prot · GB0947 · 1987-12-31 00:00:00 — Kunde vi inte ha fått högrelöneökningar och en bättre situafion på vinsternas bekostnad? Då sammanfattadehan mycket viktiga centrala frågor i ekonomisk polifik och kostnadsutvecklingsom handlar om löner, priser och profit. Det finns faktiskt en skrift om dettaockså, som rekommenderas till läsning för alla kammarens ledamöter. Jag får väl acceptera att också hukar sig bakombudgetpropositionen och januari månads motionsskrivningar. Men förväntningarna.ökarfaktiskt på vad man skall kunna åstadkomma. Det är också intressant att noteraatt de borgerliga parfierna tydligen tyckte att utgiftsbegränsning för destatliga löneökningarna egentligen hade varit bättre. säger man kraftfulltnej fill förhandlad inkomstpolifik, och det kän vara en respektabel ståndpunkt.Men säger man ja fill skattesänkningar, då får arbetsmarknadens parter tydligeninte göra några åtaganden i förväg, inte ens om de vill får de inte göra det. Föratt formulera problemet på annat sätt: Om inte bara , somredan gett uttryck åt detta, utan även andra organisationer på arbetsmarknadenskulle uttala att de nu är beredda att helt frivilligt gå in i överläggningarsom handlar om skatter och löner, menar de borgerliga partierna då attregeringen måste säga nej? Jag vet att ni inte har möjlighet att svara , mensvaret kanske vi kan få i någon form. Intar ni en så principiell, doktrinärståndpunkt mot att regeringen över huvud taget samtalar med arbetsmarknadensparter, att vi t. 6. m. skall säga nej i en sådan situation? Däremotär vi helt ense om att vi skall säga nej fill devalveringar och subventionersom en lösning på de problem som eventuellt kan komma att skapas under dennärmaste framfiden. Jag tror att det är oerhört vikfigt att åtminstone tre avriksdagens parfier ger så klart uttryck åt detta. AnneWibble säger att det är slut på turen. Det är möjligt, men man vet aldrigriktigt. Turen kan komma åter.' Hon säger att läget är ännu mer bekymmersamt änvad vi har trott därför att handelsbalansens överskott ser ut att halveras1987. Men den intressanta frågan är; Varför försämras handelsbalansen? Det berorinte på att vår export går mycket sämre -den har gått rätt bra - utanhuvudförklaringen fill nedgången i handelsbalansens överskott och försämringenav bytesbalansen är den höga inhemska efterfrågan, den snabba ökningen avimporten som i sin tur i hög grad har byggt på den samtidiga uppgången avkonsumtion och investeringar. ' Jagmåste nu påminna opposifionsparfierna om att vi insåg detta ochlade fram en rad förslag för som syftade till att begränsa framförallt uppgången av konsumtionen. Sedan har vi vidtagit andra åtgärder för attförsöka dämpa in-vesteringsuppgången. Men när vi lade fram förslagen om attdämpa ökningen av könsumfionen, vad gjorde ni då? Jo, ni sade nej tillalltihop! Det var nämligen litet otrevligheter inbyggt i förslaget. Det varbara kommunisterna som ställde upp, så att vi fick en visshöjning av bilaccisen. Men det ser ändå ut att bli eri rekordhög import av.bilar . Närdå problemet beskrevs som att efterfrågan var för hög, sade ni nej och villeinte hålla med om den beskrivningen. - när det är för sent att göranågonting åt 1987 - står ni här och larmar om att regeringen inte har gjortnågonfing, att regeringen har varit passiv. Men ni hindrade oss från att göranågonting då. Ni utnyttjade' era röster för'att försöka stoppa en vissåtstramning av politiken. Ni har alltså inga meriter att åberopa i fråga om aftni skulle ha insett problemen före regeringen eller haft några lösningar pådem. Tvärtom förhindrade ni en justering av politiken som hade Vissaekonomisk-politiska åtgärder, m. m. Vissaekonomisk-politiska åtgärder, m. m. kunnat ge ett bättreutfall, t. ex. för bytesbalansen, än vad vi fakfiskt får. GunnarBjörks olika analyser och teorier har jag litet svårt att hänga med i. sägerhan att storstäderna, där man har problem med trafiken och ont om bostäder,just därför behöver högre arbetsgivaravgift än i övriga delar av landet. Meninte blir det väl fler bostäder och färre bilar i om de betalar 2 %mer i löneskatt? Jag trodde inte att det var ett sätt att sfimulerabostadsbyggandet på. Inte heller tror jag att någon ställer undan bilen avsamma skäl. Göralltså inte mer av denna centerpartistiska särlösning än vad den möjligen dugertill, nämligen att göra det något dyrare att arbeta och bo i . Det ärväl vad förslaget innebär. Sedanrnåste jag fakfiskt invända mot något som jag tyckte var i fräckaste laget. Detsläpps loss en massa pengar nu genom det gamla skaftesparandet. Men det var juinte vi som införde det, . Det infördes mot våra bestämda protesteroch invändningar. Vi frågade just: Vad händer när de fem åren har gått ochpengarna kommer loss? Det är ju problemet med den typen av tidsbundet,skattesubventionerat sparande. Det är ni som har skapat det problem som vi numåste fa hand om. Det kanske går att framföra detta någon annanstans, där detinte finns någon närvarande som har kvar något av sin minnesförmåga, men härgår det definitivt inte. Om den här veckans två debatter kan jag inte säga aft de har varit såfruktbara. Möjligen har vi kommit en bit på väg, så att vi inte bara är ense ommålen utan också har definierat problemen på samma sätt. Det stora avståndet ärinte längre att vi påstår att problemen är olika, utan vi har ungefär sammauppfattning om vari problemen består. Oppositionen väljer i det här läget attsatsa på vad man tror är ett säkert kort i en valrörelse, nämligen sänktaskatter, och det kan jag förstå. Jag respekterar i och för sig att man tror attdetta skulle vara en lösnjng i det korta perspekfivet på våra ekonomiskaproblem. Möjligenär det här som vi hamnar i en litet svår debattsituation. Jag anser ju attskattesänkningar i det längre perspekfivet skulle hjälpa oss aft lösa våraproblem, men jag tror inte att det i en akut situation med en överefterfråganär någon lösning att sänka skatterna - och det är vad jag har försökt säga nu . Jagvågar ändå uttrycka förhoppningen att man när budgetproposifionen kommer hållerfast vid grundlinjen att vi skall fortsätta att föra en stram politik iSverige, att ökade utgifter skall finansieras och att skattesänkningsförslaginte skall läggas fram enbart i syfte att värva röster utan måste ha en klarsamhällsekonomisk och statsfinansiell mofivering. Jagvill sluta med att önska herr talmannen och andra här närvarande en god jul.Det har varit mycket rekommendafioner om läsning, och jag fått rådet att läsaom långfidsutredningen. Jag har fakfiskt läst den en gång och tänker inte läsaden en gång fill, för jag har annan läsning. Skullejag rekommendera och möjligen också andra företrädare för opposifionennågon läsning är det inte en roman jag vill rekommendera utan en bok somhandlar om verkligheten och om vad man kan stäUa till med inom politiken:Barbara Tuchmans Dårskapens vägar. Den boken är värd att läsas. Anf.29 (): Man kan föra en stram finanspolitik genom utgiftsbegränsningar istället för skattehöjningar. Om finansministern vill få stöd från folkpartietbör han pröva med utgiftsminskningar i stället för med de skaftehöjningar somvi ibland sade nej till . Inteutan en viss stolthet anser vi väl ofta att nära nog motsvararprototypen för ett modernt industriland. Likväl finns det ett par viktigaavsnitt i vårt lands ekonomi där vi inte alls lever upp till kraven på ettsådant land. Det närmast till hands liggande exemplet på detta är våraavtalsrörelser, där vi i rad har misslyckats att hålla denominella lönehöjningarna inom ramen för produktionstillväxten. Ettannat misslyckande - mindre beaktat i den allmänna debatten men sannoliktnästan lika viktigt som att undvika inflationsdrivande löneavtal - ärutvecklingen av det svenska sparandet . Från ettgenomsnitt på har sparandet successivt sjunkit, så att det iår t. o. m. blir negativt med . För ett industriland, med dess storakrav på löpande investeringar, innebär denna utveckling stora risker. Mankan spekulera över anledningen till att utvecklingen har blivit sådan, trotsaft både den politiska debatten och ett stort antal regeringsåtgärder harsysslat just med behovet av ett ökat sparande. Sparavdrag, skattesparkonton,skattefondkonton, allemansspar, allemansfond, spardelegationen - allt harutvecklats just för att uppmuntra sparandet. Varför har dessa åtgärder infekommit i närheten av sitt syfte? I denna fråga har det bl. aft vi lyckats bygga ut landetssociala välfärd.så väl att svensken inte längre anser det motiverat att sparaför sin ålderdom eller för eventuell sjukdom -två anledningar till sparande somfortfarande existerar i många andra länder, även i utvecklade industriländer -, att vi så länge hållit oss medhög inflation i landet, att spararna har upptäckt att avkastningen påsparkapitalet - sedan inflationen minskat dess köpkraft och den progressivainkomstskatten fått sitt - under de flesta efterkrigsåren faktiskt varitnegativ, aft bostadsfinansieringen underlånga perioder varit så stödd av förmånliga statliga lån och garantiåtagandenatt sparande för byggande av egen bostad - som utomlands är en mycket vanligsparanledning - inte varit nödvändig annat än i liten omfattning i och aft plötsliga oväntade åtgärderfrån statens sida rörande sparandefs villkor har rubbat allmänhetens förtroendeoch sparvilja- och hit hör den plötsligt sänkta räntan på allemanssparandet ochi än högre grad engångsskatten på alla pensionsförsäkringar. Mot denna mörka bakgrund av ständigt sjunkandesparande i vårt land framstår de i proposition 1987/88:60 bil. 2 punkt 1föreslagna åtgärderna som i grunden helt otillräckliga. Frånfolkpartiets sida har vi inga erinringar mot den föreslagnastarfbonusen för nya allemanssparare och ej heller några i fråga om det utökadeantalet delägare i varje enskild allemansfond. Eftersom vårt parfi längeefterlyst möjligheter att skattefritt ge gåvor till vissa ideella ändamål,hälsar vi med tillfredsställelse att denna princip nu godkänts av regeringen Vissaekonomisk-politiska åtgärder, m. m. Vissaekonomisk-politiska åtgärder, m. m. genom dess förslag tillideellt sparande via allemansfond. Men vår belåtenhet med den nya principengrumlas åtskilligt genom snävheten i bestämmelserna: endast den"vanliga" avsättningen om . blir tillåten, och endast2 % av den ideella fondens värde må avsättas! Vi accepterar därvidlagatt dessa avsättningar endast får göras fill några få, på förhand bestämdaideella sammanslutningar men ej begränsningen av insättningen fill maximalt 800kr. och inte heller begränsningen av den ideella avsättningen till blott 2 %av kapitalet. Ireservation 1 har vi därför föreslagit att avsättningen om . skall fågöras utöver den vanliga avsättningen på . till "icke-ideellt"allemans-sparkonto och att avsättningen skall få göras med en procentsats sommotsvarar halva det under varje tidrymd gällande diskontot. Utan dessaförändringar blir de "ideella" avsättningarna i praktiken så små, ochförenade med så mycket administrafivt arbete, att värdet av den nyinfördaprincipen avsevärt minskas. Krångligadministration av två sysfem är också huvudanledningen till attfolkpartiet i reservation 4 tillsammans med avvisar ett ipropositionen föreslaget, men ännu ej framlagt system till nytt bosparande förungdomar, kopplat till allemanssparandet. Det finns.redan, hos flertalet bankeroch kreditinstitut, system av typen spara-låna-till-bostad. Att kompletteradessa system med ett nytt förefaller onödigt, i synnerhet somallemanssparandets skattebefrielse är mindre viktig för ungdomar med lågainkomster och ingen eller låg förmögenhet. Centernsmoderniserade förslag till privata investeringskonton är intressant, isynnerhet som man nu har satt långsiktigt sparande i förgrunden. I reservation6 avstyrker dock och förslaget, eftersom det öppnarmöjligheter för den enskilde att låna medel med avdragsgilla räntor för attsedan sätta in dem på ett konto med skattefri ränteavkastning. Det kan knappastvara rimligt att tillskapa sådana möjligheter till legaliserat skattearbifrage. Jag yrkarbifall till reservationerna 1, 4 och 6. 30 (): Vi har ju här diskuterat både finansutskottets betänkande 10 och, nusenast, finansutskottets betänkande 9 om sparstimulerande åtgärder. Som vi harmär,kf går det ju inte att isolera dessa frågor från varandra, och frågan omsparandet har jii berörts i den fidigare debatten. Aft så är fallet framgårockså av talarlistan. Trots att det i den här frågan finns reservafioner frånbåde och , skulle ju debatten komma aff föras mellan enbartLars De och mig, eftersom har strukit sig. Man skulle därförkunna glädja kammaren - som väntar på julfirandet -genom att göra debattenganska kort. Jag skulle egentligen kunna begränsa mig fill aft rent formelltyrka bifall till förslagen i finansutskottets betänkande, 9 på alla- desspunkter och avslag på reservationerna. Men jag vill ändå kommentera något avdet somLars De Géer sade. Viär ju alla bekymrade över hur hushållssparandet har utvecklats under1980-talet. Den nedgång jämfört med som kom -1981-1983 - var ju mycket kraftig. Och män kan, som säger, spekulera överanledningen. Det är också många som har gjort det. Så här i efterhand kan manväl säga att de reala inkomstminskningarna för hushållen spelade en stor roll -de uppgick till .5 % under dessa år. Även nettoinvesteringarna i småhusminskade. Hushållssparandethar sedan legat på ungefär samma nivå under . Men, som säger, ser vi återigen en minskning av hushållssparandet - en minskningsom t. o. m. innebär att vi får ett negativt sparande. Hushållen har störreutgifter än inkomster och lånar alltså till konsumtion. Detta är naturligtvisoroande. Det finns anledning att vidta åtgärder för att stimulerahushållssparandef. Vi gör det, och vi har gjort det tidigare. Ocksåjag är litet fundersam över vad menar när han säger att vi inteskulle betala ut pengarna i skattefondssparandet - ett sparande som detfaktiskt inte var vi som hade föreslagit. Eftersom är ny ifinansutskottet, vill jag erinra om att vi ju har vidtagit åtgärder för att såatt säga suga upp denna utbetalning. har man ju fått sätta in . extra på vinnarkonto, eller vad det nu kallas för i bankerna. Och underförsta kvartalet får man också sätta in . Syftet med detta är ju att just suga upp pengarna från detgamla skattefondssparandet, som ju var mycket olyckligt, eftersom det varje årlösgörs stora belopp som man på något sätt måste ta hand om. Jagtycker att intresse för det ideella sparandet är glädjande, Vi harju valt att integrera detta med allemanssparandet, vilket medför att man måstefölja de principer som gäller för detta sparande. En princip är att det högstabeloppet man får sätta in är . Vi menar att man med dessa 800kr. som.gräns sedan får välja hur man skall fördela sitt sparande -banksparande i allemanssparande, fondsparande i allemansfond eller dettaideella sparande. Skulle beloppet vara högre, skulle man ju få mer än dubbeltså stora skattestimulanser. Och det kanske inte skulle vara riktigt ideellt, fördå är det ju andra som får stå för det ideella. Med det sagda vill jag yrka bifall till hemställan i finansutskottetsbetänkande 9 på alla dess punkter. Vbsaekonomisk-politiska åtgärder, m. m. 31 (): Att jag tog upp skattefondssparandet berodde på att jag undrade hurstram den finanspolitik var som regeringen förde, när det är så pass mycketpengar som utbetalas från detta sparande och eftersom det råder oklarheter iavtalsrörelsen. Det var alltså i detta sammanhang som jag tog uppskattefondssparandet. Överläggningeni dessa ärenden var härmed avslutad. (Beslut fattades efterdebatten om bostadsutskottets betänkande 7.) Kammaren övergick till att debatterabostadsutskottets betänkande 7 med anledning av förnyad behandling av ärende omett nytt plan- och bostadsverk (prop. 1987/88:37). Prot.1987/88:47 Förnyad behandling av ärende om ett nytt plan- och bostadsverk17 , , ... Anf. 32 (): : , , Herr talman! Vid gårdagens debatt om bostadsutskottetsbetänkande 5 ärende omett nytt plan- " " , , , , angående nytt plan- och bostadsverkframgick att det för ufskoftsmajorifefen primäramålet är att få till stånd en lokalisering utanför . Man ansågdessutom att beslut angående lokalisering skulle fattas utan att fråganhade studerats med avseende på kostnader och konsekvenser och utan attförhandla med och planverkets personal. beslut om återremiss av ärendet fillbosfadsufskoffet för ytterligare beredning har resulterat i aft vi här ikammaren efter endast åter har att ta ställning i frågan. Beredningenhar lett till ett betänkande som är lika innehållslöst som det förra. Vid utskottssammanträdet, som varade i en halv fimme,krävde vi aft utskottet skulle utreda konsekvenserna av och kostnaderna för deolika lokaliseringsalternativ som hade föreslagits samt att detta underlagskulle remitteras till arbetsmarknadsutskottet för yttrande. och socialdemokraternas representanter avslog vårbegäran med motiveringen att det inte behövs någon ytterligare beredning,eftersom dessa partier har majoritet i utskottet! Planverkefs generaldirektör uttalade igårdagens att han efter återförvisningen nu såg mer optimistiskt påmöjligheten aft beslutet skulle skjutas . Han yttrade vidare:"Annars är det fråga om maktfullkornlighet. Då vägrar partierna lyssna påsakliga argument." Det är hårda ord för aft komma från en generaldirektör. Omde är berättigade eller ej kan var och en bedöma genom att fa del avbostadsutskottets summariska betänkande nr 7. Socialdemokraterna och har infe någotsakligt underlag för sitt yrkande om lokalisering av plan- och bostadsverket.Man vill inte heller ha det. Jag vill inte påstå att det är ett normaltbeteende, men i detta ärende är det uppenbart att man infe vill ha ett materialsom redovisar effekter, kostnader osv. Slutsaten kan inte bli någonannan än aft socialdemokrater och centerpartister i sitt inre är övertygade omaff ett sådant beslutsunderlag skulle komma fill ett anat resultat. Utöver att yrka bifall till reservafionerna 1och 6 vill jag avslutningsvis säga följande. Jag sade i går att handläggningen av detta ärende är ettav de mest slående exemplen på beslutsordningen "handla först-fänksedan" som jag upplevt i . centerparfister ochsocialdemokrater har haft möjlighet att tänka först. 33 (); Vi har från tre politiska partier i , , moderaternaoch vpk, krävt en utredning över olika lokaliseringsförslag för Vi har haft mycketstarka skäl för detta krav. nämligen ingen utredning.I går fattade därför ett beslut om att återremittera hela betänkandettill bostadsutskottet för ny behandling, med uppgift att ta fram ett underlagför beslut över bostädsverkets lokalisering. snabbinkalladesutskottet för att behandla denna begäran. Vihar från , och vpk återigen begärt det underlag som jagi gårdagens debatt utförligt motiverade och begärde. Jag skall därför här kortrepetera: Vi begär en ekonomisk utredningöver de olika lokaliseringsförslagen. finris ingen sådan utredning. Vi begär en utredning omkommunikationsmöjligheterna till resp. ort. finns ingen sådan utredning, Vi begär en utredning om hur bostädsverketsverksamhet kan påverkas av en utlokalisering. Vi begär aft arbetsmarknadsutskottges tillfälle att yttra sig över lämplig utlokaliseringsort. Jag skall ge en fullständigredogörelse över hur bostadsutskottets majoritet har hanterat denna begäran vidutskottssammanträdet . Från och socialdemokraternas sidafullständigt struntar man i aff inget utredningsmaterial har tagits fram.Centern och socialdemokraterna har bestämt sig, och då behövs tydligen ingetutredningsmaterial. Vii , och vpk har förvägrats aft ens få till stånd enutredning. Är detta sfilbildande för arbetsformer? I så fall är dettaförödande för framfiden och stärker politikerföraktet på ett kusligt sätt. DanielTarschys kommer här senare i sitt anförande att ta upp just dessa konsekvenser. Omdet kommande riksdagsbeslutet också skulle bli att avvisarförslaget att en utredning genomförs, vill jag uttrycka en mycket stor oro överhur de närmaste årens bostadspolitik kommer att hanteras. Vihar en mycket besvärlig situafion på bostadsmarknaden. Därfill ställs extrastora krav på bosfadsverket nu när PBL och NRL skall genomföras. Centernoch socialdemokraterna i bostadsutskottet genomdriver nu ett beslut utan någotbeslutsunderlag, utan att veta konsekvenserna. Något intresse för den berördapersonalen tycks heller infe finnas. Jag är djupt upprörd och besviken överdenna "praktfulla nonchalans", över att man infe ens velat ta framett beslutsunderlag i en sådan här viktig lokaliseringsfråga. Jag vill därför starkt uppmana ledamöter aft stödjareservation 6 från och om att en utredning genomförs ilokaliseringsfrågan. Anf.34 (vpk): Jag beklagar verkligen att utskottsmajoriteten bestående avsocialdemokrater och centerpartister infe visat minsta vilja att ge möjlighetaft utreda förutsättningarna och konsekvenserna av en utlokalisering av plan-och bostadsverket. Utskottets majoritet sfär fast vid sitt förslag trots allatidigare argument som anförts och som anfördes i gårdagens riksdagsde- Förnyadbehandling av ärende om ett nyttplan-och bostadsverk Prot.1987/88:47 , Förnyadbehandling av ärende om ett nyttplan-och bostadsverk batt och som visar attverkets lokaHsering praktiskt taget inte varit föremål för någon beredningalls. Något sakligt och väl genomarbetat beslutsunderlag föreliggerfortfarande inte. Manär inte heller nu beredd att ta någon hänsyn till att alla fidigarediskussioner om sammanläggning av de två verken resulterat i att verket skullevara kvar och att löften om detta också har getts från regeringens sida. genom sin tjurskallighet ny näring åt politikerförakt och visar bristanderespekt för alla dem som jobbar inom statsförvaltningen. Ivpk-réservation nr 7 föreslås att ytterligare överväganden skall göras om detnya verkets lokaHsering och att sådana överväganden skall sättas in i ettstörre regionalpolifiskt sammanhang, där även andra lokahseringsförslagredovisas av regeringen. De mycket grannlaga överväganden som lokaliseringsbeslutav den omfattning det nu handlar om allfid måste innefatta kan därigenomtillgodoses. Det skulle också ge utrymme för arbetsmarknadsutskottatt bedöma frågan. Olika lokaliseringsalternativ måste belysas och följderna aven eventuell utflyttning klarläggas. Ireservationen föreslår vi sammanfattningsvis att begär ytterligareöverväganden och att regeringen - om en omlokalisering anses lämplig -kommertillbaka till med eventuella förslag. Jag yrkar bifall tillvpk-reservafionen. . , Ireservation 6 av och framhåller man också att underlagför beslut i frågan saknas och att en omlokalisering kan prövas först när tillräckligtmaterial föreligger. Man föreslår att som sin mening skall geregeringen till känna att ytterligare överväganden bör göras ilokaliseringsfrågan, och vi kommer från vpk att i andra hand stödja denreservationen, om voteringssituafionen blir sådan. vill jag, som något av inifiativtagare fill att vi fick dennaåterförvisning, säga att jag självfallet hade den mycket klara förhoppningenatt, med utgångspunkt i hela sakläget i denna fråga, utskpftsmajorite-ten vid enåterförvisning skulle ta sitt förnuft fill fånga och medge att man fick enrimlig tid att skaffa fram det underlag som vi anser är nödvändigt i en så härviktig fråga. har detta inte skett, och det beklagar jag, som sagt. 35 (): Som sagts i debatten behandlades under det återförvisadeärendet av bostadsutskottet. Vi har lyssnat till de skäl minoriteten haft fören återförvisning och frågat vilket material man velat ha fram. Utskottetsmajoritet har därvid funnit att något nytt utöver vad som var känt vid dentidigare behandlingen av ärendet, både i utskottet och här i kammaren, inte harframkommit. Utskottetsmajoritet hemställer därför nu om aft kammaren fattar beslut i ärendet ienlighet med vad som anförs i betänkande 7. Föratt undvika upprepningar ber jag att få hänvisa till vad jag anförde i minaanföranden vid gårdagens, behandling. Låtmig så något kommentera det särskilda yttrandet från representanterna förmoderaterna, och vpk, där behandlingsfrågan tas upp.