prot · GB0976 · 1987-12-31 00:00:00 — En familj i , och , tvingades utrymmasitt hus, eftersom barnet i familjen blev sjukt. Det finns läkarintyg på detta.Resultatet har blivit att de får dubbel kostnad. De måste betala dels förhuset, dels för hyra av en annan bostad. har de försökt att få enrättelse till stånd, men ingen, varken advokater, länsbostadsnämnd ellersociala myndigheter, har informerat dem om att huset kunde repareras. Jag tog också upp andra problem i min enkla fråga. Syftetmed fonden är ju att man snabbt och obyråkratiskt skall kunna gå in och räddamänniskor. Det gäller just den stora kostnad som uppstår då man tvingas betaladubbel hyra. Man måste utrymma bostaden, och det tar tid att bygga om. Inriandet hela är färdigt kan ju en familjs ekonomi fullständigt raseras. Jag villdärför fråga bostadsrninistern: Vill bostadsministern ge sådana instruktionertill fonden och småhusskadenämnden att handläggningen kan ske snabbt ochobyråkratiskt? Sedan en annan fråga. Det verkar i propositioneri som omdet huvudsakligen är hus som byggs på generalentreprenad som kommer i fråga.Men det finns ju många andra typer av hus. Man kan köpa hus som är färdiga förmontering. Flera kan vara inblandade, så att det är mera invecklat juridisktsett. I proposifionen står det att det finns chans till hjälp bara om huset ärbelånat så att säga upp fill skorstenen. Här kan gälla detsamma som beträffanderadon. Barnfamiljer måste kanske flytta, och deras ekonomi blir mycketansträngd. De har bara inte råd att låna mer och stå för alla kostnader själva.Vill bostadsministern försäkra sig om att inte bara hus av en viss kategorienkelt och snabbt kan få stöd av fonden? 3 protokoll 1987/88:75- 78 Om fukt- och mögelskadade bostadshus Låt mig beträffande informationen säga attjag delar uppfattning att folk bör få kunskap om demöjligheter som finns. Jag beklagar om inte sådan information lämnas. Det är allvarligt om man har fått fukt och mögel i sitt hus. Intesällan kan det vara fråga om en tragedi för familjen. Min egen erfarenhet ärden att folk i sådana här sammanhang ofta vänder sig till kommunen och andraför att få uppgift om var de kan få stöd och hjälp. Då finns det ju möjlighetatt fä information. Det är verkligen att beklaga om kommuner ochlänsbostadsnämnder inte känner till vad som gäller eller inte ger riktigaanvisningar. Jag skall gärna medverka till att både kommuner ochlänsbostadsnämnder får en påstötning om de möjligheter som finns. Beträffande den andra frågan förhåller det sig så,, att vi har en snabb och obyråkratisk handläggning. Detfinns inget ärende hos nämnden som inte har behandlats. Vi sammanträder varfjortonde dag och avgör ärendena så fort de blir kända. Men problemet, , är att man först skallta reda på om det är fråga om fukt- och mögelskador och sedan måste försökagöra upp en plan för de åtgärder som skall vidtagas för att fukt- ochmögelskadorna inte skall komma tillbaka efter det att man lagt ned några på att få bort dem. När detta är gjort skall förslaget upprättas,anbud infordras och arbetet utföras. Vi gör vad vi kan för att detta skall gåså snabbt som möjligt, men det måste få ta sin tid. Vi måste ha ett beredningsförfarande.Det gäller här allvarliga frågor för den enskilde, och vi kan inte slarva ifrånoss - det är förenat med stora kostnader. Vi försöker även att hjälpa dem som har delad entreprenad,dvs. inte total-eller generalentreprenad. Det är ett problem i sig attfastställa ansvarsförhållanden osv. Vi har, , inga delade meningar i dennafråga. Vi kan hjälpas åt för att göra allt detta så snabbt och hanterligt sommöjligt, och vi kan hjälpas åt att sprida information om möjligheterna. Vi harsammanfallande intressen. 45BIRGITTA (): Jag är glad över bostadsministernsinställning, och jag är övertygad om att det blir bättre och bättre ju längrefonden får arbeta. Men det finns en del ytterligare saker som vi kanske bör taupp i detta sammanhang, t. ex. den höga självrisken. Ett basbelopp pä 25 000kr. kan vara en mycket stor summa att betala för enskilda familjer som redan.årdrabbade. Vi behöver kanske sänka risken. Vidare måste en sådan här fond kunna agera obyråkratisktoch fä ta risker. Om det efteråt kanske visar sig att den drabbade inte varberättigad att få medel från fonden, kunde man göra upp avbetalningsplaner osv. Vad gäller behovet av en mycket noggrann utredning villjag säga att anledningen till att vi tog fempartiinitiativet var att detbehövdes en sådan här fond för att samhället mycket snabbt skulle kunna hjälpafamiljer. ju inte ut ur sina hus utan anledning. Inte heller jag tror att folk flyttar ut hus utan anledning, men det är också viktigt att det som vi gör på dettaområde leder till att huset blir friskt och bra igen, så att vi inte fårtillbaka samma problem efter att ha satsat , soriiman räknar med att det genomsnittligt kostar att sanera ett hus. Detta måste tatid. Det är ofta fråga om hus som har byggts . Ett parmånader kan väl inte vara avgörande i sådana fall. För alla de hus som byggsfinns en fioårsgaranti och annat som jag inte behöver gå in på i dettasammanhang. Vi gör vad vi kan för att klara dessa frågor. Jag haringenting emot en diskussion om hur stor självrisken skall vara, BirgittaHambraeus, men vi kan inte lägga över allt ansvar på staten. Den enskilde somgenomför affären måste också vara beredd att ta ett visst ansvar isammanhanget. Det, är minimerat till ett basbelopp, en kostnad som enligt denormaluträkningar som gjordes före fastställandet motsvarar en åttondel avgenomsnittskostnaden för saneringen av ett mögelhus. Jag tycker att vi har gått mycket långt. När vi givit ossin på att rätta till problemen i hus som är byggda för ett tjugotal år sedanhar samhället tagit ett ansvar. I dessa tider när vi har sä väldigt ont ompengar har vi ändå plockat fram 250 miljoner till fonden för att klaraproblemen på detta område. får vi väl hjälpas åt med att klara dessa så smidigtoch bra som möjligt. Riksdagsarbetet under återstoden av /88 47 (): Det är mycket glädjande att bostadsministern år så öppeninför att ompröva huruvida inte självrisken är för hög. Det är inte min mening att man skalfkunna vetaexakt vad som behöver göras ät ett hus, utan vad personerna i fråga behöverveta är att de kommer att få pengar och att man sedan sätter i gång åtgärder,så att deras ekonomi inte raseras. Under sådana förhållanden kan ocksålångivare och andra vänta med sina krav, så att de drabbades ekonomi intespolieras. Det bekymmersamma är att det inte är många människor som klararkostnader för två bostäder. Därför måste de drabbade få ett snabbt besked såatt deras ekonomi inte lider skada. Överläggningen var härmed avslutad. 11§ Riksdagsarbetet under återstoden av /88 48TREDJE VICE TALMANNEN: Till kammarens ledamöter har utdelats tids- ochärendeplaner för tiden den 29 februari-den 10 juni 1988. Av tidsplanen framgår att en finansdebatt och en utrikesdebatt . Dechargedebattenkommer att äga rum . Frågestunder anordnas den 3 och 24mars. Då arbetsplena hålls anordnas frågestunderna ,vanligen tillsammans med interpellationssvar. När arbetsplenum hålls även börjarfrågestunden och interpellationssvar lämnas i dessa fall inte påfredagar. blir sista dag för besvarande av frågor och interpellationer. Det förstautskottsbetänkande som förväntas föranleda debatt avser bensinskatten. Omvotering i detta ärende inte kan ske före middagsuppehållet kommer den attföretas vid början av det arbetsplenum som utsatts till torsdagen den17 mars. Veckanföre påskuppehållet anordnas endast ett arbetsplenum, nämligen onsdagen den 23mars. Om detta sammanträde måste fortsättas efter sedvanligt middagsuppehållkommer voteringar att företas även vid kvällsplenum för att undvika att besluti debatterade ärenden dröjer efter överläggningens slut. (dagen före ) kommer att pågå tillkl. Underde två sista arbetsveckorna kommer arbetsplena och tisdagenden inte att fortsätta . 12§ Anmäldes och bordlades 1987/88:88 om nystrålskyddslag, m. m. 1987/88:98 om knivförbud ivissa fall m. m. 13§ Meddelande om interpellationer Meddeladesatt följande interpellationer framställts 1987/88:194 av ElisabethFleetwood (m) till jordbruksministern om importen av utrotningshotade djur: Under årets allmänna mofionsperiod väckteundertecknad en motion angående import till av ormar och andrakräldjur. Importförbudav ovan nämnda djur rådde till för andra ändamål änutställningar och forskning. Sedan detta förbud upphävdes har enligt uppgift ca60 000 djur importerats till vårt land. Bedrövliga- ja, skandalösa - förhållanden i samband med transporterna har kunnatkonstateras. Djuren har buntats ihop, sköldpaddors skal har krossats, många avdjuren har vid framkomsten varit döda och förruttnade. k. Washingtonkoriventionen reglerar handeln med utrotningshotade djur.Sverige har undertecknat konventionen. Konventionen upptar en A- och enB-lista. A-Iistan upptar djur som över huvud taget ej får fångas ellersaluföras. B-listan i sin tur upptar djur som riskerar att utrotas. Sverigesrespekt för de givna och accepterade reglerna tycks vara minimal. Detta gälleräven andra djur än de i min motion behandlade, exempelvis fåglar - i synnerhetpapegojfåglar. Med hänvisning till detovan anförda ber jag att få ställa följande frågor: Vilka åtgärder ärjordbruksministern beredd vidta för att intill dess situationen klarlagtsstoppa all import av Washingtonlistornas utrotningshotade djur? (Undantag görsför utställnings- och forskningsändamål.) Vilka åtgärder ärjordbruksministern beredd vidta för att uppnå överensstämmelse mellan svenskabestämmelser och den s. k. Washingtonkonventionen? 1987/88:195 av AlexanderChrisopoulos (vpk) till arbetsmarknadsministern om regeringens inställning tillfri utomnordisk arbetskraftsinvandring: Det pågår en mycket intensiv debatt angående friarbetskraftsinvandring för utomnordisk, i första hand europeisk, arbetskraft. Dettahänger samman med den svenska industrins önskemål om att genom en obegränsadtillgång till arbetskraft ernå likartade produktions- och kostnadsfördelar medindustrin inom EG. Idenna aktuella fråga anser kommunisterna att om en friarbetskraftsinvandring tillåts, kommer det att få allvarliga och vittgåendekonsekvenser för det svenska samhället. Fördet första kommer detta att medföra sänkta löner för arbetarna i , fördet andra kommer en redan fidigare obalanserad regionalpoli-fisk utveckling attförvärras. Denmer eller mindre tillfälligt ökade efterfrågan på arbetskraft bör också ses motbakgrund av att industrin använder sig av nya s. k. högproduktivautsugningsmetoder, som slår ut mer än 350 000 människor ur arbetslivet.Arbetsköparna ställer numera helt nya och annorlunda krav på arbetskraften. Deanställer enbart personer som är i åldrarna och som haryrkesutbildning och lång arbetslivserfarenhet. Detfinns också ett växande antal personer med långvarig eller ständigarbetslöshet, som inte kan-placeras inom produktionen, varav de äldreinvandrarna utgör en stor del. Bl.a. på grund av den regionala obalansen uppstår också stora svårigheter med attplacera ut flyktingar på ett bra sätt. Till saken hör också attinvandrarpolitiken har mattats betydligt och nii går på sparlåga, vilketförvärrar de redan befintliga invandrarnas problem. detta läge okritiskt diskutera fri arbetskraftsimport är i högsta gradansvarslöst. Motdenna bakgrund vill jag ställa följande frågaifill arbetsmarknadsministern: Vad anser arbetsmarknadsministern om en friutomnordisk arbetskraftsinvandring fill ? 1987/88:196av () till statsrådet om äldreomsorgen: Entreprenadförslagen duggar tätt inomäldreomsorgen. I har från borgerligt håll lagts fram förslag om attplacera ett hundratal åldersdementa patienter, som behöver skrivas ut frånakutsjukvården till annan omsorg, på hotell. Hotellboendet skulle röra sig om . Tillsynenav de förvirrade Qch de åldersdementa patienterna skulle skötas avhotellpersonal. Privatiseringsivern har inneburit att det finns ca150-200 tomma rum i ålderdomshemmen eller servicehusen tillförsäljning tillprivata entreprenörer för att delvis byggas om till vanliga lägenheter. Enligtsjukvården hade dessa tomma rum varit ett utmärkt alternativ för de patientersom så att säga ligger klinikfärdiga, i stället för att förvara senildementapatienter genom en privat entreprenad. Den här situationen har gjort att endastakuta operationer kan göras och att köerna till operationer växer. har den borgerliga regimen iMalmö stoppat den tidigare planerade utbyggnaden av gruppboende somman infört intagningsstopp till ålderdomshem eller serviceboende. Den omsorgspolitik som bedrivs tar inte hänsyn tillverkligheten att de äldre blir allt fler och behovet av en varierande omsorgökar, utan omsorgspolitiken styrs äv orealistiska sparplaner och av att alltfler verksamheter skall läggas ut på privat entreprenad. Exemplet visar att de borgerliga partierna har enuppfattning i och en helt annan i det lokala beslutsfattandet. Med hänsyn till att en sådan linjeinte synes tillfredsställande och inte heller i linje rried det beslut omäldreomsorgen som antogs av en enig riksdag 1985, vill jag fråga om regeringenavser att vidta några åtgärder. 1987/88:197 av () till statsrådet bankägares rätt att vara representerad i dotterbolags styrelse: har engenomgripande avreglering av de finansiella marknaderna skett. Detta har letttill ökad konkurrens inom bankväsendet. Olika typer av finansieringsinstituthar vuxit upp. Bankerna har fått större frihet. Utländska banker har kunnatetablera sig i . Detta är en glädjande utveckling som både effektiviserarbankväsendet och leder till större valfrihet och trygghet för bankernas kunder. Detta till trots har regeringen på mindre än ett årflyttat fram det statliga ägandet inom bankväsendet. Redan tidigare finns - vidsidan om den reglering som sker geriom lag och genom bankinspektionens tillsyn- statliga styrelserepresentanter i bankerna och en bestämmelse om att statenskall godkänna vem som skall bli styrelseordförande i en affärsbank. Genom lagen om finansiella koncerner skapades en nyreglering. Fram till dess att denna läg antogs var det fullt lagligtför annat bolag att äga i en bank. I samband med regeringens dispensbeslut - från lagen orrifinansiella koncerner - om Gotagruppen tog sig regeringen rättenatt reglera vilka personer som skulle sitta i dotterbolagsstyrelser i bank.Huvudägaren skulle inte få vara representerad i dotterbolagsstyrelser inomGotagruppen. Detta är åtgärder som sammantaget tyder pä en ambition attskapa ett än större statligt inflytande i bankerna, nu genom att ökainflytandet över ägarfunktioner. Min-uppfattning är att det är angeläget att reell och formell makt i Att förbjuda en dominerande ägare att sitta i dotterbolagsstyrelseri en bank innebär att inflytandet utövas på andra vägar, utanför den kontrolloch insyn som styrelsearbetet ändå utgör. Om ägaren dessutom endast får vararepresenterad i moderbolagets styrelse innebär det en risk att beslutencentraliseras uppåt. Rent principiellt innebär dispensbeslutet också attregeringen förbjudit bolagsstämmorna i rätten att utsede styrelserepresentanter de vill. Dessa beslut fattades dessutom utan någon kontakt med deav staten utsedda representanterna i , vilket kastar ettmärkligt ljus över systemet med offentlig styrelserepresentation. Med härivisningtill ovanstående vill jag till statsrådet ställa följande fråga: Avser regeringen att gå vidare meden liknande reglering av andra bankägares rätt att vara representerade idotterbolagsstyrelser och - i så fall -i vilken form kommer regeringen ättframlägga sådana förslag? 14 § Meddelande om frågor Meddeladesatt följande frågor framställts 1987/88:372 av () till justitieministern omskärpta påföljder för våld mot polismän: Våldet mot polismän har ökat ochdetta är allvarligt. Den yrkeskår som har till uppgift att trygga enskildamänniskors säkerhet måste också erhålla ett långtgående lagligt skydd. Vidflera tillfällen har det ställts krav på hårdare straffbedömning vid våld motpolismän. seriast har polisföréningen Kamraterna i vid sin stämmagjort uttalanden i denna riktning. Jag delar deras uppfattning att en ändringmåste komma fill stånd och att våld mot poliser måste bedömas hårdare än förnärvarande. Jag villmed anledning av ovanstående fråga: Vilka åtgärder avser justitieministern vidta i syfte att skärpapåföljderna vid våld mot polismän? 1987/88:373av () till miljö- och energiministern om miljövänligsopförbränning: Sopförbränning leder normalt tillavsevärda miljöproblem, bl. a. i form av luftföroreningar. Deponering av soporkan ge allvarliga läckage av niiljöstö-rande ämnen. Behovet av enteknikutveckling på detta område är stort. Företaget i har utvecklat enteknik för avfallsförbränning, som, om den fungerar, ger kraftiga sänkningar avmiljöfarliga utsläpp. Metodenpåminner om den västtyska pyrolystekniken, och det slagg som prot.1987/88:76 bildas vid förbränningen kan deponeras på ett miljövänligtsätt genom att bl. a. tungmetaller är kemiskt bundna ochdärmed ger mycket låga läckage. Meddelande om frågor Avserregeringen att stödja den tekniska utveckHngen mot en miljövänligsopförbränning? 1987/88:374 av () tillkommunikationsministern om följderna för kommun av höjda kilometer- ochbensinskatter: I kommun har småföretagarnaräknat ut att deras transportkostnader höjs med ca 1 milj. kr. på grundav regeringens förslag till höjda kilometer- och bensinskatter. Lönsamheten i många företag är sådan att företagen intetål ytterligare kostnadshöjningar. har ej tillgång till järnväg. Jag villdärför fråga kommunikationsministern: Är ministern medveten om de svåraregionalpolitiska effekter som kommer att uppstå på grund av regeringensförslag i trafikpropositionen? 1987/88:375 av () till finansministern omlönepolitiken: EnUgt ett inslag i harfinansministern "gett order" fill att verkaför skilda löner i olika orter för samma jobb. Är det riktigt att densocialdemokratiska regeringen numera har uppfattningen att sammaarbetsuppgift, dessutom lika utförd, skall betalas olika beroende på var ilandet den utförs? 1987/88:376 av () till miljö- ochenergiministern om energirådets medverkan i planerna på omställning av energiförsörjningen: Varför har inte det av statsrådetsjälv tillsatta energirådet fått tillfälle att diskutera den storaomställningen av svensk energiförsörjning som förestår? 1987/88:377 av () tillindustriministern om åtgärder för att utveckla näringslivet i Jämtlandsglesbygdskommuner: är enda störretätortsområde. Regeringen har tillsatt en särskild utredare med uppgiftatt föreslå åtgärder för att förstärka.Östersunds utvecklingsresurser med siktepå att skall bli en region som kan konkurrera med andra större orterom företag och näringslivsutveckling. Detta är mycket positivt för Jämtlandslän. I utredarens uppdrag ingår dock inte att föreslå åtgärderför att se till att en stark utveckling i kommer länets övrigakommuner till godo. Avser industriministern att i annat sammanhang föreslåsådana åtgärder? 15 § Kammaren åtskildeskl.