prot · GB09128 · 1987-12-31 00:00:00 — UtbildningsministerWikström anförde i sina direkfiv att "generella höjningar på detta områdeär emellerfid så kostnadskrävande aft det inom den närmaste överblickbara tideninte torde finnas utrymme i statsbudgeten för några omfattande sådanaåtaganden". Däremot borde man ytterligare pröva möjligheten att låta vissagrupper med större behov få mer - alltså göra en differentiering. Det fannsockså, enligt , inslag i systemet som försvårade återkommandeutbildning, t. ex. den övre åldersgränsen och 16-terminersregeln. Det bordeutredningen särskilt uppmärksamma. Men de yngre studerande i gymnasieskolanskulle särskilt prioriteras. Utredningen arbetade vidare med just gymnasieeleverna, ochdelvis med de högskolestuderande, men avbröts genom tilläggsdirektiv som ansågsvara mycket viktiga, nämligen direktiv beträffande makeprövningen. Milt i dettakom sedan nästa omgång allmänna tilläggsdirektiv från de borgerligaregeringarna, där man sade att "utgångspunkten skall vara att alla förslagsom kommittéerna lägger fram skall kunna genomföras inom ramen för oförändraderesurser inom de områden som förslagen avser. Det innebär att omkostnadskrävande förslag läggs fram måste visas hur förslagen kanfinansieras genom besparingar i form av rationaliseringar och omprövning avpågående verksamhet inom utredningsområdet." Jag vill att kammarens ledamöter skall observera aff idenna regering ingick . lämnades förslag till regeringen beträffandegymnasieelevernas stöd och även beträffande en omedelbar höjning avstudiemedlen till av basbeloppet. Det förslaget skickades inte ens ut påremiss. Utredningen fortsatte att arbeta och kunde änfligen ge sigi kast med just högskoleelevernas situafion. Men då hände någonting. I juni1981 fick utredningen sin dödsdom. I direkfiven anförde regeringen att detsamhällsekonomiska läget radikalt hade förändrats och att reformer påstudiestödsområdet måste göras genom omprioriteringar, dvs. Prot.1987/88:128 "'' totalkostnader vid dentidpunkt reformerna genomförs. "Det ter sig ----- "lot denna bakgrund intemeningsfullt att fortsätta arbetet med mera --------------------- omfattande förslag inom studiestödsutredningen." Jag tar detta mycket grundligt med anledning av de angreppsom kom just frän centerparfiet, aft socialdemokraterna har varit bromsklossarde då det gällt utvecklingen på studiemedelsområdet. När utredningen äntligen hade fått börja arbeta medhögskoleeleverna, som bevisligen behövde ett större stöd,.ladesalltså-utredningen ner. Aft avskaffa niakeprövningen på tilldelningssidan varalltså viktigare än allting annat. Det var den enda åtgärden påstudiemedelsområdet som vidtogs; Alla de som infe berördes av makeprövningenfick klara sig bäst de kunde; 1982 började sedan besparingarna även på detta område,genom att man sänkte antalet terminer som berättigade till studiemedel.Dessutom skärptes meritkraven. Det handlade om en indragning på 300 milj. kr.från de studerande. Studenterna skulle också kommit alt påverkas av enförändrad basbeloppsberäkning, om inte regeringen i samma veva hade justeratandelen av basbeloppet från 140 fill . De försök som därefter har gjorts till just omprioriteringar,något som hela liden har ingått i de olika direktiven, har mötts med protesterbåde från de borgerliga partierna och från studenterna själva. Så småningomkunde besluta om en höjning till av basbeloppet från den 1januari 1984. Dessutom skulle en förutsättningslös utredning ske. Det är alltsåresultatet av den utredningsomgången som kan omsättas i praktisk verklighet. Som jag sade inledningsvis är det ett efterlängtat förslagoch en bra reform för landefs studenter. Innan jag går in på själva förslagettänkte jag något beröra de mål som regeringen har satt upp för ett nyttstudiemedelssystem. Samtliga studiestöd bör fortsättningsvis i första handbetraktas som instrument för aff förverkliga samhällets utbildningspolitiskamål. Det är viktigt som ett led i atf öka rekryteringen, hävda det friautbildningsvalet och samhällets utbildningsutbud, vilket Margö varinne på. Hon nämnde forskning. Jag har träffat diskuterat med honom. Jag tycker att man skall ta upp det han dessutomsade, att studiemedelssystemet inte har någon särskild betydelse i def härsammanhanget, utan atl del krävs andra åtgärder, t. ex. ett annat utbildningsutbudoch mer decentraliserad utbildning. Studiemedelssystemet skall alltså vara ett av instrumentenför aft förverkliga de utbildningspolitiska målen. Därutöver, sägs det ipropositionen, bör studiemedelssystemet vara generellt, och det tycker jag ärmycket värdefullt. Ufskotfef understryker all man mottar detta förslag medtacksamhet. Vi vill inte ha ett sådant system som förekommer på en hel delandra håll. Där utesluts många studenter på grund av en mängd prövningar, t.ex. prövning gentemot föräldraekonomin, vilket kan innebära att kanske 10-15 %av studenterna får del av de samhälleliga stöden för just studier. Systemet skall också vara neutralt lill olika utbildningarinom högskolan. Vidare skall det bereda faktiskamöjligheter lill studier för så breda grupper i samhället som möjligt. Delskall alltså bidra lill all minska betydelsen av 22 ekonomiska,sociala och geografiska faktorer som kön och ålder för den Prot.1987/88:128 enskildes beslut att bedriva studier. Studiemedlen bör dessutom medverka till att studierna kanbedrivas effekfivt, dvs. studiestödet skall vara så väl tilltaget att det gerreella möjligheter till heltidsstudier. Det bör också stå i samklang med denallmänna fördelningspolifiken, och slutligen skall det vara enkelt och .lättöverskådligt, så att de framfida ekonomiska konsekvenserna, både förindividen och samhället, framstår som överblickbara. Dessa mål har utskottet ställt sig helt bakom.Diskussionen har sedan gällt hur vi skall nå målet på bästa sätt. I def nyastudiemedelssystemet utgår ett totalbelopp på av basbeloppet, dvs. , räknat på dagens basbelopp: När systemet träder ikraft blir beloppet, enligt de prognoser som finns, 5 156kr. Studiebidraget utgör av basbeloppet och värdesäkras därmed. Det är förnärvarande . med dagens basbelopp. Det bidrag vi har är242 kr. Det nya blir alltså sex gånger större. Inriktningen har varit att i stort sett alla subventionerskall läggas på filldelningssidan så att man får det enkla och överblickbarasystem som alla säger sig vilja ha. Subventionen blir nu väl synlig, och enligtde bedömningar som forskarna gör ger ett rejält studiebidrag en brarekryleringseffekl. Totalbeloppets storlek har avvägts på det sättet att detskall ge möjlighet att bedriva studier effektivt, dvs. utan att man behöverarbeta under terminstid, det skall motsvara en förvärvsinkomst bland ungdomaroch det får inte leda till en orimlig skuldsättning. Det råder en bred enighetom att just av basbeloppet är den lämpliga nivån. Flera ekonomiskautredningar har kommit fram fill detta och remissinstanserna har slufit upp.Avvägningen har gjorts bl. a. med hänsyn till olika belopp som utgår inomfolkpensioneringen, arbetslöshetsförsäkringen, socialbidragen osv., och enavvägning har dessutom gjorts mot normala ungdomslöner och mot den lön man kanförväntas få efter det atf man har avslutat studierna. Som en liten jämförelse kan jag nämna att vi givetvis harfått många budgetar redovisade från olika håll, både från studenternasorganisafioner och från sparbanker osv. Som ett exempel kan jag ta ett förslagfrån studentkåren i som menar att en student behöver . ,och det förslag som behandlas ger . Def finns en allmän uppslutning kring principen attsubventionen skall lyftas fram och finnas på tilldelningssidan i form av ettstudiebidrag. I och med att totalbeloppet nu höjs kraffigt och kommer i nivåmed vad andra ungdomar har i disponibel inkomst, saknas det skäl att ha ettspeciellt barnstöd inom studiemedelssystemet, och därför föreslås attbarnfillägget avskaffas. Familjepolifiken får med sina bidrag klara av dessabarn lika väl som den klarar andra barn. Alla parfier arbetar ju med sina resp.förslag för atl förstärka barnfamiljernas situafion. Under diskussionens gång har det kommit upp förslag omlägre totalbe lopp genom atf beslut redan var fattat om ett bostadsbidrag för ungdomar. infördes inte detta ungdomsbostadsbidrag av alla kommuner. Dessutom var remissopinionen ganska splittrad i inställningen till bostadsbidraget, och det har lett regeringen fram till all det är säkrast att föreslå etttotalbelopp 23 1987/88:12827 maj 1988 som ocksåtäcker bostadskostnaden. Därför ligger beloppet på . Det är ocksåviktigt att ha stor enighet kring ett system som skall verka . Återbetalningssystemet bygger på att den del man lånarockså skall återbetalas, och några subventioner utöver vad som mera allmäntfinns när det gäller avdrag för räntor förekommer i princip inte. Dock finns enavskrivningsmöjlighet , och vissa uppskov, dock infe generellauppskovsmöjligheter som . I syfte att underlätta för den som har storaskulder och inte så höga inkomster föreslås att återbetalningen knyts fillinkomsten så att den del man återbetalar utgör av årsinkomsten. Enränta fastställs av regeringen , och den utgör hälften av statensupplåningskostnader. Här finns alltså en subvention inbyggd som ju ocksåfillkommer andra låntagare, och def är den enda större subvenfionen pååterbefalningssidan. Trots atf det föreligger 24 reservationer i utskottetsbelänkande vill jag ändå bedöma enigheten som mycket stor kring det nyasystemet. När def t. ex. gäller nivån på det belopp som en studerande ansesbehöva är def bara vpk som har en avvikande uppfattning. Ingen har hellerifrågasatt höjningen av studiebidraget. Däremot finns önskemål om ytterligarebidragsbelopp både från och från vpk. Målen för systemet råder det enighet om. När det gälleråferbetalningssys-temets konstruktion med inkomstrelaterad återbetalningställer alla upp utom vpk, som vill ha differentiering och ytterligaresubventioner också i återbetalningssystemef. Det beslut som kommer att tas vilar alltså på en stabilgrund, och det är vikfigt med tanke på att det är ett system som skall fungeraunder framöver. Utskottet tillstyrker alltså proposifionensförslag på alla punkter. Låt mig såkommentera några av reservationerna. är ensam om att föreslå avslag på propositionenoch vill ha ell nytt förslag med studielön. Låt mig då bara stillsamt påminnaom att studielön för def första är utredd, för det andra är avvisad avremissinstanserna och för del tredje är avvisad av den centerleddatrepartiregeringen. För del fjärde kostar förslag minst 1,5 miljarderkronor mer än regeringens. Enligt min uppfattning saknar förslagettrovärdighet. Vpk nöjer sig med att begära en utredning om studielön,men föreslår i avvaktan på def höjningar beträffande både totalbelopp ochbidragsnivå. Men vpk vill också ha barntillägg i form av bidrag istudiemedelssystemet, och man föreslår dessutom en hel del subventioner pååterbefalningssidan. Det är oklart hur mycket förslaget totalt kan kosta, menman anger själv ett par olika bedömningar, på ett ställe 1,9 miljarder, på ettannat ställe 2,6 miljarder, och det räcker kanske som upplysning. Den merakonkreta medelsanvisningen saknas. Men det finns också principiella invändningar mot vpk:sförslag. När det t. ex. gäller ett särskilt barnbidrag inomstudiemedelssystemet kan man varken av rättviseskäl eller av kostnadsskälacceptera ett sådant. Vpk väljer också en totalnivå som ligger över vad allaandra har bedömt som skäligt och lämpligt. En studerande med två barn får t.ex. med vpk:s förslag en disponibel inkomst på . och ettsjukvårdsbiträde med två barn har . Studenten skulle alltsåfå . mer i disponibel inkoinsf än sjukvårdsbiträdet. Till dettakommer skillnad i daghemstaxor, som i regel ligger helt i stundentens favör.Ett av målen med studiemedlen skulle vara att det skall stå i samklang med denallmänna fördelningspolitiken. Vpk:s förslag måste av det skälet helt avvisas. I återbetalningssystemet föreslår vpk, som jag sade,dessutom diverse subvenfioner, och jag skall bara ta ett exempel. Man vill göraen avskrivning förälla som går över från gammalt till nytt system. Denutestående lånesfocken är ca , och vid fullt utnyttjandeskulle bara den lilla detaljen kosta . Rätten fill studiemedel prövas mot egen inkomst, och ireservafionerna 9, 10 och 11 finns förslag om ändrade inkomstbegrepp och höjdafribelopps-gränser. Vid val av inkomstbegrepp är def viktigt att man far ettbegrepp som redan finns och som alltså är lätt att ta fram, och det är ocksåviktigt aft man får så få inkomstbegrepp som möjligt och atl man ansluter sigtill något som redan används i andra system. Regeringens förslag är att mananvänder sammanräknad inkomst. Detta skall gälla både på filldelningssidan ochi återbetalningssystemef. Det är ett begrepp som också används i bostadsbidragssystemet. CSN har kunnat visa att om man använder taxerad inkomstmissgynnar det systematiskt dem som bor i lägenhet jämfört med dem som bor ivilla. Därför har utskottet helt ställt sig bakom begreppet sammanräknadinkomst. Då det gäller prövningen mot egen inkomst börjarreduceringen när man tjänar . och upphör helt vid en inkomst på117 . Enligt utskottets uppfattning är def en väl avvägd nivå, ochutskottet finner inte heller skäl att gå med på att utreda om ferieinkomsterhelt kunde undantas från prövning. De regler som föreslås ger ett betydandeutrymme för både ferieinkomsfer och andra typer av inkomster. Det finns stor flexibilitet i kursutbudet. Alla läser infe höst- och vårtermin ochalla har inte en sammanhängande ferie. Utskottet anser att nuvarande system ärrättvisare än om man skulle gå in för något som skulle undanta ferieinkomslen.Studenterna är alltså flexibla, de läser på helt andra tider än som kanske varvanligt tidigare. När det gäller återbetalningssystemef krävs i reservation16 en uppföljning av reglerna. Eftersom en sådan uppföljning redan ärförutskickad i proposifionen anser utskottet att det inte är nödvändigt mednågot särskilt inifiativ i frågan, men vi understryker att en uppföljning ärvikfig och självklar. I reservafion 18 föreslår en avskrivning avsfudieskulden för alla som uppburit studiemedel viss fid samt för den somavlägger doktorsexamen . Utskottet konstaterar att förslaget innebär ensubvention för dem som genomgått längre utbildning, oavsett vederbörandesbetalningsförmåga, och utskottet finner aft del saknas skäl att införa en sådansubvention. Däremot tillstyrker utskottet förslaget från regeringenatl den som har studielån från studier på grundskole- och gymnasienivå börkunna få en del av de lånen avskrivna om vederbörande uppburit lån för minsttre terminers studier på eftergymnasial nivå. Det är en vidareutveckling avnuvarande system,och totalt kan som mest . avskrivas för den grupp som fått skuldsättasig redan på nivån under högskolan. Det är en grupp som har stora skulder ochsom har det besvärligt just när det gäller återbetalningar. I reservafion 20 föreslår aft avskrivningskall kunna ske för lärare som bosätter sig i glesbygd. Denna fråga har berörtsi propositionen med anledning av att och socialstyrelsenförordat att möjligheterna skulle prövas att avskriva delar av skulden förpersonalkategorier som arbetar inom hälso- och sjukvård i glesbygd. Iproposifionen framhålls atf förslaget innebär i det närmaste olösliga problemnär def gäller rättvisan mellan olika studerandekafegorier och olika delar avlandet. Utbildningsministern anser att det inte heller ur principiell synvinkelär rimligt att just studiestödet på detta sätt används för att fillgodose olikaavnämares behöv av arbetskraft. Utskottet delar den uppfattningen och föreslär därföravslag på de motioner där man krävt en sådan avskrivning. Det står givetvislandstingen fritt att ordna sina subventioner på det sätt de önskar, menstudiemedelssystemet skall infe användas i det sammanhanget. Sedan kommer vi till själva medelshanferingen ochadministrationen av studiemedlen. och tar åter uppfrågan om bankernas medverkan. I propositionen föreslås att de sfudiesocialamyndigheterna skall bevilja och utbetala studiemedel samt svara föråterbetalningssystemet. föreslås ansvara för den erforderligaupplåningen av medel för studielånegivningen, och anslaget omfattar alltsåenbart de subventioner som utgår i forrn av studiebidrag och den subvention sommotsvarar avdragsräft när det gäller andra lån. förslag innebär aft man skall förhandla medbankerna om deras medverkan så att beslut kan fattas innan det nyastudiemedelssystemet träder i kraft. Vi står nu inför en stor omläggning avstudiemedelssystemet. Beslut måste fattas omgående för atf man skall kunnaklara upplåning och uppläggning av system och rutiner före den 1 januari 1989.Del är helt enkelt både praktiskt och tekniskt helt omöjligt att biträda detmoderata förslaget. Dessutom kräver def lagändringar. nöjer sig med att kräva bankmedverkan på sikt.Utskottet menar atf det finns en väl fungerande administration genom CSNoch övriga studiesociala myndigheter och ser inga skäl att förorda någonändring på den punkten, framför allt med hänsyn fill aff det kommer aft finnas två parallella återbefalningssystem. När detgäller själva medelshanteringen ansluter sig utskottet fill departementschefensbedömning atf kan sköta den för studiestödet aktuellaupplåningen fill lägre kostnad än vad banker och andra finansieringsinstitutkan. Som jag inledningsvis sade råder stor enighetom principerna för det nya studiemedelssystemet, om beloppens storlek, omsubventionerna och om återbetalningssystemets konstruktion. Förslagen har tillstörsta delen kunnat åstadkommas genom omfördelningar, men också genom etttillskott av 300 milj. kr. Vi får med defta ett sysfem som vilar på stabil grundoch som är lätt att förbättra den dag som behov föreligger och ytterligareekonomiskt utrymme finns. Jag yrkar bifall till utskottets hemställan på samfligapunkter och avslag på samtliga reservationer. 8 () replik: gjorde en långhistoriebeskrivning över studiemedelsfrågans långa väg mot ett beslut. Jag ärnaturligtvis lika glad som hon över att vi äntligen kommit fill skott i den härfrågan. Jag skall inte närmare gå in på hennes beskrivning annat än så fillvida att jag håller med om att det har tagit mycket , och det är jagkritisk mot: Det beror också på den socialdemokrafiska regeringen, men detförbigick med tystnad. Socialdemokraterna har haft på sigatt åstadkomma ett bättre system, men ni klarade det inte heller utan verkligdraghjälp; def är och som har hjälpt er atf ro den härreformen i land. Jag tycker också atf det är vikfigt att, som , det i princip råder enighet i utskottet kring de stora linjerna ireformen. Det bådar mycket gott för framliden, som jag ser det. Det bör ocksåinnebära en gemensam strävan alt följa upp reformen, kontrollera huråterbetalningsreglerna slår, osv. Jag tar defta som ett löfte om att viverkligen skall se till att det infe blir en akademikerskatt på , som man ärängslig för inom sluderandeorgani-sationerna. På en punkt vill jag rätta , och det gällerhennes negativa inställning till det ändrade basbeloppet under de borgerligaregeringarna. Vi kan naturligtvis diskutera den saken, men om vi hade behållitkonsumentprisindex hade beloppet faktiskt varit högre än vad som ärfallet. Jag hade kanske inte vänfat mig någon större förståelseför de reservationer vi har fogat till betänkandet. menar att detär viktigt atl vi har ett samlat inkomstbegrepp. Jag hävdar att det är långtviktigare att vi har ett realistiskt inkomstbegrepp, som inte direkt missgynnarframför allt barnfamiljer. Vi vet ju aft majoriteten av dem faktiskt bor ivillafasligheter. Det föreslagna inkomstbegreppet missgynnar ocksåegenföretagare, som vi sannerligen är beroende av i vårt samhälle. Någon förståelse för våra förslag när det gälleravskrivningsreglerna har och utskottsmajorifeten inte heller. Dethade jag inte heller vänlat. Och ändå, , är del av fundamentalbetydelse att ungdomar verkligen blir villiga att satsa på högre studier ochatf doktorera och verkligen håller ut. Där behövs det inte en utan mångamorötter. Jag hoppas att ni tänker om pä den punkten. När det fill sist gäller bankernas medverkan vill jag sägaaft vi förvisso inte är ensamma om vår uppfattning. Många organisafioner blandde studerande tycker som vi. Jag vill bara säga, , att om baraviljan finris går def att fatta större och mer genomgripande beslut än detta.Det har gjorts tidigare i långt vikfigare frågor. Men här vill man inte! 9BARBRO () replik: Studiemedlen skall motsvara förvärvsinkomst,säger . Det tycker vi är bra: def har vi också ställt upp på. Menstudiemedlen utgår ju , och vad skall då de Prot.1987/88:128 .studerande leva av under ferierna? uttalandeunderstryker alltså krav attferieinkomsterna inte skall påverka studiemedlen. Vi följeri dag upp en uppfattning som framfört i andra sammanhang här ikammaren, nämligen att kostnadskrävande förslag skall finansieras. Därför harvi avstått från att kräva ett införande av denna förändring . Vi vill attfrågan hur ett sådant här system skall kunna utformas och hur mycket det i såfall skulle komma att kosta skall utredas. När det sedan gällerläkarförsörjningen säger , precis som regeringen gör ipropositionen, att föreslagna åtgärder skulle medföra olösliga rättviseproblem.Den åtgärd som socialdemokraterna har vidtagit för att försöka förbättraläkarförsörjningen i glesbygd är Dagmarreformen, men denna har enligt vad vihar kunnat konstatera infe givit något resultat. har därför försöktatt få till stånd en utökning av läkarutbildningen i - som bekant stannarmänniskor kvar i de trakter där de har fått sin utbildning - mensocialdemokraterna har sagt nej även fill detta. Det är väl känt att vissa yrkeskategorier på grund avpersonalrekryferings-. svårigheterna inom särskilt vård och omsorg får en delav sin vidareutbildning betald. Vi vill därför fortfarande vidhålla att manmåste försöka underlätta för glesbygderna att få fler läkare. 10 () replik: tog 70-taletsstudiemedelsufredning som utgångspunkt för att påvisa att socialdemokraternainte hade fungerat som en bromskloss. Men det egendomliga är att hon talar såtyst om och inte med ett ord nämner den senastestudiemedelsufredning-en. Vilka egna initiativ har ni egentUgentagit i ? Ni vill inte höja totalbeloppet. Def var först efter fleraårs intensivt arbete frän bl. a. och som den höjning somgjordes kom till stånd. När vi föreslog avskaffandet aväktamakeprövningen röstade ni emot. Utredningen härom tillkom först efter hotetom aft ni skulle förlora här i i ett antal frågor. Jag tycker alltså att min beskrivning attsocialdemokraterna varit en bromskloss i dessa frågor under de senaste årenfortfarande gäller, hur mycket än talar om utredningsarbetet på70-talet. Det fanns mycket stränga direktiv förstudiemedelsutredningens arbete. Förbättringarna i det förslag som utskottet nubehandlar har fill stor del fillkommit inför hotet om att socialdemokraternaskall förlora här i , dvs. om att de inte skall få majoritet för deförslag som utredningen lade fram. I dessa gick ni ju mycket längre både ifråga om återbetalningskrav och i fråga om lägre belopp än vad ni gör i defförslag som bUr föremål för beslut . Vidareställde jag till en fråga som hon infe med ett ord berörde:Är det rimUgt att man för en normallång högskoleutbildning får en Är det en rimUg nivå på en studieskuld? Jag nämndeockså att man för en femårig utbildning får en studieskuld på Jag vill gärnafå en reaktion från och socialdemokraterna iövrigt på den punkten. LenaÖhrsvik förbigick också diskussionen om skuldfällan med tystnad. Medkonstrukfionen inkomstrelaterade återbetalningssystem och höga skuldbelopphamnar vi i den situationen att vi fakfiskt dömer ett antal studerande fill enlivslång studieskuld, som man inte bUr kvitt förrän man pensioneras . Socialdemokraternahar en ambivalent inställning fill de studerande.