prot · GB0963 · 1987-12-31 00:00:00 — Jag kannotera, att riär störtar runt i de ekonomiska sammanhangen,flyger han på det mest lättvindiga sätt och bekymrar sig inte om någon somhelst markkontakt. Beträffande betygsfrågan vill jag säga att jag anser attdet är viktigare att vi har en bred, allmän debatt bland föräldrar, elever ochlärare - att det faktiskt görs eri ordentlig genomgång av vilka underbarabetygssystem man avser att införa. Jag har tidigare påpekat det mycketelementära, att varje betygssystem som syftar till urval faktiskt blirrelativt vare sig man vill det eller ej. tog i ett antal frågor upp hur vi kan påståatt den bästa fjärdedelen har väl så goda kunskaper som . Det sägs attde som komriier in pä tekniska högskolor inte är så bra. Jag vill ändåhävda att den bästa fjärdedelen av våra barn och ungdomar som går ut skolan kan mäta sig väl med dem som har gått tidigare. Regering och riksdag anger ramar och mål för lokaltutvecklingsarbete, därför att vi eftersträvar enhetlighet i utvecklingsarbetet.När vi diskuterar tillvalen på högstadiet, , kan det finnasanledning att fundera över vilka ämnen som man skall stryka. Sedan några ord om hemspråksundervisningen. ett inlägg som var något överraskande. Han riktade kritik motregeringens förslag på hemspråksundervisningens område genom att göra ett antalpåståenden som icke var korrekta. Han sade att regeringen har föreslagit atthemspråksundervisningen skall förläggas till elevernas fritid. Det har vi inteföreslagit. Han säger vidare att hemspråkslärarna inte får förvisas till annantid än skoltid. Vem har sagt att de inte skall vara i skolan på skoltid? Ärlärarna i tillvalsämnena inte i skolan på skoltid? säger ocksåatt jag antyder att invandrarbarnen är en belastning. Jag tycker att dettapåstående är ganska oförskämt och ett mycket ohederligt argument. Han avslutarmed att säga att regeringen har föreslagit att hemspråksundervisningen skallförpassas till icke skoltid. Något sådant har regeringen icke föreslagit. och morgonen har jag naturligtvis funderatöver vad som kan vara skälet till inlägg på denna punkt. Jaghar förstått att han, som annars brukar vara saklig och seriös, möjligen är såbesvärad av det som händer bland hans partivänner i att han måste tavarje chans att distansera sig och därför väljer den här formen. Jag tycker attdetta är litet tråkigt, men jag har överseende. Vad regeringen har sagt om hemspråksundervisningen är attvi har konstaterat att man i alltför många skolor får en splittradundervisning. När en lärare inte kan samla hela sin klass under mer än 20-30miriuter pä én hel vecka, är det faktiskt inte bra. Det finns anledning att setill att klassen kan hållas samman. När jag, som , har mött grekiskaföräldrar som säger att de vill ha grekiska lärare och t.o.m. lördagsöppnaskolor, därför att barnen gårmiste om så mycket undervisning, har jag dragit slutsatsen av detta och sagtatt vi skall uppmana skolorna att, där det är lämpligt och möjligt, läggaundervisningen utanför ordinarie timplan. Det betyder att man med iakttagandeav det som är kärnan - timplanen - bör kunna erbjuda schemalagdahemspråkslektioner på samma sätt som är fallet beträffande lektioner i andraämnen som ligger utanför timplanen. Det är inte fråga om att ändra någrabestämmelser. Där det är möjligt att ha en förläggning av det slag som man har , skall man ha det. En hemspråkslärare som går in som kompanjonlärare skallnaturligtvis kunna göra det även i fortsättningen. Det är inte fråga om denstora förändring som man från oppositionens sida låtsas om. Vi har sagt attinvandrarbarn möjligen har behov av lika många fysiklektioner som de barn somhar svenska som sitt första språk. Vilka är de ämnen som ochBjörn menar att man skall ha en kortare timplan i när det gällerinvandrarbarnen? Skol-, medie- och kulturpolitiken får enallt centralare ställriing i debatten. Vi har anledning att vara glada överdetta. Socialdemokraterna har alltid i sin praktiska politik visat att vi ärberedda att nå breda överenskommelser. För det får vi emellanåt bära kritikfrän dem för vilka den ärofulla reservationen alltid tycks hedervärdare än dengoda kompromissen och uppgörelsen. Vi nådde breda överenskommelser efter samtal ochöverläggningar när infördes. Vi gjorde det när det gällde att få enny lärarutbildning, då vi fick en bred majoritet i . Det fick viockså efter ett ingående beredningsarbete då vi fick ett nytt radioavtal. Ochjag hoppas att vi skall kunna få en bred överenskommelse när det gäller reglerför kabelverksamheten. Socialdemokratin räknar med en fortsatt medverkan föratt vi skall kunna få goda lösningar. Vi är beredda att i de diskussionernabåde ge och ta. överenskommelser på dessa centrala områden är till gagnför vårt land och för oss som är medborgare. 6 () replik: hade en intressant analys avolika metoder att möta kultur- och mediefrågor: man kan främja, acceptera,reglera och förbjuda. Det ärett intressant mönster, om man tittar t. ex. pånärradion, där socialdemokratin startade med att förbjuda. har man inte baraaccepterat den, utan i sin praktiska verksamhet främjar man den. Den fråga jag ställde i går gällde närmast: Måste manreglera så mycket som vi ansåg att man borde göra då närradion ännu varföremål för försöksverksamhet? Jag tolkar svar så, att det kommerförslag senare i vår om en viss avreglering av närradion. Det tror jag är bra. Den andra frågan jag ställde i går gällde om vi skullekunna bli överens om att i den parlamentariska beredningen också pröva fråganom hur det svenska TV-utbudet skall kunna breddas under krav på mångfald ochkvalitet. Vi har utrymme i för två nationella TV-kanaler utöver de tvåsom sänder. Vi tycker att man borde få utnyttja en av dessa för en tredjenationell TV-kanal, gärna baserad i eller någon annanstans utanförStockholm och finansierad huvudsakligen med reklam. Jag är visst inte någon motståndare till regler motövertramp. Det sade jag uttryckligen i går. Men jag sade att denviktigaste frågan inte är den om hur man reglerar eventuella övertramp ikabelnätet utan den om vilket svenskt utbud som vi kan få för att möta deutländska satelliternas program. Vi är tydligen överens om - och det är utmärkt- att program behöver ha en garanterad och säkerfinansiering genom licenssystemet. Då tycker jag också att man skall öppnamöjligheterna för att reklainfinansiera en tredje kanal. Annars söker sig näringslivetutomlands för att använda utländska satelliter, och vi får inte den bredd i detsvenska programutbudet som jag tycker är så önskvärd. En del socialdemokrater är när det gäller en tredjeTV-kanal kvar pä förbudsstadiet. Jag tror dock att i varje fallär på väg att acceptera en tredje kanal och att det vi i beredningen kandiskutera är hur man skall kunna reglera koncessionen för en tredje nationellTV-kanal. Där finns mycket intressant att gemensamt resonera om. 7BJÖRN (vpk) replik: Helt kort om reklam. Reklam är faktiskt integratis, om någon tror det. Någon betalar alltid kostnaderna för reklamen också. Så tillskolans område. När det gäller skollokaler och överhettning på byggområdetundrar jag: Inte skall väl barnen i skolan sitta emellan på grund av eroförmåga att styra byggandet mot skolor i stället för lyxkontor, BengtGöransson? säger angående cashlimit-metoden att närdet gäller museer skall man anlägga en vidare ekonomisk aspekt på kostnaderna,med hänsynstagande till vad de betyder för forskare osv. Men närdet gäller skolan skall man inte ha något vidare ekonomiskt perspektiv på vaddet betyder för samhället om våra skolbarn slipper att utsättas förstörre klasser. Det resonemanget haltar. har inte lätt förhuvudräkning. Sä till läroböckerna. Här visar återigensin bristande insikt om att vi har två olika skattesystem, ett kommunalt ochett statligt. Det statliga skattesystemet är mer rättvist gentemot bl. Det kommunala är proportionellt och slår stenhårt mot låg-och medelinkomsttagare. När det gäller olikheterna i fråga om de satsningar somgörs på skollokaler, läromedel och social omsorg i skolan kan jag rekommenderaBerigt att läsa direktiven till styrningsberedningen. De direktivenfinns inom departementet. Där kan se hur olika villkoren är förbarnen i olika kommuner i landet. Det står någonstans på s. 100. Så till hemspråksundervisningen. Om det inte finns någraproblem, varför skriver då regeringen om en förändring? Om det finns problem,, varför dä inte se till att möjliggöra en mera samordnadundervisning i skolan? Det är väl inte orimligt att tänkasig att man undervisari matematik på persiska, i engelska på finska osv.? Jag tycker att det är felväg att gå att skriva om någonting som inte betyder något alls. Jag har ännu inte fått svar på frågan: Vad betyder det omlärarlöneavtalet skulle ge ökning, t. ex. ? Vilka effekter kommerdet att få? Riksdagenhar rätt att få reda på detta. Om lärarlöneavtalet hamnar på -vad kommerdet att innebära för den statliga skolorganisationen? Ge besked och ett svar påden här frågan, ! 8 () replik: Vi kände inte till att detta skulle bli enblandad kultur- och skoldebatt. Om vi hade vetat det hade vi naturligtvis ocksåhaft med representanter för kulturområdet i den här debattomgången. Mensamtidigt är det litet grand belysande. Här säger inte utanstolthet att kulturområdet har ökat med 11 %>. Jagskall inte ta upp någondiskussion om de siffrorna, för jag kan dem inte. Jag accepterar det som BengtGöransson säger. Men vilken stolthet känner när han talar omhur mycket skolans anslag har ökat? Till kultur i skolan kan man hastimulansbidrag, säger , återigen med stolthet. Meristimulausbidrag till böcker kan man inte tänka sig! Då är min första fråga tillBengt : Är inte skolan det allra yttersta uttrycket för kultur? Jag frågade , och haråterkommit till detta : Hur mycket kommer klasstorlekarna att öka, omlöneavtalet överstiger vad regeringen har tänkt sig? Jag kan acceptera om BengtGöransson på sitt departement säger till sina tjänstemän, att om lönerna nublir för dryga får några av er sluta, och de som blir kvar får göra litet mer.En del av jobben får vi lämna därhän, för dem hinner vi inte med. Så kan manemellertid inte resonera i klassrummen, . , i budgetpropositionen 1986, sadeBengt apropå basresursmedeltalet att detta ibland har lett till såstora klasser att antalet elever kommit att uppgå till 32-33, dvs. Han fortsatte: "För att komma till rätta med det nämndaproblemet menar jag att 1980 årsriksdagsbeslut nu bör justeras. vara attingen klass skall behöva ha elevantal som överstiger delningstalet." Min raka fråga till är denna: Hur mångaklasser i dagens är större än vad som motsvarar delningstalet? Så till vem som betalar vad. Jag upprepar litet av det somBjörn sade, men jag måste också liksom säga: Detta ärelementärt. Om man flyttar över en betydande del av kostnaderna från denstatliga sektorn till kommunerna, drabbar det låginkomsttagarna i första hand.Kommunalskatten är den i särklass tyngsta skatten för merparten av Sverigesinvånare. Detta är att ändra de fördelningspolitiska förutsättningarna. Detborde, , vara elementärt för en socialdemokrat. Jag ber att få återkomma till frågan omhemspråksundervisningen i nästa replik. 9BIRGITTA RYDLE (m) replik: Det var inte mycket till svar jag fick påalla de frågor jag ställde till skolministern . Jag trodde attskolministern, hade sovit på saken och kommit fram till vad han skulle svaramig. Jag vill till att börja med ta upp betygen. Jag ställdefrågan: Tänker socialdemokraterna tillmötesgå föräldrarnas och elevernas kravpå ett nytt betygssystem,krav som sammanfaller med dem som vi moderater har framfört , ettmotivationsskapande och informativt system där betyg ges i förhållande till vadkurspla'nerna kräver, och inte i förhållande till vad kamraterna kan? Låt ossfå ett svar i nästa replik, - ja eller nej. Jag ställde också frågan om varför ramar och mål för ettlokalt utvecklingsarbete bör anges av riksdag och regering. Då fick jag tillsvar att det behövs därför att det skall vara enhetlighet. Det är ett typisktsocialdemokratiskt svar. Får det inte finnas variation ute i skolorna? Litarinte skolministern pä att lärare och elever kan klara den uppgiften utancentrala påbud? Sedan gällde det uppdraget till omprecisering av baskunskaper i svenska och matematik. När kommer resultatet avdet uppdraget? När får vi den preciseringen? Jag frågade om skolministern skulle kunna ge tillståndtill fler valmöjligheter i gymnasieskolan, och varför inte också flervalmöjligheter på högstadiet, som vi har föreslagit. ex. att ett schackgymnasium inrättas i . Vi har ingenting attinvända mot det, lika litet som vi har haft invändningar mot andraspecialgymnasier. Men vi kan inte förstå att socialdemokraterna har en sådanmotvilja mot att även andra intressen än intressen för idrott, musik, dramaeller dans också skulle kunna tillåtas utvecklas på liknande sätt. Ge störreutrymme åt elevers specialintressen inom andra ämnen, även om det skulle varaett skolämne som man är särskilt intresserad av! Den som är intresserad avspråk, biologi eller historia skall verkligen inte diskrimineras. Jag noterar att nukonstaterar att han och hans parti gärna vill diskutera hur man kan reglerakoncessionerna för en tredje kanal. Den totala avreglering som man i andrasammanhang talar om är man tydligen inte helt övertygad om skall gälla.Jan-Erik upptäckte, möjligen med viss fasa, att han hade ställt upptill försvar även för utgivare av porr och våld. Den tolkningen har han nuavlägsnat sig från. Jag inser att han inte gärna vill gå på den linjen. säger: Inte skall väl barnen sitta i klämför att man inte kan styra byggena. I själva verket gav regeringen i höstasdirektiv om att man skulle prioritera skolbyggen. Det är också vad som sker nu.Skolreparationer kommer i gång. Jag försökte förklara, att om man betalar dessabyggen, ger man kommunerna möjlighet att genomföra andra byggen också, och dåblir det en överhettning. Det har vi inte möjlighet att acceptera i denekonomiska situation vi lever i. Jag vet att vi har två skilda skattesystem. Det finnsingen anledning att blanda ihop betalningarna alltför mycket, eftersom det ärtvå skilda system. Erfarenheterna har visat att blandade bidragssystemhar den svagheten att man inte alltid får de effekter man önskar. När detgäller ersättning till ekonomiskt svaga kommuner är det viktigt att klara denöver skatteutjämningen och inte över destinerade bidrag av olika slag. frågar om det inte skall finnas lokalavariationer. Jo, det skall det finnas ~ många variationer. Men det finnsanledning att man ändå. om mantycker att ett gemensamt nationellt skolsystem är viktigt, anger ramar inomvilka man arbetar med ett lokalt utvecklingsarbete. Jag skall ta ett mycketkonkret exempel, . Om man lämnade allt helt fritt skulle vi, medtanke på de profileringsönskemål som ibland finns, ha ett antalfotbollsgrundskolor i landet. Jag tycker inte för egen del att vi skall hafotbollsgrundskolor. Det kan möjligen vara intressant för att taställning till huruvida man skall ha det. Detta är ett mycket konkret exempelsom visar varför jag tycker att man skall ha vissa gemensamma mål ochriktlinjer. Om vi ser på hur många elever som får undervisning iskolan och studerar hur stor andel av den unga befolkningen som går i skolanjämfört med tidigare - med deri iritegrering av handikappade och i viss män avpsykiskt utvecklingsstörda som vi har - är resultatet entydigt: vi har fått enskola som faktiskt ger bättre kunskaper åt fler än . När det gäller tillvalen på högstadiet har vi ettsplittrat högstadium. Vi har anledning att se till att eleverna i så storutsträckning som möjligt får del av det som kan vara en gemensam kärna. Om manökar tillvalen kraftigt, måste man vara beredd att tala om vad. man vill tabort. Det skulle vara intressant att få några uppslag från . Jag svarade faktiskt också på frågan om betygssystemet.Jag förklarade -och det har jag gjort tidigare - att det relativabetygssystem vi har på många sätt är otillfredsställande. Men de som franktdeklarerar att vi skall ha ett kursrelaterat betygssystem, att vi skall talaomvad man kan och ingenting annat, glömmer bort att så länge vi måste ha betygenför urval, måste de bli relativa. De kommer att användas för jämförelse. Föratt de då skall vara rättvisa i fråga om vad man kan, kommer de att mer och merbygga på prov som något liknar körkortsproven. Det är betygssystemens svaghet.Men vi häri dag inga andra system. Jag kan dock inte se det som en lösning attett gäng politiker låser in sig i ett sammanträdesrum eller har öppnasammanträden för att bestämma hur det skall vara. Det viktiga nu är att deföräldrarsomhartalat omatt de vill ha betyg-de som hartalat om det i Hem ochSkola-enkäten - får möjlighet att tillsammans med lärare och elever under entid diskutera hur man vill ha det. Jag välkomnar en sådan öppen och bredbetygsdebatt och vill gärna medverka till att en sådan kommer till stånd. Dethandlar faktiskt inte om att ett begränsat antal politiker skall låsa in sigför att bestämma hur det skall bli. Det var mitt svar på den frågan. frågade också om hemspråksundervisningenoch varför regeringen skriver om den. Han undrade om vi bara ger enrekommendation. Vi gör det därför att problemet finns. Jag talade om densplittring som faktiskt finns ute i skolorna, där man har många och skiftandeinvandrargrupper. Det problemet kan man naturligtvis lösa som . Hemspråksläraren i persiska får väl undervisa i matematik, fysik ochkemi. Det är ju underbart. Känner många hemspråkslärare ipersiska, i finska eller i grekiska som utan vidare skulle klara av att vara enallgrundskolelärare, som somliga i andra sammanhang har sagt att det äromöjligt att fä fram? Hur skall det gå till? Vi måste i själva verket slå vakt om den kompetens somfinns för att undervisa i t. ex. historia och samhällskunskap. Vi kan inteförutsätta att alla hemspråkslärarekan täcka in dessa områden. Vi skulle i så fall inom det svenska skolväsendetskapa ett system med olika språkskolor. Vi har strävat efter attinvandrarbarnen skall vara delaktiga i den svenska . De skalldessutom få del av det egna första språket och av den egna kulturen och kunnautveckla den. Vår ambition att faktiskt möjliggöra för invandrarbarnenatt utgöra integrerade medlemmar av det svenska samhället skapar de problem somjag diskuterar. Det vore mycket enklare om vi sade: Låt dem vara språkligaminoriteter. Vi skall med ekonomisk generositet ordna, sä att de kan klara sigsjälva. Vi har emellertid inte velat ha en invandrarundervisning pä det sättet.Det är viktigt att invandrarbarnen kan fungera och leva på samma sätt somsvenska medborgare inne i det svenska skolsystemet. Vi måste då också se tillatt de får del av den samlade undervisningen. Detta är faktiskt ett sakligt problem, som jag tycker attdet finns anledning att nalkas med en viss respekt. Jag har valt att peka påden möjlighet som finns att erbjuda undervisning utanför ordinarie timplan. återkommer även och beklagar att detär en blandad kultur- och skoldebatt. Han sade exakt samma sak . Hanvisste inte då heller att det skulle bli så. Den gången fick jag förebråelserfrån för att jag talade om kulturfrågor, eftersom det inteplatsade i den debatt som han hade väntat sig. Som ansvarig för kultur- ochskolfrågor förbehåller jag mig emellertid rätten att i denna debatt ocksådiskutera med . Jag tänker inte be om överseende för det. Jag noterar att acccepterar mina siffrornär det gäller kulturen. Det gläder mig, eftersom han därmed har distanseratsig från den centermotion som presenterar andra siffror för kulturutskottet. Stimulansbidraget till kulturen har tillkommit därför attkulturverksamheten, i den form som den introduceras, inte återfinns påtimplaner och kursplaner, eftersom det gällde att introducera ett övergripandesynsätt. I det stycket har vi lyckats. Vi har fått matematiklärare som utanförsin matematikundervisning samverkar i teaterprojekt med bildlärare och musiklärare.Vi har således tack vare stimulansbidraget fått en rad mycket positivaeffekter. Hur många klasser är större än delningstalet? Denfrågan kan jag inte svara på med en exakt siffra. Jag vet emellertid att detnaturligtvis här och var finns klasser som är större än delningstalet. I fjolbesökte jag t. ex. en skola i . Man hade där fått in en elev tillunder terminen. Man ville inte göra en klassplittring, och det blev då 31elever i klassen. I har man 32 elever i någon klass,eftersom man har berett plats för ytterligare någon elev. Det finns emellertid också många skolor iStockholmsområdet som har betydligt färre elever. Delningstalet, ellergenomsnittstalet, är som ensam mätare inte särskilt entydigt. Vi har enstörre lärartäthet än . argumenterar sedan närmast för ettförstatligande av skolan. Låt mig, herr talman, bara säga några ordom kostnaderna. har lagt fram ett förslag om vårdnadsbidrag, sominnebär att fyra miljarder vältras över till kommunerna. Man har också lagtfram förslag om 2 protokoll 1987/88:63-64 en höjningav momsen på vissa varor, en höjning somsannolikt skulle fördyra inköpen tillskolorna med ett belopp som motsvarar stimulansbidraget för läroböcker. 11 () replik: debatteknik börjar nu närmasig lågvattenmärket. Jag sade att jag accepterar resonemangom kultursiffrorna, eftersom jag inte känner till dem. Jag kan inte argumenteramed honom. Men i denna debatt accepterar jag siffrorna i denna debatt ochkonstaterar att de innebär en kraftig ökning. svarade inte påhur många procent skolans anslag har ökat med. Han sade icke ett ord om densaken. sade att inga klasser skall behöva ha ettelevantal som överstiger delningstalet. verkar han egentligen tycka att detär ganska positivt att det kan vara 31, 32 eller 33 elever i en klass. IMalmöhus län har man 20 klasser med årets basresursfördelning som är större ändelningstalet. Man är inte särskilt nöjd med den utvecklingen. svarade inte heller på om skolan också ärett uttryck -kanske det främsta uttrycket - för kulturen. När det gäller hemspråksundervisningen frågar hur många timmar som under skoldagen finns tillgängliga vid sidan avtimplanen. En hemspråkslärare som har full tjänst har i sinundervisningsskyldighet. Tror att det finns 29 timmartillgängliga, så att man kan lägga hemspråksundervisningen vid sidan avtimplanen? Tror fortfarande, som han uttalade i entidningsartikel , att det förekommer håltimmar på låg- ochmellanstadiet? Som jag sade i går är det en fundamental okunnighet som harstyrt när detta förslag presenterades. Om man Skall försöka tolka in något positivt i BengtGöranssons resonemang, blir det ungefär detta: erbjudandet behöver ni inte tapä allvar. Jag hoppas att landets skolkommuner nu har uppfattat att detta intevar allvarligt menat. Det var inte så diskriminerande som det kunde låta. lät pennan slinta utan att hinna med att fundera över konsekvenserna.Det sista uttalandet om hemspråkslärarna och deras kompetens gav också en vissinblick i hur ser på det här. Det finns väldigt många flyktingbarn som harkommit till . De går i den svenska skolan och har mycket bristandekunskaper i svenska. För dessa barn är hemspråkslärarna det viktigaste stödet.De ger sina elever väl så mycket kunskaper i andra ämnen än hemspråket som desvenska lärarna med sina språksvårigheter förmår ge. 12JAN-ERIK () replik: Det verkar som om och jag äröverens om att man kanske kan avreglera närradion på vissa punkter. Vi äröverens om att man behöver behålla ett system med en generös licensfinansieringav . Vi är också överens om att man måste ha regler mot deövertramp som eventuellt kan förekomma. Dååterstår frågan om hur vi ser på en tredje nationell TV-kanal. fortfarandemånga inom socialdemokratin som tycker att man skall inta en förbudsattityd.Jag tolkar det nu så att inte längre menar på det sättet, utanatt vi i den parlamentariska beredningen skall kunna diskutera hur man skallkombinera ett främjande av detta med en reglering av ett sådant brett utbud.Syftet skall självfallet vara att i större utsträckning kunna möta de utländskasatelliternas programutbud med ett mera varierat och ett bredare svensktprogramutbud.