prot · GB09133 · 1987-12-31 00:00:00 — Det är litet svårt atf förstå varför man i betänkandetsäger att man inte tänker ägna sig åt dessa problem - som man tydligen inser ärviktiga -förrän def kommer en ny forskningsproposition. Därför vill jag yrka bifall till reservation 3. Där nämnsju alt den sneda könsfördelningen är ett problem, eftersom den utesluter enbegåvningsreserv som finns i samhället, på samma sätt som def faktum attarbetarklassen hålls utanför innebär atf stora begåvningar infe kommer fillsamhällets nytta. Med de orden vill jag återigen yrka bifall till reservation 3. 100EWA HEDKVIST (): Def svenska utbildningsväsendet är mycket välutbyggt på olika nivåer. Utbildningen har använts som elleffektivt instrument för att utjämna klasskillnader i samhället. är det knappast någon skillnad mellan könen i frågaom utbildningarnas längd, och det visar vilken betydelse utbildningen har haftför atf utjämna också villkoren mellan kvinnor och män. Vi har alltså på dettasätt ökat jämlikheten och jämställdheten. Men - och här har vi orsaken fill dagens betänkande -kvinnor och män väljer inom nästan helt skilda områden. Vi socialdemokrater vill inte nöja oss med den utjämnanderoll som utbildningen har haft mellan olika samhällsklasser, utan vi vill ocksåakfivt bereda bägge könen plats på alla utbildningsvägar. Bägge dessamålsättningar kan man se mycket klart också när vi skall behandlaöversynen av gymnasieskolans yrkeslinjer. Vilka fördelarna är med aff bryta uppdef könsuppdelade utbildningsväsendet och den könsuppdelade arbetsmarknadenvet vi. Del har belysts utförligt under dagens lopp och i går. I valen fill gymnasieskolan ser vi mycket klart hur detradifionella könsvärderingarna slår igenom. Vi har markanta flick- ochpojklinjer. Vi vef att flickor på pojkdominerade linjer avbryter sina studier ihögre grad än genomsnittet gymnasieelever. Inom högskolan vet vi atf ju högreupp på utbildnings- och forskarsfegen man kommer, desto färre blir kvinnorna,även om kvinnorna dominerar grundutbildningarna. Jag vill också beröra vuxeriutbildningen. Denhar betytt mycket för dé lågutbildade: För kvinnorna har den varit särskiltvikfig, eftersom de i större utsträckning än män har skjutit upp sitt inträdepå arbetsmarknaden. Vuxenutbildningen har då blivit viktig för aff de skallkunna hävda sig på arbetsmarknaden. Defta betonas i regeringens proposition,och det är anmärkningsvärt aff vi i detta utskottsbetänkande kan vara överensom skrivningar om att det är viktigt aft slå vakt om vuxenutbildningen. Jagsäger detta med tanke på den debatt som vi har haft tidigare om anslagen lillvuxenutbildningen. Regeringens proposifion visar med vilken mångfald man iutbildningen kan ta sig an jämställdhefssfrävandena. I proposifionen räknas defupp en rriängd åtgärder som pågår på alla nivåer och i hela landet, ochregeringen säger aff den på område efter område skall bevaka aff utvecklingsker och följs upp. Med detta som bakgrund är def med tillförsikt man kanacceptera regeringens målsättningar för en jämnare könsfördelning inomutbildningsväsendet och bland skolledarna. Vilka de målsättningarna är framgårav propositionen och utskottsbelänkandel. reservation gäller skolväsendet ochskolledarna. I stället för att ansluta sig fill def övriga utskottets vilja affanvända sig av de medel som står till buds för att öka jämställdheten i skolan,gör en principfråga av def hela. Man vill, säger man, infe hakvotering och avhänder sig därmed ett instrument i jämsfälldhefsarbetef. påstår i sina mofioner också att regeringeninte kommer med förslag på hur de uppställda målsättningarna skall kunnauppnås. 8 protokoll 1987/88:133 använderde som ett argument mot kvotering. Jag vill avvisa påståendet. Som jag tidigarehar nämnt har regeringen i, propositionen och utskottet i betänkandet nämnt enmängd åtgärder, som pågår och som kommer atf påbörjas . Så till skolledarna. Vi har den pågåendeskolledarutbildning-en. Där inryms def akfiva åtgärder för att öka antaletkvinnliga skolledare, bl. a. genom rekryteringsufbildningen. Utskottet skriyerockså atf målet måste uppnås inom ramen för sakliga urvalsgrunder. Med dettatycker jag atf borde ha kunnat ansluta sig fillutskotfsmajorifefen. Det varmina kommentarer fill reservafion 1. Ibetänkandet finns ytterligare fyra reservationer. När det gäller reservation 2 om sammansättningen avhögskolestyrelserna vill jag hänvisa fill avsnittet om kvinnorepresentation iarbetsmarknadsutskottets betänkande, som bygger på utredningen damernas.Samma målsättning måste gälla för högskolestyrelserna som för alla andraStatUga organ. Till saken hör också aft def infe är förbjudet för regeringenatf gå utöver målsättningen kvinnor . Def kan mycket väl bli flerkvinnor snabbare, men då måste även de nominerande parterna hjälpa till. Sedan fill reservafion 3, där , och vpkbehandlar högskolan och vill aft UHÄ skall ges i uppdrag aft göra en brettupplagd kartläggning beträffande karriärhinder för kvinnor. Det är klart att undersökningar kan genomföras. Ipropositionen redogör utbildningsministern för de svårigheter som kan mötakvinnor i högskolan och vad som har gjorts och skall göras för aft förbättravillkoren. Det finns alltså redan nu en stor medvetenhet om var hindren finnsoch om hur dessa kan åtgärdas. Det kommer också an på de nyahögskolestyrelserna, med fler kvinnor som representanter, att nogsamt följakvinnornas situation i högskolan. Beträffande centerreservationen 4, angående SÖ:s roll ijämställdhetsarbetet, vill jag betona följande. I propositionen understrykerregeringen ansvar för jämställdhetsarbetet i skolan. Men det kan väl ändåinte vara tiU förfång för våra målsättningar, när man iutbildningsdepartementet också vill bilda en arbetsgrupp för att på denna nivåytterligare uppmärksamma jämställdhetsfrågorna? Så tiU reservation 5. Frågan om enjämställdhetsansvarig på länsskolnämnderna har diskuterats gång på gång i dennakammare och alltid avvisats med motiveringen att det måste ankomma på alla pålänsskolnämnderna aft beakta jämställdhetsaspekterna i sitt arbete. Också jagvill här hävda denna mening. Jag yrkar bifall fill hemsfällan iutbildningsutskottets betänkande och avslag på samtliga reservationer. 101BIRGITTA RYDLE (m): har talat väl omregeringens jämställ-dhefsproposition. Men såvitt jag kan se finns del inte såvärst många förslag i den som skall effektueras . Regeringen konstaterar i propositionen alt det fortfaranderåder en ojämn könsfördelning inom mänga utbildningslinjer. Det skall läggasfast mål för att underde kommande fem åren kunna motverka den ojämna rekryteringen inom någraulbildningssektorer. Men det saknas ju åtgärder som är kopplade till dessaambifiösa mål! Regeringen skriver atf man efter hand skallåterkomma med förslag som främjar de uppsatta målen. Man har tydligen intefunnit några lämpliga specifika åtgärder för att främja . Såfill frågan om skolledarna. Det är naturligtvis i och för sig en god ambitionaff öka antalet kvinnliga skolledare, eftersom få arbetsplatser är så domineradeav kvinnor som skolan. Kvinnor och män inom de olika lärarkategorierna harsamma utbildningsbakgrund, men ändå är det männen som dominerar påskolledarposterna. Def är klart att def därför vore naturligt atf fler kvinnorblev skolledare. Enligt vår uppfattning vore def emellertid olyckligt omtillsättningen av skolledarfjänster gjordes med hjälp av könskvotering,eftersom en sådan inte främjar en verklig jämställdhet. Skallkvinnor kunna vinna inträde inte bara som skolledare utan också inom traditionelltmansdominerade yrkesområden, måste kvinnorna enligt vår uppfattning vara iförvissning om atf de är lika dukfiga som sina manliga medsökande - inte blikvoterade. Att bli kvolerad måste ju bidra till en känsla av underlägsenhet hosden som blir föremål för kvoteringen och, vad värre är, en nedvärdering av densom fått sin tjänst genom kvotering. 102 (): Jag skulle vilja ge ett konkret, näraliggande exempel som visar huroerhört viktigt det är aft det finns kvinnlig representation i olika styrelseroch nämnder samt andra beslutande organ. självkonstaterade ju att def finns få kvinnliga forskare inom områden där kvinnbrdominerar arbetsmarknaden. Ibörjan av behandlade forskningsrådsnämnden biblioteks-forskning.Inom detta område är av bibliotekarierna kvinnor. Vid detta sammanträdeutgjordes 16 av 57 sökande till forskningsbidrag av kvinnor, varav flera hadedisputerat. Den manliga majoriteten i forskningsrädsnämn-den beslutade aft manskulle prioritera områden där det endast fanns manliga sökanden. Av den summabidrag som totalt beviljades fick manliga sökanden ungefär 4 milj. kr. Den enda närvarande kvinnan, representantKersfin , reserverade sig självfallet mot en sådan uppenbar diskrimineringav kvinnorna. Jagtycker aft detta exempel bör vara ett memento och en uppmaning fill regeringenaff ansluta sig till den reservafion där def krävs att målet för åtminstone dehögskolestyrelser som skall utses skall vara aft ingetdera könet bör vararepresenterat fill . Det'ärhelt riktigt att vi vid väldigt många tillfällen här i kammaren har diskuteratfrågan om de jämställdhetsansvariga vid länsskolnämnderna. Vårt krav härvidlaginnebär inle på något sätt all någon på länsskolnämnderna skall fråntasjämslälldhetsansvar eller uppgiften alt sträva efter jämställdhet - tvärtom. Ialla sammanhang utser vi ju en ansvarig, och vi anser atl det skall vara såockså i detta fall. Def kan vara av intresseaff få höra vad tycker när def Prot, 1987/88:133 gäller att utse någon ansvarig för bevakning avspeciella områden. ': '~~ 7~ "Erfarenheten visar atf ensamordningsfunktioriär på länsskolnämndsnivå jamsa e sp avgörande betydelse om man villstarta och få genomslag för någon särskilt verksamhet." 103 (): Det är egenfligen inga revolutionerandeåtgärder som har föreslagits i denna proposition, utan def är i mycket sådantsom har diskuterats fidigare och saker som också redan pågår. Jag tycker aff argumentation höllväldigt dåligt när det gäller vår reservation beträffande den ojämnakönsfördelningen inom högskolan. Hon håller med om att förhållandena är precissådana som vi beskriver dem. Det är vi alltså överens om. Därför borde man välkunna göra en sådan utvärdering som vi kräver i vår reservafion. Jag trornämligen inte att det finns så mycket faktaunderlag att man är helt på detklara med hur def hela fungerar. Vi föreslår i vår reservafion dessutom atf man bör se fillaft def blir en jämnare könsfördelning i högskolestyrelser,tjänsteförslagsnämnder och över huvud taget i de organ som beslutarom vartpengar till forskning skall gå osv. Detta är ju en mycket vikfig fråga isammanhanget. Inte minst det exempel som här anförde visade jumycket tydligt att defta behövs. Också jag är egenfligen emot kvotering. Men verklighetenhar ju visat aff def för aft en kvinna skall kunna få en chefsposition krävsatf av dem söm bestämmer om fillsättning måste tycka aff kvinnan är 150 %bättre än den man som söker en tjänst. Jag tror därför att en kvinna som har enskolledarbefattning infe behöver uppleva att hon har fått denna bara för atfhon är kvinna, utan hon borde kunna känna aff hon har utnämnts i kraft av sinakvalifikafioner. Jag tror således atf detta problem infe behöver uppstå. När def gäller sammansättningen av högskolestyrelserna ärdet ju så, , attdet är fråga om nya styrelser. Orsakentill atl det inte går snabbare framåt med målsättningen i andra stafiiga organär atl posterna där redan är besatta. Man avsätter infe människor hur somhelst. Så vill i varje fall inle vi hantera dem som ingår i en styrelse, utanförändringen måste ske successivt. Men när det gäller styrelser i nya statligaorgan bör vi verkligan ta chansen aff få en mer jämställd sammansättning: Dethar ju i def här fallet betydelse för hela högskoleväsendet. 104 (): säger att det i jämsfälldhetsproposifioneninte finns angivet hur man skall uppnå de målsättningar som regeringen föreslår. Redan i mitt första anförande i den här debatten avvisade jag det påståendet. I propositio nen och i utbildningsministerns och skolministerns bilaga nämns en mängd åtgärder som har vidtagits och även vad som kommer aff göras. Vi vet alt del i landet pågår många många projekt i skolorna. Jag skulle här, om vi hade haft 116 mer lid, kunnat berätta om ettjämsfälldhetsprojekf, som arbetsmarknadsde- partementethar gett anslag till vid i , där man använder sig av enmängd åtgärder för att se vad man kan göra för att flickor och pojkar skallvälja linjer och ämnen otradifionellt. Regeringen har också anslagit medel tillett mafemafikprojekt i Teknikens hus i . Det pågår alltså en mängdprojekt, och jag tycker inte aft det är rättvist aff påstå aff inga åtgärdervidtas och aft regeringen inte visar medvetenhet på def här området. När def gäller skolledare och kvotering säger vi iufskottets betänkande att skolledare skall rekryteras pä sakliga grunder. Defär därför jag anser att borde ha kunnat ansluta sig fillufskotfsmajoritefens ställningstagande. Vi vef också att det görsansträngningar för att rekrytera kvinnliga skolledare och ge dem utbildning. För övrigt tycker jag infe attdet är fult att bliinkvoterad. Jag tror alt det är ganska många kvinnor i den här kammaren - mänockså för den delen - som har blivit inkvoterade på olika grunder, t. ex. vadavser kön öch vad avser geografisk tillhörighet. När det gäller högskolan är det ju så aftutbildningsministern i proposifio nen ägnar en stor del av sin bilaga åt kvinnornas situation. Han nämner ett tekniskt basår, åtgärder i samband med den nya grundskollärarutbildningen, ökade resurser till dokforandtjänster och fill tjänster som forskarassistent, åtgärder som motverkar handplockning inom forskningen samt översyn av proceduren vid professorsutnämningar. Allt defta visar på att regeringen och högskolevärlden har en medvetenhet om de jämsfälldhetsfällor som finns här. Det är klart atf defta kan utredas ytterligare, men låt oss se vart de här åtgärderna leder. Vi skall inte heller glömma att det har beviljatsytterligare anslag fill Forum för kvinnoforskning, som finns vid universitetenoch vid högskolan i . Vad gäller olika former av jämstäUdhetsforskningaviserar regeringen att den forskningen kommer aff få utrymme i den kommandeforskningspropositionen. Prot.1987/88:133 . 105 (): Glädjande nog har juunder senare år allt fler kvinnor sökt skolledarfjänster. Atl det fortfarandeär så få kvinnor som gör del kan delvis bero på atf många kvinnor känner sigosäkra i fråga om sin egen kompetens. har vi ju fält erfarenheter från endel kommuner där man anordnat särskild utbildning och infört särskildainfroduktionsperioder. Def har visat sig vara en bra metod atf öka andelenkvinnliga sökande fill skolledarfjänster. Däremot hävdar jag fortfarande atten könskvofering när def gäller skolledarposferickefrämjai (len verkliga jiimställdhefen. Del är de sökandes kompetens och lämplighet som skall varadetfrämsta urvalskriteriet. Det är först när meriterna är likvärdiga som man kanvälja en kvinna i första hand. 106YLVA (): Jag noterar aff infe medett ord kommenterar def konkreta exempel som jag refererade. Precis så som idet exemplet ser verkligheten ul . Precis så prioriteras forskningspengarnär är män och är en, kvinna. Del är delta som vi försöker motverkagenom alt kräva all åtminstone i de nya styrelser som tillsätts av Prot: 1987/88:133 styrelseposternaskall gå till effdera könet. Tycker verkligen atf det skall se utså här i , när det nu finns en chans att göra någonting åt def? Här harvi ett utmärkt sätt aft motverka en uppenbar diskriminering av kvinnorskunskaper, erfarenheter och intressen - inom en sektor av arbetsmarknaden somdomineras av kvinnor och där kvinnor vet hur arbetsmiljön är, vilka problem somfinns och har förslag fill hur de kan lösas. Varför inte använda möjUgheten aff åtminstone i de nyahögskolestyrelserna se fill aft av ledamöterna bUr kvinnor? Jag viU haett svar på den frågan av . 107 (): Jag kan instämma i det sista som YlvaAnnerstedt sade. Där har vi precis samma syn. Jag tycker aft man skall ta denhär chansen - det har jag sagt fidigare. I min förra replik glömde jag atf fa upp frågan omjämsfälldhefsansvaref i länsskolnämnderna. säger att detpå det planet inte skall vara nödvändigt med någon jämställdhetsansvarig, medandef däremot på SÖ bör finnas en särskild grupp för att ta hand omjämsfälldhefsarbetef. Jag tycker precis tvärtom. Som jag argumenterade för imitt inledningsanförande är def viktigt atf nå ner till de enskildamänniskorna på basplanet. Def är ju där som den verkliga förändringen måste skeför att def skall bli någon effekt. Vi tycker del är bättre att ha enjämställdhetsansvarig på def planet än högre upp i hierarkin, där viförutsätter att dessa kunskaper och insikter redan finns. Försök all ha enöverblick och se lill att ge stöd och hjälp på basplanet! Def är därjämställdhetsarbetef är så viktigt. 108 (): När det gäller högskolestyrelserna tycker jagaft gör ett stort nummer av just de organen. Hon vef att vi ärmycket angelägna om att öka kvinnor representationen och att vi anser attkvinnorepresentation är mycket vikfig på alla samhällsområden och i alla organ.Det är del som har legat till grund för den utredningsverksamhet som förekommitoch för de förslag som finns i propositionen. Vi kan inte förstå av vilkenanledning man just när det gäller högskolestyrelserna skall frångå de principersom föreslogs i Varannan damernas. Det är skälet fill atf vi säger att deprinciperna skall gälla även här. Men def är naturligtvis, som jag sadetidigare, inte förbjudet att gå utöver-de procenttalen. Tvärtom skulle jagtycka all det vore önskvärt. När del sedan gäller skolledarna och tyckerjag aff dammar av gamla argument som vi använde tidigare när detgällde kvotering. Hon nämner kompetens, likvärdiga meriter, jämbördighef.Debatten har ju dock yisat aff detta är mycket relativa begreppoch aff alla faktorer måste påverka. Statsmakterna påverkar skolledarna genomatt försöka få in tler kvinnor på denna utbildning så att de skall blijämställda och söka skolledarposfer. Då kan det inle vara något fel atl sällaupp ett mål som gör alt vi verkligen får in kvinnorna på studiereklors- ochrektorsstolarna. frågan om länsskolnämnderna och vem som skullevara jämställdhetsansvarig. I jämsfälldhefsarbetef brukar jag vara den somargumenterar för att några grupper av personer skall vara ansvariga för affföra fram just jämställdhefsfrågorna - detta brukar nämligen vara effekfivt,speciellt i ett inledningsskede då barriärer skall brytas. tycker vi socialdemokrater atf jämsfälldhefsarbetef harpågått så länge atf det är ett naturligt ansvar för alla befattningshavare. Omalla på länsskolenämnderna har, och känner att de har, ansvar för frågorna, dåfår vi ju ut jämsfälldhefsansvaref på det lokala planet. Utveckling av yrkesutbildningen i gymnasieskolan m.m.. 109 (): Jag gör ett stort nummer av detta konkretaexempel, säger . Ja, det gör jag! Det är fullständigtupprörande och oerhört illavarslande att kvinnor som forskar så uppenbartdiskrimineras t. o. m. inom sina egna forskningsområden! Jag fick inget svar påmin fråga. Det är nu precis kvar innan högskolestyrelsernaskall börja fungera. Ministern måste alltså just ta ställning fill deutnämningar som regeringen skall göra i detta avseende. Jag vill därför ställaen fråga direkt fill statsrådet : Vilka kriterier kommer statsrådet aftgå efter vid utseendet av ledamöterna, och hur många kvinnor kommer LennartBodström att utse fill de nya högskolestyrelserna? Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut i ärendet skulle fattas vid nästa arbetsplenum.) 11 § Kammaren beslöt aft ajourneraförhandlingarna fill för middagsuppehåll. 12 § Förhandlingarna återupptogs under ledningav talmannen. 1987/88:31om utveckling av yrkesutbildningen i gymnasieskolan (prop. 1987/88:102) samt 1987/88:16 om anslag till gymnasieskolor(prop. 1987/88:100 bil. 1987/88:102). Talmannen meddelade att dessabetänkanden skulle debatteras gemensamt. Utvecklingav yrkesutbildningen i gymnasieskolan m. m. 110GÖRAN ALLMÉR (m): Jag hälsar med tillfredsställelse atfutbildningsministern är närvarande i kammaren och tänker delta i kvällensutbildningsdebatt, som Prot, 1987/88:133 . Utveckling avyrkes- utbddningen i gymnasieskolan m. m: gällergymnasieskolan och handlar om för framliden myckel viktiga principbeslut. Avden anledningen kommer mitt inlägg all bli betydligt längre än vanligt ochkanske t. o. m. överskrida den anmälda falarliden. Jag ber om översende fördel, herr talman. Jag måste också säga, vilket jag infe ber om överseendeför, att jag är besviken och ledsen över atf man låtit ärenden från gårdagenbehandlas före delta, som jag bedömer det, mycket vikfiga ärende. Det gällerdock utbildningen för hundratusentals ungdomar långt in på 2000-falet. Vi moderater anser att den frivilliga gymnasieskolan måstesyfta fill aff ge eleverna en god grund för högre teoretiska studier, en godgrund för mer avancerad yrkesutbildning och en god grund för yrkesverksamhetdirekt efter avslutad utbildning, Tydligt inriktade utbildningslinjer skapar en godmotivation hos eleverna. Att lära sig något område riktigt grundligt är, enligtmoderat mening, en bättre grund att stå på vid kommande fort- ochvidareutbildning än ytliga kunskaper från många områden. Def åt därför infe varesig möjligt eller önskvärt aff i en och samma utbildning nä samtliga de mål somjag här angivit. Den gymnasieutbildning vi moderater förordar står därför ibjärt kontrast fill socialdemokraternas försök aff göra gymnasiet till enlikriktad, allmän skola utan mer preciserade mål. Ett av de viktigaste skälensocialdemokraterna anför för denna inriktning av gymnasieskolan är atfutbildningen infe får leda fill återvändsgränder. Självfallet skall ingenutbildning leda därhän. Som vi moderater ser def innebär ett fidigtutbildningsval ingen låsning för framtiden. Ett felaktigt val måste allfidkunna rättas till. I vara förslag till gymnasial utbildning inryms därför godakomplefferingsmöjlighefer för den som senare vill ändra inriktning. Med del anförda som bakgrund anser vi moderater attföljande riktlinjer skall ligga fill grund för en reformerad gymnasialutbildning: - Den skall ha eneffektiv och omfattande anknytning till def praktiska arbetslivet. - Stor hänsynskall fas till de speciella krav och behov som gäller för resp. yrke ochbransch. Def måste också finnas stor frihet aft lokalt utforma utbildningen medhänsyn till ortens speciella förhållanden och arbetsmarknad. - Undervisningenskall bestå såväl av allmänna ämnen som av fackteori och arbetsteknik. Svenska ungdomar, som skall verka iyrkeslivet långt in på 2000-falet, får en yrkesutbildning som baseras påden utbildningssyn som rådde i början av 1970-talef. Vi moderater anser att denyrkesinriktade utbildningen skall reformeras så alt eleverna erhåller en modernutbildning inriktad mot det framtida yrkeslivet. Regeringens förslag tillförsöksverksamhet uppfyller infe defta krav. framlade moderata samlingspartiet ettgenomarbetat principförslag lill en snabb och radikal reformering av dengymnasiala yrkesutbildningen. Bakgrunden var, då som , dels brister somkunde konstateras inom yrkesutbildningen, dels de snabba förändringar som ägderum inom praktiskt tagel alla delar av arbetsmarknaden. I stället för att anta eller bygga vidare på vårt förslagvalde socialdemokraterna att Jillsätta en utredning. Det förslagfill försöksverksamhet som regeringen nu presenterat är ett första stapplandesteg på vägen möt den reformering som redan borde ha varit genomförd. Dennasenfärdighet får nu som resultat atl åtskilliga ungdomskullar får lämna skolanutan att få en modern och för morgondagens behov avpassad yrkesutbildning. Med vårt förslag hade, förutsatt att 1982 fattatprincipbeslut därom, de första eleverna kunnat lämna gymnasieskolankvalitativt väl utbildade för sitt framfida yrkesliv. Passerar regeringensförslag med ett bifall , dröjer det fram till omkring 1998innan den nya yrkesutbildningen är helt genomförd.