prot · GB0946 · 1987-12-31 00:00:00 — Å andra sidan ville infe attdet skulle vara en rättvisande bild. Han ville påstå något helt annat än detsom jag var ute efter. Jag vill bara notera aft för den vidare diskussionensskull i den här frågan måste man se citatet i sitt sammanhang. Annars blir alltfel. Överläggningen var härmed avslutad. Kammaren biföll med 134 röster mot 194 det av . överiäggningen framställda yrkandet om återförvisning av ärendet tillutskottet för ytterligare beredning, Återförvisningsyrkandet hade alltså bifallits mederforderligt antal röster, dvs, minst en tredjedel av de röstande. Meddelandeom kallelse till sammanträde medbostadsutskottet Beräkning av låneunderlag m. m. 8§ Meddelande om kallelse till sammanträde medbostadsutskottet - På begäran av bostadsufskoftefs ordförande får jag meddelaatt utskottets ledamöter kommer att kallas fill sammanträde . bostadsutskottets betänkande1987/88:6 om beräkning av låneunderiag m.m. (prop. 1987/88:48) och 1987/88:8 om beskattning avnaturaförmåner, m. m. 1987/88:52 delvis). Talmannen meddelade att betänkandenaskulle debatteras i angiven ordning och avgöras i ett sammanhang efter avslutaddebatt. Först upptogs till behandlingbostadsutskottets betänkande 6 om beräkning av låneunderlag m.m. Beräkningav låneunderlag m. m. 83 (): !' De smärre justeringar som regeringen gör ilånesystemet har vi från infe några större erinringar emot. De är i ochför sig motiverade. Meningen var, mot bakgrund av det utredningsarbete sombedrevs i bostadskommiffén,. att ett förslag om ett mera genomgripandelånesysfem skulle komma. Regeringen har tvekat. Enligt uppfattning är det, utifrån den besvärligabosfadsjDolifiska situationen som vi nu har, mofiverat aft göra engenomgripande reformering Beräkning av låneunderlag m.m. av detstatliga stödet fill nyproduktion av bostäder. Vi har angivit inriktningen på en sådan mera genomgripandereformering i vår mofion. Det innebär bl, a, följande: - Förenklade ochrner lätthanterliga villkor för bostadslånen, - Rättvisavillkor för hela landet vid nyproduktion av bosfäder, - Möjligheter aftminska statens bostadssubventioner, - Förutsättningarför en mer balanserad prisutveckling pä bostäder i koncentrafionsorter, De förändringar avortskoefficienfer som föreslås ser vi som ett första steg på vägen mot enavveckling. Vi menar att ortskoefficienterna bör avskaffas inom loppet av entreårsperiod. Det finns inga mofiv för att subventionera boendet mer ikoncentrafionsorter än på andra platser i landet. Det tillkännagivande som utskottet gör, bl. a. på förslagav en centermofion om att och kommuner får samma ortskoefficientsom , är klart motiverat. Det har också varit lätt att skapa fullenighet om det i bostadsutskottet. Det är bra. Jag ber med det anförda att få yrka bifalltill reservation nr 3 och i övrigt bifall fill utskotfsmajoritetens förslag ibostadsutskottets betänkande nr 6. 84INGELA (): Moderata samlingspartiet anser attbostadspolitiken skall syfta till att tillgodose enskilda människors önskemål ochbehov i fråga om bosfäder. Människor måste kunna välja aft bo i hyresrätt,bostadsrätt eller med äganderätt. Människor måste också kunna välja enbostad,som passar dem i fråga om storlek, standard, utrustning, läge och pris.Det är först när människor verkligen har denna valfrihet som man kan fala om enfungerande bostadsmarknad. har vi inte en fungerande bostadsmarknad. Densocialdemokratiska bostadspolitiken består av en uppsjö av regleringar ochbestämmelser som hindrar människor från att få den bostad de egentligen skullevilja ha. -I stället har vi en bostadsmarknad som kännetecknas av långa köer,frögrörlighet, regional obalans och en omfattande byråkrati på alla nivåer.Dessa problem försöker socialdemokraterna vanligen lösa med nya regleringar ochbestämmelser, som ytterligare snedvrider bostadsmarknaden och som dessutomgenom sin ryckighet leder till svårigheter för inblandade parter att planeraoch veta vilka regler som egenfiigen gäller. I stället för att producera bostäder ufifrån de enskildamänniskornas önskemål har vi en bostadsproduktion som är styrd av centralauppfattningar av vad människor bör vilja ha och av ett länesystem somförhindrar experiment och nytänkande och som ger det byggande som enligt bestämmelsernager det bästa belåningsvärdef. Lånesystemet är dessutom så krångligt ochsvåröverskådligt att byggföretagen tvingas anställa särskilda lånebyråkraferför aft klara av pappersexercisen. Regeringen föreslår nu i sin proposition vissa marginellaförenklingar. Vi har naturligtvis ingenfing emot att krångliga sysfemförenklas, men förbätt- ringarnaär så små att de på inget sätt ändrar vår grundläggande kritik mot helalånesystemet. Vi har i stället föreslagit en modell med räntebidragsberättigadebostadslån i form av enhefslån per lägenhet. Om lägenheten sedan visar sigkosta mer än vad som täcks av enhetslånef får resterande behov av medel lånasupp till marknadsränta. En fördel med denna modell är att största delen av den nuvarandelånebyråkrafin skulle kunna avvecklas och ersättas av en vanlig kreditriskprövningi kreditinstituten. Prövningen av om enhefslån - och därmed också räntebidrag -skall utgå kan enligt vår mening överföras fill bottenlåneinstif u-ten. Detinnebär att bostädsverkets och länsbostadsnämndernas arbete skullerationaliseras högst väsentligt. Statens bostadsfinansieringsaktiebolag skullekunna avskaffas. Om lånebyråkratin förenklas så minskar också den totalaproduktionstiden för ett bygge. Eftersom tid är pengar borde en rejälförenkling av lånesystemet leda fill att de totala kostnaderna för byggandeskulle kunna pressas ytterligare. Vi kan inte bara kräva att byggföretagenskall stå för all produktutveckling för att hålla byggkostnaderna i schack. Detär hög tid att också kräva en rejäl produktutveckling i den statligabyråkratin. Men den största fördelen med vår modell är att om deninförs blir det viktigt för byggarna att lyssna på vad enskilda människor villha för bostäder. Den centrala styrningen av bostadsproduktionen och byråkratersoch administratörers uppfattningar om vad som är bra för människor ersätts avmänniskornas egna bedömningar av vad som är bra för dem. Lånesystemet är därfören vikfig pusselbit i arbetet på att få en fungerande bostadsmarknad. Jag yrkar bifall till den moderata reservationen. Beräkning av låneunderlag m. in. 85KARL-GÖRAN BIÖRSMARK (fp): Dagens bostadspolitik bygger på omfattandesubventioner och starkt styrande regleringar. Denna polifik har infe visat sigframgångsrik, vilket det finns klara och tydliga tecken på i dag.Subventionerna utgör en . hård belastning på statsbudgeten och bidrar därmed tillett högt skattetryck. bidrar de fill en stark konsumtionsstyrning.Effekterna av detta blir bl. a. aft vissa bostadstyper gynnas - andramissgynnas. Detta sker på ett godtyckligt sätt. Subventionerna kan oftakapitaliseras bl. a. vid försäljning och vid svarta lägenhetsaffärer, vilka , som vi alla känner till, är mycket vanliga. Dessutom bidrar subventionernatill att byggkostnaderna pressas upp. Aft så är fallet har bl. a. påpekats av den arbetsgruppinom vars uppgift varit aft föreslå förenklingar och sådanaförändringar som begränsar anpassning av subvenfioner tillkostnadsutvecklingen. 1 departementsskrivelsen Bo 1987:3 med titeln att beräkna låneunderlag och räntebidragsunderlag för bostäder, finnervi bl. a. följande: "Det finns anledning att anta att subventioneringenav markvärden driver upp markpriserna särskilt i fråga om småhus." Ja - man påstår t.o.m. att i vissa fall, med högalägestillägg, blir räntebidragsunderlagef högre än kostnaden. Man påstårvidare - och det är intressant - att mycket talar för att 6 protokoll 1987/88:46 Beräkning av låneunderiag m.m. överkostnadsprövningenhar negativa effekter på bostadsbyggandet. Den kan leda fill, heter det, att "projekt med högaöverkosfnader kan vara billiga i fråga om både investeringar och drift ochunderhåll som projekt med låga överkostnader kan vara dyra; att låneunderlagen och därmed räntebidragen i vissa fallhar drivits upp av kosfnadsprövningen; för att minska överkosfnaderna hartillägg gjorts fill låneunderlagef utan att det hade varit nödvändigt för attgenomföra projekten." Vi har från påtalat justdessa ej önskade effekter av dagens genomreglerade bostadspolifik. De signalersom prisbildningen ger oss på andra områden har när det gäller bostadspolitikenhelt satts ur spel och lett fill oönskade effekter. Det är därför lovvärt att regeringen riutagit initiativ till aft försöka utarbeta förenklingar. Dock måste jag säga blir litet besviken, när man finner att arbetsgruppens förslag, när det hargranskats av bostadsministern, utmynnar i en mager, urvattnad proposition.Dessutom späder bosfadsministern på subventionerna med ytterligare 75 milj. kr.med sitt förslag. Det påstås ibland aft bostadssubventionerna har positivafördelningseffekter, men det är ytterst tveksamt om så är fallet.Subventionerna är ganska jämnt fördelade på olika typer av inkomsttagare.Dessutom bidrar de till regionala obalanser genom aft omfattande subventioner,som betalas av alla skattebetalare, utgår i allt större omfattning till deexpansiva tätorterna. Detta innebär i sak en omfördelning av resurser frånskattebetalare i glesbygd till storstadsområdena. Detta är enligt mittförmenande en alltför sällan uppmärksammad, men mycket allvarlig, svaghet i detnuvarande bostadssubvenfionssysfemet. anser att åtgärder måste vidtas för att manskall åstadkomma ett mindre komplicerat och mindre styrande regelsystem påolika områden inom bostadspolifiken. Den fidigare nämnda arbetsgruppen harockså föreslagit'detta på en rad områden, förslag.som även ställersig bakom. Det gäller exempelvis lägesfillägget. Det råder enighet i utskottetom att denna subventionering fill icke-produkfiva investeringar kan varaprisdrivande och därför bör slopas. Majoriteten i utskottet anser dock att detinte är så bråttom med några förändringar utan föreslår i stället en successivavtrappning. menar dock aft det inte finns några tungt vägande skälatt låta denna subventionering fortsätta utan den bör i stället upphöra frånden . Vi har en stark efterfrågan på bosfäder i centrala lägenmed åtföljande överhettning. Något skäl kan jag inte finna att i dennasituation företa en stegvis avveckling av lägestilläggen - en uppfattning somvi för övrigt delar med bostadsdepartementefs arbetsgrupp. Jag yrkar bifalltill reservation 5. Vidare anser folkparfiet att det finns anledning aftbegränsa systemet med ortskoefficienter. Enligt statens institut förbyggforskning är det tekniskt svårt att spegla kostnadsskillnader med ettortskoefficientsysfem. med s. k.buffertzoner är exempel på detta. Även här föreslår alltså folkpartietförenklingar. Ortskoefficienfer bör i princip bara omfatta inland,enligt vår mening. Utskotfsmajoritetens förslag innebär dessutom att subventionernafill bostadssektorn enbart på detta område ökar med 35 milj.' kr. Folkparfietyrkar avslag på detta förslag och bifall fill reservafion 6. Mycket behöver göras inom bostadssektorn vad gälleravreglering och subventionsminskningar. Att regleringar och förordningar avallehanda slag snedvrider marknaden och leder till oönskade konsekvenser finnsdet många bevis på. Regeringens tveksamhet att åstadkomma förändringar ärpåtaglig. Det bekräftas i proposition 48. Jag vill ge ett exempel: Bosfadsstyrelsen har bl. a, omformat grundbeloppen tillett antal schabloner, omkring 175 olika sådana, som måste beaktas vidframräkningen av låneunderlaget . Den arbetsgrupp jag tidigare nämntföreslår förenklingar, färre detaljregleringar och därmed mindre byråkrati,genom att bl. a. föreslå en niinskning av antalet schablonbelopp från 175 tillca 30. Men bostadsministern tvekar och vill tydligen tänka några varv till.Alltså -handlingsförlamning. Hans förslag innebär' - vad avser beräkningen avbyggkostnader - såväl ökade statsfinansiella utgifter som ett bibehållande avnuvarande komplicerade beräkningsmetod. har i sina reservationer till betänkandet1987/88:6 velat peka på några framkomliga vägar vad gäller avregleringar ochsubventionsminsk-ningar. Jag yrkar med det anförda bifall till folkpartietssamfiiga reservafioner i betänkandet. Beräkning av låneunderlag m. m. 86PER (); Låt mig börja med att yrka bifall tillbostadsutskottets hemställan i betänkande 6. Detta betänkande behandlarregeringens förslag till förenklade metoder för beräkning av låneunderlag ochränfebidragsun-derlag. Det kan vara och är en teknikalifet, som det krävsganska mycket studier för aft tränga in i. Är då detta konflikffyllt? Ja, självfallet. De sjureservationerna plus en följdreservation speglar de ståndpunkter som parfiernahar intagit i bostadsfrågan i dess helhet. Det handlar alltså om synen på målenför bostadspolifiken. Denna syn får konsekvenser för hur man organiserar det igrunden tekniska system som krävs för att man skall kunna administrera fram detman har satt upp som mål. Partiernas ståndpunkter i dessa frågor är mycket väletablerade - och dessutom ofta framförda, Jag skall därför infe fa fiden ianspråk för en redovisning därav. Jag vill bara konstatera att dessaståndpunkter självfallet påverkar inställningen till en eventuell förändring avregeringens förslag. När jag hörde kom jag att tänka . Hon framförde precis samma argumentation somvi har mött ett antal gånger, nämligen aft socialdemokraterna vill förhindramänniskor att få en bostad som de vill ha och bara vill fortsätta att bygga uppregelsamhället. Så är inte fallet. Det skulle vara intressant att i stället få höra IngelaGardner redovisa konsekvenserna av det förslag till lånesysfem som moderaternanu förordar. Beräkning av låneunderlag m. m. säger i sin reservation: "Genom attinföra det nu förordade lånesystemet skapas inte bara förutsättningar för enstörre valfrihet för de boende. Systemet gör det dessutom möjligt att i grundenförändra hela låneadministrationen," Vilka blir konsekvenserna? Red ut det tankemässigt ochmeddela oss vem det är bra för och vem det är dåligt för! Jag tror infe aft detstår i samklang med det som i dagligt fal kallas den sociala bostadspolitiken.Moderaterna ansluter sig inte till det som vi andra betecknar som socialbostadspolifik. Jag konstaterar alltså att det förslag som läggerfram har ett helt annat syfte. I reservation nr 2 av finns det någraformuleringar, som i och för sig inte är dunkla men som jag vill peka på och fåen kommentar till av . kritiserar där attbostadssubventionerna försämrar "de regionala obalanserna i landet genomaft särskilt omfattande subventioner utgår till de expansiva tätorterna och dåinfe minst till storstadsområdena. Detta faktum medför en helt oacceptabelomfördelning av resurser från glesbygd fill tätort." Vad kan tänkas vara förlängningen av detta? Skallfolkparfiets stöd till bostadsbyggandet utformas så aft det inte utgår fillstorstadsområdena? Det är en logisk följd av det resonemang som föri reservafion nr 2. Det skulle vara intressant aft höra fill detta. Majoriteten anser att regeringens förslag är väl avvägt.Vi vill inte påstå att detta skall gälla i evig tid - vi lever i en föränderligvärld - men med de förändringar som utskottet anför kan det för en fid framöverutgöra underlag vid beräkningen av lånen. Jag beratt få yrka bifall till bostadsutskottets hemställan i dess helhet. 87INGELA () repHk; Jag skall först be att få kvittera Per OlofHåkanssons artighet om gamla skivbekanta. Jag kunde infe upptäcka ett enda nyttord i det han sade. Per efterlyste en bedömning av vilkakonsekvenser det nya lånesystemet skulle få för verksamheten. Jag redogjordefaktiskt för det, även om Per inte hörde det - det kanske varsvårt att höra nytänkandet. Jag sade att om låneadministrafionen kan förenklaskan också lånebyråkratin kraftigt rationaliseras. Jag trodde att det var ettgemensamt mål för de flesta politiker att rationalisera i byråkratin. Jag sade också att ett rationaliserat lånesysfem skullekunna förkorta den fid som går åt för byggandet. Det är i så fall enrationalisering som är värd en hel del pengar. Per var tveksam fill om sådana härförändringar skulle stå i samklang med den sociala bostadspolitiken. Jag kan ialla fall konstatera att en effekt av er s. k. sociala bostadspolitik är deköer, den obalans och den tröghet som kännetecknar den nuvarandebostadsmarknaden. Den typen av social bostadspolitik betackar jag mig för. (fp) replik: Det är inget tvivel om, Per , aft om lägestilläggeträknas in i undertaget, får kommuner som , och ensubvention från övriga landet. Jaghar här en motion till den socialdemokratiska kongressen från en Per OlofHåkansson närstående partibroder, som tar upp samma problemafik. Han säger:Under senare tid har i byggts 6 000-7 000 lägenheterärligen. Det innebär att regionen via budgeten erhållit ett årligtinvesteringsstöd om drygt en och förbostadsbyggande. Motsvarande siffra för harlegat på ungefär 500 milj. kr. Vilkaär det som betalar detta? Jo, det är naturligtvis skattebetalarna i landet. Härsker alltså en subventionering från glesbygd fill tätort. PerOlof säger att inläggen här låter som gamla skivbekanta. Jag villpåstå aft bostadsminister agerande på detta område också påminnerom gamla skivbekanta. Han talar ofta om förenklingar, och han har tillsaft enspeciell grupp som har arbetat med just sådana frågor på bostadsområdet. Mennär han kommer till skott fullföljer han infe arbetet i sin egen grupp, utangår ifrån det ena förslaget efter det andra - han skall tänka ytterligare ettvarv och ber att få återkomma. Närdet gäller detta betänkande och denna proposition har försökt attlyfta fram positionerna och har hakat på en del av bostadsgruppens förslag. Vihar tyvärr blivit ensamma om detta, men det är i den riktningen som vi skullevilja arbeta fortsättningsvis. Vi beklagar att infe haft modatt fullfölja litet av sina egna intentioner. 89 PER () replik: Det jag närmast avsåg när jag frågade om konsekvensernaav det moderata systemet för att "stödja bostadsbyggandet" var alltsåkonsekvenserna för hyrorna. Det litet lätt förnedrande resonemanget omlånebyråkrati är i och för sig värt att fullfölja, men inte från deutgångspunkter som tar upp. Jag var närmast intresserad av vilkakonsekvenser det får för hyrorna, men om det sade hon inte ett dugg. Jagförstår det, därför att det moderata systemet leder till betydandehyreshöjningar. Karl-GöranBiörsmark snurrar runt och säger att har fått ett stortstöd. Det är i och för sig korrekt, men fundera litet på varför dessa pengarhar gått till ! Poängen är inte att det har gått tillStockholm utan att det är i som det har byggts bostäder. Omman vill ha ett stöd till bosfäderna i den form som det har , dvs. därstaten tillhandahåller kapitalet, kan man inte argumentera som gör.Vem skulle tillhandahålla kapitalet till det bostadsbyggande som har ägt rum iStockholmsregionen? Vi socialdemokrater tror aft det är rimligt att koppla stödetfill de bosfäder som faktiskt byggs. Det är alltså helt poänglöst att resonerasom Biörsmark gör. Beräkning av låneunderlag m. m. 90INGELA () replik: Per påstår att moderaternasförslag leder fill betydande hyreshöjningar. Jag kan bara konstatera att detnuvarande systemet leder fill höjda hyror för hyresgästerna. 91 () replik; Jag förstår faktiskt inte vad Per OlofHåkansson menar med att jag snurrar runt. Om man tittar i betänkandet finnerman att socialdemokraterna för precis samma resonemang som i frågaom lägestilläggen. Det är bara det aft ni skjuter frågan framför er och sägeratt lägestilläggen kan avvecklas , medan vi i säger att deskall slopas från . Det är ett exempel där vi vill gåsnabbare fram med egentligen samma tanke som ni har. När det gäller ortskoefficienferna har arbetsgruppenföreslagit att de skulle slopas helt och hållet. Men infe heller där ärsocialdemokraterna beredda aft flytta fram positionerna för aft få till stånden rättvisare fördelning mellan landsbygd och tätorter. Det vore bra ombostadsminisfern och den socialdemokratiska majoriteten i bostadsutskottetlyssnade litet på de tongångar som hörs och som bl, a, har presenterats iarbetsgruppens rapport. Då skulle fördelningen mellan glesbygd och tätorter blirättvisare, , Jag får meddela aft anslag nu safts upp om att dettasammanträde skall fortsätta efter kl, 19.00, Anf, 93GÖRAN (): Kammaren behandlar nu ett regeringsförslagsom har betydelse för bostadsbyggandet runt om i . Bostadsutskottetsbetänkande nr 6 innebär att förslaget tillstyrks. Jag har begärt ordet med anledning av avsnittet sombehandlar regionala kostnadsskillnader i bostadsbyggandet, alltså systemet medortskoefficienfer. Det har stor betydelse för lånefinansieringen av olikabyggnadsobjekt vilken koefficient som gäller för de olika kommunerna. 1 värstafall kan en för låg koefficient betyda aft bostadsbyggandet inte kanfullföljas. Får byggherren ändå i gång projektet kan det betyda högre hyrorför bostadskonsu-menfen. I den nu aktuella propositionen anges att regeringensenare skall fastsfälla vilka ortskoefficienfer som skall gällai olika regioner.. Som grund för indelningen skall de s. k. A-regionerna ligga. har en strävan varit att inom samma län sökahålla samma ortskoefficienf, vilket är naturligt och bra. Ser man på den lista som regeringen hänvisar fill ipropositionen, men som inte är redovisad här i , kan man konstateraatt i kommer infe samma ortskoefficient att gälla för helalänet. I KAK-regioneh, alltså A-region, blir ortskoefficienfen 1,0,medan den i resten av länet föreslås bli 1,03. Jag kan alltså konstatera att omdetta fullföljs, utsätts bostadsbyggandet i denna region för onödigasvårigheter jämfört med resten av länet, med vilketKAK-regionen definitivt har en gemensam byggarbets-marknad. Jämförman med andra omgivande regioner kan det konstateras att A-region blirnågot av en ö omgiven av 1,03-områden. Jag är medveten om att inte skall ta ställning till dessafrågor på denna detaljnivå, men har ändå velat fästa kammarens uppmärksamhet pådetta problem. Kammaren föreslås i utskoftsbetänkan-det dessutom att uttala attTierps och kommuner skall placeras in under viss ortskoefficient. Motden bakgrunden vill jag uttala att det ur många synpunkter är ytterligt angeläget att hela placeras i samma grupp beträffande ortsko efficienter, alltså 1,03. Det skulle innebära att förutsättningar skapas för hkvärdiga upphandlingar. Det är ett starkt önskemål från , och kommuner, vilka också fillskrivit i denna vikfiga fråga. Som skäl anges svårigheter att skaffa arbetskraft. Vidare konstateras i skrivelsen att det infe finns tillräckligt stort antal entreprenörer i regionen, varför många upphandlingar sker hos byggnadsfir mor i . ' Minuppmaning fill regeringen blir därför: Ge A-region sammaortskoefficienf som i övrigt planeras att få! Beskattningav naturaförmåner, m. m. , Överläggningeni detta ärende var härmed avslutad. (Beslut fattades efterdebatten om skatteutskottets betänkande 8.) Kammaren övergick fill att debatteraskatteutskottets betänkande 8 om beskattning av naturaförmåner, m. m. Beskattning avnaturaförmåner, m. m. 94 (): Vi skall nu behandla regeringens proposifion 1987/88:52 om beskattningav naturaförmåner m. m. Propositionen är ett led i det förenkladedeklarationsförfarandet, som började fillämpas . Förenklingskraven har letttill en rad nyregleringar i kommunalskattelagen, taxeringslagen, uppbördslagen,lagen om ändring i lagen om allmän försäkring och lag om ändring i lagen omberäkning av pensionsgrundande inkomst enligt lagen om allmän försäkring. 'Ändringarna innebär i huvudsak: Att personalvårdsförmåner, som kännetecknas av attde inte är avsedda aft vara direkt vederlag för fullgjort arbete, undantas frånskatteplikt. Exempel på personalvårdsförmåner är arbetsgivarsföddmotionsverksäm-het, resor för anställda i trafik- och resebyråföretag, frigrupplivförsäkring, fria arbetskläder och liknande. Andra förmåner vars värde inte översfiger 600 kr.per år och anställd är också skattefria. Naturaförmåner, som i huvudsak är vederlag förutfört arbete, skall beskattas. Beskattning av naturaförmåner, m. m.