prot · GB0961 · 1987-12-31 00:00:00 — Regionalpolitiken handlar mycket om medelsarsenal ochstödsystem. De principerna har vi från sida i vår motion slagitfast genom att beskriva dem mycket utförligt. nämnde tidigarehär i kammaren i ett inlägg de tre vägledande principerna för folkpartietsregionalpolitik, och därför skall jag inte upprepa dem just . , föreslog vi en kraftig ökning av länsanslagensstorlek. Den mycket kraftiga uppräkningen av denna anslagspost har folkpartiettillsammans med den övriga oppositionen drivit fram. Regeringens ovilja atthöja länsanslagen bottnar säkerligen i dess dogmatiska syn på att det är decentrala politikerna som vet bäst. Som väl var följde inte riksdagenregeringens snäva tankesätt. från efterlyste en friareanvändning av Innsanslaget. Ett sådant krav är bra, . Det vill vii också. Men det måste också, herr talman, finnas något attfördela. Om industriministern och socialdemokraterna bestämt hade vi haft enhalv miljard kronor mindre att fördela under de år som varitregionalpolitiskt ansvarig. Detta är något att begrunda både för regeringen ochför den socialdemokratiska minoriteten här i kammaren. Posten för projektmedel inom länsanslaget är i dagmaximerad. Vi anser i likhet med utredning att det inte skall sättasnågon gräns för hur stor del av det samlade anslaget som kan användas förprojektsatsningar ute i länet. Det persontransportstöd som gäller är begränsat fillanställda vid bidragsberättigat företag. Med tanke på att de mindre företagenframöver kommer att spela en allt viktigare roll för regional utveckling har vifrån sida föreslagit att persontransportstödet utvidgas till attäven gälla egenföretagare. I förra årets budgetproposition föreslog regeringen attsysselsättningsstöd - som en av de mer generella stödformerna - inte längreskulle utgå för stödområde C. Det innebar bl. a. att Bergslagen lämnades utanmöjligheter att få ett sådant stöd. Det var närmast häpnadsväckande med tankepå de problem som denna region har. Därför upplevs det mer felaktigt ochologiskt . Ett återinförande av sysselsättningsstödet skullepostitivt gynna inte enbart Bergslagen, utan också en rad Norrlandskommuner ochde tre nordligakommunerna i mitt eget hemlän Äivsborg och landskapet . Regionalpolitiken är oerhört viktig för ettlands utveckling och inre balans. Skall vi klara de hot som finns gäller det att vi lägger större vikt vid mobilisering av resurser än den traditionella lokaliseringspoli tiken gör. Jag har därför i mitt anförande pekat på att utbildningen och kommunikationerna har en central roll i regionalpolitiken . Tillväxten sker i hög grad inom tjänste- och informationsområdet, som industrin genomgår en kraftig förändring. Därför tenderar arbetstillfällena att fördelas ojämnt. förekommer det rekryterings problem, främst när det gäller utbildad arbetskraft, i många delar av landet, som arbetslösheten för vissa grupper och i vissa områden är besvärande hög. Vi i är beredda att sammantaget öka detregionalpolitiska anslaget med 75 milj. kr. Ändå är inte statsanslaget den viktigaste insatsen. Det gäller i högre grad det sätt som vi hanterar de regionalpolitiska frågornas lösning på. Därför ställer vi stora förhoppningar fill den regionalpolitiska utredning som just nu har börjat arbeta. Min förhoppning är att den skall arbeta snabbt och målmedvetet så att snart kan ta nya och utvecklade metoder i regionalpolitikens tjänst. Där får ingen arbetsmöda sparas. Skall de mål som vi gemensamt har ställt upp för kunna förverkligas, krävs det att regionalpolitiken får en tyngd och en dignitet som behövs för att ge innehåll åt den goda devisen Låt hela leva. 81KARL-ANDERS (): fick vi lära oss vadflyttlasspolifiken kunde innebära. Många människor ute i regionerna tvingadesflytta fill något av våra större befolkningscentra för att kunna skapa sig enutkomst. minskade flyttlassen i viss mån, men in på 80-taletökade flyttningen kraftigt igen. Koncentrafionen till storstäderna ochuniversitetsorterna blev mer markant . Detta fenomen drabbade inte enbart vårt land, utan tycksvara likartat för flertalet utvecklade industriländer. Det var väl dettaförhållande som motiverade att utropa till Landsbygdens år.Det talades om "en levande landsbygd" på ett sätt som verkligentilltalade en gammal centerpartist. Förhoppningen var att det här initiativetskulle medföra konkreta åtgärder i vårt land för att lösa de problem somflyttlasspolitiken inneburit. Effekterna av denna politik är förödande såväl förglesbygderna som för de stora befolkningskoncentrationerna. I glesbygderförsvinner arbetstillfällen. Människor - speciellt ungdomarna - tvingas flyttafrån orten, och underlaget för skolor och annan service försvinner. Tommalägenheter blir en kostnad etc. I de större tätorterna är problemende motsatta. Trängsel och köer hör vardagen till. Enligt uppgift i massmediastår 120 000 människor i bostadskö i . Miljonbeloppmåste eriäggas av den som skall köpa en lägenhet. Sjukhusen får stänga vissaavdelningar av brist på personal. Dessa förhållanden medverkar till allt störresociala problem, som polisen har att brottas med i större tätorter. talade om en i balans som mycket betydelsefull.Jag delar helt hennes uppfattning i det här avseendet. Men man kan knappastsäga att Stockholmsmiljön är i balans. Nå, vad hände nu med de stolta parollerna frånEuroparådet? Jo, de svenska myndigheterna nappade på initiativet utifrån såtill vida att industridepartementet fick ansvaret för att kampanjen följdes uppi , och länsstyrelserna fick i uppdrag att pä regional nivå följa uppEuroparådsinitiativet om "en levande landsbygd". Ja, man myntadet.o.m. slagordet ''Hela skall leva". Vi förväntade oss nu att helasamhällsapparaten skulle inriktas på att fullfölja målsättningen. Vad gjordesfrån samhällets sida för att leva upp till de vackra orden?Statens centrala verk började göra olika utspel. Posten gick ut i massmedia ochförklarade hur man skulle spara pengar på att dra in postservicen i skärgården.Televerket redovisade hur man skulle spara pengar på att slopa telefonkioskernapå mindre orter, där de inte var lönsamma. SJ och transportrådet redovisade hurman skulle spara pengar genom att lägga ned olönsamma järnvägar ute iregionerna eller föra över betalningsansvaret på kommuner och landsting.Nyheterna portionerades ut - Landsbygdens år - och allaåtgärder gick ut på att dra in samhällelig service ute i regionerna. Här i genomförde socialdemokrater tillsammansmed folkpartister en ny organisation för folkbokföringen som innebär en enormcentralisering, som till höga kostnader ger sämre service åt medborgarna.Enligt beslutet överförs folkbokföringen från ca 1 500 pastorsexpeditioner till120 lokala skattemyndigheter, även om det i slutskedet kastades in att vissservice skall kunna ges även från försäkringskassorna. Ca 1 200 hel- ellerdeltidsanställda på pastorsexpeditionerna i glesbygden beräknas blifriställda, och kostnaderna beräknas öka med bortåt 300 milj. kr. Varesig staten skall spara eller slösa skall det tydligen gå ut över regionernautanför triangeln Stockholm-Göteborg-Malmö. För mitt hemlän, , har det tornatupp sig många problem med brist på sysselsättning - många företag har fåttlägga ned verksamheten på grund av strukturomvandlingsproblem eller på grund avsparåtgärder på det statliga området. Länet har förlorat ca 3 000 statligaanställningar, medan storstadslänen, och speciellt , har haft starkökning härav. Vid är ca 250 anställdavarslade för friställning . Vidtas inte speciella åtgärder för attförse varvet med nybyggnads- eller underhållsarbete, kommer ytterligare 350 manatt permit-teras. Liknande besvärliga företagsomstruktureringar har ocksådrabbat övriga kommuner i . har ökat sitt invånarantal med 61 537personer. Det motsvarar tämligen exakt invånarantalet i störstakommun, . har ökat invånarantalet med 16 409personer och med 13 215 personer. Tillsammans har alltså de tre störstastäderna ökat med över 91 000 invånare sedan socialdemokraterna återkom iregeringsställning. har minskat invånarantalet med 2705 personer, en minskning som varit genomgående . Tillgångenpå högre utbildning är viktig för regionerna, om man skall kunnahävda sig mot dragningen till storstäderna. I saknar vi egen högskola,men vi har fått uttryckligt löfte av utbildningsministern att vi skall få högskola.Den slutgiltiga utformningen tycks dock dröja. Det är mycket viktigt attregeringen inte fördröjer åtgärder för stöd åt de regioner som har problem medsysselsättning och befolkningsutveckling. Bättre infrastruktur med bättre utbildning och bättre väg-och järnvägsförbindelser är också viktigt för de utsatta regionerna.Resurserna styrs nu i stället mot de överhettade regionerna. Medlen tilllänsvägnätet i har minskat, och angelägna förbättringar skjuts påframtiden. Det är dålig regionalpolitik. De värst utsatta regionerna, sydöstra , Bergslagenoch vissa delar av , kommer givetvis inte i längden att nöja sig medatt förse storstäderna med välutbildad arbetskraft genom att exportera sinaungdomar dit. Man kommer att kräva konkreta åtgärder för att få balansregionerna emellan. Uppropet för skall leva inleds medföljande beskrivning: "Ungdomen flyttar, skolan stängs, affären upphör,tågen slutar gå, åkrarna växer igen." Detta vill man förhindra genom kampanjen,i vilken flertalet folkrörelser i vårt land deltar. Men det får inte stanna vidvackra ord; vi i kräver konkreta åtgärder för att få hela attleva. 82CHRISTER (): När det talas om får man ofta höraatt det är elände och problem där. tycker jag tyvärr att problemenöverskuggar glädjeämnena, som också finns. Jag skulle gärna vid det härtillfället vilja lyfta fram det som är positivt i vårt lilla län; vi harfaktiskt på vissa områden en relativt hyfsad utveckling. Den socialdemokratiska regeringen har tagit initiativ ochmed industriministern i spetsen vidtagit åtgärder som inneburit t. ex. att vii fått s. k. centra i de olika kommundelarna. Vi har bl. a. ettverkstadstekniskt center, vi har ett s. k. soft center - för datateknik ochdatautveckling - och vi har ett pälsdjurscenter. De bygger alla på dentradifion, kunskap och erfarenhet som finns i botten i de här bygderna. Vi fick i samband med det s. k. Blekingepaketet ocksåBlekinge Finans, ett investmentbolag som vi hoppas mycket av med det kapitalsom finns i bolaget, och med det kunnande som finns hos de personer somställt sig i spetsen och sitter i styrelsen. Vi räknar med att det verkligenskall ge möjligheter framöver. I Blekingepaketet ingick också satsningar på t. ex.Nogersunds hamn, en fiskehamn som håller på att byggas ut av största. Hamnen drar också med sig andra satsningar somfiskeberedningsindustri och liknande, vilket är viktigt för sysselsättningen ivästra . Vi fick , som de flesta känner till, enutlokalisering av plan-och bostadsverket. Det betyder oerhört mycket, inteminst psykologiskt, för utvecklingen i och för tänkandet blandmänniskorna. Detta visar, tycker jag, att det finns möjligheter attpåverka politiken. har alltså Blekingefrågorna börjat slå igenom, inte minsti . Det finnsockså positiva utvecklingstendenser i en del företag. mig medatt nämna Blackstone, som finns i . Det är ett företag sombara ökat antalet anställda med över 80 personer ochbefinner sig i en verklig utvecklingsfas med stora investeringar framöver, etthögteknologiskt företag. I övrigt har Blackstone sökt lokalise-ringshjälp föratt kunna klara den stora investeringen. Jag hoppas verkligen att regeringenockså lyssnar på dessa berättigade krav. Men', herr talman, det finns också problem i vårt lillalän. har nämnts tidigare. Varvet brottas alltså medstora problem. Man har varslat och håller på att säga upp 250 av de anställda.Varvet måste snart få något jobb; annars är hela varvet i fara enligt minmening. Vi socialdemokrater från har i en motion väcktunder den allmänna motionstiden pekat på en del möjligheter. Vi har visat påmöjligheten att bygga fartyg till , med tanke på det ökadebeväkriirigsområdet i den vita zonen öster om . Vi har också pekat påmöjligheterna att lägga underhållet av isbrytarna i , att öka antaletubåtar som får sitt underhåll i och att bygga t. ex. en miniubåt,som skall kunna användas både för övningsändamål av marinen och somforskningsfartyg. Vi vet att över 200 personer pendlar frånKarlskrona till - i första hand fill kommun, tillBerga örlogsskolor och till Muskövarvet för.att dessa skall klara sinaåtaganden. Det är människor som egentligen lika bra skulle kunna arbeta i Karlskronamen som kostar staten pengar genom att behöva åka till och arbetavarje vecka. Vi vill gärna också framhålla vikten av att vi får behållagoda kommunikationer i länet. Vi har i en motion pekat på en upprustning avkustbanan, en upprustning som enligt transportrådet skulle kosta 470 milj. kr.i 1985 års penningvärde. Detta skulle göra det möjligt för oss att snabbt taoss ned till och komma ut till stambanan vid föratt komma vidare uppåt . Vi framhåller också vikten av ett vägnät som fungerar, ettvägnät som byggs ut, givetvis i takt med att man så mycket som möjligt bevararmiljön. Vi har t. ex. pekat på vid , som tyvärr inte blevfärdigställd när den byggdes; det är fortfarande en liten bit kvar som börfärdigställas för att man skall ha möjlighet att komma ända ned fill hamnen. Vi skall få en högskola, och det ser vi fram mot. Detkommer att stimulera utvecklingen i och- medföra framsteg. Jag har, herr talman, pekat på både det som är positivtoch det som fortfai-ande är litet negativt i länet. Till det negativa hör attvi har en relativt hög arbetslöshet, högre än riksgenomsnittet, inte minst förkvinnor; Detta kräver extra insatser. Jag vill framhålla de olika projekt som bedrivs,bl. a. på Blackstone, som jag tidigare nämnde. , företaget ochfacket ser verkligen till att bana väg för kvinnorna i industrin. Det vikfiga för oss i länet är att verkligensamverka och tillsammans vrida utvecklingen rätt.' Det kommer vi att klaraunder förutsättning att vi får den lilla ytterligare hjälp som kan behövas. 83 (): hade vi i allvariigaproblem. Vårt län, som av tradition hade byggts upp kring basnäringarna skogen,stålet och malriien, fick mycket starkt känna av struktiirratiönaliseringarnaunder . Det var en plågsam tid där antalet jobb i skogen och i brukendramatiskt minskade. En pessimism och håglöshet bredde ut sig, och det varsvårt att finna framtidstro. har vi de här åren bakom oss. hade vi en befolkningsökning. Människorflyttade åter till länet. Arbetslösheten minskade, och det gjorde också antaletsysselsatta i arbetsmarknadspolitiska åtgärder. ser vi en mycket ljusarebild av . Men problemen är långt ifrån övervunna. liggerVärmland kvar bland de län som har den högsta arbetslösheten. Vi behöver 5 000nya arbetstillfällen för att nå upp till riksgenomsnittet i sysselsättning. Detär ungdomarna och kvinnorna som drabbas av bristen på arbete. För ungdomarna ärlösningen att flytta från länet. Pojkarna tar jobb i bilindustrierna iTrollhättan och , och flickorna söker sig till vårdjobben i Stockholmoch . Kvinnorna i har precis som kvinnor i de andraskogslänen en lägre förvärvsfrekvens än vad kvinnor har i storstäderna.Kvinnorna i har precis som kvinnor i andra skogslän en hög deltidsarbetslöshet.Länet tillhör de främsta i landet vad gäller deltidssysselsättning, och det ärkvinnorna som jobbar deltid och som i stor utsträckning arbetar inom denoffentliga sektorn. Den offentliga sektorn har emellertid haft en svagtillväxt. De flesta värmländska kommuner har haft ekonomiska svårigheter, ochutbyggnaden av barnomsorg och hemtjänst har fått vänta på bättre tider. Detförslag fill skatteutjämning som föreslås i budgetpropositionenbetyder mycket för våra kommuner och för vårt landsting. Det betyder att vi kanklara av utbyggnaden av barnomsorgen till 1991, och det betyder att vi får denekonomiska förstärkning som så väl behövs för behov. Det betyderockså att en del kvinnor i får möjlighet att övergå från delfids- tillheltidsarbete. har också haft en genomsnittligt låg nivå på dekommunala bostadstilläggen. Den förändring som genomförts från iår innebär en avsevärd förbättring. Det är en förbättring som framför alltmärks för de pensionärer som saknar ATP, dvs. många äldre kvinnor som aldrigfått möjlighet att förvärvsarbeta. I vissa fall innebär det . mer imånaden geKBT-beslutet har ökat rättvisan mellan pensionärer i olika delar avlandet. Ja, vi har haft en gynnsam utveckling i , men vikonstaterar att den regionala obalansen ökar. I skogslänen behövs ytterligaresatsningar på åtgärder som gör våra län attraktiva för företag att etablera sigi och attraktiva för människor att flytta till. Det råder enighet om att satsningar för att utvecklakommunikationer och satsningar på utbildning för att höja kompetensnivån ärnyckelfaktorer för en regional utvecklirig. I tror vi dessutom attsatsningar på ett rikt kulturliv är nödvändiga för att skapa en attraktiv ochkreativ miljö. I Värmlandär vägunderhållet eftersatt, något som påverkar både fram- En tredjedel av de allmänna vägarna i länet är grusvägarvarav en del är hårt trafikerade. Nuvarande budget medger att endast ett fåtalkilometer kan förses med beläggning. En allmän höjning av väganslagen ärnu nödvändig. För länets näringsliv är goda flygförbindelser mycketviktiga. Utvecklingsmöjligheterna vid det nuvarande flygfältet är begränsadeav bl. a. miljöskäl. Länet kräver därför statsfinansiering av en ny flygplatssamt koncession för en flyglinje mellan och . Vad gäller järnvägarna är de mest angelägnaförbättringarna en snabb anknytning till den planerade snabbtågsförbindelsenmellan och , en utbyggnad av de i länet aktualiserade delarnaav samt stöd till det s. k. , som gör detmöjligt att knyta samman och . De av samhället gjorda investeringarna i Vänersjöfarterihotas av Storas planer på att flytta över Billeruds transporterfrån till bil eller järnväg. Detta hot måste uppmärksammas avregeringen. För att uppnå regional balans, för att göra Sverigerundare, är det nödvändigt att utbildnings- och forskningsresurser sprids överlandet. En av de mest effektiva regionalpolitiska åtgärderna ärförmodligen en målmedveten satsning på de mindre och medelstora högskolorna. Deutvecklingsplaner som UHÄ har presenterat betyder för högskolan i enökad dimensionering. En högskola där det bedrivs forskning är av vital betydelseför den regionala utvecklingen, och i värt län arbetar vi därför för att dens.k. Karlstadsmodellen för forskning utvecklas till en erkänd form förorganisering av forskning. För att klara undervisningen för dagens ca 3 200 årseleverhar högskolan tvingats hyra in sig i ett bostadsområde. Skyddsrum ochkorridorer får tas i anspråk som skrivrum och undervisningslokaler. Högskolan iKarlstad är i skriande behov av en om- och tillbyggnad. Det är nödvändigt attlokalfrågan omgående får en långsiktig och permanent lösning. För att höja kompetensnivån krävs en på alla nivåer välutbildad arbetskraft. I finns en medvetenhet och en insikt om detta,och hela länet, arbetsgivare, arbetsgagarorganisationer, samtliga kommuner ochlandsting, länsstyrelse och länsskolnämnd på gymnasieskolan bör genomföras ihela länet. visar med detta att länet samlat ställer upp för ettfullskaleförsök. Försöket bör omfatta ca 1 500 platser fördelade över helalänet samt inkludera teknisk utbildning, vårdlinje och social servicelinje. För att kunna komma till rätta med de regionalaobalanserna krävs att samtliga samhällssektorer engageras i arbetet och attregionalpolitiska aspekter vägs in i all planering. Enligt min mening bör dettaför del bl. a. innebära att en verkligt kreativ miljö får utvecklas.I en sådan miljö spelar kulturen en viktig roll. Ökade kultursatsningar kan haväl så stor betydelse för den regionala utvecklingeri som mångaregionalpolitiska åtgärder. har genom sin kulturella profilförutsättningar att bli ledande i en progressiv kulturutveckling. Jag kan i den här allmänpolitiska debattenbekräfta att det går bra för . Från min utsiktspost, ett skogslän, somunder farit mycket illa, ser jag nu ett med begynnandeoptimism. 6 §Kammaren beslöt att förhandlingarna skulle fortsättas vid morgonda- PrOt.1987/88:61 gens sammanträde. 7 § Föredrogs och hänvisades 1987/88:Sk28-Sk30 till skatteutskottet 1987/88:T8-T37till trafikutskottet 1987/88:T38yrkande 1 till trafikutskottet yrkande 2 till skatteutskottet /88:T39-T47 tilltrafikutskottet /88:T48 yrkandena 5, 31 och 32 till skatteutskottet i övrigt fill trafikutskottet /88:T49-T64 tilltrafikutskottet /88:T65 yrkandena 18 och 19 till skatteutskottet i övrigt till trafikutskottet /88:T66 yrkande 45 tillskatteutskottet i övrigt till trafikutskottet /88:T67-T95 till trafikutskottet 8 § Meddelande om frågor Meddeladesatt följande frågor framställts 1987/88:330 av () till justitieministern omnarkotikaprov vid trafikolyckor: Vid ett fingerat rättsfall i TVhäromdagen framkom att en bilförare, som kört på och dödat ett barn ochdärefter smitit från olycksfallsplatsen, under körningen varit påverkad avnarkotika. Under polisutredningen hade endast prov tagits för att utröna omföraren varit påverkad av alkohol. Med anledning härav vill jag fråga: Är justitieministern beredd attmedverka till att vid trafikolyckor narkotikaprov tas lika rutinmässigt somalkoholprov? 1987/88:331 av () till utbildningsministernom viss försöksverksamhet vid i : Skolstyrelsen i harbegärt att få bedriva försöksverksamhet med en vertikal skolform - grundskolaoch gymnasieskola i samma skolenhet vid i . SÖ här intesett det möjligt att ställa erforderliga extra statsbidrag till förfogande. Prot.1987/88:61 Är regeringen beredd att ställaresurser till förfogande för att möjliggöra 3 februari1988 en försöksverksamhet med en förenadgrundskola och gymnasieskola vid ~ , ,, i ? 9 § Kammaren åtskildes . Förteckningöver talare Prot. (Siffrornaavser sida i protokollet) 1987/88:61 Ahriand,() 116, 126, 129 ,() 102, 108, 111 Bildt,() 3, 38, 47 ,, statsminister 32. Eirefelt,() 135, 149, 155 ,() 59, 78, 84 ,, finansminister 70, 80, 86 ,(vpk) 66, 80, 85 Godin,() 163 Hovhammar,() 132, 148, 154 ,() 137, 150, 153 ,Margö (vpk) 99, 107. ,() 174 ,() 91. ,() 18, 41, 50 ,() 176 Josefson,() 96, 106, 110 Körlof,() 112, 125, 129 ,, justitieminister 122, 127, 130 ,() 159 ,Bo (m) 88, 105, 109 ,() 170 ,() 166 ,() 63. ,, industriminister 142, 151, 156 ,Hans i (vpk) 139, 149, 155 ,() 179 ,() 181 Stjernlöf,() 172 ,(vpk) 119, 126, 129 ,() 183 ,() 55, 77, 83 ,(vpk) 25, 43, 51 ,() 10, 40, 48