prot · GB09136 · 1987-12-31 00:00:00 — Vi vef irttevad som sker, utan kommer i efterhand och försöker att peta ochlagreglera i frågor som vi borde säga nej fill på gruud av de är farliga förufvecklirtgen i de efiska frågorna. AnL 41 () replik: Vi fillämpar fakfiskt etik, . Förmin del anser jag all del beslut vi står inför alt fatta inrtebär enbesinrtirtg. Det irtrtebär också en begränsning just genom den lagreglering somföreslås. Prot,1987/88:136 AnL 42 INGA lantz (vpk)replik: 8 juni1988 Fru talman! Def är besirtrtirtgi det beslut som komrtier atf fattas . Befruktning utanför kroppen, m. m. Tvärtomöpprtar mart gertom det beslutet eu dörr till, rtär vi i stället borde ha stängttidigare öppnade dörrar. AnL 43 () replik: Det är bara att konstalera atl vi här harlitet olika uppfattnirtgar. Bakom def beslut som kommer att falla står också dei: , som flera falare har hänvisat lilli dag. Del gjorde ungefär samma ställningstagande somdef som föreslås i vårt utskottsbefänkartde. AnL 44 (): Ärdet rtyttomaxirnerirtgsprirtcipen ellermänniskovärdet som skall vara samhällets vägledare? Att döma av regeringerts och utskottets synpurtkterförefaller det vara def förstnämnda. Mänrtiskovärdet skjuts alltmer iskymundan. Mänrtiskans personliga värde och värdighet jämställs i biologiskmening alltmer med djur och växter, ja, del finrts t. o. m. djurarter ochväxtarter som i lageus mening har ell större rättsskydd än t. ex.mänrtiskolivel. Del är skrämmande alt ta del av undersökrtirtgar som visarall urtga märtrtiskor tar allt lättare på märtniskovärdet. Allt fler seringen principiell skillnad mellan ett djurs och eu människas värde. Låt mig citera ur en rtyutkommen bok - dert nämrtdes härav -skriven av , docent i medicirtsk etik. Harts bokhartdlar om skillrtaden mellan "livsfrukt" och"konceptionsprodukt". "Vi får inte göra märtrtiskart lill ert biologisk robot.Ert robot kan förvisso ha ett värde, men irtte värdighet. En robot har vi rättaft manipulera, inte människor. Roboten har varken rättigheter ellerskyldigheter. Sådana begrepp och begrepp som rtormer och värderirtgar, frihetoch ansvar hör människolivet till." Psykiatern , som också rtämrtdes härtidigare, har i ett annat sammanhang sagt "att den enskilda individenriskerar att degraderas till ert produkt av medicinsk teknik" mednuvarande inriktning. Utvecklingert av vår märtrtiskosyrt till allse del rtyblivrta märtrtiskolivet som en konceptiortsprodukt eller som enprodukt av medicinsk teknik utgör ett betydande hot mol märtrtiskovärdel ochdärmed ett allvarligt hot mol demokralirt. Qm märtniskans värde och värdighetinte blir ert irttegrerad del av samhällsmedlemmcrts lärtkartde och agerartde,så lirtdergrävs alla de värden som hänger samman med den demokratiskavälfärdsstatcrt. samhälle ulan människovärde är ett barbariskt samhälle, omman ens kan anvärtda begreppet samhälle i det läget. Det pågår en omfaltartde forskrtirtg ochmanipulaliv utveckling kring livets början. Ett antal utredningar ptå området har också gjorts. Som vi kristdemokrater ser del är det en allvarlig brist all regeringen inle försöker att ta ett samlat principiellt grepp på de här frågorna ulanväljer att behandla delområden. Riskert är stor för alt irtte säga uppeubar atl 50 helhetert går förlorad och all detfattas beslut utau ert gertomlärtkt och kon.sekventmänniskosyn i botten. I motion So423, som vi behandlar här , harkristdemokratiska samhällspartiet föreslagit sådana etiska riktlinjer somgenerellt anger ramarna för all forsknirtg irtom detta område. Den utgångspunktenhade varit riktigare. Det är beklagligt aft regeringen infe valt den. Regeringen har valt att presentera förslagen kringforskningen och sjukvårdsutvecklingen kring livels början i olikadelpropositioner. Detta trots aft riksdagert två gärtger begärt att fä ettsamtal förslag. Mert regerirtgert sticker huvudet i sauden. Del märks iförslaget om den "kortslgjorda" befruktrtirtgert utauför kroppert. På goda grunder anger regeringert och ävert utskottet ellrestriktivt syusäff på den typen av befruktning. Man förespråkar förbud aväggdouafiorter, spermadonafioner och surrogatmödraskap. "Även om rätten att bilda familj är en mänskligrättighet innebär ej derina rätt att det till varje pris föds ett egetbarn", skriver regeringert. Så lårtgt har alltså regeringert enligt min uppfattnirtgen sund och riktig syn. Men i grunden har man lagt ett förslag som binder uppäven kommartde förslag, om det skall firtrtas någon konsekvens.Regeringsförslaget är därför, menar jag, ett hot mot människovärdet. Från befruktnirtgsögortblickef har den skapade irtdividerten fullstärtdig och unik uppsättning anlag. Biologiskf-medicinski är delbefruktade ägget en mänsklig varelse - ert person. Vad som ytterligare behövsför denna persons överlevrtad är ertbart ert lämplig yttre miljö ochrtäringslillförsel. Del vill säga: det är samma villkor som gäller vilkenmänniska som helst. Det är ju så alt storleken på en person irtte utgör rtågotkriterium på personens värde. Småbarn är ju inte mirtdre värdaärt stora barrtoch dvärgar är inle mindre värda än vanliga normalvuxua märtrtiskor. I ställetär det så att del är själva exislertsert av ert individ som har ettmänrtiskovärde. Defta är ett logiskt och biologiskt riktigt resonemang, menarjag. Regeringert och socialutskottet verkar iguorera dessa basfakta i syrtcrtpå det befruktade ägget. I förslaget irtgår att befruktade ägg får förvaras frystauuder högst fid. Def skulle skapa, som det heter, "en billig ochförenklad metod" aff implantera befruktade ägg. Via hormonbehandling avkvinnan framproduce-ras och uttas ett stort antal ägg. När de har befruktatsför man in några av dem i kvinnarts livmoder- implartterirtg. De övrigabefruktade äggen fryses för aff kunna anvärtdas vid sertareimplanferingsförsök, om del första misslyckats. Vid lyckad implanterirtgförstörs de frysta äggen efter högst . I stället för atl artalysera det principiellt diskutabla ién sådan hanterirtg väljer regeringen och även utskottetnytiomaximeringslärtkartdet. Det rationella och ekonomiskt billiga får fällautslaget. Det är ett hot mot människovärdet alt samhället först skall bidratill atf ett antal individer skapas, varpå samhället bokstavligen bidrar tillatt ett stort antal av dessa individer kastas på sophögen. Det borde absolutinte vara en samhällelig uppgift. Med vår syn på märtrtiskovärdel borde den principiellairtslällrtingert vara att samtliga befruktade ägg skall implanteras. Defbetyder atf den rtu anvärtda tekrtiken - observera vad jag säger: den nuanvända feknikert - med Befruktning utanför kroppen, m. m. Befruktning utanför kroppen, m. m. hormortbehandlingirtfe kan anvärtdas. Flera hurtdra ägg, vilket kart bli resultatet vidhormortbehandling, irtfe bara 5-10 ägg som utskottet anger, kan gärna inteimplartferas; Mert kartske kart mart lösa problemet för all producera ochertligt del rtaturliga förloppet ta ut ett fåtal ägg. I ett sådant läge skulleman kunna genomföra befruktrtirtg utauför kroppen på ett etiskt riktigt sätt. Iprincipiell mertirtg skiljer detta sig irtte ifrårt s.k. makeirtsemina-tion.Klarar man infe aff följa det naturliga förloppet, är det bara atf accepteraatt befruktning utanför kroppen irtfe är ert legal möjlighet. Befruktademäuskliga ägg måste, som vi säger i mofionen, ges räffsställning. Def är denviktiga huvudprirtcipert i denrta fråga. SamtUga befruktade ägg vid befruktning utanför kroppenskall alltså återföras till kvinnan. Det betyder atf frysning, experiment ochgenterapi på befruktade ägg inte får förekomma, enligt vårt synsätt. När socialutskottet behandlar vår motiort så uudviker marti sirt argumeute-rirtg nogsamt att diskutera den principiella huvudfrågan, nämligendet befruktade äggefs - mäuniskans - rättsställning, I stället väljer man atfdiskutera behandlingsmetodikert, dvs. frågart om hormortbehandling eller infe.Def är ett märkligt betraktelsesätt. Del är klart atl del i all prirtcipielldiskussion fiuns ett samband mellart mål och medel. Mert atl diskutera medel iett läge då mau är oense om målen är knappast menirtgsfullf - eller rättaresagt, då man vägrar aft diskutera målet, alltså det befruktade äggefsrättsstatus, är feknikert hur uian far uf ägg för konstgjord befrukfnirtg ertunderordnad sak. Def finns motioner och reservatiorter sortihelt vill förbjuda provrörsbefruktning. Jag har stor respekt för ett sådantbetraktelsesätt, eftersom jag vet atf det är ett uttryck för omsorg om människovärdet.Men jag försfår infe den principiella inriktningen av argumenten för en sådaninställning. Huvudprincipen mäste ju vara det befruktade äggets rättsstatus-kravet på ett okränkbart värde för varje skapad individ. Vilken teknik ellermetod som anvärtds för att tillgodose huvudprincipert är förstås viktig. Mertdert är irtte vikfigare ärt huvudprincipert. Dert bärande frågan är närmärtskligt liv uppstår. Svaret på dert frågart får politiska konsekvenser ävenpå andra områden än för s. k. provrörsbefrukfrtirtg. Kravet på generellt förbudmot provrörsbefruktning kan, som vi kristdemokrater ser saken, bli ett uttryckför en viss värderirtgsmässig grumlighet. Jag måste därför med skärpa tillbakavisa påståertdena ireservationerna 3 och 4 att vår mofion So23 handlar om metoden förin-vifro-ferfilisering. Nog hade jag hoppats att reservanterna bättre velatförstå innebörden i motionskraven. Om samtliga befruktade ägg måsfeimplanteras blir ju frysnirtg en omöjlighet legalt sett. I vår motion So423 har vi föreslagit följande: aft beslutar att hos regerirtgen begära förslagtill ramlag lill skydd för individerts personliga värdighet avseende: 1. skydd för detmänskliga livet från koncepfiorten, 2. rätten tillomanipulerad arvsmassa, 3. avvisande av enkvalifetsinrikfad, utsorterande fosterdiagnostik, 4. starktbegränsad rätt till in-vitro-fertilisering. 5. avvisandeav frysning, experiment och genterapi på befruktade mänskliga 6. rättsligtstöd för sjukvårdspersonal och forskare i synen på livets helgd. I motion So23 har vi framlagt ettlagförslag som vårt alternativ fill regeringerts förslag med den inriktrtirtgsom jag ovan skisserat. Vi kristdemokrater anser def vara ett rimligt krav att tvåmärtrtiskor, som anser def vara så utomordentligt viktigt att få gemensammabarn via befrukfnirtg utanför kröppeu, inte skall behöva anse det yara rtågothinder att ingå det av samhället erbjudna juridiska avtalet äktenskap.Äktenskap bör, bl. a. av hänsyn till barnets bäsfa, därför vara ettgruudvillkor för befruktrtirtg utartför kroppert. Motiortskraverti So23 är följartde: att riksdagert beslutar atf avslå regeriugerts förslagtill skrivning av 1 kap. 7 § i lag om ändring i , att beslutar att bifalla den i motiortertföreslagna skrivnirtgert av 1 kap, 7 § i lag om ärtdrirtg i ,innebärande aft paragrafen enbart skall avse gifta par, aff beslutar atf avslå regeringens förslag lilllag om befrukfnirtg utanför kroppen, atf beslutar aft bifalla motionerts förslag tilllag om befruktning utanför kroppen, innebärartde aff samfliga befruktade äggvid befruktning utanför kroppeu återförs till livmodern, aff de ej fryses ochatf experiment eller genterapi på sådana ej far förekomma. Låt mig avslutningsvis upprepa den vikfiga frågart: Är embryot ett liv eller inte? talade om embryot som ett poterttiellt märtskligtliv. Det är ett orimligt resonemang. Spermier och ägg var för sig ärpotentiellt mänskligt liv, men embryot är mänskligt liv. Det är självfallet deninställrtirtgtill mänskligt liv och till fostref som ligger fill grund för nugällande abortlagsfiffnirtg som har öpprtat porfarrta till allt delskräckinjagande som på ett utomordentligt sätt presenterade. Vad provrörsbefruktning ytterst handlar om är makfen överlivet, sade Inga Lartfz. Den makten fog sig människan då hon bestämde sig för affgöra sig själv lill livels herre, fru falman. Def skedde, om någonsirt, dåriksdagen fattade beslut om införandet av abortlagen. Vår abortlagstiftning gerinfe fostref något rättsskydd under dessa första . Om man ställer sigbakom dert lagert hamnar man i etiska kollisioner. Aff manipulera med mänskligt liv är ett ulfryck som harförekommit fiera gånger. Först måste vi väl karakterisera och definieramänskligt liv, därefter kan vi fala om att manipulera med märtskligt liv. Med detta yrkar jag bifall fill mofion So423och fill motion So23. Befruktning utanför kroppen, m. m. AnL 45INGA (vpk) replik: Jag skall svara på fråga. Förmig börjar def mänskliga livet vid befruktrtirtgert. Detta har jag sagt mårtgagårtger här i kammarert. Prot.1987/88:136 : Befruktning utanför kroppen, m. rri.. Jag mäsi.e uttrycka min besxikelse, kärtnerlill detta. Jag hade trott all kds skulle ha väckt en motion om förbud motprovrörshefruktuirtg, som jag ser som ett manipulerartde av livsprocesser. Vihar ju haft ett visst "samtycke" i dessa efiska frågor. Utifråu olikaulgårtgspunkler har vi intagit samma etiska ståndpunkt; utifrån eukrislen ståndpunkt och jag ufifrån en humartisfisk märtrtiskosyn. Vi har nåttviss samklartg i de etiska frågorrta. Det är förvånartde atf kds irtte tar starkare ställrtirtgmot denna proposition än vad partiets företrädare verkligen gör. sade AlfSveusson att regeringen sticker huvudet i sanden, def tycker jag aff AlfSvensson också gör. AnL 46 () replik: började med alt säga attungdomar numera tar lätt på människors värde och - om jag hörde räll - inleskiljer på djur och människor. Jag vänder mig helt emol detta synsätt päungdomert av . Hormonbehandlirtg och förvarirtg'av frysta äggskall ske pä medicirtska gruuder, och behartdlingen skall ges enligt vetenskapoch beprövad erfarerthef. Jag skulle gärua vilja erinra om all i olikasammanhartg har gjort uttalanden om synen på människart och människovärdet somsjälvfallet bör vara vägledande för kommartde överväganden. Uppfatlningéh om alla människors lika värde bildar en avhörnstenarrta i vårt demokratiska samhälle, och har också ställt sigbakom den märtrtisko- och samhällssyrt som kommer lill uttryck i 1 § isocialtjärtsflagert. Nyckelordert där är demokrati, solidaritet, jämlikhet,trygghet och ansvar. Där anges också att verksamheten skall byggas på respektför människors självbestämmande och integritet. De fortsatta Övervägandena när delgäller de känsliga medicinsk-etiska frågorna skäll självfallet utgå från ensådart demokratisk och humanistisk grundsyrt. AnL 47 ALFSVENSSON (c) replik: Jag tycker det är mycket hedervärt av IngaLantz att så klart och entydigt deklarera alt mänskligt liv börjar vidbefruktrtirtgert. Men det blir då helt omöjligt för mig alt begripa hur honkart acceptera all delta märtskliga liv inte skall ha något rättsligt skyddunder dé första veckorna. Hon försätter sig i en helt ohållbar situation, dåhon är sä radikal här meri försvarar en lagstiftning, sominrtebär att fosfret intill artonde veckan infe har något som helst lagligtskydd. Jag hoppas atf Inga Lartfz noga hörde vad jag sade i mittanförartde, nämligen att när embryot får rättsligt skydd är detta en garantiför att del irtte blir rtågon manipulering med niänniskovärdef i sambartd medprovrörsbe-fruktningen. Det är den garantin som måste komma lill för alt viskall kunna acceptera just denrta befruktrtingsmetod. Irtgrid Artdersson, jag sade inle "ungdomen"eller "ungdomarna" -jag sade "ungdomar". Jag får beklagaIngrid Anderssort om hort irtte har mött så pass myckert uugdorn att hon harmärkt att man ute på gymnasier ofta får frågan: Vad skulle det vara för mer med ett än meddef eller det djuret, eller den eller dert växten? Den frågan eller påståendethar jag mött många gårtger i vår. AnL 48 INGA (vpk) replik: Jag vill försvara aborterna, och denekvationen fick inte alt gå ihop. Men jag får det att gå ihop,rtied ert viss "mauipule-rirtg". Abort är ert rättighet som kvinnor har kämpat för, och denskall vi slå vakt om. Sedan skall man erkänna att def i en abortsituafionuppstår en krock mellan tre delar: samhäUet, fostref och kvinrtan. Jag tyckerman skall klart säga att man inser att detta är en krock. I del läget väljerjag att stödja kvirtrtan. Det är det enda hållbara ställningstagandet för mig. Jag håller fast vid atf för mig börjar livet vidbefruktningen och aft def är en krock som sker när man väljer att göra enabort. AnL 49 () replik: Jag tror alt många par som inle kan få barnupplever en lika stor krock i den fråga som här avhandlas. Där finns olikaintressert som står emot varandra. I det här sammanhartget hoppar Irtga Lartfz över ochställer sig på embryots sida, menar hon, medan hon i abortfrågan står påkvirtnans sida. Det blir ert irtkortsekvens- men å andra sidan tillstår ju IngaLartfz aft hort klarar av defta med en viss manipuleriug. AnL 50 (): Dödert och livet är def mest rtaturliga somfinns, och så har det varit när det gäller niänniskosläkfef. Men förändringarnahar kommit väldigt Srtabbt. Det är inte så länge sedan barnet föddes hemma ikökssoffan, och det är irtte så länge sedan farfar när han hade gått bortvilade mellart toppbrutna grartar på gårdstunef. Då levde vi nära bäde livetoch dödert. är vi i ert situation där väldigt många av oss kännersig främmande. Vi är frågande, och vi säger: Kan def här vara rikfigt? Jag vill säga att jag för min personliga del tycker illaom en generell, svepande kritik av vetenskap och kunrtartde, och det gällerinte minst på det medicirtsk-fekrtiska området. Vi måste ha klart för oss allvelertskapert i vårt demokrafiska samhälle, irite minst den medicinskavetenskapert, har som huvuduppgift att slå i märtrtiskarts och livets tjänst.Det går inte att skjuta skuld på vetenskapsmännen och säga aft de bara villtjäna pengar, att de bara vill manipulera, atf de står på karlaruas, de starkassida, osv. Vi har ett politiskt artsvar. Vi måste vara beredda atf säga ja, ochvi mäste vara beredda att säga nej. Var de gränserrta skall dras måste viavgöra utifråu egna bedömnirtgar. Här, fru talman, tycker jag det är så beklagligt af t viinte har möjlighet fill den samlade helhetsbedömning som vi från riksdagertssida har krävt och kräver på nytt. Jag vill vädja lill statsrådet atl vi fårdert så srtart som möjligt. Prot.1987/88:136 . Befruktning utanför kroppen, m. rri I Befruktning utanför kroppen, rn. gäller deri framlagda propositionen vill jag förmin personliga del deklarera att jag har en avvikande uppfaftnirtg iförhällartde fill utskottets på ett par puukter. Jag tycker atf äktenskapetskall vara grunden. I avvaktan på den helhetsbedömning jag talade om är jagockså tveksam till metodert aff frysa befruktade ägg. Ett anrtaf exempel på atf vi måste få erthelhetsbedömrtirtg är dert märkliga argumertfationen i dert här debatfert. Jaghar personligen tillsammans med många i denna kammare, framför allt moderataledamöter, krävt en utredrtirtg som syftar fill atf ge fosfret ett rättsskydd ialla olika sammarthartg, inkl. aborfsifuationert. 30 000 aborterade ärväldigt mycket. Vi är alla skrämda irtför detta perspektiv. Men då måste vi juse till så att fosfret får ett rättsskydd! Vi mäste vara beredda alt ta tag idenna vitala fråga. har vi ju diskuterat ett nytt dödsbegrepp, och detär intressant aff se motsäftnirtgarrta. Jag tänker framför allt påmotsäffnirtgert befräffartde möjligheten att ta fransplantat från aborteradefoster. I ena fallet har denna kammare beslutat aff utvidga och äudradödsbegreppet för aff kunrta fa fransplantat från döda människor. Samfidigtifrågasätter vi om man skall få ta trartsplartfat frårt aborterade påsamma gruuder som frårt döda märtrtiskor, under det aff vi helt accepterar enfri aborfiagsliflning. Här ligger en mycket märklig motsättning, en brist pålogik och märkliga sfällnirtgsfagartdert. Vi hamrtar i rtågot av omvändbevisföring i hela detta stora problemkomplex. Abort är rtågonfirtg fruktansvärt svårt, säger många avoss. Det är en rtödlösning. Vi måste se till så att fostref får ett rättsskydd.Mert ställs vi inför frågan: Hur gör vi med del aborterade fostref?Vi kommer in i fransplarttafiortskirurgins problemafik när def gällerfrågan om def nya dödsbegreppet. Det är detta, fru talman, som jag tycker visar på atf vimåsfe få ett underlag till en samlad bedömning av de här frågorna. Jag villfill sist än en gång vädja fill statsrådet aff vi fårunderlag till kammaren, så alt vi kan göra denrta helhetsbedömning, så att viutifrån ett övergripande rättsskydd och utifrån en samlad bedömning beträffandeolika sifuatiorter kart fa ställrtirtg och på så sätt visa atf ävert vi i derthär kammarert ser dert medicinsk-fekniska vetenskapen som positiv. Som jag serdef finns nämligen ingen motsättning i sig mellan kunnande, intellekt,vetenskap och rimliga avgränsningar när del gäller politiska beslut i de härbesvärliga frågorua. AnL 51INGRID (): Till vill jag angående tankarrtaomkrirtg dödsbegrepp och säga aff vi irtfe tog ställning till ett utökatdödsbegrepp, utan vi antog en definition på när livet har flytt. Det fannsinte fidigare. För mig var en av orsakerna till att jag tyckte def varviktigt att få denrta definition - och def framförde jag också gång på gång idebatten - atf man hade nått så långt med forsknirtg på . Jag tror att deflesta av oss är övererts om att man i alla fall inte skall använda sig avlevande , och då måste man ha en definition på vad som menas med levandeoch dött. Def kanske är svårt att anvärtda hjärtverksamheten som kriterium närdet gäller , men för mig var det självklart atf när därfillhjärrtart är ufslockuad är fosfret dött. Då var irtte dert forskrtirtg hållbardär mart hade tillsfårtd att fa akfiva hjärrtceller frårt hela . AnL 52 (): Jag tyckte att dert gode varlitet väl optimistisk när def gäller allt vad vetenskapsmärt heter. Faktum ärväl ändå aft tusentals doktorander står i kö för aft få forska pä det härområdet som har med livefs börjari aff göra. Vef vi irtte i parlamertlet klartoch erttydigt vad vi artser i den här typen av frågor, varför skall vi då gåomkring öch tro aff dessa unga doktorartder skall vara rtågot slags högre väsertrtär det gäller etik, moral och värderirtgsfrågor? Vi vänder oss här ständigt till regeringen och ber om ensamlad syn, och jag tycker aff det är riktigt att man gör def. Men samfidigtmåste vi naturligtvis komma ihåg atf regeringert irtfe kart åstadkomma rtågotuuderverk i def här avseendet. Jag tror att allt hänger på att vi harlagstiftningar som står i strid med varandra. Det har jag varit inne på härfidigare. Så länge som vi inte klart och entydigt vill deklarera, och utgåfrån, aft livet börjar vid befruktnirtgsögortblickef - att då är människartskapad - kommer inte heller regeringen aff klara av att presentera någonenhetlighet på det här området. AnL 53 (): När def gäller synen på det mänskliga livetoch begynnelsen av mänskligt liv har och jag irtga skildauppfattrtirtgar: Sedart talar han om "unga doktorartder". Jag ärirtfe rädd för dem, jag ser dem som en tillgång. Jag är mera rädd för atf viinfe i är beredda aft fatta de beslut, fastställa de gränser och görade prirtcipiella ställrtingsfagan-den som är nödvändiga för att vi skall gevetenskapen förufsäffrtirtgarna för att verka. Jag har infe sagt aft vi skallsläppa vetertskapen helt fri. Vi måsfe vara beredda att fatta polifiska beslut,bl. a. uär def gäller syrtCrt på det mänskUga livet. Jag tycker aft är inkonsekvent.Hon röstade för def rtya dödsbegreppet, bl.a. med motiveringert, såvitt jagförslår, alt trartsplarttafiortslagstiftningen och transptanfafionskirurgirtkrävde det. Jag accepterar dert synen. Hon röstade mot mirt reservafiort närdet gäller ökat rättsskydd för fostref i abortsammanhartg. Samtidigtifrågasätter hort nu aff man i viss mårt kan anvärtda aborterade somfransplantat på samma grunder som fransplartfafiortslagen föreskriver. Jagtycker aff defta är i viss mån inkonsekvent. fårförlåta mig om jag har den uppfaftnirtgert. Jag mertar atf vi först måste sevilkert gruud vi skall stå på rtär def gäller hela detta problem. Def är därförjag efterlyser dels en samlad bedömning, dels ett lagreglerat rättsskydd förallt mänskligt liv. AnL 54 ():