prot · GB09110 · 1987-12-31 00:00:00 — Jag är inte sä säker påatt de förstår att den kön är ett uttryck för en socialt känsligbostadspolitik. Jag ber att få instämma i om bifall till de moderata reservationerna. Anslag Ud bostadsförsörjningen m. m. Anslag tid bostadsförsörjningen m. m. 17KARL-GÖRAN BIÖRSMARK (fp): Den enskilde måste kunna påverka och så långtmöjligt förverkliga sina egna idéer och önskemål vad gäller det egna boendetoch den egna boendemiljön. Det finns dock en risk för att starkaorganisationer kör över den enskilde. Organisationerna är förvisso en viktigdel av vårt samhällsliv - fria och livskraftiga organisationer årenförutsättning för en väl fungerande demokrati. Statsmakterna har uppmuntratframväxten och bibehållandet av ett rikt och varierat föreningsliv. Ett sarnhälle med mycket starka organisationer äremellertid inte helt problemfritt. Den enskilde individen kan lätt komma ikläm. Intresseorganisationerna har fält alltmer myndighetsliknandeuppgifter, och uppgörelser mellan staten och organisationerna blir alltvanligare. Organisationernas roll pä bostadssektorn är särskilt omfattande.Utöver representation i statliga kommittéer och offentliga organ harorganisationerna även givits utrymme i den dömande makten. När det gäller myndighetsliknande funktioner som undersenare är har tilldelats intresseorganisationerna kan nämnas atthyresgäströrelsens godkännande, s. k. hyresgästintyg, i regel krävs förbygglov då en fastighetsägare vill bygga om sin fastighet. Vi menar alt vidutfärdande av hyresgästintyg bör i stället den mening gälla som företräds av enmajoritet av de boende i den berörda fastigheten. Stödet till ombyggnad och underhåll bör utformas så attdet blir mer förmånligt att göra en mera varsam upprustning, vilket oftaöverensstämmer med hyresgästernas egna önskemål. Det är därför angeläget att gede hyresgäster som berörs större möjligheter att påverka detta. Detta inflytande bör dock, som jag har påpekat, utövas avde hyresgäster som berörs av ombyggnaden, och inte av hyresgästorganisationen.Vi anser således att det s. k. hyresgästintyget, som normalt krävs för att manskall fä byggnadslov för åtgärd utöver lägsta godtagbara standard, bör utfärdasav de berörda hyresgästerna. På samma sätt bör ombyggnadslån för hyreshusnormalt beviljas endast om de berörda hyresgästerna tillstyrker ombyggnaden. För ombyggnad inne i lägenhet bör normalt krävas attlägenhetsinnehavaren har tillstyrkt ombyggnaden. Det borde egentligen vara ensjälvklarhet. Underhåll såsom byte av avloppsstammar måste givetvis kunnautföras, men byte av t. ex. köksutrustning bör endast kunna ske om hyresgästenaccepterar detta. Vi tar uppdetta i reservation 52, som jag yrkar bifall till. Många smålägenheter har försvunnit genomlägenhetssammanslagningar i samband med ombyggnader. Det har berörts tidigarehär . Efterfrågan på smålägenheter har ökat, inle minst därföratt många ungdomar gärna efterfrågar mindre lägenheter vid sitt inträde påbostadsmarknaden. Det är därför nödvändigt att spara smålägenheter vidsaneringar. Endast i undantagsfall, exempelvis i bostadsområden riied heltövervägande andel smålägenheter, kan motiv finnas till att lägga sammanlägenheter. I normalfallet bör ombyggnadslån emellertid inte utgå till detta.Jag yrkar bifall till reservation 55, som berör detta ämne. Jag villsamtidigt gärna låta kammaren få ta del av en undersökning som någraungdomar har gjort i . Det är några ungdomar från som har gått ut till de största gymnasieskolorna där - DeGeerskolan, Kungsgårdsskolan och Hagaskolan - och tillfrågat ungefär 1 000elever om deras framtida boende. De har frågat: "Planerar du att flytta till en egenlägenhet ?" under det'att 60 %säger nej. Den andra frågan lyder; "När du skaffar lägenhet -hur stor lägenhet tror du ätt du då kommer att vara intresserad av?" 40 %säger ett rum och kök. Det är just de lägenheterna som det är så ont om. Den tredje frågan var följande; "Hur tror du att duhar den största chansen att få tag på en lägenhet?". tror att de kanfå den genom bostadsförmedlingen. anser att det är genom annonser - och iövrigt genom andra kontakter. Man har således inte så stor tilltro till attbostadsförmedlingen över huvud taget skall kunna hjälpa till. Det är baraungefär var tionde som tror att bostadsförmedlingen skall kunna hjälpa. Det ärdärför som tycker att bostadsförmedlingen fungerartillfredsställande. Ytterligare en fråga gällde hur man bedömde sina egnachanser att få tag på en bostad. säger att de chanserna är dåliga ellermycket dåliga. Från sida har vi varnat ochsagt att man inte skall slå samman lägenheter så att små lägenheter försvinner.Det har varit förgäves. står vi där med problemen. Konkurrensen och trycket från fritidsintressena harorsakat många problem i våra kust- och skärgårdssamhällen. Jag har fått mångasignaler om detta från kustbor i . Det allvarligaste problemetär kanske den avfolkning som blir en följd av att allt fler bostäder köps uppför fritidsboendet. Den bofasta befolkningen har ofta inte tillräcklig köpkraftför att kunna förvärva fastigheter som blir till salu. De trängs därigenomalltmer bort från kusten och kustsamhällena. Det behövs därför åtgärder som på olika sätt säkrar depermanentboendes möjligheter att bo kvar i de samhällen som är utsatta för ettstarkt tryck pä fritidsintressen. Det gäller dels att ställa mark tillförfogande för såväl ny permanentbébyggelse som för fritidsbebyggelse, dels attge den bofasta befolkningen samma lånemöjligheter vid köp av befintUga hus somvid nybyggnad. Jag yrkar bifall till reservation 63 som berör detta. har på bostadsutskottetsförslag beslutat om höjningar av ramen för kulturhistoriskt värdefullbebyggelse. Behovet av medel för insatser på detta område överstiger emellerfidfortfarande den tillgängliga ramen för beslut om tilläggslån. Enligt vår meningär det mot denna bakgrund lämpligt att i förhållande till regeringens förslagöka ramen för kulturhistoriskt värdefull bebyggelse med 11 milj. kr. Pengarnabör i första hand användas till ett ökat stöd för grundförstärkningar ikulturhistoriskt värdefull bebyggelse Öch arkeologiska undersökningar isamband med bostadsbyggande. Detta tas upp i reservation 74, som jag yrkarbifall tUl. Reservation 76 berör arkeologiska undersökningar ochföreslår ett ökat anslag pä 5 milj. kr. Jag yrkar bifall till denreservafionen. Det är bra att regeringen nu äntligen tarproblemet me'd radon i våra bostäder på allvar. Det är hög tid att startakampen mot radon i våra bostäder. Radonet är med stor säkerhet det störstastrålningsproblem vi Anslag tid bostadsförsörjningen m. m. Anslag tid bostadsförsörjningen m. m. har i värtland. Många människor vistas i sina bostäder med höga radonhalter under en stordel av dygnet. uppskattade att det fanns över35 000 lägenheter som låg över högsta tillåtna radondotterhalt på /m'.Det verkliga antalet lägenheter är förmodligen betydligt större. Det finns t.ex. ca 300 000 hus byggda i bläbetong i landet. Därutöver kommer den kanske största orsaken till oro,markradonet, som uppmätts i mycket höga halter. I bostäder byggda på uranrikgranit och rullstensåsar har man uppmätt radondotterhalter på långt över 400Bq/m. Mätresultat frän sådana områden har visat att halter på mellan 1 000 och4 /m"* förekommer. Ännu högre värden har också registrerats. Vi kaninte acceptera en radonhalt på /m'. Vi menar att det är viktigt att fåned radonhalten i våra bostäder långt under det värdet. Jag yrkar än en gäng bifall tillreservationerna 74 och 76 och fill övriga reservationer som stårbakom. Under detta anförande övertog talmannen ledningen avkammarens förhandlingar. 18 (): Jagvill inledningsvis säga att jag inte ämnarta i anspråk de som jag står antecknad för på talariistan. ordförande nämnde i sitt inledningsanförande kommer jag imitt anförande att ta upp frågor om miljö och kvalitet i bostadsbyggandet. Larmrapporterna om dåliga bostäder kommer allt tätare.Radonproblemet växer. Antalet fukt- och mögelskadade hus ökar. Felaktigisolering och bristfälliga ventilationssystem ger dålig luft, försämrarinomhusklimatet och gör allt fler bostäder osunda. Vad som sagts talar för att större uppmärksamhet måsteägnas åt miljöfrågorna i samband med boendet. En sund bostad i en god miljö ärav utomordentlig betydelse för människors livskvalitet. Problemen med de sjuka husen och bristerna imiljonprogrammet kräver betydande upprustningsinsatser för framtiden. Denaccentuerade bostadsbristen ger belägg för ett klart ökat behov avnyproduktion av lägenheter. Vi står således inför en ny byggvåg. Det vore förödandeatt i ett sådant läge återigen begå samma misstag som gjordes närmiljonprogrammet startade. Då sattes ett snävt kvantitetstänkande framförkvalitet i det som byggdes. Det är mycket av den socialdemokratiska filosofindå som gett oss dagens problem med de dåliga husen. Vi menar att det nu är hög tid att gå på offensiven förökat kvalitetsbyggande och för en bättre boendemiljö. Dessa för livskvalitetenför varje människa så vjktiga boendemiljöfrågor måste fram i rampljuset. Om viinte snabbt lyckas med att föra.in ökade kvalitets- och miljökrav i byggandet,kommer koncentrations- och flyttlasspolitiken på nytt att frammana ett kvantitetstänkandeframför kvaUtet, som innebär fortsatt dåliga boendemiljöer och en orimligbostadssituation för allt fler människor i vårt land. Det måste vara en angelägenhet för alla attdelta i en process som leder oss bort från allt fler sjuka hus. En process somför oss till ett sunt och trivsamt boende, ett ökat kvalitetstänkande måsteprägla alla bostadspolitiska beslut och genomsyra hela bostadssektorn.Regeringen och bostadsministern bör omgående inleda denna process med attsamla sig till ett åtgärdsprogram för ökad kvalitet i boendet. Vi i har i våra bostadspolitiska motioner talat omvad ett sådant åtgärdsprogram bör innehålla. Vi har från i våra motioner ocksåtagit upp ett annat problem, som gäller det allt sämre VA-nät som vi har här ilandet. Jag vill något kommentera också detta. I finns vatten- och avloppssystem av mycketvarierande ålder. I vissa städer är delar av VA-nätet , menden största utbyggnaden skedde . , då avloppsnätet i våratätorter i princip är färdigbyggt, är drygt hälften av avloppsnätet från mittenav 60-talet eller . Av alla kommunala försörjningssystem är VA-systemet detstörsta och mest kostnadskrävande. Det totala VA-nätet omfattar ,varav drygt hälften är avloppsledningar. Den mest sårbara delen av avloppsledningarna,som till består av betongrör, är till sin huvuddel mer än 20 årgammal. Ungefär hälften av avloppsnätet är eller tidigare. Betongrör har en begränsad livslängd. Redan efter 20 årbörjar problem uppträda, ledande till snabbt ökande kostnader för underhåll ochreparationer. Den maximala livslängden har antagits till 100 är. 20-100 årefter det att nät har anlagts måste således ett växande antal reparationerföretas för att till slut bli sä omfattande och kostsamma, att renovering ellerutbyte framstår som det enda möjliga. För att inte viktigt samhällskapitalfortgående skall förstöras, är det viktigt att nu ta tag i situationen och inteskjuta allt större reparationsbehov framför sig. En målmedveten upprustning och förnyelseförutsätter en god överblick över existerande system. En sådan överblick finnsinte i många tätorter. En viktig uppgift är därför att kartläggaavloppssystemens utbredning och tillstånd och identifiera de system som måsteges förtur. Det är viktigt att inte åtgärda endast begränsade ledningssträckorutan hela system. Erfarenheten visar att partiella åtgärder lätt leder tillhögre belastning och starkt ökande skador i de icke åtgärdade delarna av ettföråldrat system. Skall inte avlopps- och färskvattensnäten snabbtförsämras, krävs att underhåll och renovering håller jämna steg med slitage ochförstörelse. Med nuvarande förnyelsetakt ersätts avloppsrör méd en fysisklivslängd av 10-100 är i en takt som förutsätter hållbarhet. Detbehövs alltså en mycket kraftig förstärkning av underhållet av VA-nätet påmånga håll i landet. Den misshushållning som följer med bristande underhåll avVA-nätet visar sig dels i slöseri med våra vattenresurser och i negativamiljöeffekter till följd av översvämning i reningsverk och läckage avgrundvatten, dels i högre kostnader sett över en lägre tid. Vattenledningssystemen läcker i genomsnitt ut drygt20 % av vad som lämnar vattenverket pä väg till konsumenten. I vissa kommunernår så litet som användarna, men kunderna debiteras för den totalt utpumpademängden enligt självkostnadsprincipen. Anslag tid bostadsförsörjningen m. m. Anslag tid bostadsförsörjningen m. m. Prot.1987/88:110 Vattenmängden i avloppssystemet vid reningsverken kan i gengäldgenom ' inläckage och infiltration i läckande fogar och sprickorvara två till större än den mängd som tillförs systemet frånkonsumenterna. Läckagen skadar grundvattnet och medför i allvarligare fall riskför överströmning i dricksvattensystemet. De alltför stora vattenmängderna ireningsverken leder till överbelastningar och försämrar reningseffekten. Manräknar med 21 000 driftstörningar bara i avloppsnäten till enkostnad av . per gång, dvs. Det går påsikt inte att bortse från risken för direkta katastrofer med sammanbrott avledningsnät i tätorter som har gamla ledningssystem. avloppsledningsnätet är 30 000-35 000 km underde närmaste decennierna aktuella för utbyte. För den allra äldsta delen avnätet är förnyelsebehovet särskilt stort. Bedömningar i branschen pekar på attminst i förnyelseinsatser inkl. renovering,ombyggnad och nybyggnad skulle behövas för-att man skulle komma upp till enacceptabel nivå. Vill man dessutom ta igen gamla försummelser, krävs ettomkring dubbelt så stort belopp. Värdet på det svenska ledningsnätet ifunktion är sannolikt . Det är,alltså ett stortsamhällskapital att försvara mot nedbrytning. Nuvarande renoveringstakt om 150milj. är under alla förhållanden orimligt låg. Ett målmedvetet åtgärdsprogram för att undanröja det hotsom ligger i ett framtida sammanbrott av det svenska VA-systemet och attsystematiskt ta igen eftersläpningen skulle t. ex. kunna rikta in sig på attfram 2 000 i första hand förnya den del av avloppsledningssystemet somär anlagd . Ett program bör omfatta finansiella frågor, möjligheternaatt i sammanhanget utnyttja beredskapsarbete samt miljöfrågor i vid mening ochi arbetsmiljösammanhang. Det skulle utgöra en grund för industrins inriktningoch för utbildningens dimensionering. Det bör särskilt framhållas attkompetensen ute i kommunerna i dessa frågor måste upprätthållas. Det behövs i kommunerna inte enbart en inventering för attklarlägga behovet av underhåll när det gäller VA-näten. Det måste ocksåklarläggas hur kommunerna skall kunna få ekonomiskt utrymme för insatserna.Därvid bör påpekas att kommunallagen ger kommunen rätt att ta ut avgifter somgör det möjligt att långsiktigt försvara investeringarna på detta område. Detta var några av de frågor som jag harvelat beröra. Avslutningsvis vill jag yrka bifall till de reservationer som harundertecknats av och mig och som återfinns i utskottetsbetänkande. 19 (vpk): Även jag vill anmäla att jag nog ser mittinlägg i debatten mer som ett försök till en halvering av den taletid som jaghar begärt, om talmannen tillåter. 1 etttidigare anförande har utvecklat vpk:s övergripande principiellasynsätt pä hur en social bostadspolitik skall utformas. ocksåklargjort vårt partis ståndpunkter kring allmännyttan. 42 därför i mitt debattinlägg med atttala för ett antal vpk-reservationer till P'"- 1987/88:110 I envpk-motion från allmänna motionstiden har frågan om ätt ändra Anslag tid bostadsförsörjningen m. m. reglernaför bostadslån så att de kan omfatta även anskaffande av vätgasutrustningtagits upp. Denna motion följs upp i reservation 46 till detta betänkande. Bakgrunden till kravet på bostadslån är dels behovet avatt installera miljövänlig teknik i våra bostäder, dels de ganska storainvesteringskostnader som en sådan anläggning drar. Vätgasteknikensutomordentliga miljöegenskaper har utförligt skildrats i motionen. Jag villhänvisa till denna. Reservationerna 51 och 77 av hänger samman påså sätt att vpk menar att i princip bör normalt underhåll inte fä finansierasgenom räntebidrag. Vi menar att så har skett . Reglerna böralltså skärpas. inser vi från vpk att det kan finnas särskilda behovav åtgärder inom bostadsområden som byggts mycket hastigt, som av skildaanledningar inte byggts färdiga och där kostnaderna för ett kompletterandebyggande rimligen inte kan bäras av vare sig hyresgästerna eller fastighetsägarna.I reservation 77, som har ingetts under förutsättning av bifall tillreservation 51, begär vi därför en översyn av reglerna förtilläggslånegiv-ningen. I reservation 65 framhålls nödvändigheten av attallmännyttiga bostadsföretag fär möjlighet att förvärva ytterligarefasfigheter. Ett sådant stöd skulle också enligt vpk;s mening kunna motverkakontorisering och att hyresrättsfastigheter omvandlas till bostadsrätter.Detta föreslog för övrigt även bostadskommitténs s-vpk-majoritet. I reservation 67 föreslås att en låneform skall inrättassom ger kommunerna låg och garanterad ränta vid kommunala förköp. Det voreutomordentligt värdefullt om en sådan lånemöjlighet öppnades inte minst för attstärka kommunernas möjlighet att aktivt utnyttja den kommunala förköpsrätten.Dessa län bör också kunna övertas av de allmännytfiga bostadsföretagen videventuella vidareförsäljningar till dessa av förköpta fastigheter. Reservafion 80 handlar om de ekonomiska villkoren förradonbidraget. Där anser vi frän vpk att den övre gränsen för bidrag bör höjastill . Reservation 83 syftar till att en mer systematisk kartläggningav radonförekomsterna skall komma till utförande. Regeringen bör ges i uppdragatt utarbeta och lägga fram ett förslag till saneringsprogram på det härområdet. Slutligen vill jag beröra reservation 84, som tar uppbehovet av ett saneringsprogram för radon i flerbostadshusen. Det är märkligtatt förslag för flerbostadshusen saknas. Behovet av insatser är sannolikt likastort i dessa som i småhusen. kommunisterna har i motion Bo521och i reservation 84 krävt ett förslag till saneringsprogram från regeringen idenna fråga. Jag vill slutligen, herr talman,yrka bifall till reservationerna 46, 51,77,65, 67, 80, 83 och 84. 20RUNE (): Jag skall i mitt inlägg ta upp och kommenteranågra av de reservationer i betänkande 10 som återfinns fr. o. m. reservation57 t. o. m. reservation 103. Prot.1987/88:110 Moderater och folkpartister vill avveckla lånen tillbarnfamiljer för köp av 28 april1988 ' egnahem. Dessa lån beslutades av sedan.De ger ~~, TZ möjlighet för barnfamiljer att få statligt lån vid förvärv av äldreegnahem. AnslagUU bostadsfor- /, . , .. J . u / -,- a ,- - , . .° Detta har inneburit att mängabarnfamiljer med laga inkomster har fatt ' ° ' ' möjlighet att förvärva störrebostäder, och dessa lånemöjligheter bör givetvis vill införa ett behovsprövat stöd till ungdom vidförvärv av äldre egnahem. Detta avstyrks av utskottet, men jag vill hänvisatill det förslag till bosparande som finns i kompletteringsprppositionen. Moderater och folkpartister vill införa lån till bofastbefolkning vid förvärv av bostadsfastigheter. Detta skulle gälla främst ikustsamhällena, där trycket från fritidsintressena är hårt. Jag kan hålla medom att detta tryck finns, och det ökar oroväckande snabbt. I förra veckanförekom uppgifter i massmedia att ett litet äldre bostadshus med tomt på ca 100m i Hasselösund på hade sålts för 1,65 miljoner. Sådana priser är detomöjligt för bofasta att hänga med på. angeläget att samhälletmedverkar till att inte våra kustsamhällen utarmas på bofast befolkning i deområden där trycket från kapitalstarka köpare är stort. begärde ocksådärför en utvärdering av förköpslagstiftningen på detta område, ochden frågan är nu föremål för behandling i . Vpk vill införa stöd till allmännyttan för förvärv avfastigheter. Där anser utskottsmajoriteten att allmännyttan, för att klara sinavsedda roll, kan verka på bostadsmarknaden på lika villkor som andra.Acceptabel neutralitet föreligger på detta område. De borgerliga partierna yill försämra situationen förhyresgäster och ungdom på olika områden. De vill slopa hyresrabatter,återflyttningsbidrag, ungdomsbostadsstöd, förnyelsebidrag och minskaräntebidragen. Dessa krav avvisas av utskottet. ondgjorde sig i sitt inlägg över de långaköerna av ungdomar som vill ha bostäder. Hennes inlägg var mycket avslöjandevad gäller syn på ungdomarnas bostadssituafion. Hon tycker inteatt ungdomarna skall ha bra lägenheter nä:r de skaffar sin första bostad. Dekan bo i mindre och billigare lägenheter. Men många ungdomar vill naturligtvisha lägenhet därför att de vill bilda familj och skaffa barn. Hennes anförandeavslöjar verkligen hur ser på detta. Vpk vill att staten helt tar över kostnaderna förbostadsanpassningsbidra-getoch hissinstallationer. Kommunerna står för . Utskottet tycker att denna uppdelning är rimlig och vettig. Staten kan ochskall inte detaljstyra kommunerna i alla frågor. Lokala opinioner får härpåverka kommunpolitikerna. Radon i bostäder behandlas i betänkandet. Bidrag införsför åtgärder i drabbade egnahem med . Med drabbade bostäderavses bostäder med en radondotterhalt överstigande 400 bequerel per m-*. Efterombyggnad skall värdet vara /m. Dessa värden är provisoriska och anges avsocialstyrelsen och statens planverk. Kartläggning av radonförekomsten skallutföras av kommunerna med bistånd av statliga myndigheter. Trots att bidraget i stort stämmer med önskemål som ihöstas framfördes 44 från , vill nuöka bidraget till , och till 20 000kr. Vpk ansluter sig som vanligt-till högsta budet. Detta är överbud, lagda ettvalår, och buden hade förmodligen hamnat 10 000 resp. 5 000 över regeringensförslag oavsett dess storlek. När det gäller sänkning av gränsvärden anser vi att degränsvärden bör följas som gäller med stöd av hälsoskyddslagstiftningen ochbyggnadslagstiftningen. Därigenom garanteras att eventuella nyariskbedömningar i dessa lagar vägleder bidrägsgivningen. tog i sitt inlägg upp förslaget att kommunernaborde få stöd för att åtgärda sina VA-nät. Jag tycker inte att staten skallstödja sådana förbättringar, utan det måste vara kommunernas sak att repareraoch byta ut sina gamla VA-nät. Det är lönsamt för kommunerna att göra detta,och jag förstår inte hur kommunerna kan vänta med dessa åtgärder pä det sätt degör. Räknar man på det hela finner man att det är mycket lönsamt att byta utgamla och läckande avloppssystem. och vill ändra reglerna för fukt- ochmögelskadefonden. Orsaken till detta anses vara en minskning av ansökningarnatill denna fond. Fonden utgör ett bra stöd för husköpare som drabbats av dessaskador. Nya faror uppmärksammas också utöver fukt och mögel, exempelvisepoxylim, och hus som är sjuka av olika anledningar. Det verkar behövas någonform av kontroll , som ger konsumenterna fullt skydd på detta område. motioner är skjutna och får prövas då. En orsak till nedgången av antalet ärenden kan också varaatt många ärenden görs upp innan anmälan sker. Självrisken fär anses rimlig idessa sammanhang, där det oftast handlar om avsevärda summor. Fonden avser attgä ut med en informationskampanj för att klargöra sin uppgift för allmänheten. Med detta, herr talman, yrkar jag avslag påreservationerna 57-103 och bifall till utskottets hemställan i dessa delar. Anslag tiU bostadsför-sörjningenm. 21INGELA () replik: Man kunde inte spåra någon större entusiasm iRune försvar av utskottets majoritetsförslag. Det kan jag förstå. Med130 000 ungdomar i bostadskö skulle inte heller jag slä mig för bröstet omdenna kö var resultatet av den politik jag hade fört. tog upp avveckling av lånen tillbarnfamiljer för köp av egnahem. I mitt inlägg sade jag att vi har föreslagitdels marginalskattesänkningar, dels en beskattning efter försörjningsbörda. Omvi i beskattningen tar hänsyn till hur mänga som skall leva på den lön som mantjänar i en familj, får också familjen större möjligheter att själv kunnabetala för sin konsumfion.