prot · GB0995 · 1987-12-31 00:00:00 — En fråga, som jag tycker är mycket viktig, är då denna:Skall en enda person, i det här fallet biskopen, kunna hindra kvinnor från attbli präster i ett område där det bor över en miljon människor? Är detta rimligtoch i enlighet med gällande lag? 89 (): Jag tycker att det är litet bekymmersamt attni inte fattade eller inte ville förstå att det var en princip som jag taladeom; Det var egentligen inte biskopen i Göteborgisigeller hur många kvinnor sombor där eller om det skall prästvigas kvinnor eller inte, utan just detta attutifrån den partipolitiska plattformen skall vi icke,lägga oss i trosfrågor,därför att det står i strid mot religionsfriheten. Jag sade inte, vilket tydligen uppfattadedet som. att det var utifrån någon dop- och nattvardssyn som jag gjorde mittställningstagande beträffande relationerna mellan staten och ,utan jag sade att ingen skulle väl få för sig att från talarstolgöra gällande att en kyrka skall ha den eller den dopsynen. Då skall man hellerinte från talarstol ha att lägga sig i en kyrkas ämbetssyn. Det äralltså en parallellism som jag här lyfte fram. förstår jag, eftersom vi har en statskyrka, att TorgnyLarsson och känner behov av att lägga sig i de här frågorna, ävenom jag tycker att det borde gå att låta bli. Då är det ett argument förmig att säga att då får vi upphöra med att ha den statskyrka vi har. Jag tyckeratt då har systemet uppenbart börjat inkräkta på religionsfriheten, och dettycker jag inte att man skall ställa upp på och backa upp. Om sedan kommer att klara av, att lösa denhär alldeles uppenbart sönderslitande konflikten, det får man se. Det är i varje fall inte någonfing som partipolitiker skall lägga sig i och försöka förbättra eller ens försämra. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut iärendet skulle fattas vid nästa arbetsplenum.) 1987/88:32om vissa grundlagsfrågor (prop. 1987/88:22 delvis). 90 (): Det finns anledning att beklaga att riksdageni dag inte kan ta ställning till den vikfigaste av alla grundlagsfrågor försvenskt vidkommande, nämligen fyraåriga mandatperioder och skilda valdagar förriks- och kommunalval. Här har ett antal utredningar - jag vet, herr talman,faktiskt inte hur många - arbetat men icke lyckats uppnåenighet. Bland de borgerliga partierna har det rått enighet om attmandatperioderna bör förlängas till men - och det är ett viktigt men -att detta kopplas till att valdagarna för riks- och kommunalvalen skiljs åt.Socialdemokraterna och kommunisterna har velat behålla engemensam valdag för riks- och kommunalval. Jag delar helt uppfattningen, herr talman, att man måsteefterströva en bred enighet i grundlagsfrågor, och just därför har frågan intefallit framåt. det fanns borgerlig majoritet i riksdagenutnyttjades icke detta från borgerligt håll till att pressa fram ett förstabeslut i en grundlagsrevision, och socialdemokraterna har heller inte utnyttjatmöjligheten att förändra mandatperioderna och den gemensamma valdagen. Därför kan man, herr talman, säga att det förefalleravlägsnare än någonsin att få till stånd en bred politisk enighet om att låtade kommunala valen bli fristående. Min personliga uppfattning är att den härfrågan inte kommer att falla framåt förrän på andra sidan . Det innebär naturligtvis irite att inte frågan fortlöpandebör bli föremål för debatt och försök till enighet och handling. Från moderatasamlingspartiets sida finns det inget motstånd mot nya öyerläggningar påområdet, men att bara träffas för att konstatera att olika uppfattningarföreligger är, herr talman, inte särskilt meningsfullt. Det är därför bara attkonstatera att frågan om skilda valdagar och förlängda mandatperioder förmodligeninte är aktuell på ett bra tag. Det är att beklaga, men vi tvingas se sanningeni ögonen. I detföreliggande KU-betänkandet behandlas därutöver ett stort antal andra frågor med grundlagsanknytning som ingalunda ärointressanta. De flesta av dem kan knappast betraktas som nya, men i och försig har deras aktualitet på intet sätt minskat. Jag tänker t. ex. på frågan om att säkerställa dennegativa föreningsrätten, dvs. rätten att stå utanför organisation. Här finnsmotionskrav som går ut på att garantera detta. Jag hänvisar till denargumentation som finns i reservafion 1, som jag ber att få yrka bifall till. Låt mig också säga några ord om en fråga där utskottetinte kommer med ett förslag, nämligen förstärkt personval. Här har under senareår två kommittéer arbetat med förslag och lagt fram sådana, som emellertid harfått ett svalt mottagande. Utskottet tvingas därför konstatera att det för närvarandeinte är meningsfullt med ytterligare utredningar i frågan. Det är, herr talman, ett ställningstagande som nog dessvärre är korrekt. Det är emellertid synd att vi inte har lyckats nå enighet ochintresse för ett ökat personvalsmoment i . Förklaringen till detta ärförmodligen att de förslag som har lagts fram från olika kommittéers sida harvarit så urvattnade att de i praktiken inte har inneburit några avgörandeförändringar jämfört med nuvarande system. Just därför har de inte blivitföremål för någon debatt och inte förmått att väcka någon större entusiasm. Skall man göra reformer på det här området, åtminstone omman skall få en diskussion, tror jag att man måste ta till mera drastiskaförslag, ett majoritetsvalssystem av anglosaxisk, låt mig säga engelsk, modelleller t. ex. personval enligt finsk modell. Det är möjligt, herr talman, då skulle få frågan mera intressant och att den skulle falla framåt, men verkar detta knappast särskilt realistiskt. Utskottet behandlar också en fråga med anknytning till detvi diskuterade, nämligen de kyrkliga valen. I folkstyrelsekommittén fannsen bred enighet om att den nuvarande ordningen med kyrkliga val vivalt till kommun, landsting och riksdag, men en månad senare, inte är någonsärskilt lyckosam ordning. Det är bara att beklaga att vi inte kunnat enas omdet förslag som socialdemokrater och moderater stödde i slutskedet ifolkstyrelsekommittén. Det innebar att man skulle föriägga de kyrkliga valenåret före de andra . Från kyrkligt håll har förts fram tanken på att skapa enspeciell kyrkans valdag. Dit skulle val till kyrkofullmäktige,stiftssamfälligheter och kyrkomöte förläggas om man så önskade. Vi skulle hakunnat börja med en särskild valdag för kyrkofullmäktigevalen året före deallmänna valen till landsting, kommuner och riksdag, och sedan i framtidenförlägga valen i de båda andra nivåerna till . Det är beklagligt, herr talman, att endast moderatasamlingspartiet har velat följa upp folkstyrelsekommitténs majoritetsförslag.Det är beklagligt att frågan om en kyrkans valdag inte har kunnat föras framåt. Jag beratt få yrka bifall till reservation 9. Frågan om förstärkt lagprövningsrätt och införandet av enförfattningsdomstol behandlas också i betänkandet. är utrymmet förlagprövning mycket snävt, så snävt att institutet - trots att det sedan den 1januari 1980 faktiskt är grundlagsfäst - inte haft någon betydelse att tala om.Det finns anledning att se över bestämmelserna på detta område. att tabort uppenbarhetsrekvisitet som finns i nuvarande lagstiftning. På det sättetkunde man öka möjligheterna för lagprövning. Införandet av en författningsdomstol har inte möttsmed någon större entusiasm i . Jagar övertygad om att en omsvängningarpå väg och att detta kommer att bli en flitigt diskuterad fråga under1990-talet. Det behövs i vårt land ett opolitiskt juridiskt organ som ytterstkan garantera att grundlagens bestämmelser - inte minst fri- ochrättighetskapitlet - respekteras. Jag tycker det förekommit händelser undersenare år som klart visat behovet av detta. Jag beratt få yrka bifall till reservationerna 12 och 13. Slutligen, herr talman; ber jag att få yrka bifall tillreservationerna 15 och 16 som rör utlandssvenskarnas rösträtt och frågan omrösträtt i och . Det finns anledning att igrundlagen-säkerställa att utlandssvenskar har rösträtt och anledning att tainitiativ till att de många svenskar som bor i och ipraktiken kan utnyttja sin rösträtt. 91BIRGIT (): Jag skall koncentrera mig till attkommentera de frågor i betänkandet som på kort sikt skulle kunna vitaliserapartierna i och det partipolitiska livet. I undersökning efter undersökning visasatt förtroendet för oss politiker minskar. Det är viktigt att vi tar sådanaundersökingsresultat på allvar. Hela vår representativa demokrati bygger ju påatt människorna med förtroende kan utse sina representanter i riksdag,landsting och kornmun. Men undersökningarna ger inte särskilt tydliga besked omvad medborgarna är missnöjda med. Det ökade misstroendet är svåridentifierat,och forskarna ger oss få svar. Vi får också många andra signaler. Vi har ettmycket högt valdeltagande, och har nya partier haft svårt att få säte,åtminstone i riksdag. Är det alla partier och politiker man är missnöjd med? Vadbetyder den oerhört närgångna granskningen och öppenheten i medierna på denöver tiden förändrade synen på politiker? Om detta vet vi ganska litet. Misstron mot oss politiker kan smitta av sig till enmisstro mot vårt demokratiska system. Vi har som politiker fått ett förtroendeatt representera medborgarna, och då skall vi också svara upp mot det.Samtidigt skall vi naturligtvis akta oss för att misstolka en sund och kritisktgranskande inställning från de styrda mot överheten och dem som har makten.Förnyelse och utveckling kommer inte från välkammade och kuvade medborgare sominte vågar säga ifrån. Ett samhälle utan debatt och ifrågasättande blir ettstagnerande samhälle. Demokratin bygger på representativitet och kontroll avmakt. Jag är alldeles övertygad om att det måste bli mer av rakarör mellan väljarna och de valda representanterna. Vi politiker måste tvingasatt ta ett större personligt ansvar för våra beslut inför våra väljare. Vi skallinte utgöra en del av en kollektiv massa. Systemet är sådant att vi i första hand uppfattarvåra partimedlemmar som våra uppdragsgivare. Det är de som har det avgörandeinflytandet om vi skall bli omnominerade eller inte. 7 protokoll 1987/88:95 Prot.1987/88:95 , Hos socialdemokraterna är det ännu mer begränsat tillnågra få aktiva, eftersom de ju i regel inte ens har provval. hade föreslagit att dagensmöjligheter att stryka namn på en valsedel skulle ersättas med möjlighet att taett namn längre ned och sätta överst. Utredningen trodde sig därmed främja ettstörre inslag av personval i valsystemet. Denna metod skulle dock inte på någotavgörande sätt ändra dageris situation, och det är bra att det förslaget nuinte heller förs fram. Avståndet mellan väljare och valda är för stort i ,Väljarna måste få mycket större möjlighet att inom ramen för ett starktpartiväsende även ha ett inflytande över vilka personer de vill låta sigrepresenteras av. har i en reservation föreslagit att det nu ärdags att ta fram ett rejält förslag om ett betydligt större inslag av personvalinom valsystemet. Det skulle vitalisera det svenska politiska livet, och därföryrkar jag bifall till reservation 7. Vi har av mycket tunga skäl en ganska högspärr i för små partier att ta sig in i . Men det får inteleda till att vi på olika sätt diskriminerar partier som visat en visslivskraft från att informera om sin politik i syfte att vinna så stortförtroende att de har möjlighet att kliva över spärren och ta sig in iriksdagen. Vi tycker att det är ett mycket viktigt minoritetsskyddatt även små partier har möjlighet att en gång i en valrörelse kunna informeraalla väljare om sitt alternativ. Därför vill vi att regeringen skall få iuppdrag att komma med förslag att de partier som erhåller gratisvalsedlar också skall kunna få rnedel för att bekosta ett hushållsutskick. Det är bra att utskottet föreslår att småpartierna gratisskall få ytter- och innerkuvert och viss annan service ifrån staten. Men deträcker ju inte, och det har heller ingenting att göra med möjligheterna attgenom information värva nya väljare. Därföryrkar jag bifall till reservation 14. Därutövervill jag yrka bifall till reservationerna 1, 10. 15, 16 och 17. 92 Tredje vice talman (): Det är mångahanda ting som behandlas i dettatunna betänkande. Många viktiga frågor behandlas ganska summariskt. Den tyngsta biten av utskottsbetänkandet, tillåter jag migatt säga. är reservation nr 2 av representanter i utskottet. Jo, därför att vi inte vill falla in i den allmänna pessimismen, som t.ex. har gett uttryck åt här, om att vi inte kan komma vidare närdet gäller viktiga författningsproblem i vårt land. ' Vi menar att man bör ta tag i dessa frågor igen. Dettråkiga är att man är så uppgiven. Det gäller naturligtvis ocksåsocialdemokraterna, som tycks sträcka vapen här i alla möjliga frågor. Huvudkravet från i detta betänkande är atten lång rad viktiga författningsfrågor söm man inte har lyckats lösa på etttillfredsställande sätt skall tas upp till förnyad prövning. Man harvisserligen utrett en hel del av dessa frågor utan att man harlyckats finna någon lösning. Det säger emellertid i och för sig inte att detskulle vara omöjligt alt hitta lösningar.Det är i alla fall angeläget att eftersträva det. och moderata samlingspartiets representanterär litet inkonsekventa här. som de avstyrker utredningskravet närdet gäller en lång rad viktiga frågor, så tar de i vissa speciella frågor uppkrav på fortsatt utredning. För del gäller det t, ex. frågan ompersonval. Man säger t. o. m. alt regeringen bör ta fram en metod sominnehåller ett betydligt större inslag av personval i valsystemet. Jag förstårinte riktigt varför regeringen skall ha denna uppgift. Det har ju visat sigvara en tillräckligt svår fråga för att motivera att parlamentariker får sysslamed den. Från moderat sida vill man t. ex. utreda frågan omförfattningsdomstol och förstärkt lagprövningsrätt. I detta betänkande finns det en lång rad krav som ärframställda inte bara reservationsvis, utan också i en lång rad motioner, sommycket väl borde granskas ånyo i en utredning. Vi har också de gamla frågorna, som redan har berörtsnågot - fyraårig mandatperiod och skilda valdagar. Vi har arbetat och slititmed dessa frågor så mycket. Är det någon mening med att ta itu med det igen?Det senaste utredningsarbetet ledde till att socialdemokraterna blev ganskaövertygade om att man skall utsträcka mandatperioden till . I nästaetapp kanske vi får socialdemokraterna att gå med på skilda valdagar också. Dåskulle vi få en förnuftig ordning på detta område. Det ingår således i deutredningskrav vi ställer. bör ses över, och det framhållervi i vår reservation. Vi gjorde ingen ordentlig prövning av den frågan ifolkstyrelsekommittén. År har vi från sida krävt att manskall göra en utvärdering av de folkomröstningar som skett. På grundval av deerfarenheterna skall vi överväga en förändring av folkomröstningsinstitutet såatt det bättre kan fylla de funktioner som det är avsett att fylla. Med denallt öppnare debatten vi har i samhället kommer det nog att i frågaefter fråga bli angeläget med folkomröstningar. , Vi harhört minst en - visseriigen mycket kort - diskussion om kyrka-statfrågan. Förmin del är jag helt övertygad om att om de övriga partierna här i riksdagenverkligen vill genomdriva en skilsmässa mellan kyrka och stat, är det en frågaav en sådan angelägenhetsgrad att hela svenska folket bör få vara med och sägasin mening. I så fall bör vi ha ett folkomröstningsinstitut som det är möjligtatt hantera. Vi kan ju fortfarande se efterverkningarna av den, i sigkonstiga, folkomröstning vi hade om kärnkraften. .Att de efterverkningarna harblivit så svåra beror i mycket stor utsträckning på attfolkomröstningsinstitutet är ofullkomligt. Som en tredje punkt i vår reservation har vi tagit uppbehovet av klarare grundlagsregler. Det är också en fråga som vi har kommittillbaka till och som inte heller behandlades ifolkstyrelsekommittén. Det har visat sig vid olika tillfällen i underde att vi har tvistat väldeliga om olika lagföislags förenlighetmed bestämmelserna i grundlagen. Det har gällt lagförslag som har spänt överskilda områden. Det finnsdå de som menar att detta skall lösas genom att man inrättar en 1987/88:957 april 1988 Prot.1987/88:95 författningsdomstol, dvs. man skall tillsätta några jurister somskall bestäm- ma huruvida lagförslagen är iöverensstämmelse med grundlagen. Vi i tycker att det är mycket bättre att viser till att grundlagen får ett sådant utseende att den är möjlig att användaoch att den inte behöver ge upphov till meningsskiljaktigheter. Jag förstårinte motståndet mot en översyn som skulle syfta till detta. Jag tycker att detskulle ligga.i alla partiers intresse att vi kan vara ense om innebörden avgrundlagsreglerna. Vi ska ju strida om politiska sakfrågor, där vi har olikauppfattningar. Vi skall emellertid inte behöva strida om huruvida ettlagförslag är förenligt med gällande grundlag eller ej. Vi kan mycket väl klaraav att reda ut dessa frågor om vi sätter oss ned. I denna reservation tar vi också upp frågan om personval.Birgit var särskilt inne på det. Jag tycker att det är en viktigfråga. Det är dock riktigt att vi har misslyckats när det gällerdenna fråga. Vi bör emellertid driva den vidare. Politiker blir utsatta för såmånga anklagelser. Om vi vill medverka till att vi blir litet mer kända hosvåra väljare än vi är och till att, vi skall bli mer attraktiva i denallmänna debatten på olika områden, är ett ökat inslag av personval en metodatt åstadkomma detta. Jag tyckte för min del att det förslag som personvals- ochvalkretsutredningen lade fram var bra. Det förslaget fickemellertid inte någon allmän uppslutning. Det blev inget av det. Det senasteförslaget var ett försök att ta nya tag. Det tyckte jag inte var likatilltalande. Det finns många varianter runt om i världen som vi kan haanledning att studera ytterligare. Det viktiga är att vi skulle kunna bli enseom att det är en fråga som bör drivas vidare. Ifrån sida har vi drivit en lång rad frågor, därvi inte har fått någon resonans ifrån andra partier. Vi fortsätter med detändå. 1 vår reservation nämns frågan om riksdagsupplösning ochextraval. Här har vi alla partier mot oss, måste jag erkänna. I våra motioneroch reseryationer har vi framhållit hur märkligt det är att någrastycken som råkar sitta i en regering skall kunna skicka hem den folkvaldariksdagen. Det är över huvud taget ett mycket märkligt inslag i vårförfattning. Det är ett brott mot den folksuveränitet som tar sig uttryck i denvalda . vill man gå vidare på den vägen och göra det ännu lättareatt genomföra hastiga riksdagsupplösningar och hastiga nyval. Det är betänkligtur principiell synpunkt. Enligt min mening skall medborgarna inte överraskas i enspeciell fråga och snabbt drivas till valurnorna. Vi skall ha chans till enlugn och saklig diskussion i politiska frågor. Denna fråga om reglerna förriksdagsupplösning, nyval och extraval tycker jag att vi kunde se påytterligare, 1 en sådan utredning som vi förordar, skulle man ocksågott kunna plocka in en lång rad av de frågor som finns med i andrareseryationer och i motionen. Vi får inte slå oss till ro när det gäller grundlagen. Vimåste stiindigt vara på alerten här så att det jnte växer mossa på vårförfattning. Sedanfinns det några frågor där det egentligen inte behövs någon utredning,utan man kan fatta beslut på en gång. Från sida har vi 100 länge påpekat del orimliga i genom en ändring i vallagen kan frånta Vi har krävt att den möjligheten skall las bort. 1987/88:95 Alla svenska medborgares rösträtt skall vara garanterad direkti grundlagen. ' Det gäller de s.k. utlandssvenskarnasrösträtt. har fått uppslutning kring det kravet frånfolkpartiet och , och det finns ett direkt lagförslag som vi menarbör genomföras. Vi har också motionerat om att man skall göra nyaansträngningar när det gäller svenskars röstning i och isyfte att få den konstiga ordning som där nu råder upphävd, nämligen att man idessa stater förbjuder svenska medborgare att därifrån utöva sin rösträtt. Det var en hastig resumé över vad jag tyckeri några frågor och även ytterligare förklaringai" till våra ståndpunkterutöver vad som ges i de av oss biträdda reservationer som finns fogade tillbetänkandet. Jag vill således yrka bifall till reservationerna nr 1,2, 3, 4, 6,8, 11, 14, 15 och 16. ' 93 (vpk): De frågor som behandlas ikonstitutionsutskottels betänkande 32 bygger i stort sett påfolkstyrelsekommitténs betänkande. Vissa av frågorna är bekanta från åtskilligadebatter i kammaren. Det gäller bl. a. de borgerliga kraven på den s. k.negativa föreningsrätten, som det i hög grad gäller den i fleraomgångar utredda frågan om mandatperiodens längd och den gemensamma valdagen. I fråga om valsystemet är partiernas positioner ganskaklara. Från vpk har vi hävdat att nuvarande system med gemensam valdag ochtreåriga mandatperioder är att föredra. Den linjen hävdade vi ifolkstyrelsekommittén, medan socialdemokraterna ville förlänga mandatperiodenoch behålla den gemensamma valdagen och de borgerliga ville ha skilda valdagaroch fyraåriga mandatperioder. Utskottet beklagar att kommittén inte kunde enasom en lösning av frågan. Jag kan inte delta i detta beklagande, om därmed menasatt man borde enats kring något av de ändringsförslag som diskuterades ikommittén. kommer nuvarande valsystem att gälla en avsevärd tid framöver.Utskottsmajoritetens ståndpunkt är den enda rimliga, att det inte ärmeningsfullt med förnyad sakbehandling eller en ny kommitté. Låt mig också notera som positivt att regeringensproposition inte tog upp folkstyreLsekommitténs majoritetsförslag om personval.Det förslaget hade så allvarliga brister att det inte bort föras fram. En inte obekant fråga är 4-procentssprärren vidriksdagsval. Förutom att spärren är odemokratisk - ett parti kan samla omkring220 000 röster utan att få ett enda riksdagsmandat - har den också kringgåttspå ett anmärkningsvärt sätt genom överenskommelsen vid förra valet mellancenterpartiet och kds. Logiken borde bjuda att åtminstone centerpartietfrångick sin stelbenta hållning till spärrfrågan. En effekt av spärrsystemet ärför övrigt att några få röster kan avgöra om ett parti får O eller 14 mandal,beroende på vilken sida av spärren man hamnar på. Partier som inte är bereddaatt helt avskaffa spärren - som enligt min mening är det allra bästa - bordeåtminstone medverka till någon form avavtrappningföratt undvika dennatröskeleffekt. Frågan om utlandssvenskarnas rösträtt skymtar åter. Den rätten är generös, men från borgerligt håll vill man grundlagsfästa den. 1 stället borde en tidsgräns finnas. Än viktigare är att invandrarna som arbetar, bor. betalar 1'' skatt ochlever under våra lagar erhåller rösträtt i riksdagsval; Den frågan behandlasinte i detta sammanhang men bör ändå uppmärksammas för balans i debatten. Propositionens förslag om förhandsanmälan av partier gårutskottet emot. Det är bra. Vpk hade motionerat om avslag i enlighet med dentveksamhet som anfördes i folkstyrelsekommittén. visade det sig atttveksamheten delades av flera och därför fick förslaget falla. Låt mig taupp ytterligare ett par frågor i betänkandet. 1 enlighet med folkstyrelsekommitténs förslag innehöllpropositionen också förslag om ändring vid fördelningen av utjämningsmandatinom partierna, så att vid utdelning av det första utjämningsmandatet i envalkrets röstetalet inte skall delas med 1,4. Detta ger mindie valkretsar enbättre chans än och det måste anses som riktigt. Utöver reservation nr 5 om 4-procentsspärren står jagockså tillsammans med och bakom reservation nr 14 samt nr17 tillsammans med . Beträffande reservation nr 14 vill jag säga att ettbifalltill den skulle vara betydelsefullt. Den går ut på att de partier somerhållit gratis valsedlar enligt gällande bestämmelser också skulle få sinakostnader för ett hushållsutskick täckta genom statliga medel.Socialdemokraterna och vill se detta som direkt kopplat tillpartistödet. Jag tycker att det lika gärna kan ses som samhällsservice tillväljarna och det bör gå att finna formerna för den föreslagna åtgärden. Reservation nr 17 handlar om valprövningsnämndenssammansättning.