prot · GB09131 · 1987-12-31 00:00:00 — Dess värrehar vi från mött motstånd från socialdemokraterna här i . Närlänsstyrelsen i tillskrev regeringen och föreslogaft skulle få del av vinsterna från vattenkraften, upplevde vi inomcentern det som en framgång för vår polifik. Med spänt intresse - def vill jagerkänna - såg vi fram emot proposifionen, men förslaget fanns inte med, utandet hade gömts undan. Propositionen var alltså inget nytänkande. Den blev baraytterligare ett typiskt och kortsiktigt socialdemokratiskt paket. Centernvill atf skall få del av vinsterna från vattenkraften, liksom allaandra regioner som svarar för en stor del av vattenkraftsproduktionen. Därförvill vi bilda ett regionalt energibolag, och har brett stöd för detkravet. Långt innanför de socialdemokratiska frontlinjerna möter vi sympatierför vårt förslag. Varför envisas då socialdemokraterna här i med attrösta mot vårt förslag? Vidtio tidigare fillfällen har tagit ställning till förslaget aft låtaNorrbotten få del av energivinsferna. Åtta gånger har voterat iärendet. har bl.a. röstat nedcenterns förslag. Jag frågar: Blir det nionde gången ? Tillsocialdemokraterna och främst kollegerna från vill jag säga: Tänkefter innan vi går till beslut. Även om era partivänner har yrkat avslag påcenterns förslag finns det chans aft ändra sig. Def skall infe räknas som enförlust för er. Jag vill påminna om vad de sade en gång: I polifik som ikärlek kan reträtten forma sig fill en seger. Eftersom är ett till ytan vidsträckt län, har fungerandekommunikationer en avgörande betydelse för en positiv näringslivsutveckling.Därför behövs det en ökad satsning på om- och fillbyggnad av vägnätet. Detskulle också ge värdefulla arbetstillfällen. Jag skall infe beröra den fråganmer , eftersom frågan tas upp i ett särskilt betänkande. Jord-och skogsbruket har också stor betydelse för sysselsättningen i Norrbotten.Möjligheterna att behålla befolkningen på landsbygden och därmed ocksåupprätthålla en fungerande samhällsservice är i hög grad beroende av utvecklingeninom jord- och skogsbruket. Kostnadskrävande investeringar och dålig lönsamheti jordbruket medför atf rekryteringen fill näringen har minskal. Ungdomar sökarsig till andra yrken, vilket är oroande. Föratf stimulera en nödvändig nyetablering och generationsväxling inom jordbruketbör även jordbrukarna komma i åtnjutande av den hjälp och det stöd som erbjudsnysfartande i andra näringar. Därför bör den s. k. sfarfa-eget-ersäffningenäven komma ungdomar inom lantbruket fill del. Jag vill fråga socialdemokraternastalesman i den här debatten: Vad är motivet till aff utesluta jordbruket frånstarta-eget-ersäftningen? Fleraav länefs kommuner står inför problem. De är infe så akuta, men det kan blidrastiska problem framöver. Jag tänker på och , närgruvverksamheten och vattenkraftsutbyggnaden är avvecklad. Gruvverksamheten iArjeplog kommer till slut fill ett läge då def infe går aft komma vidare. Fördessa båda kommuner behövs ett särskilt åtgärdspro- Inriktningen måstevara aff åstadkomma småföretagsutveckling, ökad satsning på turism ochservicesektor osv. IPajala, och bedrivs en omfattande verksamhet vid de s. k.demografiska databaserna. Den verksamheten finansieras nu medarbetsmarknadspoUtiska medel. Det bästa vore att permanenta verksamheten, somvi från sida har föreslagit i olika sammanhang. Det skulle ge entryggare anställning för personalen. Utskottet hänvisar i sin skrivning till deöverväganden som görs inom och förutsätter aff en långsiktiglösning kommer till stånd. Jagvill också ta upp den här frågan mot bakgrund av ett uttalande avarbetsmarknadsministern i tidningen för sedan. Enligtintervjun tycks någon långsiktig lösning infe vara att vänta. Därför vill jagfråga : Är det socialdemokraternas mening atf skapa en finansieringav databaserna så atf de kan utvecklas långsiktigt? Tillsist, fru talman: Som jag sade tror på . Vi villskapa ett livskraftigt . Med rätt poUtik, med nya ekonomiska medel,med nya poUtiska inslag, med en bättre näringspolitik och med en kraftfullareregionalpolitik i stort kan vi få ett betydligt mer levande . Meddet, fru talman, ber jag aff få yrka bifall till de reservafioner som centernhar undertecknat i det här betänkandet. Särskildaregionalpolitiska insatser i rn. Under detta anförande övertog förste vice falmannenledningen av kammarens förhandlingar. Anf.58 () replik: Jag vill riktaen fråga tiU . Norrbottenslän har ökat sin elenergiförbrukning . Centernsenergipolitik går ut på atf stänga kärnkraftverken . Man villstänga dem mycket snabbt men ser ut aft hamna någonstans i mitten på 90-lalet.Det innebär- vi har redan sett effekterna - prishöjningar som blir mycketstora. Deftakommer att hota 10 000 industrijobb i . Det gäller industrijobb iKarlsborgsverken, vid , vid SCA och i , inte minst vid SSABLuleverken, vid i och , vid i och Aitik.Det kommer också aff bli en höjning av elenergikosfnaderna för varje hushåll istorleksordningen . Ger de här uppgifterna anledning för Per-OlaEriksson att något ompröva inställningen till elenergipolifiken, eller får jagsamma svar som jag har fått fidigare? Det är atf vi inte skall bygga utvattenkraften, inte använda kolet och infe heller oljan - vi skall inteförstöra luft och vatten ytterligare. Kvar blir då torv, vind och sol. Minsista fråga är: Kommer torv, vind och sol, , aff hjälpa 10 000industrijobbare i alt behålla sina jobb? 59 () replik: Jag vill ge ett gott råd fill i dagens debatt omNorrbotten: Måla inte upp skräckvisioner och nya problem! Särskildaregionalpolitiska insatser i m. m. Jaghar nämligen lärt mig att den bild som ibland brukar måla upp omframtiden aldrig blir verklighet. Jag tycker att vi i stället skall gripa ossan positivt. Meden ny energipolitik kan vi utveckla genom att ta vara på de resursersom finns i länet. Den som förfäktar uppfattningen atf , som är detmest energirika länet av alla län i landet, skulle komma att drabbas avkärnkraftsawecklingen är icke trovärdig, . Anf.60 () repUk: Det var ett avslöjande svar från . Det gav inte någotsom helst besked till 10 000 industriarbetare i . Han gav bara detbeskedet att dessa skräckvisioner aldrig kommer att bU verklighet. Men,fru talman, vi har redan fått klara besked om att för ett hushåll i innebär . Dessa höjningar innebär ett hot inte bara mot , där manallvarligt överväger att stänga, utan mot alla de orter i som jaghar redovisat. säger som sagt aff det som jag målar upp aldrig kommer att bUverklighet. Vad har för stöd för att hävda detta? Han sägervidare att vi skall använda de resurser som finns i länet. Ja, visst. Det ärbara det, som kom in på, att vi skall använda torv,vind och sol. Sol har vi ont om. Vind har vi inte särskilt gott om, och när detgäller torv är det bråk om varje liten myr som vi skall dika ut och ta ianspråk. Jag tror att 10 000 industriarbetare i inte är särskiltglada över ett sådant svar, . Anf.61 () replik: Kan vi inte föra denna debatt på hemmaplan, ? Debattenverkar nu alltmera handla om pefitesser och frågor som vi i olika sammanhangoch på ett mera sakligt sätt har kunnat diskutera. Ettlän som är så rikt på energi som behöver inte drabbas hårdare avkärnkraftsavvecklingen än något annat län. Jag påstår aff den som driver någonannan Unje icke är trovärdig. Jag noterar vidare med tillfredsställelse aff ErikHolmkvist slåss så hårt för industriarbetarna. Detta var för mig en nyhet. Förstevice talmannen anmälde att anhåUit att till protokollet fåantecknat att han inte ägde rätt till ytterligare replik. Anf.62 (vpk): Inom är statens ägande mycket betydande. Det gäUerskogar och skogsmarker, vattenkraftstillgångar, fallhöjder och älvsträckor,gruvor, stålverk, skogsindustri och andra industrier. Underen i ett historiskt perspekfiv , framför allt efter andravärldskriget, ökade dessa produktionsplatser sin betydelse. Där skapades flerajobb, och staten kammade också hem stora vinster på norrbottningarnas arbete. Vattenkraftsutbyggnaden iNorrbotten har varit omfattande, och där strävar regeringenuppenbarligen efter att den skall ge allt större vinst, som förs ut ur länet. Nudriver de borgerliga parfierna en samordnad kampanj för en utförsäljning avstatligt ägda företag och domänverkels skogsmark. Socialdemokraterna hardelvis vikit sig för dessa krav. Försäljningen av delar av och på detta. Destatligt ägda företagen kunde ha drivits som offensiva spjutspetsar för enutveckling av . Breddade produkfprogram, ökadeföräd-lingsinsafser och ny resurs- och energisnål teknik borde ha prövats sommedel för att utveckla dessa företag. vef vi aft det infe blir så. Enannan vikfig fråga för befolkning och människorna i regionalteftersatta områden är hur man skall kunna styra viktiga produktivainvesteringar från storfinans och andra kapitalägare så, atl rätten lill arbeteät alla kan garanteras i alla regioner. Här måste vi inse att eninvesferingssfyr-ning från samhällets sida måste genomföras. Denna styrning kanlagstiftas fram. Löntagarfonder och AP-fonder kan genom direkta köp ochetableringar ges den offensiva roll som förhandsdiskussionerna om derasbetydelse ingav förhoppningar om. Förslageni def betänkande som vi diskuterar rör åtgärder som sätts in i ställetför den mer dynamiska politik som vi frän kommunisterna skullevilja atl regeringen förde inom de statliga företagen och som jag har försöktge en bild av i inledningen av mitt anförande. Självfalletär vi posifiva till insatser i , även om dessa inte görs i destatliga företagen. Vi anser aft insatserna är ofillräckliga och har föreslagitmer omfattande flyttningar av statlig verksamhet till än vadregeringen har föreslagit Vpkanser också att det behövs fler lönebidragstjänster inom vårt län. I min egenhemkommun kan det också uppstå ett läge som kräver speciella insatser.Vi har även lagt fram förslag för aft möta detta läge. Sågverksindustrinär viktig i hela vårt land och skulle, om förädlingen ökade, få en ännu störrebetydelse än den har . Utöver de 10 milj. kr. som regeringen harföreslagit anser vi att bör besluta om ett med 90 milj. kr. Kvinnornai och deras situation var ett dominerande tema för diskussionerna ioch om vårt län . Vpk föreslår därför en särskild insats, därmedel ställs till förfogande för ett kvinnoprogram innefattandekulturakfivileler och förbättringar på arbetsmarknaden för kvinnor. Jag vill också någotkommentera def som fidigare har sagts här i debatten. Samfligatidigare talare har i och för sig talat om vårt vackra län och om viljan attförbättra och atl slå för en bättre politik. Men jag vill ändå fråga ErikHolmkvisf: Är tonfallet i debatten mera ett sätt aft dölja att moderaternasförslag i detta betänkande stannar vid 31,6 milj. kr., jämfört medsocialdemokraternas 195milj. kr.,199milj. ochypk:s219,4milj. ?Är delta den kraftfulla polifik som skall ge norrbottningarna bättreförhållanden och skapa bättre förutsättningar för ? Detär också intressant atl utifrån sina erfarenheter angriperlönepolitiken i defta land. Det är faktiskt så att man nästan hoppas Särskildaregionalpolitiska insatser i m. m. 6Riksdagens protokoll 1987/88:131 SärskildaregionalpoUtiskä insatser i m. m. att skallbörja närma sig vpk. Vianser atf man med de fixerade lönetaken och med låglönepolitiken i hargett företagen enorma vinster, medel som borde ha kunnat användas på ett merproduktivt sätt. Jämförelsen med är ur den aspekten intressant. Jag haremellertid lyssnat tiU andra moderata talare som har tyckt atf regeringen varitalltför släpphänf, att facken infe har tagit sitt ansvar, aff man borde haförsökt hålla lönerna nere ännu mer. Def finns ingen konsekvens i denpolifiken. För människor utanför vårt län kan def möjligen te sig svårförståeligtatt vi infe nöjer oss med regeringsförslagef. Till dessa vill jag säga:Norrbotten har under årfionden fött, fostrat och utbildat stora skaror avfriska, handlingskraftiga människor som tvingats lämna vårt län, ett län medenorma naturresurser som i betydande delar varit statsägda. Exploateringen ochutnyttjandet av länefs arbetskraft och naturresurser har berikat storfinans ochstatsmakt. Vänsterparfiet kommunisterna har allfid hårdnackat och konsekventkämpat för bättre förhållanden för befolkningen i . Länet harnaturtillgångar och duktiga, beslutsamma och handlingskraftiga människor. Ge oss förutsättningarför att också utnyttja dessa positiva faktorer för vårt län och dessbefolkning! Ge oss kraffverksvinsferna åter! Stödvåra reservationer till detta betänkande! Det gäller reservafionerna 4, 5, 13,17, 20, 26, 33, 36 och 37, vilka jag yrkar bifall fiU. Anf.63 () replik: Till vill jag gärna lämna några upplysningar. Hans frågaställdes på ett sådant sätt att jag gärna svarar. Omdet skulle gälla enbart pengar, , skulle vid det härlaget - det gäller såväl anställda och företag som kommuner och landsting - havarit stenrikt. Men så är det inte. Trots alt länet har fått 9,8 miljarderkronor har vi stora problem, även om våra möjligheter kanske ärbättre . Men problemen kvarstår. De grundläggandeförutsättningarna för expansion och utveckling är fortfarande mollsfämda. Detär inte enbart fråga om pengar, , ulan del är också fråga om alllåta den enskilda människan ha framtidstro och arbeta efter eget huvud. Man fårinte låta regler, lagar och förordningar, statliga ingripanden och andramyndighetsingripanden göra livet surt för människorna. Vimoderater ställer oss bakom ef t anslag på 100 milj. kr., ett mycket stortanslag, ett extra anslag fill . Def är alltså ett länsanslag somlänsstyrelsen själv skall förfoga över. Utöver dessa 100 milj. kr. stödjer vianslag på utbildningssidan - det är viktigt inte minst för högskolan. Viställer oss också bakom att finansfullmakten får användas. Detta kan infe, PaulLestander, uttryckas på def sätt som ni gjorde här från talarstolen. Det varinte rätt siffror som nämndes. Sedannågot om och . Varför har 18 600 kr.kvar efter skatt, medan i har kvar ? Jo,därför att stat, kommun och landsting här hos oss genom skatter och en mängdavgifter har tagit hand om all tillväxt . Sedan börjanpå 70-talel har all tillväxt gäll till staten, kommunerna När enarbetare i gör en insats för sitt förelag och sig själv i form avövertid eller kanske en löneförhöjning tar staten, kommunen och landstingethand om mer än tvä tredjedelar av de pengarna. Är def då så egendomligt atftillväxten i samhället inle blir den som vi önskar? För de enskilda människornablir det dess värre ingen tillväxt. Det är ju ett faktum. Anf.64 (vpk) replik: Om jag har använt felakfiga siffror, är det arbetsmarknadsutskottetsom har gjort fel, eftersom det i reservation 18 av moderaterna.Medelsanvisningen till anslaget Arbetsmarknadspolifiska insatser i Norrbottenslän, slår att man föreslår . De andra siffrorna och jämförelsernahar jag också tagit direkt från betänkandet. Om jag använde fel siffror beroddedef inte på atf jag citerade fel utan på atf det är fel i utskottsbetänkandet,vilket jag trots allt tvivlar på. Närdet sedan gäller den mer ideologiska utgångspunkt som använde,nämligen att kommuner och landsting far si och så mycket pengar, vill jag sägaatt jag inle känner lill den schweiziska socialpolitiken. Jag vef infe om mandär har i huvudsak fri sjukvård. Jag vet infe om man har inbyggd ATP-försäkringeller om man har samma slag av premiereservsysfem som det man bygger upp iSverige. Qm står fill tjänst med atl tala om hur dejämförelserna utfaller, kanske man får en klarare bild av vad man har kvar ochhur pengarna kan användas. Jag förslår atl det är stora skillnader mellanSchweiz och beträffande skatteuttaget. Närdet gäller de övriga frågorna är det ju ändå bekant atl också närdel gäller kommuner och landsting har en helt annan nedskärnings-politik, enhelt annan politik i fråga om skatfeutjämning, en polifik som också måstevärderas utifrån vad den innehåller för arbetande människor. Omdebatten fortsätter kanske vi kan utveckla den delen närmare. Särskildaregionalpolitiska insatser i m. m. 65 ()replik: Arbetsmarknadspolitiska insatser, , är bara en del av deinsatser som görs i i och med detta belänkande. Del görs ju mångamånga fler insatser. Moderatpolitik är inte en överbudspolitik när det gäller atf anslå medel fill vare sigNorrbotten eller något annat län. Vi tror inle att utvecklingen i Norrbottengynnas av alt man i fortsättningen sprider pengar på samma sätt som manhittills har gjort. Jag vill påminna om all somsocialdemokraterna har varit i regeringsställning så har 9,8 miljarder kronorsatsats i . Vi har tagit emot de pengarna och använt dem efterbästa förstånd - def vill jag säga. Jag tror säkert aft def har haft enbetydelse, men långsiktigt kan man inte fortsätta all utdela paket efter paket. I , ett av lågskalleländerna i , finns det inga köer till kranskärlsoperationer, höftledsoperationer ellerstarroperafioner. I mitt inledande anförande nämnde jag aft vi bara medanvändande av löntagarfondspengarna i skulle kunna beta av köernafill kranskärlsoperationer, höflledsoperalioner och starroperafioner 1987/88:131 nedtill noll. Här har vi ett av skälen till atf vi i infe är bäst när det Särskilda regionalpolitiska insatser i m.m. Är det en gärd av solidaritet aff landsfing och vissa kommuner iNorrbotten höjer skaften med . - mer än . i ökadskatt och familj där två makar arbetar? Detta är socialdemokratiskpolifik då den är som allra sämst. Anf.66 (vpk) replik: avstår från att gå in på hur sjukvården i Schweizfinansieras, även om han hävdar alt del inte finns några köer där. Han avstårfrån att erkänna att det är statens stöd fill kommunerna som har inneburit attkommunerna har måst höja sina skatter. vid budgetbehandlingen iriksdagen har vi kunnat konstatera att alltid har framlagt mycketmer långtgående förslag till nedskärningar i stödet lill kommunerna än dem somregeringen har föreslagit. Närman höjer kommunalskatten och landstingsskatten kanske detta i och för sig inteupplevs som särskilt positivt, men man måste ju ändå alltid tänka på vad manfår för skattepengarna. De går fill en samhälleligt betald sjukvård, kommunalbarnomsorg och en lång rad socialt viktiga åtgärder, som är viktiga också föraft man skall kunna driva näring och för aff människor skall kunna ha def braöver huvud taget. Ur den aspekfen är naturligtvis dessa nytligheler nödvändiga. Såtill frågan om 31,6 milj. kr. eller någon annan summa. Trots allt är det ju enviss skillnad. Att ni sedan i andra avseenden har stött förslaget om 100 milj. kr.är en annan sak, men här föreligger alltså skillnader i arbetsmarknadspolitiken.Märk def hemma i ! Anf.67 (): Inledningsvis är def kanske lämpligt aft påminna om denregionalpolitiska debatten i kammaren . Denekonomiska utvecklingen och socialdemokratins politik kom väl fram i dennadebatt och kan också vara en lämplig inledning fill Norrboffensde-batten. Dentredje vägens politik med arbete åt alla, en rättvis fördelning och en godekonomisk fillväxt utgör själva grunden för aft skall kunna vändautvecklingen. Struktureni och de problem denna medför för de enskilda människorna är välkänd, inte minst här i där svårigheterna i länet varit en ständigtåterkommande fråga. Defär därför glädjande att vi nu kan se en klar förbättring av arbetsmarknadssituationenoch atf ett nytt näringsliv är på väg aff växa fram. intervju i sade länsarbetsdirektören : "-------------------- Norrbottensjuder av ett intresse som aldrig fidigare för nyföreta gande. Defavspeglas i de många ansökningarna om regionalpolifiskt stöd och 'starta egel'-bidrag. Här intar en tätposition bland 84 skogslänen." Svårigheternai är emellertid långt ifrån övervunna - är de statligabasförefagen dominerande. Behovet av fortsatt marknadsanpassning beräknasmedföra att antalet sysselsatta minskar med 2 200 personer fram till år 1992.Den i övrigt positiva utvecklingen i är sårbar och kräver fortsattastimulanser med långsiktig inriktning. Delär mot denna bakgrund man skall se regeringens förslag om särskildaregionalpolifiska insatser i Norrbollens län. Förslagen har utarbetats isamverkan mellan nio departement. Riksdagenhar att behandla dessa samlade åtgärder för . Förslagenhar behandlats i flera av utskott. Företrädare för de olikautskotten kommer aft vidareutveckla de konkreta förslag som behandlas. Själv kommerjag att uppehålla mig vid de delar som behandlas i arbetsmarknadsufskotfefsbetänkande nr 19. Förslagen i propositionen har två huvudsyften. För det förstagörs insatser för aff möta de omedelbara omsfällningsbehoven vid de statligabasindustrierna. Def handlar här framför allt om arbetsmarknadspolitiskaåtgärder. Dessa syftar fill att lindra och motverka de negafiva effekter somkan uppstå för de enskilda som berörs av neddragningarna, men innefattar ocksååtgärder som syftar till aff stödja en positiv sysselsättningsutveckling pålängre sikt. Fördel andra vidtas - och här ligger tyngdpunkten - långsikliga åtgärder förkompetensutveckling och allmän näringslivsulveckling. Denna långsiktigainriktning kompletteras med olika åtgärder som direkt innebär nyaarbetstillfällen, bl. a. genom lokalisering av statlig administrafivverksamhet. Inlandefs problem uppmärksammas också genom en rad åtgärder. Detnu aktuella åtgärdspaketet kan infe ses isolerat från övriga insatser som hargjorts - och som görs - för . Mycket betydande insatser hargenomförts av statsmakterna . Detta gäller både ordinarieinsatser och särskilda åtgärdspaket. Jag vill i delta sammanhang peka på enviktig tendens när det gäller insatserna i . Tyngdpunkten hartidigare legat på kortsiktiga åtgärder framför allt inom def arbetsmarknadspolifiskaområdet. De borgerliga regeringarna lade fram åtgärdspaket 1979 och 1982,vilka innehöll vissa långsiktiga åtgärder. Jag vill dock påstå att vändpunktenkom då arbetarrörelsen i efter ell omfattande arbetepå basplanet lade fram en plan för sysselsättning och utveckling i Norrbollen.Planen låg till grund för regeringens och beslut atl satsa 4miljarder kronor på utveckling i länet. Betydande insatser gjordes för attklara omställningen i malmfälten, men dessutom gjordes kraftfulla insatser påinfrastruktur, forskning och utveckling samt på utveckling av ell nyttnäringsliv. Tillde särskilda insatser som här nämnts kommer ordinarie program inom bl.a.arbetsmarknads- och regionalpolifiken. Inomarbetsmarknadspolitiken har en markant omsvängning i skett.Beredskapsarbeten och andra sysselsättningsskapande åtgärder har minskatskraftigt. Inriktningen är i stället att se till de arbetskraftsresurser manhar och atf utveckla dessa, t. ex. genom arbetsmarknadsutbildning. Enförsöksverksamhet bedrivs i östra med en friare användning av dearbélsmarknadspoliliska medlen. Dessa används bl. a. förulvecklingspro-jekl föratl stärka nya och etablerade förelag. Särskildaregionalpolitiska insatser i m. m. Särskilda regionalpoUtiskä insatser i länm.m. På regionalpolitikens område har över 200företag i länet fått lokaliseringsstöd och offertstöd som beräknas medföracirka 1 700 nya arbetstillfällen. har fått kraftigt förstärktaresurser: totalt har man disponerat över 400 milj. kr. De nu aktuella förslagen beträffande bör - somutskottet framhåller - ses som komplement och vidareutveckling av tidigaregjorda insatser. Förslagen innebär i sammanfattning följande. För arbetsmarknadspoUtiska åtgärder riktade lill främst deenskilda människor som berörs av sysselsättningsminskningarna föreslåssammanlagt 216,4 milj. kr. För kompetensutveckling föreslås insatser inom utbildnings-och industridepartementens områden om sammanlagt 241 milj. kr. För det förstaföreslås insatser för utbildning och teknikspridning som direkt skall kommahela länet till del. För del andra föreslås en kraftig satsning på forsknings-och utvecklingsverksamhet med tyngdpunkten lagd på högskolan i . För näringslivsutveckling föreslås sammanlagt 169 milj.kr. Inom denna ram föreslås bl.a. fortsatt utveckling av rymdverksamheten iKiruna, utökade prospekteringsinsatser i länet, ett treårsprogram för intensifieratskogsbruk samt ett utvecklingsprogram för sågverks- ochfrämanufakfur-indusfrin. Vidare föreslås atf 30 milj. kr. anvisas för atf förstärkafillgången på riskkapital i .