prot · GB0913 · 1987-12-31 00:00:00 — Dessa diskussioner har emellertid ännuinte lett till några konkreta resultat, eftersom motståndet mot förslaget ärmycket stort. I syfte att snabbt nå konkreta resultat har vi därför äventagit andra initiativ. Vi arbetar aktivt för att internationella organ som UNDPoch skall medverka till att finansiera de omfattande investeringari miljöskyddsåtgärder som behövs. Även ett utökat tekniskt och vetenskapligtsamarbete kan främja en positiv internationell utveckling inom luftföroreningsområdet. I regeringsförklaringen vid detta öppnandemeddelade statsministern att ett förslag om ett internationellt miljöteknisktinstitut, med säte i , kommer att föreläggas . Detta institutskall bl. a. sprida information om miljövänlig teknik och reningsteknik samtfrämja forskning och utveckling. Ett viktigt verksamhetsområde kommer att varaluftföroreningsområdet. Regeringen kommer att föreslå att Sverigebidrar med 25 milj. kr. till institutets verksamhet. Om internationellt samarbete i miljöfrågor Prot.1987/88:13 Anf. 10 (): 23 oktober1987 Herr talman! Jag vill tacka miljö-och energiministern för svaret på min Om internationellt samarbete i miljöfrågor interpellation.Jag tror att det är viktigt att vi för den här miljödebatten. Intresset för attföra den i den allmänpolitiska debatten, i varje fall i dess inledning, vardock inte särskilt överväldigande från övriga partiers sida. arbetar för att hänsyn till de ekologiskasambanden skall tas i all verksamhet. I , den s. k.Världskommissionens rapport, talas det om uthållig utveckling - sustainabledevelopment. På jordnära svenska betyder det att man inte skall såga av den grensom man själv sitter på. Som politiker måste vi både se och inse problemensamt utgå från vad naturen tål av mänsklig verksamhet. Inte minst viktigt ärföljande; När vi arbetar internationellt - och det vet alla som har gjort det -består en avgörande del av trovärdigheten i arbetet i att man också kanredovisa åtgärder på hemmaplan. Därför går den nationella och internationelladebatten ihop. Låt mig något kort kommentera de svar som jag har fått påde frågor som jag har ställt. När det gäller den första frågan, som handlar ..om deninternationella politiken, hänvisar miljö- och energiministern till vårensproposition - i det här fallet till en redogörelse. Men jag tycker faktiskt attdet här är mycket viktigare och mycket mera omfattande än så. Det handlarfaktiskt om att man väntar sig konkreta förslag och åtgärder som gör att detfinns en möjlighet att driva på utvecklingen. Jag hoppas således att det intebara handlar om en redogörelse för vad som har gjorts vid en aktuell fidpunktutan att det också handlar om ett program för vad man tänker göra konkret. Jagvill gärna ha en bekräftelse på hur det förhåller sig beträffande min syn pådetta. När det gäller den andra frågan, som handlar om ensystematisk genomgång av skillnaden mellan förslag och densvenska miljöpolitiken, uppfattar jag också svaret som negativt, eller i varjefall svävande. har t. ex. beslutat om en sådan genomgång, och det visaratt ordföranden i kommissionen har tagit sitt eget förslag på allvar. Vi bordeju kunna göra någonting motsvarande. Det räcker inte med att bara hänvisa tillatt vi har skapat ett miljö- och energidepartement och till att miljöhänsynenintegreras i fackdepartementets arbete. Trovärdigheten på det internationellaplanet kräver just jämförelser mellan nationell politik och Världskommissionensförslag. Den tredje frågan gäller en särskild miljökommission, ochmiljö- och energiministern har föredragit att uppfatta den som en fråga omförhalning. Det handlar inte om det, utan om att skapa ytterligare resurser föratt ta fram konkreta förslag i syfte att förebygga miljöskador. Också i dettafall hänvisas i övrigt till vad som kommer i miljöproposifionen. Jag har mycket hårt kritiserat att regeringen inte läggerfram några förslag i miljö- och energifrågor denna höst. Jag förstår uppriktigt sagt inte varför regeringen ständigt uppskjuter sådant som det borde vara naturligt att åtgärda. Det gäller också frågor som har fattat beslut orn, t. ex. en luftvårdsfond, som kommer att tala om. 1'* Jag vill ta upp ett särskiltdrastiskt exempel, där det nationella handlandet definitivtinte stämmer med det internationella, varken den allmänna politik somregeringen ger uttryck för eller det internafionella intresset. Regeringenväljer att avveckla strängt taget alla stöd som finns på energiområdet, när detgäller energihushållning i bebyggelse, energirådgivning och alternativenergiproduktion samt att minska stödet till energiforskning. Det stämmer intepå något sätt med en politik som syftar till att förebygga miljöskador. Det är ju i dessa konkreta avseenden som vi här i Sverigehar visat vad som kan göras, vilket många är imponerade över. När man träffarmänniskor från andra länder - träffade jag representanter förEG-parlamentet -ger de alltid uttryck för att har kommit längre änandra när det gäller hushållning med energi. Det är det bästa sättet attförebygga miljöskador, men avvecklas alla stimulansåtgärder på det området.Siffrorna visar att politiken återigen går i fel riktning - det är enantipolitik, rakt motsatt mot den som det borde satsas på. Det är totaltobegripligt. En annan fråga, som naturligtvis är oerhört omfattande ochsom jag inte skall ta upp en stor debatt om, gäller kärnkrafteninternationellt. Jag har haft möjlighet att i Europarådetfölja debatten om konsekvenserna efter Tjernobyl. Det står fullständigtklart i att denna debatt i fortsättningen kommer att föras på ett heltannat sätt än tidigare, då man mer och mer blir klar över att det nu måstegöras någonfing och att man måste lära sig att ta internationellt ansvar.Frågan är vad regeringen kommer att göra på den punkten. har ännuinte varit beredd att betala. Om internationellt samarbete i miljöfrågor 11KARL (): Jag vill tacka miljö- och energiministern försvaret på min interpellation om en internationell luftvårdsfond. Det var vid hemkomsten från jordbruksutskottetsstudiebesök i södra som jag framställde interpellationen. Vi blev alladär mycket brutalt påminda om allvaret i den situation som råder i helaEuropa men som kanske är allra värst just i den delen av . Vi fick se hur skogarna dör och hur byggnader frätssönder. Vi fick rapporter om att även jordbruksproduktionen minskar med på grund av luftföroreningarna. Vi fick höra hur hälsoeffekterna kommergradvis, med sämre hälsa bland människorna i denna del av landet. Vi besökte ett stort stålverk, där man berättade attproduktionen visserligen var olönsam men att man var tvungen att fortsättadärför att investeringar hade gjorts. När vi frågade om reningen sades att manvar på väg att klara en del. Det visade sig att det bara var stoftrening ochatt man över huvud taget inte hade börjat med svavelrening. Det kanske mest deprimerande av alltihop var att vi vidkontakt med det polska miljöskyddsinstitutet fick mycket nedslående rapporter.Man har 25-åriga planer. Dem rullar man framför sig, för man tycks inte kommanärmare målet. Man hoppades att efter en tioårsperiod kunna vända kurvan ochatt kunna minska föroreningarna i luften. Detta är bara en illustration till vad som händer i Europaoch naturligtvis även i andra delar av världen. Prot.1987/88:13 har i lagt framförslag till hur man skall kunna skynda på Om internationellt samarbete i tniljöfrågor Vi har föreslagit att regeringen skall ta initiativ tillinternationella teknik- och industrimässor. En sådan kommer att genomföras iGöteborg på initiativ av där. Vi har föreslagit exportkreditgarantierför export av t.ex. reningsteknik. Vi har också föreslagit att man skallintensifiera det vetenskapliga samarbetet genom att skapa ett Miljö-Eureka. Det är alldeles uppenbart att det är finansierings- ochvalutaproblem som i många länder förhindrar effektiva åtgärder - åtgärder som ioch för sig är lönsamma, men när inte pengar finns kommer de inte till stånd.Det var det som låg bakom centerförslaget om en internationell luftvårdsfond,som biföll 1985. Man sade då att förslaget om en internationellluftvårdsfond förtjänar att vidare övervägas av regeringen. Vi har ju blivitbönhörda i och med det statsrådet har sagt, att man håller på att övervägaförslaget. Men vi hade kanske inte avsett att man skulle överväga det , även om detta var i överensstämmelse med riksdagsbeslutet. säger att man diskuterar denna fråga inomramen för FN;s konvention om långväga gränsöverskridande luftföroreningar, menatt motståndet är mycket stort. Jag skulle vilja fråga, för att få litet merklarhet i detta: Vilka är det som är emot och finns det några som är för? Dettror jag är intressant för oss och för den svenska hemmapubliken att få redapå. har tagit upp de här problemen. Man har där slagitfast att det finns behov av nya automatiska finansieringsformer. Man har ocksåföreslagit hur pengar skall kunna skaffas, t. ex. genom skatt på internationellhandel, skatt på handelsöverskott, skatt på lyxvaror, parkeringsavgifter försatelliter m. m. Vad är statsrådets kommentar till de här förslagen? Kan viställa upp på dem? Det finns samstämmiga drag i det svar som har lämnats påmin och på interpellation. Det står på flera ställen attregeringen "verkar för" och "arbetar aktivt". Naturligtvisskall vi hoppas att regeringen arbetar och verkar. Men det vore intressant attfå veta på vilket sätt regeringen arbetar i de här sammanhangen. Jag vill också ta upp frågan om det vetenskapligasamarbetet i anslutning till vad som har sagts om ett institut här i Stockholm.Kan man förvänta sig att regeringen också ställer sig posifiv till centernsförslag om ett utvidgat internafionellt samarbete, att man vill driva frågan omett Miljö-Eureka? 12 Miljö- och energiminister : Herrtalman! Får jag först framhålla att dessa frågor, som är så utomordentligtviktiga för hela mänskligheten och för vår framtid, naturligtvis är särskiltlämpade för breda politiska lösningar. Därför uppskattar jag att , trots den kritik ni hade, förde diskussionen i en ton sominte stänger dörrarna för sådant samarbete. Jag villsäga till att jag i går mycket ingående redovisade hur vi arbetar internationellt. Jag var mycket ivrig att diskutera miljöfrågor na i den allmänpolitiska debatten. Men jag skall gärna göra det nu också, när jag har litet mer tid på mig. Det utgör delvis också ett svar på 6 fråga i slutet av hansanförande om varför det skall ta så och varför jagsäger att vi arbetar aktivt osv. Problemet är att när vi på olika områden - jag skall straxkomma in på vilka - tar initiativ och driver på, dröjer det förfärligt längeinnan vi når resultat. gör man det inte alls och ibland får man resultatsom inte överensstämmer med de krav som vi har för vår del och som vi arbetarmed att förverkliga på hemmaplan. Det är rätt vanligt att regeringen bliranklagad för de dåliga resultat som uppnås därför att andra inte vill detsammasom vi. Jag säger inte detta för att beklaga mig utan bara för att tala om hurverkligheten är. Vi kan av olika skäl inte heller ständigt berätta om hur detinterna förhandlingsarbetet går, därför att det t. o. m. skulle kunna påverkaarbetet negativt. När det först gäller har vi spelaten mycket akfiv roll i FN:s miljöstyrelses behandling, där jag för övrigt självdeltog, och i behandlingen i generalförsamlingen, därbiståndsministern deltog från svensk sida. Vårt samarbete har varit särskiltgott med den norska regeringen i denna fråga - av naturliga skäl. Arbetet haringalunda upphört, vi har ett löpande samarbete båda länderna emellan och ettpågående arbete i de internationella organen. Vi har gjort mycket klaradeklarationer och arbetat mycket intensivt i förhandlingarna. Det var intesjälvklart att skulle passera helskinnad, och det ärinte klart ännu i . Vad gäller förhandlingar om luftföroreningar har vi nuunder aktivt arbetat för att det protokoll som finns om30-procentig nedskärning av svavelföroreningar skall vidgas, liksom att viskall få ett kväveprotokoll och också ett protokoll om kolväten. Jag kan sägaatt det går mycket trögt även i den frågan. När det gäller t.ex. det förstasteget i ett kväveprotokoll, en 30-procentig reduktion, har vi bara stöd avfyra länder, däribland inte något av våra nordiska grannländer. Dessa frågor ärföremål för kontinuerliga diskussioner mellan de nordiska miljöministrarna, ochjag hoppas att det skall bli möjligt att få stöd för att klara ut dessaproblem. Vi har också lagt fram en strategi för hur man steg försteg skall ta sig fram fill de utsläppsminskningar som motsvarar vad naturentål i olika delar av - som ett sätt både att markera vad som ärnödvändigt att göra och att kunna diskutera vad som är en realitet, nämligenatt kraven måste ställas olika i olika regioner i . I stora delar avEuropa, däribland sydvästra , handlar det om 80-90-procentigareduktioner. I fråga om freonerna var ju initiativet vårt och vilyckades till slut nå resultat, men ännu gick det inteens att få anslutning till tanken på en frysning. Förhandlingarna var totaltblockerade. Det protokoll som undertecknades markerar ett genombrott, men detmotsvarar inte våra krav och inte vad vi själva har åtagit oss att göra härhemma. Därför måste detta arbete fortgå. När det gäller havsföroreningar arbetar vi nu mycketaktivt pådrivande inför dels , delsHelsingforskommissionens möte på ministernivå . Det är vårt initiativatt mötet sker på ministernivå. Jag anser att det är nödvändigt för att nåkonkreta åtaganden. Jag har systematiskt besökt alla grannstater runt Östersjönför att diskutera dessa frågor med mina kolleger. Den enda stat som återstår ärSovjet, och ett besök där tänker jag göra före möte. Om internationellt samarbete i miljöfrågor 2 protokoll 1987/88:13-15 Prot.1987/88:13 Hur rapportskall genomföras på hemmaplan skall Om internationellt samarbete i miljöfrågor jag, eftersom jagser att min taletid är ute, be att få redovisa i ett kommande inlägg, herrtalman. Vi arbetar med det på ett sätt som jag anser vara mycket konstruktivtoch framåtsyftande, och jag skall gärna återkomma och redovisa det i detalj. 13 (); Jag är naturligtvis också till freds med tonen i debatten.Birgitta har, i varje fall i medias ögon, etablerat sig som något slagsriksdagsvariant av trädkramarna; en s. k. centerkramare. Vi tål det också. Menlåt mig i det här sammanhanget vara litet mer kritisk. Vad jag syftade på var den allmänpolitiska debattensinledning - jag känner mycket väl till att ni hade en debatt här i går, men detvar inte den jag kritiserade. Jag skall ta upp en konkret sak, som diskuterades också , nämligen freonen. Det krävs en 80-procentig reduktion av utsläppen för attsituationen inte skall förvärras, och fortsätter ökningen av utsläppen.Jag tog upp det i inledningen till allmänpolitiska debatten - jag tyckeruppriktigt sagt att det som pågår är en fortlöpande skandal. Här kommer den enarapporten efter den andra - det började med Asea, sedan och därefterskumgummimadrasstillverkarna i , och det är väl bara toppen på isberget. Vi klarar alltså inte kontrollen på hemmaplan, vi klararinte att leva upp till det vi kräver av andra att de skall göra. Det ärnaturligtvis en sak som måste bli föremål för omedelbara och snabba åtgärderfrån regeringens sida - ingen annan kan egentligen handla konkret för atthantera situationen. Jag vill påminna om att det var efter centerförslag, somriksdagen biföll 1985, som vi fick i gång arbetet för ett åtgärdsprogram föratt begränsa freonanvändningen. Det var ett förslag som vi väckte första gången1983. hade vi i regeringsställning drivit på arbetet med eninternationell konvention om ozon och förbjudit sprayförpackningar och annat.Det är klart att vi då upplevde att det tar oerhört i de internationellasammanhangen. Vi vet av egen erfarenhet att det finns betydande problem, menjag vill konkret fråga miljö-och energiministern: Vad tänker regeringen göraför att se till att vi på hemmaplan kan hantera de oacceptabla ochokontrollerade utsläpp som vi just nu har på freonområdet? I övrigt skall jagbe att få återkomma. 14 (): Miljö- och energiministern säger att detinternationella arbetet tar . Det är vi medvetna om, och vi förstår att det måste fågöra det. Det är naturligtvis beklagligt att protokollet när det gäller svavel och ännu mer när det gäller kväve inte fått tillräcklig anslutning. Men i det internationella arbetet betyder, som har sagts här tidigare, naturligtvis exemplen hemifrån väldigt mycket. Vi som lever i ett område som är försurningskänsligt har alltså anledning att komma mycket långt ned när det gäller utsläppen, som också statsrådet nämnde - till en minskning med '" . Då är detmärkligt att vi faktiskt inte har utsläppsnormersom är bland de hårdaste i eller i väriden. Vi tillåter fortfarandeutsläpp som är alldeles för stora. Jag vill fråga vilka ambifioner regeringenhar i det här sammanhanget för att skärpa attityden på detta område. Det gällerutsläpp från industrier och förbränningsanläggningar, men det gäller ocksåutsläpp från bilar. Vi har ännu inte några åtgärder beträffande dieselbilarna.Vi har inte heller vidtagit några åtgärder för att begränsa utsläppen från dengamla personbilsparken. Min konkreta fråga är; Skulle vi nå längreinternafionellt sett, om vi vore bättre själva? Jag vill också upprepa en fråga som jag ställde tidigare;Det sades i svaret litet dunkelt att vi möter så stort motstånd mot en internationellluftvårdsfond. Vilka är emot, och finns det några som är för? Om internationellt samarbete i miljöfrågor 15Miljö- och energiminister : Först några ord om freonen. Jag upplever,, situationen på motsvarande sätt, det vill jag gärna säga.Regeringen begärde från dels en ingåenderedovisning av var freon används och hur mycket, dels ett aktionsprogram. Bådarapporterna blev starkt försenade. Detta är anledningen till att det inte varmöjligt för regeringen att lägga fram ett förslag till förra riksmötet.Dessutom har vi nu upptäckt steg för steg och med stigande förskräckelse, jag användergärna det ordet, att rapporterna icke innehöll en fullständig redovisning. Jagtror inte att det finns någon länsstyrelse - länsstyrelse är tillsynsmyndigheti dag- som skulle kunna ge en sådan. Det var därför som jag i går ifrågedebatten meddelade att jag nu kommer att ta initiativ till en korrektredovisning, fullständig och heltäckande. Vi skärper också lagstiftningen. Den nuvarandemiljöskyddslagen ger visserligen länsstyrelserna både rätt och skyldighet attövervaka och ingripa i dessa fall, men den lämnar åt dem också ansvaret att tainifiafiv. Lagen ger även , som kan utfärda instruktioner,ansvaret att också göra detta och göra det frivilligt. Därför arbetar viintensivt med frågan hur vi skall få en lagstiftning som är heltäckande. gav en missvisande bild i går. Han sadeatt det skulle ha funnits ett förslag om en sådan ändring i detförslag till ny miljöskyddslag som hade lagt fram, men dettavar inte korrekt. Det har vi kontrollerat. Något sådant förslag återkom inte inaturvårdsverkets förslag fill aktionsprogram som kom . Våra utsläppsregler tillhör de hårdaste, jag vill intesäga att de är de allra hårdaste, men på vissa områden, t. ex. när det gällerbnavgaser, är vi föregångare, i varje fall i . Det är utan tvivel på detsättet. Och det kommer ytterligare förslag på alla dessa områden i den samladepropositionen, generellt om luftföroreningarna och havsföroreningarna ochspeciellt om tunga fordon. Då har jag kommit fram till att beskriva hur vi valt attarbeta för att motsvara såväl de krav som naturresurskommittén framförde som dekrav som ställde, nämligen att på ett samlat sätt redovisaprogram för hur alla samhällsområden skulle ställas om i miljövänlig riktningoch hur arbetet för detta skulle genomsyra samtliga regeringens departement,samtliga myndigheter och aktörer i samhället. Prot.1987/88:13 Vi lade ned mycket arbete på attutarbeta ett sådant program inför vår 23 oktober1987 partikongress och för att förankra detta och medverka till att detskulle få ett ] starkt stöd. Kongressens sätt attbehandla detta program var en mycket stark Omiiileniatioiiellt och tydlig manifestation. Vi har valt att samla alla förslag i en enda samarbetet miljöfrågor proposition. Detta är skälet till att vi inte framläggerdelförslag - vi villge en samlad, positiv redovisning av hur vi skall möta de krav som a.Världskommissionen har framfört. För min del tycker jag att detta är att arbeta offensivtoch konstruktivt och att ge en helhetsbild av arbetets inriktning.Miljövårdsberedningens sätt att arbeta är också ett instrument för detta. Iberedningen sitter bl. a. de ministrar som har särskilt viktiga ämnesområden idetta avseende tillsammans med några framstående personer inom miljöområdet.Vi tycker inte att vi skall behöva en särskild miljökommission. När miljö- ochenergidepartementet, miljövårdsberedningen, regeringen och behandlardessa samlade program kommer de att fungera som en sådan kommission.Myndigheter med ansvar på detta område skall naturligtvis också medverka i detarbetet. I det internationella arbetet samlar vi regelbundet alladem i och dem bland våra myndigheter som skall samverka idet internationella förhandlingsarbetet, för att gå igenom strategin. Avsikten med att lämna en samlad redovisning ipropositionen i vår är inte att vi så att säga skall komma med en skrytvals omvad som har gjorts, utan det är ett led i att komma med en samlad redovisningav strategin för miljöarbetet här hemma och utomlands. kommer dessutom att få ensamlad redovisning av hur regeringen arbetar med dessa frågor. Det finns för övrigt ett pågående arbete som ärengagerat i som handlar om det som brukar kallas för Miljö-Eureka. Det är viktigt att komma ihåg att varje regering har ettansvar, inte bara en rätt att välja en arbetsmetod som den finner effektiv. Iuppdraget till mig som miljöminister ligger att jag skall verka samordnande ochpådrivande i regeringens arbete när det gäller dessa frågor. Vi harsystematiska genomgångar av jordbruks-, trafik-, industri- ochbostadspolitiken. När det behövs har jag allvarliga samtal med energiministern!Det gäller att se till att det inom varje område inte bara utarbetasavstämningar om vad man inte gör, utan framför allt program om vad man skallgöra. Det är denna samlade redovisning som kommer att få möjlighetatt behandla i vår. 16 (): Jag beklagar naturligtvis förseningen avhändelseutvecklingen på freonområdet. Jag noterar också att intefrånsvär sig ansvaret för denna försening, även om det formellt ligger påberörda myndigheter. Något måste ske, och det måste ske snabbt. I annat fallhar inte längre möjlighet att med trovärdighet driva de internationellakraven vidare. Jag vill minnas att vi har ett förslag omjust en heltäckande miljöskyddslagstiftning. Förslaget på detta område kom nog ursprungligen 20 från och intefrån . Detta är ett sådant område som man skulle kunna bryta utoch behandla så snabbt som möjligt för att visa att man ser särskilt allvarligtpå denna utveckling. På detta hänger också vad vi kan uppnå internationellt.Jag är helt medveten om att portföret är trångt i det avseendet. Det genombrottsom har skett omfattar varken öststater eller . Det är naturligtvis enbetydande svaghet. Låt mig dessutom konstatera att inte harberört frågan om energi och hushållning. Det är möjligt att den fråganåterkommer i debatten . På den punkten tycker jag emellertid uppriktigtsagt att ni har gått i rakt motsatt riktning mot ert eget tal. Är detta ensinnesstämning som kommer att bli bestående eller tänker ni ändra dennainriktning? Kommer energifrågorna, dvs. hushållning, effekfivisering ochsparande också att tas upp i miljöpropositionen i vår? Låt mig sedan konstatera som bakgrund fill detta attSverige inte heller klarar 30-procentsprotokollet på kvävesidan. Vi har fleraexempel på att vi anpassar oss till EG i stället för till de högreambitionsnivåer som finns på andra håll i världen, t. ex. i och . Denkatalytiska avgasreningen är ett exempel på just detta. Vi har haft ingåendediskussioner tidigare.