prot · GB09119 · 1987-12-31 00:00:00 — För vår del har vi förordat att verksamheten skulleförläggas till högskolan i /. Vi har haft många goda skäl för det.Vi bedömer att förutsättningarna för en sådan lokalisering är mycket goda. Detskulle också öka förutsättningen för att verkligen uppnå det som är avsiktenmed en enhet för idrott och fysisk fostran. Det finns i - tillskillnad från de flesta andra länder - inte någon akademisk utbildning för tränareoch instruktörer på elitnivå, men det skulle behövas. Vad man nu åstadkommer äregentligen att man flyttar medel för några tjänster från jordbruksdepartementetstill huvudtitel och att det som man kallar för ettcentrum för idrottsforskning inrättas i . Vi tycker dessutom att det hade varit ett lämpligttillfälle att göra en markering av att resurser för detta ändamål sprids tillandra orter än . I annat sammanhang, vid en konferens helt nyligenöver ämnet "Hela skall leva" rapporterade industriministernatt regeringen försökt locka hundratals stora tjänsteföretag att lämnaStockholm till förmån för skogslänen. Inget företag hade nappat, sadeindustriministern, trots att företagen lockades till så stora orter somKarlstad, och Luelå, vilka har välutbyggda kommunikationer, högreutbildning och bra service. Mot denna bakgrund tycker vi att det hadevarit lämpligt att, när staten nu själv skall bestämma om en i denna bemärkelseny verksamhet, lokalisera den till en annan ort i än Stockholm.Falun/har i det här fallet utomordentligt goda förutsättningar. Låt mig sedan gå över till forskningsbetänkandena. Jaginstämmer i det som är sagt tidigare om jämställdhetsforskningen, där också vii står bakom reservationen om ytterligare resurser. Vi tycker dessutomatt man borde inrätta en professur i regional ekonomi. I olika sammanhang harvi kunnat peka på att den kanske allra viktigaste regionalpolitiska insats mankan göra är att sprida utbildning och kunskap samt att bygga på endecentraUserad samhällsstruktur. Här, , kan man tala om ettideologiskt samband, en helhetssyn på utbildningen i förhållande till annansamhällsverksamhet. Därför har vi sagt att det är mycket angeläget att få enprofessur just i regional ekonomi lokaliserad till en mindre högskola i någotav skogslänen, där man skulle kunna bedriva en regionalpolitisk forskning medinriktning på en decentraliserad samhällsstruktur. När det gäller utbildningsutskottets betänkande 29 har viansett att det skulle vara angeläget att inrätta ett särskiltmiljöforskningsråd. Miljöfrågornas betydelse behöver man numera inte talamycket om - alla ställer gärna upp på miljöns betydelse, inte minst ett valår.Men miljöfrågornas karaktär av att vara tvärvetenskapliga, att gripa in ipraktiskt taget alla samhällsområden, gör att vi tycker att det borde varamotiverat med ett särskilt miljöforskningsråd. Vi har alltså föreslagit att ettsådant inrättas. Däremot tycker vi inte att det är särskilt angeläget attSverige längre deltar i det europeiska samarbetet om fusionsforskning. Vi har idet här landet beslutat att avveckla kärnkraften, och därför behöver vi istället inrikta våra resurser på att utveckla de alternativ som kan ersättakärnkraften. Högre utbildning och forskning, m. m. borde i stället användas till detta. Det är enligt vårmening betänkligt för Prot. 1987/88:119 trovärdigheten i riksdagsbeslutet,om man fortsätter att lägga stora resurser på att delta i ettsådant här forskningsprogram. Vi har alltså yrkat avslag på det. Med detta,herr talman, yrkar jag bifall till samtliga centerreservationer. 31BJÖRN (vpk): Jag vill först yrka bifall till devpk-reservationer som är fogade till de olika betänkanden som vi nu diskuterar. Tandläkarutbildningen tycks vara en av de besvärligastefrågorna i utbildningspolitiken; ena året har vi brist, det andra larmarTandläkarförbundet om hotande arbetslöshet. Kanske finns det anledning förutbildningspolitikerna i att ha litet is i magen och inte låta sigdrivas med i olika opinionssvängningar och av krav som drivs i egenintresse.Vpk gick alldeles bestämt emot avvecklingen av tandläkarutbildningen i Malmöhärom året. Utvecklingen visar att vi hade rätt. Avvecklingen avutbildningen i har lett till att ytterst få ungdomar från södra söker sig till tandläkarutbildningen .Alla prognoser tyder också på attvi kan få en mycket stor brist på tandläkare i . En betydande del av de tandläkarstuderande är i dagutländska medborgare - vilket i och för sig inte är något fel - men många avdem som är här som flyktingar kommer naturligtvis att återvändatill sina hemländer när situationen där förbättrats. Vi måste alltså, för attundvika kommande tandläkarbrist, ta krafttag för att öka rekryteringen av svenskaungdomar till tandläkarutbildningen. En åtgärd är naturligtvis att återupptautbildningen i . Ett annat stort problem , vilket i sin tur innebäratt det blir svårt att utveckla regionalpolifiken på ett sådant sätt som voreönskvärt, är bristen på läkare i bl. Detta är ett mycket stortproblem. Erfarenheterna visar att en satsning på läkarutbildning i harpositiva effekter för läkarförsörjningen i de norra länen men också för en delav de skogslän som har stor brist på läkare, t. ex. och Värmlandslän. Det är därför som vi vill satsa på en ökad dimensionering avläkarutbildningen i . Vi anser emellerfid också att det vore olyckligt attminska antalet platser vid andra högskolor i landet, t. ex. i . Förändringari värt land, bl. a. i fråga om åldersstrukturen, gör att vi kommer att behövafler läkare framöver. Därför vill vi öka den totala dimensioneringen genom attöka antalet platser i utan att detta skall behöva ske på bekostnad avandra utbildningsorter. kommer senare i debatten att utvecklavår syn på läkarförsörjningen. Dessa betänkanden rör många olika frågor. Enav dem är utbildningen av sjukgymnaster. Så här står det i socialstyrelsensfolkhälsorapport: "Var femte person i befolkningen anser sig ha svårvärk i rygg, nacke eller leder. Rörelseorganens sjukdomar har ökat sin andel avsjukförsäkringen och orsakar nu av alla sjukfrånvarodagar och av allanybeviljade förtidspensioner. Insatsermot fysisk belastning och ensidiga arbetsställningar har därför en 4 protokoll 1987/88:119-121 Högre utbildning och forskning, m. m. avgörandebetydelse i det förebyggande arbetet." Det är bekant att vpk vill använda utbildningspolitikendels för att nå regionalpolitiska effekter, som jag tidigare sade, dels som ettfördelningspo-lifiskt instrument. Vård och bekämpning av dåliga arbetsmiljöerär fördelningspolitik. Därför anser vi att sjukgymnasterna både i detförebyggande arbetet och vid behandlingen av rörelseorganens sjukdomar är denyrkesgrupp som har den avgörande betydelsen. Det handlar alltså om utbildningspolitik. Sjukgymnasfiska behandlingar är billiga för samhälletjämfört med annan vård. Företagshälsovården har en nyckelroll i detförebyggande arbetet mot belastningsskador. Vårt förslag om omedelbartinrättande av en påbyggnadslinje i företagshälsovård för sjukgymnasteravstyrks av kostnadsskäl av utskottet. Det är beklagligt att kortsiktigtekonomiskt tänkande får styra besluten i dessa viktiga frågor. Visserligenmedför vårt förslag en omedelbar kostnadsökning, men kommer dennasatsning att innebära besparingar både i pengar och i mänskligt lidande.Bristen på företagshälsovårdsutbil-dade sjukgymnaster kommer att påverkamöjligheten att bygga ut företagshälsovården både kvalitativt ochkvantitativt. Behovet av påbyggnadsutbildning för sjukgymnaster harpåtalats . Omstruktureringen av sjukvården mot öppna vårdformerkräver givetvis att all vårdpersonal får möjlighet till påbyggnadsutbildningavpassad fill förändringarna-inom vården. Sjukgymnasterna har ett särskiltbehov av påbyggnadsutbildning inom primärvård, psykiatri och habilitering. UHÄhar föreslagit att 100 nya påbyggnadsutbildningsplatser inrättas under budgetåret1988/89. Det är uppenbarligen angeläget att UHÄ:s förslag kan genomförassnarast. Därför har vi från vpk:s sida föreslagit detta, men tyvärr inte fåttutskottsmajoritetens öra för vårt förslag. Det kommer att bli dyrare med dekorta perspektiv som majoriteten i utskottet står för. Fördelningspolitik och utbildningspolifik handlar också omjämställdhets-poUtik. Utskottet ger ett mycket korthugget avslag på vår motionom projektmedel för att granska kvinnoforskningens genomslag i undervisningsmaterialoch undervisning. Man vill inte lägga näsan i blöt när det gäller hur anslagentill jämställdhetsforskning används. Så kan man åtminstone tolka yrkandet omavslag på vår motion. I vår motion är vi emellertid inte ute efter att styra detnuvarande anslaget tiU jämstäUdhetsforskning, utan vi föreslår särskildaprojektmedel för att förbättra den nuvarande kvinnoforskningens genomslag i bl.a. kurslitteratur och undervisning. Den omfattande samhällsdebatten omkönsroller, kvinnomisshandel, lönediskriminering osv. har nämligen fått ettmycket begränsat utrymme . Detta gäller både i och igymnasiet samt vid universiteten. Blivande psykologer, jurister, läkare ochsocionomer får varken undervisning, litteratur eller handledning, som hjälperdem att exempelvis möta problem med kvinnomisshandel och sexuella övergrepp,problem som de kommer att konfronteras med i sina yrken. Ekonomer får sig tiUlivs en könsneutral undervisning, som inte visar de olikheter som finns mellankvinnor och män när det gäller levnadsförhållanden. I fråga omregionalpolitiken bortser man i undervisningen från att det krävs ettkönsperspektiv, eftersom män och kvinnor lever under skilda villkor. bottnar i, , ätt forskningen inom dessaområden är satt på undantag. För att stärka kvinnoforskningens ochjämställdhetsforskningens genomslagskraft föreslår vi att JÄMFQ ochuniversitetens fora för kvinnliga forskare får särskilda projektmedel förideologikritisk forskning ur könsperspektiv. Det är nämligen fortfarande såatt antalet kvinnliga forskare och tjänstemän på våra högskolor är mycketbegränsat. Väldigt litet av forskningen utgår från ett kvinnoperspektiv. Vpkhar länge drivit kravet om ökat stöd till de olika fora för kvinnliga forskaresom finns och satsningar på jämställdhetsforskning. Hur kan det komma sig att , aktiv i detsocialdemokrafiska kvinnoförbundet, ställer sig på gubbarnas sida i utskottetoch motsätter sig så blygsamma anslagsökningar som 1 milj. kr. Högre utbildning och forskning, m. m. 32KRISTINA (): Ingen i den här kammaren är okunnig om attdet är svårt att rekrytera läkare till framför allt skogslänen. Jag tror hellerinte att någon är okunnig om att det har varit svårt att rekrytera studerandetill de vårdutbildningar där man utbildar sjuksköterskor. Vi har här ikammaren haft flera vårddebatter, , som bl. a. belystden ojämna fördelningen av tillgången till läkare och sjuksköterskor. För attförverkliga en hälso-och sjukvård är det av avgörande betydelse att man kanrekrytera och behålla kompetent personal. Vi vet att situafionen är särskiltbekymmersam i skogslänen, och vi har fått höra att avspecialisttjänsterna i de fyra Norrlandslänen var vakanta vid årsskiftet.Tillsammans med vakanserna på underläkartjänster handlar det om totalt 500tomma platser. Det här kostar pengar. Norrlandslänen satsar varje åromkring 20 milj. kr. på kortsiktiga åtgärder för att rekrytera personal. Det ärfråga om läkarsta-fetter, löneförmåner och utbildningsförmåner, men detta är jubara tillfälliga lösningar. Situationen är alltså i princip densamma församtliga skogslän. Läkarproblematiken är mångfasetterad. Den har tagits uppvid februarisammanträdet i hälso- och sjukvårdsberedningen, där statsministernär ordförande och där man skall arbeta med frågor inom hälso- och sjukvårdensom är av stor vikt ur nationell synpunkt. En åtgärd för att långsiktigt lösa de växande problemenmed läkarvakan-serna i Norrlandslänen kan vara en utökning av antaletutbildningsplatser i . Vi vet nämligen att sociala bindningar understudietiden leder till att många studerande vill stanna kvar på studieorteneller i regionen även efter avslutade studier. Utskottets majoritet anser därför att problemen medläkarrekrytering i motiverar att man prövar och utrederförutsättningarna för att omfördela nybörjarplatser på läkarlinjen tilluniversitetet i . Men en utökning i ställer naturiigtvis också krav påökade resurser för lokaler och utrustning. Här finns, som vi har hört, två reservationer, varav engemensam från och , som föreslår att man flyttar 20 platserfrån till men utan att det uppstår merkostnader. Jagvill påminna om att det från i har uttalats att en utökningär omöjlig om man inte får förstärkningar för investeringar i lokaler 1987/88:119 llmajl988 Högreutbildning och forskning, m. m. Vpk:sreseryation föreslår en utökning av det totala antalet platser på läkarlinjen,med lokalisering fill . Menmajoriteten i utskottet har uttalat att den pågående beredningen om åtgärder istort när det gäller läkarförsörjningen och läkarfördelningen inte börföregripas genom en ökning av den totala dimensioneringen. Intressetför tandläkarutbildning är mycket lågt. Detta är någonting som oroarutskottet. Antalet förstahandssökande var omkring 500-600per termin. har det sjunkit för att vara nere i 200.Det totala antalet behöriga sökande har t.o. m. undersfigit antalet nybörjarplatser. Ett minskat antal sökande har ocksåmedfört en låg betygspoäng för att komma in, och detta medför i sin tur attstudierna för en del tar än vad som var avsett. Studieavbrotten harökat och examinationsfrekvensen sjunkit, och dessutom har elevsammansättningenförändrats. Vid den senaste intagningen var antalet studerande med utländskaförkunskaper . Vianser i utskottet att det är mycket angeläget att en god kvalitet iutbildningen kan upprätthållas. Vidberedningen av frågan om tandläkarutbildningen har utskottet hört UHÄ och deberörda tandläkarhögskolorna. Vi har då fått veta att mycket intensivainformationsinsatser pågår för att rekrytera elever. Dessutom undersöker UHÄhur bedömningen av utländska examina skall kunna förbättras så att man kanavgöra om de utländska studenternas förkunskaper är jämförbara med de svenskastudenternas. Dessutom har utbildningsenheterna vidtagit vissa andra åtgärderför att upprätthålla kvaliteten inom utbildningen. Vianser i utskottet att det är tillfredsställande att man har påbörjat de häråtgärderna. Vi har också hört tidigare i debatten att en särskild utredare ärtillsatt för att se över tandvårdsutbildningarna inom högskolan. Denna översyngäller innehåll, längd, dimensionering och förkunskapskrav. Utredaren skallockså pröva vilka möjligheter som finns att integrera de olika utbildningarna.Dessutom skall omfattningen och lokaliseringen av den odontologiska forskningenprövas. Mot bakgrund av att en utredning pågår, som skall arbeta skyndsamt,anser utskottet att planeringsramarna skall vara oförändrade och att antaletnybörjarplatser i , och skall följa propositionensförslag. Fleramotioner har tagit upp frågan om utbildning och forskning i . Det finns enreservation från och vpk där man föreslår en överföring avnybörjarplatser från och , men utskottsmajoriteten anser attdet inte finns någon anledning att nu vidta sådana extraordinära åtgärder somföreslås i denna reservation, utan utskottet anser att vi skall ta ställningtill den framtida omfattningen av organisationen och den odontologiskautbildningen och forskningen inför /91, dvs. när utredningensresultat föreligger. .Svårighetenatt rekrytera personal och studerande inom vårdområdet gäller inte bara läkareoch tandläkare utan också sjuksköterskor. Det är fortfarande svårt attrekrytera elever fill sjuksköterskeutbildningarna, och dessutom minskarrekryteringsbasen parallellt med att ungdomskullarna minskar. Den försöksverksamhetsom pågått med att direkt anta studerande från andralinjer än gymnasiets vårdlinje föreslår vi därför skall utvidgas. Med detta, herr talman, yrkar jag bifall fill hemställan iutbildningsutskottets betänkande 24 och avslag på samtliga reservationer. Betänkandet 28 behandlar anslagen till forskning ochforskarutbildning. Inledningsvis vill jag erinra om att vi har treårigaplaneringsperioder för forskningsanslagen. Vi behandlade denstora forskningspoli-fiska propositionen, och detta betänkande behandlar barakonsekvensförslag med anledning av förra årets forskningsbetänkande ochmotioner från den allmänna motionstiden. Jag vill särskilt lyfta fram förslaget att inrätta ettcentrum för idrottsforskning i från . Centret skallarbeta för samverkan och samordning av.idrottsforskningen inom landet och svaraför kursverksamhet med huvudsyftet att föra ut aktuella forskningsresultat. Tillcentret skall knytas professorer i fysiologi, pedagogik och historia. Som vi har hört reserverar sig mot detta förslagoch vill lokalisera detta center till . Men har ju den principiella ståndpunkten attfasta forskningsresurser inte skall spridas utanför universiteten ochfackhögskolorna. Detta har klart uttalats i samband med de forskningspolitiskapropositionerna. Dessutom vUl alltså och vpk införa en utbildningsom ger högskoleexamen i idrott. Men eftersom inget dokumenterat behov av ensådan utbildning finns på arbetsmarknaden, yrkar jag avslag på denreservationen. Sedan vill jag kommentera den reservation från moderaternaoch folkparfiet som tar upp rutinerna för återbesättande av tjänst somprofessor. När en professorstjänst blir ledig skall man pröva om tjänsten böråterbesättas med oförändrat ämnesinnehåll eller om man skall ändrainriktningen. Institutionen, fakulteten och högskolestyrelsen yttrar sig tillUHÄ, som sedan lämnar yttrandet till regeringen - och regeringen fattar beslut. och folkparfiet anser att detta är onödigbyråkrati och att UHÄ bör fatta beslutet om återbesättandet av tjänst. Menutskottsmajoriteten anser att det är angeläget att regeringen har möjlighetatt ompröva forskningens inriktning vad gäller ämnesinnehållet. Det är riktigtatt det endast varit ett mycket litet antal tjänster där inriktningen harändrats, men möjligheten att ta ställning vad gäller tillsättning kan vara avprincipiellt stor betydelse om man vill styra över forskningsinnehållet till enny inriktning. Jag tror inte att man löser problemen med byråkratin inomuniversitetsvärlden genom att ändra på de här rutinerna. Jag anser alltså attdet är motiverat att ha regeln att regeringen skall pröva inriktningen av forskningensinnehåll. Det är ingen onödig procedur, . De borgerliga har en gemensam reservation, där de anseratt det bör göras en inventering av för vilka högre tjänster doktorsexamen börvara ett behörighetskrav. Detta krav försvann vid vissastafiiga institutioner. Det här är också en fråga av mycket stor principiellbetydelse, och den bör tas upp i nästa forskningspolitiska proposition. Yttersthandlar det här om vår syn på formell kompetens och reell kompetens. I det här betänkandet har vi socialdemokrater ocksä enreservation, som jag yrkar bifall till. Den handlar om samordning inombiblioteksområdet. Högre utbildning och forskning, m. m. Högre utbildning och forskning, m. m. anser attansvaret för samordnings- och utvecklingsverksamheterna skall fördelas på UHÄoch Kungl. enligt propositionens förslag. Det finns en moderat reservation som jag också vill nämna.Moderaterna föreslår att de specialdestinerade medlen till skolforskning inomungdomsskolan och vuxenutbildningen skall föras över till detsamhällsvetenskapliga fakultetsanslaget. Jag anser att en sådan överföring skulle innebära en storrisk för att forskningen inom skolans område försvagas, att skolforskningen kanslukas upp av andra forskningsprojekt. Jag yrkar alltså beträffande betänkande 28bifall till reservation 1 och i övrigt till utskottets hemställan, vilketinnebär avslag pä övriga reservationer. Det tredje betänkandet handlar om anslaget till FRN,forskningsrådsnämnden. Där finns två reservationer från , som upprepasfrån förra årets behandling. har redogjort för tankegångarnakring ett miljöforskningsråd. Jag vill passa på att här tala om att i denmiljöpolitiska proposition som just nu är förmål för utskottsbehandlingfaktiskt finns ett förslag som går längre än , nämligen förslaget ominrättande av ett internafionellt miljöforskningsinstitut, som förmodligenkommer att få stor betydelse på miljöforskningens område. Det handlar där omavsättning av 25 milj. kr. för utbyggnad avinternationell miljöforskning. Vi har anledning att komma tillbaka till dennafråga när miljöpropositionen behandlas i kammaren, men jag tycker att centernsreservation har förlorat sin aktualitet. I den andra reservationen sägercentern nej till fortsatt samarbete kring fusionsforskningsprojekt inomEG-området - som har debatterats också fidigare . Jag noterar bara attcentern i andra sammanhang med intensitet och engagemang pläderat för ökadinternationalisering av högskolor och forskning. Jag yrkar bifall till utskottets hemställan ibetänkande 29 och avslag på de två reservationerna. 33LARZ () replik: talar mycket väl om deproblem som finns bl. a. när det gäller läkarutbildningen, säger att deåtgärder som mäste vidtas på grund av de regionala obalanserna kostarväldigt mycket pengar, osv. Men ändå är inte majoriteten beredd att prövaåtgärden att förlägga en större del av utbildningen till - därför att, somKristina säger, det kan medföra merkostnader! Vad är det som kostarmest, tror , att klara de svårigheter som finns eller deeventuella merkostnader som vårt förslag skulle innebära? Nej, regeringen villpröva, utreda, vänta och se. Detsamma gäller den utveckling som vi kan se har inträffati verkligheten -den kunde vi förutse när beslutet fattades här i omneddragning av tandläkarutbildningen. Det var därför vi protesterade myckethögljutt. Precis detsamma händer med ett. antal andra utbildningar, som vi nuefter hand får lov att återupprätta. Och så kommer det säkert att bli medtandläkarutbildningen också. Tror inteKristina att vi exempelvis skulle få fler sökande till tandläkarutbildningentotalt om vi också hade en utbildning i ? - Nej, säger ni, åtgärder skallinte vidtas nu utan sedan. Detfinns svårigheter att rekrytera vårdpersonal, säger . Det ärjust det vi diskuterar! Men botemedlet är inte att minska utbildningskapacitetenutan öka insatserna för att rekrytera till de utbildningsplatser som finns. Vihar vidare talat för att idrottsforskningen skall förläggas fill högskolan iFalun-Borlänge. Vi anser att en högre akademisk utbildning på idrottsområdetär motiverad därför att det finns ett behov av tränare och instruktörer påelitnivå. Det finns inget behov på arbetsmarknaden, säger hur vet hon det? Varför finns det behov av denna personal och den härutbildningen t. ex. i våra nordiska' grannländer? I , och Finlandfinns särskilda idrottshögskolor med sådan här utbildning - och man behöver denpersonalen. Enav våra främsta idrottsforskare, , har tvingats arbeta i istället för i , och fler av våra duktiga idrottsforskare är på väg attlämna landet. Tillsist några ord om fusionsforskning. Vad exakt skall vi här iSverige använda de kunskaper till som vi får genom detta forskningssamarbete? Anf.34 (vpk) replik: som jag har suttit i utbildningsiitskottet har vi från vpktagit upp frågan om läkarförsörjningen. har ni från majoriteten-socialdemokrater och moderater i skön förening - lutat er mot HS 90 ochLäkarförbundet. Men drar ni inga slutsatser av kontakter med förbund ochutredningar, t. ex. i fråga om tandläkarutbildningen? Har det aldrig föresvävater att samma intressen som var drivande när det gällde tandläkarutbildningenockså kan finnas med när det gäller läkarutbildningen och ? Jagkan också peka på' att HS 90 uttalade klart att man inte klarade avprognosticering avseende läkarförsörjningen . förutspådde en överproduktion av läkare och en arbetslöshet förläkare i mitten pä upplevde inte vi att de drällde omkringsysslolösa på gator och torg med läkarlegitimafionen i bakfickan. Så var detinte! berör inte med ett ord jämställdhetsforskningen och forskningen omkvinnoperspektiv i undervisningsmaterial. Hur skall jag tolka det, KristinaSvensson?