prot · GB09114 · 1987-12-31 00:00:00 — Utskottet säger vidareatt man inte kan bortse från den positiva inverkan på folkhälsan somtobaksskatten har genom att den dämpar konsumtionen. Med tillfredsställelse kan jag konstatera attskatteutskottet slår fast att målet för ett svenskt deltagande i den europeiskaintegrationen måste vara att de sociala och hälsopolitiska strävanden somvägleder den svenska politiken pä dessa områden inte försvagas. framhåller i sitt yttrande över motionen attutskottet hos regeringen begärt att spörsmålet om ett förbud förtobaksreklam efter mönster för vad som gäller för alkoholdrycker skallutredas. Man säger vidare att det är angeläget att i Sverigegällande regler om marknadsföring av alkohol och tobak inte kringgås genomsatellitsända program. Uskottet instämmer ocksä i motionens syfte att integrationsarbetetinte får leda till att hindras från att behålla eller införa regler somanses erforderliga för att uppnå målen för vårt lands alkohol- ochtobakspolitik. konstaterar att nu lagtfram förslag om harmonisering av beskattningen av alkoholdrycker. Denföreslagna beskattningsnivån skiljer sig kraftigt från den svenska. och den västeuropeiska integrationen 8 protokoll 1987/88:114 Prot.1987/88:114 , och den västeuropeiska integrationen attEG-länderna medverkade vid tillkomsten av den WHO-rekornmendation som antagitoch som innebär att konsumtionen av alkohol skall sänkas med . 1 det arbetet är i priset - alltså beskattningen -det allra viktigaste instrumentet. Priset måste fortlöpande hållas högt ochstiga minst i samma takt som inflationen. En sådan politik är i folkhälsansintresse. uttalar också att det förutsätter attintegrationsarbetet inte bedrivs på ett sådant sätt att det försvårar eneffektiv svensk alkoholpolitik. Beträffande tobak kan konstateras att EG antagit ettprogram för att bl. a. bekämpa cancer. Konsumtionsbegränsning är givetvis denmest effektiva vägen, varvid användning av punktskatter är en bra metod. Det kan också rent allmänt finnas skäl att konstatera attorn man ser till folkhälsa och sociala förhållanden finns inte någon motsatsmellan å ena sidan och EG å den andra när det gäller behovet av attminska alkohol-och tobaksbruk. Framför allt på alkoholområdet har nukommit längst. Om man får sätta tilltro till de mest entusiasfiskaEG-förkämparna, leder ökad integration ocksä till ökade möjligheter för Sverigeatt påverka förhållandena. På det alkoholpolitiska fältet behöver EuropaSverige! instämmer i sitt betänkande i vad skatte-och socialutskottet yttrat oni att skattepolitiken beträffande alkohol ochtobak inte bör försvagas genom ett samarbete med EG, Det är ett bra uttalande. Motionens yrkande är emellertid vidare och gäller mer änjust skattepolitiken. Dagens beslut om och EG är ju en allmändeklaration om färdriktningen som skall följas av förhandlingar, får man anta,. Resultaten av dessa förhandlingar kommer att underställasriksdagen, som dä får tillfälle att behandla de olika sakfrågorna. Med hänsyntill de uttalanden som gjorts av de olika utskotten med anledning av motion U2avser jag inte att föra fram något yrkande. Allra sist vill jag framhålla att det i deolika organ och grupper som skall arbeta med frågor som sammanhänger medSveriges integrationssträvanden när det gäller EG är av största betydelse attfolkrörelserna i verkligt vid mening blir representerade. Ett vidgat europeisktsamarbete som enbart utgår från ekonomiska och handelspolitiska aspekter ärenligt min mening otillfredsställande. För att sociala och kulturella frågorskall bli tillräckligt betydelsefulla fordras ett brett folkligt engagemang.Där har folkrörelserna sin givna plats, och kan ge ett fint bidrag tilldet övriga . 75 (vpk): Jag har begärt ordet för att bemöta ettpåstående i sak och ett personligt påhopp från , vilka jag tidigareinte kunde bemöta på grund av att jag inte hade någon merreplikrätt, Sakfrågan gäller att jag naturligtivs inte, som StigAlemyr sade, på något sätt har påstått att utrikesutskottet skulle ha påverkatförsvarsutskottet till att inte göra något yttrande i denna fråga. Det har jagaldrig sagt, vilket är mycket lätt att kontrollera i kammarens protokoll. Jagsade däremot att det var synd att försvarsutskottet inte gjorde ett yttrande.Detta tycker jag att man har rätt att framföra. Men jag har inte sagt attutrikesutskottet har Detta påstående från sida varalltså felaktigt. När det gäller personliga angrepp anser jag att sädana intehör hemma i dessa debatter. Jag tycker att man kan vara mycket härd i sakfrågor- jag är absolut ingen ängel i sådana sammanhang. Men jag har aldrig någonsin idenna kammare angripit folk pä grund av deras karaktärsdrag, utseende ellerannat. Jag anser att sådant är slag under bältet och att sådant inte skallanvändas i debatter. Jag skulle kunna ha synpunkter på ,dock inte påstå att han skulle vara någon lustigkurre, det skulle vara migfrämmande. Jag avstår frän sådana omdömen - de hör inte hemma i debatten. Detvar mycket dåligt handlat av att stiga upp och säga något sådant,när jag inte hade någon replikrätt. 76 () replik: Det inlägg som jag gjorde tidigt i förmiddagsvar icke att betrakta som ett påhopp på . Om det har tolkatspå det sättet ber jag att få ta tillbaka det yttrande som kunde tolkas som omjag tyckte att var en lustigkurre. 77 (): har från denna talarstol sagtsmånga vackra ord om hur viktigt det är inte minst för våra svenska ungdomar attrörelsefriheten inom inte bara skall gälla varor, kapital och tjänsterutan kanske framför allt människor. Men våra vackra deklarationer blir så lättbara fina ord. Hur stor är egentligen rörelsefriheten för våra svenskaungdomar? Hur ser verkligheten ut? Lät mig konkretisera detta genom att berättaom två kvinnliga Göteborgsteknologer, och . Under har de följts ät. I tonåren blev degrannar, då kom flyttande till från med sin danskafamilj. Flickorna har gått i högstadiet och gymnasiet tillsammans, och läserde på . De har läst, skrattat, sportat och rest tillsammans och alltidkänt att de hört ihop. tägluffade de tillsammans till . Deröstade med fötterna, som uttryckte det. I träffade de tvåunga charmerande män, fransmannen och engelsmannen , bägge tvånyblivna civilingenjörer. Franois inbjöd övriga tre till . Plötsligt stöddet klart för att likheterna mellan , och , somvuxit upp och gått i skola i tre olika länder, var större än mellan Katarinaoch , trots att de så länge läst och studerat tillsammas i . Hurkunde det komma sig? Jo, genom sitt danska medborgarskap hade ett EG-pass.Hon behövde inget visum för att resa till : däremot, som hadesvenskt pass, måste uppsöka franska ambassaden i för att få visum. Detkostade pengar, tålamod och gav olustkänslor. Pä fick stå i könmed amerikaner, araber och afrikaner, medan de andra tre lätt gick igenomEG-kön. För innebar det extra i kö. Men värre var att hon ikön med amerikaner mindes hur hon i betraktats som europé. Men i varhon däremot inte europé. Och , som hon levt så nära sä länge, var i såannorlunda och så accepterad tack vare sitt danska pass. Bäggeflickorna och blev snabbt erbjudna jobb på det konsultkon- Prot..1987/88:1144 maj 1988 och den västeuropeiska integrationen och den västeuropeiska integrationen tor därFrangois hade sin dagUga gärning. Tänk att få praktik och lära sig franska försvenska teknologer. Men , trots att hon i ögon varåtråvärd även i , måste som svenska söka arbetstillstånd. Och det kundehon inte få. däremot, såsom dansk medborgare och därmed inbegripen i detdanska medlemskapet EG, behövde inget arbetstillstånd. Även den engelsketeknologen fick jobb utan arbetstillstånd. ensam av dessa24-åringar kunde inte få jobba i , trots att hon var erbjuden arbete. Ledsen och irriterad for hon hem till ochChalmers. måste hon verkligen anstränga sig för att komma till ochCompiégne för det sista Chalmersåret. har ju samarbetat medflera tekniska högskolor i , och detta mäste väl ändå vara möjligt? Mensom det just nu ser ut är det inte helt ljust för en svensk teknolog påChalmers som vill studera utomlands. I motsats till vad BirgittaHambraeus tror är det nämligen inte ens säkert att gamla samarbetsavtal mellansvenska universitet och europeiska universitet längre är självklara. Inom EGmåste nämligen allt satsas på Erasmus-programmet. I morse talades det åtskilligt om COMETT och ochom hur nödvändigt det är att får komma med i samarbetet om dessaprogram så fort som möjligt. Utrikeshandelsministern meddelade att det finnsstora utsikter att kan komma med i COMETT, dvs, det internationellapraktikantutbytet, men hon medgav att det ser mörkt ut just nu då det gällerErasmus. Detta är synnerligen oroväckande för våra svenska ungdomar, dä inomnågra få år var tionde EG-student skall kunna läsa vid ett universitet iett annat än sitt eget. För detta kommer att krävas tusentals platserför utbytesstudenter, och då hamnar onekligen i ett bekymmersamt läge. Visst är det just nu omöjligt för en svensk student att tadel i Erasmus-aktiviteterna, men det kan tyvärr bli ännu värre. Svenskastudenter kanske inte bara utestängs frän - gamla samarbetsavtal kommerkanske inte längre att gälla. Därför funderar faktiskt på att flyttatill och ansöka om danskt medborgarskap. Bleve hon danska, stode juEG-området öppet för henne. Dessutom skulle fortfarande hela stå öppenför henne. vill jag tacka för att hon harsuttit här i kammaren . Tänk om hennes kolleger gjorde detsamma!Dessutom vill jag gratulera andre vice talmannen på födelsedagen. Överläggningenvar härmed avslutad. Mom. 1 (riktlinjer för deltagande i detvästeuropeiska samarbetet) Först biträddes reservation 1 av -som ställdes mot utskottets hemställan med den ändring däri som föranleddes avbifall till motion U524 av i motsvarande del - med acklamation. Härefter bifölls utskottets hemställan med 288 röster mot17 för reservation 1 av . Mom. 3 (fördjupade kontakter med EG-parlamentet) Utskottets hemställan - som ställdes mot utskottetshemställan med den ändring däri som föranleddes av bifall till motion U524 avAlf i motsvarande del - bifölls med acklamation. Mom. 7 (tullunion) Utskottets hemställan - som ställdes mot utskottetshemställan med den ändring däri som föranleddes av bifall till motion U524 avAlf i motsvarande del - bifölls med acklamafion. och den västeuropeiska integrationen Mom. 13 (utländska förvärv av svenska företag) Utskottets hemställan bifölls med 194 röster mot 111 förreservafion 2 av m. fl. Mom. 16 (internationell mediapoUfik) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 3 avMargaretha m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 17 (deltagande i det europeiska forsknings- ochutvecklingsarbetet) Utskottets hemställan - som ställdes mot utskottetshemställan med den ändring däri som föranleddes av bifall fill motion U524 avAlf i motsvarande del - bifölls med acklamation. Mom. 20 (avveckling av valutaregleringen) Utskottets hemställan bifölls med 159 röster mot 146 förreservation 4 av m.fl. Mom. 22 (svensk anknytning till EMS) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 5 avMargaretha m. fl. - bifölls med acklamafion. Mom. 25 (utbildnings- och ungdomsfrågor) Utskottets hemställan - som ställdes mot utskottetshemställan med den ändring däri som föranleddes av bifall till motion U524 avAlf i motsvarande del - bifölls med acklamation. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. 6 §Företogs till avgörande trafikutskottets betänkande 1987/88:17 (beträffandedebatten i detta ärende, se prot. 110 och 111). Mom. 7(nytt anslag för bidrag till isbrytning) Utskottets hemställan bifölls med 254 röster mot 51 förreservafion 1 av m. fl. och den västeuropeiska integrationen Mom. 8 (bemanningsfrägor) Utskottets hemställan bifölls med 236 röster mot 67 förreservafion 2 av m.fl. Mom. 12 (utredning om lotsningsbestämmelserna) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 3 avRolf Clarkson m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 19(transporter av farligt gods) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 5 avAnna och - bifölls med acklamation. Mom. 20 (fartygstransporter mellan ochSovjetunionen) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 6 avAnna och - bifölls med acklamation. Punkt 2 (fritidsbåtsregister) Utskottets hemställan bifölls med 191 röster mot 112 förreservation 7 av m. fl. 2 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 3(offentliggörande av avtalet om färjetrafiken på ) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 8 avAnna och - bifölls med acklamation. Mom. 4 (Gotlandstrafikens huvudkontor) Utskottets hemställan bifölls med 260 röster mot 44 förreservation 9 av och . 1 ledamot avstod frånatt rösta. Mom. 5 (taxesättningen i färjetrafiken pä ) Utskottets hemställan bifölls med 259 röster mot 45 förreservation 10 av och . 1 ledamot avstod frånatt rösta. Punkt 7 (anslag till Stöd till svenska rederier) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 11 avRolf Clarkson m. fl. - bifölls med acklamation. Övriga punkter och moment Utskottets hemställan bifölls. 7 § På förslag av andre vice talmannen medgav kammaren attde ärenden som hann debatteras färdigt under återstoden av dagens sammanträdeskulle företas till avgörande i ett sammanhang i början av morgondagens arbetsplenum. 8 §Meddelande om riksdagsarbetet under återstoden av /88 Vid en under gärdagen företagen revision av kammarensärendeplan har det befunnits att arbetsbelastningen i slutskede blirväsentligt större än tidigare beräknats. Särskilda åtgärder måste därför vidtasför att möjliggöra att riksdagsarbetet i enlighet med vad som tidigareförutsatts skall kunna avslutas . Efter samråd med de av partigrupperna utsedda ledamöternaav talmanskonferensen har talmannen beslutat 1. att kammarenssammanträde blir ett arbetsplenum som tar sin början och inleds med frågestund och interpellationssvar, 2. att kammarensarbetsplenum fortsätts efter sedvanligtmiddagsuppehåll samt 3. att voteringarvid kvällsplena anordnas onsdagen den 8 och . Meddelande om riksdagsarbetet under återstoden avriksmötet 1987188 näringsutskottetsbetänkande /88:28 om utrikeshandel. 79NIC (): Jag mäste medge, inför denna rikligt besattakammare, att jag har svårt för att samla mig till detta anförande, inte baradärför att jag har så stor publik - det är ju trevligt - utan även därför attden här debatten kommer efter en lång dags debatt om handelspolitiska frågor.Det känns ganska svårt att , efter Europadebatten, återkomma med synpunkterpå handelspolitik i allmänhet. Jag vill i alla fall uttrycka glädje över attutrikeshandelsministerns stora stödskara på tio man nu åter har reducerats mera hanterbar grupp på fyra. Man kunde möjligen få lov att börja en sådan här debatt ominternationella handelsfrågor med att lägga fram sin syn på den internationellamarknadssituationen. Alldeles uppenbart finns i den omständigheter ochförhållanden som innebär att det läggs ansvar på politiker, och i vissutsträckning avser jag att framföra kritik mot utrikeshandelsministern förbristande lyhördhet för marknadens villkor. , Jagtycker att man nu kan avläsa att det i vär värld finns ett antal mycket tydligatrender, som griper in i den politiska utvecklingen över hela världen. Det ärsex trender som jag skulle vilja precisera, och jag har valt dem dels därföratt de är viktiga, dels därför att jag anser att de har långtgåendehandelspolitisk betydelse. Den första och kanske viktigaste trenden är naturligtvisde pågående nedrustningsförhandlingarna, som kan betyda ett första steg i enläng vandring mot en något ändrad världsbild. Skulle den vandringen komma igång, så skulle ur denna tendens utveckla sig, förmodar jag, ett ganskaväsentligt förändrat handelsmönster, dels därför att nationernas ekonomierskulle befrias från den stora börda som den högteknologiska vapenindustrininnebär, dels därför att den internationella vapenhandelns betydelse kanskeskulle komma att minska. En annan trend som är viktig att avläsa och understödja ärden tendens som finns mot en utveckling av demokratin. Vi har sett runt om ivärlden att det demokratiska statsskicket vinner allt större utbredning - ochåtervinner länder som varit fångna under diktaturer. Det blir deutvecklade demokratierna som har ansvar för att stödja dessa sprödademokratier. Det kan man göra inom det handelspolitiska mönstrets ram och medhandelspolitiska medel. Den tredje, fjärde och femte trenden som jag villprecisera är kanske egentligen samma trend, nämligen utvecklingen mot globalamarknader, utvecklingen mot global information och utvecklingen mot globalakommunikationer. Detta gör att vi alltmer kommer att bo i "the villageworld", i världsbyn, i högre grad än i det hemlighetsfulla samfund som vikallar för världssamfundet. Och detta har sin långtgående handelspolitiskabetydelse. Dels finns samma marknadstendenser över hela världen, dels uppkommersamma efterfrågan i hela världen och dels - och kanske framför allt -utvecklasöver hela världen samma krav pä rättvisa, solidaritet och standard. Den sista och sjätte trenden är kanske litet apart menrepresenterar i alla fall ett av mina starka intresseområden, nämligen attstudera effekten av vad jag brukar kalla den globala överlikviditeten. Vi haralltså i nästan alla rika västländer utvecklat sociala välfärdssystem somnödvändiggör ett omfattande sparande. Det har tagit sig uttryck i storabudgetunderskott under vissa fider i olika ekonomier. Just nu är det denamerikanska ekonomin som plågas av stora budgetunderskott, som i sin tur gerstor överlikviditet ät nationalekonomin. Vi har haft den tendensen i ,där den nu är på väg bort. Den finns över huvud taget utvecklad i allavästländer. Dessutom har fillväxten avtagit i världsekonomin, vilket innebäratt investeringsviljan i näringslivet är lika hög, kanske framförallt beroende på att den globala räntenivån har stigit allteftersom definansiella tjänsterna blivit efterfrågade. Och slutligen är det naturligtvisen följd av överlikviditeten att värdepappersmarknaderna förmår attraherainvesteringspengar i mycket högre grad än industriella investeringar. Dessa sex trender som finns i världsmarknaden ställer somsagt sina handelspolitiska krav. Det är vår skyldighet i en utvecklad nationoch en utvecklad ekonomi att ta till oss dessa trender och forma vår politikför det samfundet. På vissa punkter menar jag att det i handelsdeklarationenfattas lyhördhet för denna situation på världsmarknaden. Jag skall återkommatill det. Jag kanske skulle börja övergången från denna introduktiontill avhandlingen, som det hette i studentuppsatserna, genom att först klaraav det handelspolitiska betänkande som näringsutskottet har lämnat ifrån sig.Det är ju ett betänkande sorn man skulle kunna hantera genomdet numera klassiska uttalandet "the same procedure as last year",eftersom vi känner igen alla turerna. Jag skall emellertid med direkt adress till LennartPettersson framföra en synpunkt pä näringsutskottets socialdemokrater. Manläser sä tydligt i det här betänkandet att dessa stackars människor lever iföreställningen att oppositionens motioner skall avstyrkas till varje"pris. Här har vi ett praktexempel på den sortens hållning, som ju gräverdiken i politiken. Det kan inte vara nödvändigt, , att sittai utskottet och kräva avslag på och partimotioner,när de ligger så perfekt i linje med er egen politik att ni är nödsakade attsäga att ni inte kan se någon skillnad mellan regeringspolitiken ochoppositionens förslag i motionerna. Men ni har ju funnit det nödvändigt attavstyrka förslagen, och då blir jag tvungen att här yrka bifall till denreservation söm bevakar folkparfiets och motioner såvitt gällerstöd för den internationella frihandeln. Jag vill passa på atf i detta sammanhang och utan alltfördjupa utläggningar också yrka bifall till reservationen 4 om u-landshandeln ochreservation 9 om kostnader för handelspolitiska åtgärder. Jag vill i den sistnämnda frågan vända mig tillutrikeshandelsministern och säga att det i betänkandet hänvisas till att fruGradin vid har uttalat att det finns ett behov av utredningav dessa kostnader. Sedan gör kamrater i näringsutskottetden turen för att orka med ett avslagsyrkande pä motionerna, att de noterar inom pris- och kartellnämnden håller pä och utreder och grubblar överdetta. Egentligen är det inte en utredning vi behöver, utan vad vi behöver ärnågot slags studium av hur man metodiskt skall angripa denna svära problematik.Det är det som man borde ha svarat på, syns det mig, i stället för att refereratill denna i och för sig säkerligen mycket viktiga utredning som pågår inompris- och kartellnämnden. Jag vill hemställa att statsrådet kommenterar den härsaken, gärna i en replik, och dä utfäster att detta metodstudium kommer i gång,så att vi får lära oss hur vi skall räkna när det gäller att utröna vadhandelspolitiska åtgärder kostar. Sä till handelsdeklarationen. i dagförekom en del semantiska antydningar riktade mot handelsdeklarationen för vadman skulle kunna kalla möjligheter till missförstånd. Jag var på den punktenrätt kritisk även mot . Jag vill nu gärna avslöja vad det är föravsnitt i deklarationen som jag särskilt menar. På s. 5, tredje stycket, kommerdet lilla försåtliga ordet "således" till bruk. Ordet ges där enkoppling till det som kan förefalla vara regeringens ståndpunkt iutrikespolitiska frågor i samband med handelspolitik och som i så fall iEuropafrågan numera är fel. Jag vill veta om det är regeringens mening iallmänt handelspolitiskt hänseende som kommer till uttryck när man säger:"Vi önskar ett så nära och omfattande samarbete med EG på så många områdensom möjligt med hänsyn tagen till kan således inte delta i ." en direktkoppling mellan neutralitetspolitiken och deltagande i utrikespolitisktsamarbete. Det är ju i så fall en urvattning av det som vi så ofta deklarerar,nämligen värt heta och engagerade stöd för utrikespolitiskt Prot.1987/88:114 4, samarbete,bl. a. på det handelspolitiska området. Jag skulle kunna säga, även om jag sedan får att göra mednågon av herrarna vid väggen, att en sådan här formuleringsmiss kan visa sig vara ganska fatal. Det vore därför värdefullt om utrikeshandelsministern ville medverka till att begreppet "således" kom bort och gärna utbyttes motnågot annat ord. ;-, . Om jag så skulle övergå till mer ideologiskt betonadehandelspolitiska synpunkter, sä skulle jag vilja ta upp ett annat begrepp somjag talade om , nämligen ömsesidigheten. Jag tror att man alldelesomedelbart skall ta till sig kravet på ömsesidighet i handelspolitik och överhuvud taget i allt utrikespolitiskt arbete. Man kan inte vänta sig framgång försin egen politik, om man går in i den med en hållning som inte visar att man ärberedd till ömsesidighet, dvs. att man är beredd till internationellsolidaritet. Det kom ju till uttryck i det som vi talade om , attnär bristen på ömsesidighet uppkommer, dä uppkommer verkliga problem. Och vivet ju att EG har knäsatt tre principer för sitt arbete att åstadkommaharmonisering även med EFTA-nationerna, där man avstår från att redovisa sinömsesidighet, till följd varav vi nu får problem. EG har ju klart markerat attdess ståndpunktstagande till EFTA-samarbetet bygger pä EG:s autonomi. Alltså:De konstruktioner som görs, de görs pä EG:s villkor. Den attityden får inte visa i värt internationellahandelsumgänge. Jag menar att det litet grand kommer till uttryck i förstastycket av deklarationen, där utrikeshandelsministern formulerar det sä, atthandelspolitiken tillsammans med utrikespolifiken skall bidra, till att värnavår integritet och vårt självbestämmande. Ja, "bidra" accepterar jagnaturligtvis; men den grundläggande betydelsen är ju att handelspolitiken skallbidra till att utveckla det internationella samarbetet. Anledningen till att jag gör ett visst nummer avömsesidighetsfrågan är att jag tycker att det finns andra drag i densocialdemokratiska utrikespolitiken och utrikeshandelspolitiken som vittnarjust om brist på örnsesidighet. Ett område - det har vi talat mycket om - ärvalutapolitiken och penningpolitiken.