prot · GB0962 · 1987-12-31 00:00:00 — Och dåpekar mycket på högskoleutbildning och flyg, två helt avgörande faktorer förexpansion . Ungdom som under sitt livs mest dynamiska period medhögutbildning och familjebildning flyttar till en tillväxtregiori lockas intetillbaka till hembygden ens av lediga jpbb i en lågkonjunktur. Alternativettill en expansiv region är inte den kära hembygden utan en annantillväxtregion - även utomlands. I den framtid vi redan lever i handlarkommunikation inte bara om elektronik. Däremot kräver människor ochhögförädlade produkter till skillnad från bulktransporter högkvalitativa ochmycket snabba transporter. I det perspektivet är det inteutvecklingsnihilisternas tro på godsfinkor som går med och som ledsin på mötesspår som kommer att ge tillväxt, utan flyg, snabbtåg och smidigbiltrafik. För att locka till etablering och tillväxt behöver för morgondagen anpassad infrastruktur skapas. För att ge möjlighet förföretag att omvandla, produktutveckla och förändra efter marknadens krav behövsmarknadsekonomi. Det är bara kombinationen infrastruktur och mai-knads-ekonomisom ger dynamisk utveckling dess fulla kraft. Bakom en dynamisk utveckling står människan och bakommänniskan behövs de materiella förutsättningarna-detta är sant-men också i höggrad alla de inte alltid synbara lockelser som marknadsekonomin ger. Därförsäger vi från följande: Förutsättningen för expansion och utveckling är enkraftfull och långsiktig syn på infrastrukturen. Åretrunt- och dygnetrunt-service pä ochGöta Älv måste bibehållas. för järnvägstrafiken både till ochvidare mot måste prioriteras. Riksväg 45måste ingå i landets stamvägnät. Én nykapacitetsstark flygplats för behövs. Tillåt nyaoch alternativa finansieringsformer. Högskoleutbildningär en viktig faktor för expansion. Sekundärvägnätet i måste få samma satsningsom övriga landets sekundärvägnät. 115AINA (): Äldre n-iänniskors rätt till ett värdigt livi goda bostäder med möjlighet till social service är eri av våra störstasocialpolitiska frågor. Tack vare förbättrade levnadsvillkor i vårt land kommergruppen mycket gamla att öka dramatiskt fram . Och detkommeratt ställa helt nya krav på vård, omsorg och bostadsförsörjning, om deäldre skall vara garanterade den valfrihet, trygghetoch rätt till ett eget livsöm vi betraktar som självklara för resten av befolkningen. Vi måste se till att det finns såväl ekonomiska sompersonella resursertill vård och omsorg. Tillgången till utbildad personal arenhelt avgörande fråga för äldreomsorgen och kräver särskilda insatser, eftersomvi vet att antalet ungdomar som går ut på arbetsmarknaden kommer att varabetydligt mindre än det var . Mot den här bakgrunden avvisar v[socialdemokrater de borgerligas attacker mot den gemensamma sektorn. Kraftigtminskade resurser för landsting och kommuner och en avkommunalisering av densociala verksamheten vore ett allvarligt höt mot de äldres trygghet. Personalproblem, svåra arbetsförhållanden för personalen,ensamhet och isolering förde gamla har präglat den bild som massmedia givit oss . Det är bra att massmediäriktar uppmärksamheten på förhållande na. Men har det lett till en snedvriden debatt om och dess personal. Vi får inte glömma att 330 000 ålders- och förtidspensionärer kan bo hemma tack vare och att tiotusentals anställda gör ett utomordentligt'gott och uppskattat arbete. De har rätt till ett ökat stöd i sitt viktiga arbete. ' I läser jag följande: , vårdbiträde i , klagar överensidigheten hos massmedia. framställs alltid negativt, tycker hon. "Vi'fåraldrig några ungdomar till vårdyrkena på det sättet. Ta fram det positiva också, att arbeta med gamla människor är oerhört givande." Hon fortsätter: "Deflesta hemtjänstbiträden gör så gott de kan. De får skulden när allt gått snett, men det är naturligtvis politikerna som har det yttersta ansvaret. Låtpolitiker- och chefer - jobba några månader inom så de riktigt vet vad dé beslutar om." Men uttalande gav inga stora rubriker i kvällspressen. Alla undersökningar visar att den stora majoritetenpensionärer önskar bo kvar hemma sä länge de orkar. Det är då vår uppgift söm politiker att arbeta för att deras önskemål kan uppfyllas. Här finns olika problem som måste lösas. Främst i storstäderna råder brist på utbildad arbetskraft i . Det leder till att mänga pensionärer alltför ofta får nya vårdbiträden, vilket skapar oro och osäkerhet. ' Ett annat.problém när det gäller äldre människorsmöjlighet att bo hemma är brister i tillgängligheten. Tillgångeri till hiss ärofta helt avgörande för om kvarboende är möjligt, när krämporna kommer. Attspara genom att inte installera hissar vid om- och nybyggnation är på siktmycket dyrbart från både mänskliga och ekonomiska utgångspunkter. Därför måsteden frågan och andra frågor som har med tillgängligheten att göra ägnas ökaduppmärksamhet. Prot.1987/88:62 - För äldre som inte kan eller vill bo kvar hemma måste detfinnas olika alternativ, som ger såväl god bostadsstandard som god vård ochomsorg. För denna grupp fanns tidigare få alternativ - valfriheten var starktbegränsad, om man inte hade gott om pengar. De alternativ som stod tillförfogande var ålderdomshemmet, sjukhemmet eller långvården. Genom utbyggnaden av servicelägenheter med möjlighetertill social service har de äldres valfrihet ökat. Denna form av boende ochservice har gett många äldre möjligheter att själva bestämma över sina liv,sitt boende och sina tider, som det finns tillgång till nödvändigsocial service. Efterfrågan på servicelägenheter är stor, och olikaundersökningar visar att många äldre vill bo i , när man inte heltkan klara sig själv. Även på detta område finns dock problem. Det gäller ävenhär bristen på utbildad personal. I vissa fall är andelen mycket vårdkrävandeäldre i servicehusen större än man från början avsett, vilket kräver en högrevård-och omsorgsnivå än som är fallet. Naturligtvis är det oerhört viktigt alt man försöker lösapersonalproblemen. Det gäller både rekrytering av personal samt utbildning ochvidareut-bildnirig. Andra angelägna frågor är arbetsmiljöfrågorna. Jag villpåstå att denna grupp anställda har en arbetsmiljö, som inteskulle accepteras av någon annan grupp. Men här kommer också något annat in ibilden: hänsynen till den äldre i dennes miljö. Det gäller också arbetstiderna,bättre organiserat helgarbete osv. har fått i uppdrag att seöver dessa frågor. Man har tillsatt en arbetsgrupp med representanter för defackliga organisationerna. skall gruppen framlägga enrapport på detta område. Det finns anledning att framhålla att det utei kommunerna pågår ett positivt utvecklingsarbete för att förbättraäldreomsorgen. 1 flera kommuner finns som bygger på tanken attservice, omsorg och vård skall anpassas till de äldres skiftande behov. Det ärinte den äldre som skall behöva flytta mellan olika institutioner när vård- ochomsorgsbehovet ändras. I sådana finns rejäla ytor,handikappanjassade toaletter och kokmöjligheter i lägenheterna. De äldre harkontrakt på sina lägenheter. En god bostadsstandard på institutionerna ger inte baramöjlighet till en ökad vårdinsats. Den ökar den enskildes valfrihet ochmöjlighet till ett eget liv. Anhöriga och vänner kan bo kvar , ochman kan själv laga litet mat om man vill. Debatten om ålderdomshemmen har sin grund imänniskors oro för att de nya boendeformer som erbjuds inte skall getillräcklig värd och omsorg. Denna oro måste naturligtvis tas på allvar. Därförmåste de förändringar som görs ske med stor varsamhet och hänsyn till de äldresom bor på institutionerna. Detta har också socialutskottet starkt understrukitvid åtskilliga tillfällen. Ett enigt utskott, och också , har slagit fastatt ålderdomshemmen skall finnas kvar som en omsorgsform för äldre. Jag tycker att det finns anledning att än engång framhålla vad socialutskottet egentligen har sagt: "mening bör det således även i fortsättningen finnas en boendeformsom ligger mellan å ena sidan eget boende/servicehusboende och å andra sidanvård inom långtidssjukvården. Detta boende kräver dock en god boendestandardsom tillgodoser de äldres anpråk pä frihet och integritet. Var och en börsålunda ha ett eget rum med större utrymme än vad som förekommer i mångaålderdomshem och med möjlighet att själv bestämma om möblering o. d. Toalettoch dusch måste finnas till varje rum. Kokmöjligheter bör också finnas. Boendetbör grundas på persoriligt hyreskontrakt. Till boeridet skall knytas tillsynoch möjlighet till hjälp dygnet rurit." har beslutat att när moderniseringen avålderdomshemmen uppfyller dessa krav, utgår statsbidrag dels till ombyggnadenav åldersdoms-hemmen, dels till driften av dessa moderna ålderdomshem. Härtycks ändå råda enighet. Det gav också gårdagens partiledardebatt klarhet i. påstod tidigare här att det inomsocialdemokratin hade skett en omvändelse under galgen. Ja, fårtycka vad hon vill. men vi har sagt flera gånger-det sades 1985" och 1987av socialutskottet- att den här omsorgsformen måste finnas kvar. Jag tycker attdet inte borde råda någon tveksamhet om ålderdomshemmens vara eller inte vara.Men låt mig än en gång slå fast: Vi skall bevara bra ålderdomshem. Vi skallrusta upp de ålderdomshem som har en bristfällig standard. Vi skall utvecklaålderdomshemmen till en modern boendeform för 1990-talets äldre. För socialdemokratin är det viktigt att skapa valfrihetmellan olika boende-och vårdformer för de äldre. Var och en skall själv ha ettstort inflytande över hur hon eller han bor och lever . För mängamänniskor erbjuder ålderdomshemmen god bostads- och vårdstandard, men ocksånärhet och kontakt med andra. Det är viktigt att kommunerna slår vakt omålderdomshemmen när de bygger ut och förbättrar äldreomsorgen. När det gäller statsbidragskonstruktionen har deborgerliga partierna en annan uppfattning än vi. Det inriebär i stort attstatsbidragen skall vara neutrala till omsorgsformen. I praktiken innebär detta att statsbidrag även skall utgåtill ålderdomshem som kanske bara har ett rum på 10, 12 eller 14 m', saknaregen toalett, dusch och kokmöjligheter. Det var den sortens ålderdomshem sommajoriteten i sade nej till; men beställde då en utvärdering av denhittillsvarande utvecklingen av de äldres boende. ochbostadsstyrelsen fick ett gemensamt uppdrag att göra en sådan undersökning. Denskulle omfatta utvecklingen , kommunernas och landstingensplaner , bedömning av behovet fram till år2000 och vidare egna förslag och slutsatser med anledning avutvecklingen. Den kommer att redovisas för regeringen . Det är vårt arisvar som politikeratt lyssriatill människors oro och utföra det nödvändiga förändringsarbetet på ett sättsom leder till förbättringar för den enskilde - inte till försämringar. Det ärockså vår uppgift att skapa en sådan standard som förbättrar de enskildasmöjligheter till ett bra boende och att satsa resurser på detta ifortsättningen. 1987/88:624 februari 1988 116ULLA TILLÄNDER (c) replik: sade att man måste se till attdet finns både ekonomiska och personella resurser till äldreomsorgen, och såunderströk hon angelägenheten av att få unga människor att söka tillvårdyrkena. Vi har tidigare här haft en familjepolitisk debatt.Socialdemokraternas oförmåga att erkänna arbetet med barnen i hemmet som-enfullödig och viktig form av arbete, som är lika viktig som något annat arbete isamhället och som därför bör avlönas och ge ATP-poäng. får i längden enkonsekvens som man kanske inte har räknat med. Vårdyrkena är inte tillräckligtattraktiva för unga människor, i synnerhet inte vårdande av äldrei hemmet. Jag troi- att det finns ett samband mellan oviljan attuppskatta arbetet med barnen i hemmet och en bristande uppskattning avvårdarbetet i hemmet inom äldreomsorgen. Här kan man verkligen säga att man harsått vind och skördat storm. Här står vi inför en vårdkris av stora mått. En avorsakerna är säkert en falsk jämställdhetsideologi. Vad som saknas äruppskattning av det vårdarbete som sker, vare sig det är med små barn ellergamla människor, vare sig det är egna barn eller andras barn. Det behövs enannan syn på barnomsorg och äldreomsorg för att de människor som ställer uppskall känna sin uppgift som meningsfull i vårt samhälle. säger vidare att ålderdomshemmen skall finnaskvar. Men faktum är att som det nu är försvåras, för att inte säga omöjliggörs,ombyggnad och förbättring av ålderdomshemmen. Utan statsbidrag tillpersonalkostnader omintetgörs varje satsning på ombyggnad, förbättring,tillbyggnad och nybyggriad av ålderdomshem. Nedläggning av ålderdomshemmenrunt om i landet bekräftar detta. Det hjälper inte att och andrasocialdemokrater i ord försäkrar att de är för ålderdomshemmen som en form aväldreomsorg. Det var socialutskottets majoritet bestående av socialdemokrateroch vpk-are som uttryckte saken på det sätt som här återgav. Mansäger alltså ett och underlåter att göra något. Man ordar utan att handla.Tydligen vill man svepa sitt agerande i i ålderdomshemsfrågan idimridåer. Sedan talar verkligheten klarspråk. Ålderdomshemmen läggs ned därföratt de behandlas styvmoderligt, och det är socialdemokraternas fel. 117GÖTE () replik: Jag vill bara ställa tvä tre frågor till . Jag är litet förvirrad, eftersom socialdemokraterna enagången säger si och andra gånger säger så. Jag vill fråga: Det harsagt , innebär det att tar avstånd från alla de uttalandenfrån statsråd och från enskilda socialdemokratiska riksdagsmän, kommunalråd ochförtroendevalda ute i landet om att institutionerna, inbegripetålderdomshemmen, skall avskaffas? Tar avstånd frånuttalandena med sådant innehåll? Nästa fråga: Tycker att det är bra attålderdomshemmeri läggs ner i en takt som aldrig förr? Är det en brautveckling? Nästa fråga: Om vill slå vakt omålderdomshemmen, kommer då att se till att vi under vårriksdagenfår ett beslut som innebär att ocksåpersonal som arbetar på ålderdomshemmen får bli en bas för statsbidrag tillkommunal hemtjänst? 118 () replik: påstår att vi socialdemokraterinte värderar vården av barn "och äldre och att detta skulle varaanledningen till den utveckling som vi har . Jag har i mittanförande tagit upp just personalfrågorna och sagt att vi måste se till attlösa dem. Vi måste också värdera vårdyrkena på ett annat sätt än tidigare.Detta är emellertid inte en enda fråga, utan det är mycket som går in i dettamed personalfrågorna. I fråga om statsbidrag till ålderdomshemmen: Faktum är attom vi tidigare skulle ha gått på er linje, då skulle man också, som jag sadeinledningsvis, ge statsbidrag till dåliga ålderdomshem. Men om man bygger omdem så utgår det statsbidrag både för ombyggnaden och för drifteri. Om någon har dubbla budskap så ar det ochmoderaterna. Det fordras faktiskt ekonomiska resurser, och det går irite attgöra som ni vill göra - föreslå nedskärningar till kommunerna på fleramiljarder. Det leder i sin förlängriing till en nedrustning av välfärden, ochdä handlar det irite längre om valfrihet för alla utan om valfrihet för deekonomiskt starka. Till ; Jag tycker att jag tydligt har klarlagtatt vi vill ha kvar ålderdomshemmen. Det har vi sagt i utskottet, och det harbetonats här från flera håll i debatten i går och . Det kan knappast rådanågon som helst oklarhet om detta längre. Vi vill satsa också på den härmellanformen, av typ ålderdomshem, där man har dels ett bra boende, delstillgång till en omsorg under dygnets alla timmar. 119 () replik: Det är felaktiga uppgifter som med när det gäller nedskärningar för kommunerna i vårt budgetalternativ.Jag vill bara uppmana att studera värt budgetalternativ närmare. Dåkominer hon att upptäcka att det är vi i som stär för en rättvisfördelningspolitik - inte socialdemokraterna. Socialdemokraterna står tomhäntapå område efter område. sade att det är viktigt att lyssna tillmänniskors oro. Men det måste vara bättre att se till att människor inte ionödan behöver känna oro. Hit hör frågan om ålderdomshemmen. sade attdet inte behöver råda någon tveksamhet om ålderdomshemmens vara eller ickevara. Men om man inte får statsbidrag till dem, då läggs de ner. Det visarockså verkligheten. Men om det nu är så att regeringenhar tagit intryck av den massiva opinionen och avser att komma rined förslag omstatsbidrag, kanske i den aviserade propositionen, då vore det bra om man bådehär i och ute i kommunerna snart kunde få besked om det. Dei räckerinte längre med ord. Det måste också handlas. 120GÖTE () replik: Låt mig bara i all stillsamhet konstatera attden socialdemokratiska regeringen har varit en baddare på social nedrustning.Man har nämligendragit in från kommunerna sedan man kom iregeringsställning. Om vi från borgerligt håll drar in några miljarder pästatsbidrag till kommunerna, då är det social nedrustriing. Men omsocialdemokraterna gör det i mellanvalsår och sedan parerar under valår, dä ärdet i högsta grad socialt ansvar! Det vore rätt bra, , om vi kundefå ett slut på den formen av argumentering, så att det i stället blevargumentering i sak. . De dåliga ålderdomshemmen skall inte vara kvar, sägerAina . Nej, det är just vad vi från borgerligt håll sagt. Det är vi somhar drivit frågan om att få statsbidrag till ombyggnad. Det har vi gjort underflera år, så detta är ingen nyhet för oss. Men vem säger att ålderdomshemmet är dåligt? Är det dengamla 80-åriga tanten som trivs på sitt rum och inte vill flytta därifrån? Ärdet då meningen att det skall komma en politiker och säga: Du bor dåligt ochskall ut härifrån och in i eget boende? Det handlar om subjektiva resonemang. Jag konstaterar fortfarande att jag inte fick svar på minafrågor. Socialdemokraterna har under vårriksdagen möjlighet att bekännafärg. Jag slutar med den sista fråga jag ställde i förrareplikomgängen: Kominer att bidra till att vi under vårriksdagenfår ett beslut som gör att kommunerna får statsbidrag också till den hemtjäristsom utförs inom ramen för ålderdomshemmen?.Är svaret ja, då tror jag på AinaWestins ambition. Blir svaret nej kan jag tyvärr konstatera att det barahandlar om löst tal frän socialdemokratiskt håll. 121AINA () replik: Beträffande statsbidragen: Jag tror att bådeUlla Tilländer och mycket väl vet att äldreomsorgsberedningen isitt betänkande lade förslag om ersättningen inom äldreomsorgen. Det förslagethar varit ute på remiss och är föremål för bearbetning i departementet. Detkommer en proposition . Jag har i lärt mig att man i allafall avvaktar en proposition som regeringen har för avsikt att lägga, nu iäldreomsorgsfrågan. Sedan fär vi se vad den innehåller. Jag vill påstå att det förslag som ni har innebär att manpå något sätt kommer att bevara otidsenliga ålderdomshem. Det är klart att kan fråga: Är detpolitikerna eller den äldre personen själv som skall bestämma? Givetvis är detden äldre personen som skall bestämma. Det har också jag sagt här tidigare. Manmåste också visa stor varsamhet när det gäller att flytta ut äldre människorfrån institutionerna. Den person som jag talade om i mittinledningsanförande, från , sade bl. a.: Det vore braför politiker att gå ut i arbetet i och se hur det fungerar. Jagkan rekommendera detta. Jag har själv arbetat inom ,och jag har också dagar inbokade . Detta har gett mig den uppfattningen att det naturiigtvisfinns fel och brister, som. vi självfallet skall avhjälpa, men att det i mångastycken är ett mycket braoch positivt arbete som utförs från personaleris sida. Personalen är ocksåomtyckt av de äldre. vice talmannen anmälde attUlla Tilländer anhållit att till protokollet få antecknat att hon inte ägderätt till ytterligare replik. 122 (): När regeringen redovisadeden uppföljning av det handlingsprogram i handikappfrågor som riksdagenbeställt konstaterades att flera viktiga framsteg hade kunnat uppnås underprogramperioden. Trots att samhällsekonomin har varit hårt ansträngd alltsedanprogrammet utarbetades , hade positionerna inom handikappolitiken kunnatflyttas fram successivt. Regeringens uppföljning visade dock att det fortfarande- trots de insatser som gjorts - finns orättvisor som måste undanröjas.Alltjämt är handikappade eftersatta när det gäller t. ex. arbete, utbildning,tillgång till information och möjligheter att delta i olika fritids- ochrekreationsaktiviteter. Regeringens sammanfattande bedömning var mot den härbakgrunden att handikappfrågorna även måste ges en hög prioritet.Även fortsättningsvis fordras att politiken inriktas på en rättvis fördelningav samhällsresurserna, med målmedvetna förstärkningar inom handikappområdet. De förslag till handikappolitiska förstärkningar somregeringen avlämnar i årets budgetproposition ligger väl i linje med detidigare uttalandena om rättvis fördelningspolitik och målmedvetnahandikappolitiska satsningar. Låt mig ge några exempel på de förstärkningar som föreslås: - Bilstödet är avmycket stor handikappolitisk betydelse. avser regeringen att avlämnaett förslag till om ett avsevärt förbättrat bilstöd. Syftet medreformen är dels att ge fler handikappade möjligheter till bilstöd genom enutvidgning av personkretsen, dels att fä till stånd påtagliga förstärkningar avsjälva bidragsvillkoren. Kostnaderna för det nya bilstödet beräknas bli ca 255milj. kr., vilket innebär en mer än trefaldig utökning av medelstilldelningentill området. - Andra viktigahandikappolitiska frågor som regeringen tar sig an - jag vill säga att dethandlar om symbolfrågor - är dagstidningar för synskadade och vuxenutbildningenför psykiskt utvecklingsstörda. På dessa båda områden kommer regeringen attinom kort lämna förslag som innebär en utveckling och permanentning avverksamheterna. Avsikten med dags-tidningsreformen är att synskadades tillgångtill dagstidningar skall ökas från 15 till 50 tidningar. - Av storbetydelse är också de förslag till förbättrat samhälleligt stöd till familjermed handikappade barn som föreslås. Förbättringarna gäller två angelägnaområden. Dels skall rätten till tillfällig föräldrapenning vid värd av sjuktbarn utökas från nuvarande 60 , dels föreslås att ett s. k.omställningsbidrag, eller förlängt vårdbidrag, skall införas. Bakgrunden tillomställningsbidraget - som jag vet är högt prioriterat av bl. a.handikapprörelsen - är att föräldrar till handikappade barn för vilka vårdbidragutgår ofta drabbas av ekonomiska omställningsproblem i de fall deras barnavlider. För att ge dessa familjer en rimlig chans till omställning föreslårregeringen nu att vårdbidraget även skall kunna lämnas efterbarnets död. Min bedömning är att dessa båda åtgärder kommer att leda till ettväsentligt och högst motiverat förbättrat stöd till en grupp som ofta hardet svårt. - Jagkonstaterade inledningsvis att handikappade är eftersatta bl. a. när det gällerrätten till arbete. Successivt har det arbetsmarknadspolitiska stödet tillhandikappade utvecklats, men alltjämt är arbetslösheten bland handikappadestörre än genomsnittligt. Det är viktigt att kampen för arbete kan fortsättaoch att stödåtgärderna kan utvecklas ytterligare: I årets budget föreslåsviktiga förstärkningar. -som svarar för denyrkesinriktade rehabiliteringen - får pengar till 100 tjänster, ochtilldelningen av medel till datorbaserade hjälpmedel i arbetslivet ökas.Samhallgruppen, som har en viktig uppgift i att ordna med arbete åt svårthandikappade, ges resurser så att ytterligare omkring 350 arbetshandikappadekan få arbete. - När riksdagendiskuterade uppföljningen av handlingsprogrammet i handikappfrågor ,betonades den mycket viktiga roll som Handikapprörelsen har. Det är mot denbakgrunden glädjande att regeringen även för det kommande budgetåret lämnarförslag om en kraftig utökning av det statliga stödet. Vi är och kommer ävenfortsättningsvis att vara beroende av en stark handikapprörelse om målet fulldelaktighet och jämlikhet skall kunna bli verklighet. Den kortfattade redovisning som jagnu har gjort av förslag till förbättringar inom handikappområdet somregeringen lämnar i årets budget är ingalunda fullständig. Utöver vad jagtidigare sagt noterar jag att skolan får särskilda resurstillskott för attutveckla den datorstödda undervisningen. Pengar tillförs också bl.