånd. Jaghar förgäves försökt få en förklaring fill vad som skulle vara del märkliga idenna insats i denna affär. En sådan skulle väl varje statsminister stödja omdet vore värdefullt för näringslivet i landet. Det gäller ju ända en tillätenförsäljning av vapen till ett land som vi har accepterat som köpare. Då kan jaginte förstå varför uttrycker sig såsom han gör. Likaså säger atf är en storhycklare. Vad menar med del? Menar han all det finns enmotsättning mellan alt ä ena sidan över huvud tagel gå med på krigsmaterielexportoch å andra sidan visa engagemang i nedrustningsfrågor? Jag fick i alla falldet intrycket av hans anförande. Jag tycker att det är egendomligt. Jag troddeatl även moderata samlingspartiet i sin säkerhetspolitik ville stödja Sverigedå landet verkar för nedrustning ute i världen. Varför då säga all del ärhyckleri? har ju aldrig förnekat all vi behöver enförsvarsindustri. Han sade ju inför utskottet all vi behöver en sådan. Därförkan jag inle finna atl han på något sätt har hycklat i denna fråga. Jag skall inle tala så utförligt om utskottetssammanfattande bedömning, även om jag rekommenderar er aft läsa den ibetänkandet på s. 42 och 43. Det är ett ganska genomtänkt avsnitt ibetänkandet. Den viktigaste slutsats som vi har dragit är densamma sommedborgarkommissionen och också dragit men som iviss del ifrågasätter, nämligen den att granskningen infe gett belägg för attdet i kretsen av regeringsledamöter skulle ha funnits vetskap omoegentligheierna på del här området. Däremot anser vi - i likhet medmedborgarkommissionen - alt regeringarna inte varit tillräckligt observanta påhur krigsmaterielinspekfio- nen utövatsin verksamhet. Jag håller med i hennes konstaterande all delinte är alt skjuta över ansvaret på någon annan, på pianisten eller sä. Det ärall påpeka alt den funktion som berör inspektion och revision inte harfungerat, . Utskottet säger ju aft def ankommer på regeringen aft setill atf respekten för lagar och förordningar återställs samt aft samhälletskontroll får en sådan utformning att detta syfte tillgodoses. Jag tror att vi iutskottet är eniga i den bedömningen. Detta är en ganska frän kritik, detmedger jag gärna, som den naturligtvis framförs litet efterklokt närvi nu har facit i hand. Det ändå vår uppgift aft på detta sätt redovisa våraiakttagelser för att därigenom kunna få en bättre ordning till stånd. Jag gör ett fillägg, och def kan utsägas även efter defaff vi har hört Boforsdirekförerna och deras bortförklaringar fill medverkan ivapensmuggling. Det är smugglarna som är bovarna. De som ligger bakom dessaolaglighefer har åsamkat både sina företag och sitt land stor skada. Det ärdärför dessa personer får fa ansvar för sina oegentligheter och olagligheter.Det är så ett rättssamhälle skall fungera. Granskning av statsrådens tjänsteutövning 38Tredje vice lalman () replik: Från sida har vi uttrycktförhoppningar om att def här landet skall föra en restriktivvapenexporfpolitik. Vi kan inle komma ifrån att vi i fall efter fall drabbas avallehanda moraliska dilemman. Inriktningen.av vapenexporten bör totalt settvara sådan att antalet dylika fall reduceras så mycket som möjligt. Ett utslagav vår syn härvidlag är att och jag i en reservation tillutskottets belänkande kräver alt skall sluta exportera vapen tillIndonesien, som ju uppenbarligen har varit invecklat i ett hårdhäntförtryck av en del av den befolkning som lyder under indonesisklterritorium. Jag yrkar bifall till reservafionen i denna fråga, nr 11. Jag vill också understryka atl jag i mittinledningsanförande inle alls berörde de s. k. affärerna på 1960-talel. Dettainnebär inte att jag inte tycker att de är intressanta, men de ligger kanskelitet mer fjärran från vad som kan vara av särskilt intresse för KU att granskaän det som händer . Del förefaller mig - vilket jag har sagt offentligtfidigare - att de uppgifter som vi fick av t. ex. var myckettrovärdiga. Jag har blivit klandrad för att jag har sagt delta offentligt, menjag vidhåller defta konstaterande. Jag har inte ägnat frågan särskilt storenergi, eftersom jag tycker atf saker som har hänt kan vara avmindre intresse att nu debattera och penetrera i detalj. är undanglidande i fråga om huvudprincipernaför vår svenska vapenexport. Han tycks mena att def är i sin ordning att träffalångsikfiga avtal med en annan stat på def sätt som har skett med avtalet med,. Det är absolut infe fillfredsställande! Om den svenska regeringenskulle komma fram till atf är ett land som vi skall exportera vapen filloch att vi skall göra defta oavsett vilka krig och inre oroligheter som Indienblir inblandat i, då skall regeringen också slå för den åsikten. Regeringenskall inte gå vägen över ett s. k. samarbefsavtal som ju i grunden skall varaett Granskning avstäts-- rådenstjänsteutövning m.m. avtalmellan företag som har intresse av varandras verksamheter för atfvidareutveckla en produkt. Jag hoppas verkligen, i enlighet med den reservafion somBengt Kindbom och jag har avgivit på den här punkten, att defta blir en viktigfråga atf ta ställning till för den utredning som skall studera hur man skallåstadkomma en striktare lagregleririg, en större ärlighet, hederlighet ochöppenhet såvitt gäller de vapenavtal som kommer aft slutas. 39 () replik: Utskottets ordförande beskyller mig för atlha anfisocialde-mokrafiska komplex. Ja, åtminstone det sistnämnda kan vi välstryka. Att jag infe är socialdemokrat är väl knappast någon hemlighet.Uppgiften för oss, herr falman, är ju aft granska vad som har hänt i dessafrågor. Eftersom det är den socialdemokrafiska regeringen som har hafthuvudansvaret för Indienorden såvitt gäller regeringens medverkan, är detalldeles självklart atl vi försökt få fram sanningen. Utskottets ordförande frågar: Vilken är meningen medAnders reservation fillsammans med de moderata ledamöterna i utskottet?Anders vill ju inte stoppa vapenexporten till , säger . Nej, det vill jag inte. Jag tycker aft vi skall exportera fillIndien, men vi skall granska regeringens roll av följande skäl. När def börjadeblåsa snålt kring Indienordern, när def började avslöjas oegentligheter, dåville man från socialdemokratiskt håll inte kännas vid de massiva insatser somman hade gjort. Där hade helt och fullt engagerat sig. Och visst harregeringen varit inblandad! Låt mig bara ge ett exempel. För atf visa vad jag menarskall jag citera ur en handling som finns hos konstitufionsufskoffet. Defgäller den s. k. Bergslagsfonden. En hög företrädare för får fråganvilken avsikten var med denna fond. Svaret lyder ordagrant: "Det har ju aff göra med . Det är klart att viblev tvingade atf göra detta för aft få de krediter vi ville ha, även om detsedan naturligtvis står någonfing annat i pressen." Jag skulle kunnacitera mera. När man läser sådant, får man åtminstone klart för sig attdet föreUgger ett utomordentligt nära samband mellan den socialdemokratiskaregeringens engagemang i Indienordern och vissa motprestationer, Def är baradetta jag vill konstatera. Def sägs också i den moderata reservationen när defgäller kreditfrågorna atf här har regeringen haft stora möjligheter atfpåverka. Detta är, herr talman, saker som hör samman med en sådanhär granskning. Till måste jag säga atf när utrikesministerSten ropar ut på första maj all byken skall tvättas offentligt ochordenfiigt, då måste ett sådant uttalande ha någon täckning i verkligheten. Enförnyad utredning på det här området kommer atf ge mycket mera stoff tiU endebatt om regeringens roll. 40NILS (vpk) replik: Jag kanske infe precis sade attrestriktionerna vid den eller den tidpunkten hade safts ur spel, utan det ärmera den principiella konsekvensen av dessa samarbetsavtal som jag haraktualiserat. Jag tycker att med sitt citat om att export medgesoavsett hindren styrker de farhågor jag har framfört. Man kan säga så här: Om blodiga sariimandrabbningarförekommer mellan två stater eller inom en stal, skall expörttillslånd intebeviljas om restriktionerna tilläriipas. Men om samma situation uppstår underden lid avtalet löper, då skall alltså leveranserna fortsätta. Defta anser jagstrider mot gällande regler. Och även denna iakttagelse bör, menar jag,redovisas vid granskningen, även om regeringenskulle kunna åberopa att den harstöd för sitt ställningstagande i ett riksdagsbeslut, i en riksdagsmajoritet: När det gäller räcker def heller inle med attexempelvis har förespråkat export dit eller att man vill främjalandefs neutralitet och hålla def utanför blocken - allt delta är vällovligt,men de fastlagda riktlinjerna måste ändå gälla: Man kan inte sluta avtal somupphäver restriktionerna, menar jag - det är liksom det som är poängen i mittresonemang. Så helt kort om Australienaffären: I min reservation pekarjag på oklarheter som kvarstår såvida inte ny dokumentation framkornmer, ochdet kan ju inte vara önskvärt för någon. Vis av erfarenheten om hur dokumentationundan för undan har fått dras fram tycker jag nog att osvuref är bäst i dennafråga. Def kanske ändå kommer material som slutligt ger svar på frågan vad somhar hänt där: Jag vill också påpeka atf vpk länge var ensamt om attdriva kritik mot vapenaffärerna. I 1982/betänkande hade jag enreservafion som berörde DIVAD-sysferriet i . I 1983/betänkande hadejag en reservation om krigsmaterielexport till , som vi menade inte bordekomma till stånd, men vpk var ensamt och övriga partier tyckte tydligen att denvar i sin ordning. Därför är det ju bra atf én större debatt nu har uppståtti hela samhället, vilket kan innebära att vaksamheten och kritiken motverksamhet av detta slag ökar. Granskning av statsrådens tjänsteutövning m. m. 41BIRGIT () replik; Jag tyckte rriig märka att förringa defsom utskottet säger när det gäller samarbetsavtalen. Vikonstaterar ju atf def har skett en förskjutning i förhållande till 1971 årsrikflinjer och atf man har använt samarbetsavtal mer som leveranssäkringsavtäloch mindre för rent tekniskt samarbete. För min del tycker jag att def är enmycket allvarlig kritik som' har riklats - inle bara mot socialdemokratiskaregeringar, vill jag framhålla - mot hur man har använt derina undaritagsregeli lagstiftningen. polemiserar möt och , som säger att riktlinjerna har kringgåtts eller atf det som harskett har skett i strid med riktlinjerna. Någon kanske frågar sig: Hur kan man föra en sådan härdebaft? Jag har inte i utskottei, och heller inle , velat la upp endiskussion om huruvida Prot.,1987/88:1322 juni 1988.. Granskning av statsrådens tjänsteutövnifig dettadirekt strider mot rikflinjerna eller inte, därför att rikflinjerna är såallmänt hållna aft def då blir en strid om ord. Det finns så oerhört mycket avvärderingar som skall anläggas när man tar ställning i olika ärenden medledning av riktlinjerna. Jag skulle här vilja la fram och peka på del sommedborgarkommissionen skriver om riktlinjerna. Från början, när som svar pä en fråga, i drog upp dessa riktlinjer, var def juinfe fråga om normgivning utan mera en avsiktsförklaring från regeringens sida.År 1971, när gavs möjlighet att lämna sina synpunkter på rikflinjerna,gällde fortfarande att infe i detalj skulle fa ställning fillriktlinjerna, utan grundsatsen skulle fortfarande vara att Kungl. Maj:l skullebesluta om regleringen av export och import. När vi sedan kommer fram fill 1982års lagstiftning, blev dessa rikflinjer att anse som förarbeten tillufförsellagen. Det framgår av ordalydelsen, säger medborgarkommissionen, aft deinte blev bindande normer utan behöll sin ställning som vägledande anvisningar. Detta gör alt en person kan ställa sig upp och säga altden här affären strider mot riktlinjerna, och ha rätt. En annan person kanställa sig upp och säga: Det här strider inle mol riktlinjerna - och han kanockså ha rätt. Här tror jag ligger mycket av bakgrunden lill diskussionen omdubbelmoral, hyckleri osv. ; man kan göra en myckel vid tolkning och utvärderingav vad som faktiskt stär i rikflinjerna. 42OLLE () replik: Jag skall försöka fatta mig kort. Vad jag har påstått är att om man ser påkonsfitutionsufskoftets granskning av fillämpningen av vad som gällt i detförflutna, enligt beslut, måste man - även om de uttalanden somriksdagen har gjort kan vara luddiga; kritiserar ju delvis riksdagen- ändå erkänna aff olika regeringar har försökt fillämpa riktlinjerna. De hartydligen även fått godkänt av , i varje fall via utrikesnämnden, såfrån den synpunkten kan man väl säga aff det inte kan rikfas någon anmärkningmot de här avtalen eller mot det memorandum som här har diskuterats. För och vill jag poängleraatt konstiiutionsutskottets uppgift är atl granska tillämpningen i detförflutna. Där har vi kommit fram till att def har skett glidningar, och jaghar redovisat vad vi menar med detta, på ett så objektivt sätt som möjligt,tycker jag. Sedan är det en annan sak - och då kommer vi in påutrikesutskottets arbetsområde - vilka slutsatser som skall dras av deerfarenheter man vunnit under denna tillämpning. Pä den punkten kan mansjälvfallet mena, som Berfil Fiskesjö och även jag har sagt, att det bör sesöver närmare. Jag sade just aff det efter årets granskning finns särskilt behovav aff utreda formerna för samarbefsavtal och frågan om leveransgarantier. Ochmycket riktigt: delta kommer atl ske i utredningen. hade jag,faktiskt tänkt ställa en frågatill, när han nu skall avgå ur . Han har ju varit här i 18 är. Ärverkligen erfarenhet av svenska politiker sådan atl han intevill utesluta aff de har medverkat till smuggling av vapen, eller i varje fallkänt till sådan? Jag har en motsatt åsikt, liksom och andrahär, nämligen att det material vi har fått in tyder på aft statsråden möjligen uppträttaningslöst och hade bort underrätta sig bättre, men de har inte haft vetskap omdef här. Det är en väldigt vikfig slutsats av granskningen. Sedan till : Det är ändå så att vad vi hargranskat är om de kreditgarantier som lämnats och alla de utfästelser somgjorts är i enlighet med de svenska reglerna. Det hävdas inte i reservationenpå denna punkt aff så ej skulle vara fallet, och då tycker jag atf man kaninstämma i majoritetens uttalande, att del regelsystem som fastställthar tillämpats. Sedan kan vara kritisk i olika avseenden, finns ingen anledning till anmärkning utifrån konstitutionella synpunkter. Granskning av statsrådens tjänsteutövning m.m. 43 Tredje vice falman () replik: När det gäller KU :s uppgifter är vinaturligtvis överens om att vi skall granska vad som har hänt och atf vi skallse efter var ansvaret ligger i olika frågor. Men en lika viktig uppgift är juaff vi meddelar de iakttagelser vi har gjort under granskningens gångvad gäller inte bara fillämpningen av de lagar som finns utan ocksålagbeståndefs kvalitet. Def tycker jag är en väldigt viktig uppgift förkonsfitutionsufskottet, och jag kan infe förstå varför är krifiskmot aft vi också far upp frågan om hur lagstiftningen på det här området skallse ut. Det är ju ganska principvidrigt, måste man säga, om viinte följer de grundläggande principer för den svenska vapenexporten, vilka vitalar om vitt och brett och berömmer oss för: vi skall infe leverera fillländer i krig, vi skall inte leverera fill områden där man slår ner inreuppror, vi skall infe leverera till sådana som förtrycker mänskliga fri- ochrättigheter, och vi skall avbryta leveranserna om sådana här tillstånd uppstår. Detta är så att säga den höga fina moral vi har och dengrundläggande principen för vapenexporten. Men på andra vägar, genom aff mansluter s. k. samarbefsavtal och på grundval därav upprättar långsikfsavfalsätter man -ja, jag skall säga vi, för inga av oss skall undandra sig ansvaret- de höga principerna ur spel. Det är defta jag har velat fästa knappnålarna i. Oavsett hur vi vill ha det medvapenexporten skall det vara klara rejäla regler. Man skall med en gång kunnabestämma att ett sådant här avtal vill vi sluta med t. ex. - man skallinte behöva gå en mängd konstlade omvägar för att komma till denna slutsats,för då måste ju i alla fall hos den oinitierade allmänheten den uppfattningenuppkomma, att man predikar en sak och praktiserar en annan. Det är infe bra förtilltron till vare sig den svenska vapenexporten eller def svenskarättssystemets sätt aft fungera över huvud tagel. 44BIRGIT () replik: Jag tror all var litetoförsikfig när han sade alt han inte vill rikta någon anmärkning motregeringarna. Jag tolkar del som aff han inte ens kan läsa sitt egetbetänkande, för jag tycker aft det finns mycket allvarliga anmärkningar. Först och främst sägs aft regeringar och riksdag borde påett tidigare stadium ha behandlat frågan om s. k. leveranssäkringsavtäl, vilketman alltså inte fidigare har gjort. De nämns över huvud taget irite irikflinjerna. Granskning av statsrådens tjänsteutö v ning Dessutomsägs att det har skett en förskjutning i förhållande till riktlinje, och den startade . Detta tycker jag är en anmärkning. Någon konstitutionell prickning kan vi infe åstadkomma, för def institutet finns . Jaghoppas aff infe vill springa ifrån de formuleringar som vifaktiskt har kommit fram till gemensamt. Jag vet att det satt hårt inne. Närdef gäller de flesta av de skrivningar som ändå andas något av krifik vill jagsäga aft lade fram förslag i slutskedet. Jag påpekar att de här anmärkningarna, och den erfarenhetvi har fått under granskningen just på denna punkt, har lett till att riksdagenhar fattat beslut om aft regeringen inte får träffa denna typ av avtal underden tid som utredning påg;år. Det måste" väl ändå innebära att det rör sigom ett anmärkningsvärt förhällande. 45 (vpk) repUk: Jag är väl inte, , beredd alt göra upp facit verksamhet - vare sig att ge fribreveller aff fälla domar. Jag har fakfiskt infe varit tvärsäker i minabedömningar, öch det har ju också medborgarkommissionen kommit fram tiU att maninte kan vara. Vad jag har sagt i min reservation är aft utan ytterligaredokumentation kvarstår oklarheter om vad som har förekommit, och def kan intevara önskvärt för någon.