prot · GB09123 · 1987-12-31 00:00:00 — När det gäller försvarsutskottets betänkande 10 som behandlas, delarvi från i allt väsentligt majoritetens uppfattning vad gälleranslag fill den nya myndigheten och också beträffande lokaliseringen avkustbevakningens centrala och regionala ledningsorgan. Men vi har i ettsärskilt yttrande ändå velat markera vikten av en förstärkning avkustbevakningens resurser på , som vi anser nödvändig. Länsstyrelsenpå Gofland har arbetat för att det utsjöbevakningsfartyg som är stationerat i , TV 172, skulle placeras i gotländsk hamn, ett förslag sorri de gotländska riksdagsledamöter na har följt upp oavsett partitillhörighet. har man avfärdat denna förflyttriing med att det skulle vara svårigheter att rekrytera besättningartill fartyget, en motivering som vi har tyckt vara något krystad och som inte alltid varit underbyggd med reella fakta. ' Denöverenskommelse som detta år träffats mellan och omuppdelning av i ekonomiska zoner har på. nytt aktualiserat behovet avatt på tillförs nya resurser för att på etttillfredsställande sätt kunna klara de utökade uppgifterna. Vihar därför, och jag, på nytt motionerat i frågan och i viss månfått gehör för våra krav. Utskottet biträder vår uppfattning om behovet avutökade resurser men hänvisar till att det finns en tillfällig extrabasering av fartyg i dessa vatten. Detta är dock en situation som snabbt kanförändras - jag skall återkoriima till detta. hänvisar också fill regeringensprogramplaneanvisningar, där det föreskrivs att redovisning skall ske aveventuella åtgärder som kan erfordras med anledning av den utvidgade svenskafiskezonen. i och-jag har då i det särskilda yttrandet påpekat attutskottet kunde ha varit tydligare i kravet på förstärkningar. Eventuellaåtgärder i programplaneanvisningar ger inte särskilt mycket i konkret handlingåt . Utöver en förstärkning med fartyg har påGotland påtalat behov av personalförstärkning med mellan 5 och'10 personer, manbehöver ett isgående fartyg, och man ser det också spm angeläget attsambandscentralen i återgår till att ha öppet dygnet runt och inte som'nuha stängt mellan och 08.00. Förtillfället har otur med sina fartyg - här återkommer jag till den snabbt föränderliga bilden. Den aktuella situationen just nu äratt de båda utsjöbevakningsfartygen i och TV 171 i 55 1987/88:123 ligger på varv med brister i stålskroven, och det är oklart när de En mindre båt, TV 101, har haft brand i maskinen och bUr ~ 7 '. Med hjälp från andra kustdistrikt får försökaklara sina uppgifter med tre fartyg utslagna precis den vecka som en visstillämpning av den nya sjögränsen trädde i kraft - det skedde nämligen ,. Påriksdagens bord ligger just nu propositionen om godkännande avöverenskommelsen. Även där uttalar utrikesministern kravet på förstärkningtill : "Slutligen vill jag tillägga att överenskommelseninnebär ökade krav på den fisketillsyn som utövar. Särskilt motbakgrund av vad jag tidigare nämnt om den omfattning fisket fått under senaretid är det angeläget att kan bedriva en effektiv övervakning iområdet. Regeringen bör i annat sammanhang återkomma med förslag tillytterligare resurser för och hur dessa skall finansieras." Jag tolkar detta löfte från regeringen så, att våra krav i motionenkommer att bU tillgodosedda, men jag skulle vilja vädja om största möjligaskyndsamhet i handläggningen. Jag yrkar bifall till utskottets hemställan. Anf,39 (vpk) replik: Med anledning av anförande skulle jag vilja ställaföljande fråga: Hur kan det komma sig att , som i många frågorvill värna om decentralisering, ändå kan acceptera den typ ay samlokaliseringmed marinen som det nu är fråga om? Man kan väl inte utan vidare påstå att detär decentralistiska tankar som har gjort att en samlokalisering med marinen harkommit fill stånd - tvärtom. En sådan här samlokalisering har rakt motsatteffekt: Det blir fråga om en centralisering av det hela. Sedanfill en annan sak. Även här utgår man väl i viss mån från samlokaliseringen meddet miUtära. Jag har förstått att , i varje fall i viss mån, närdet gäller totalförsvaret vill satsa på den civila delen. Men här ansluter mansig till regeringens militarisering av det civila totalförsvaret. Såbara en rättelse, : TV 171 och TV 172 har inte stålskrov utanplastskrov av sandwichtyp. Anf.40 () replik: Nog är det väl ändå ett visst mått av decentralisering attkustbevakningen nu får bli en egen myndighet. Det kan man väl inte tolka pånågot annat sätt. Vidare anser jag att lokaliseringen fill är endecentraUseringsåtgärd. Vi i menar att all lokalisering utanförStockholm utgör ett visst mått av decentralisering. Vi skall vara medvetna omde realiteter som gäller också när det är fråga om att samutnyttjabefintliga resurser. Samutnyttjandet av lokaler och anläggningar på land, somman uppenbarligen kan tjäna pengar på, är inte Därför har vi ställtoss bakom det förslag som föreligger i detta 41 (vpk) replik: Prot. När man talar om decentralisering fastnar man nog i en 19 maj 1988ideologisk fälla om man tror att all lokalisering ut från eller någon~ T 7~ annan stor stad är detsamma som decentralisering. Att samordna kustbevakningenmed marinen på det sätt som man nu gör är faktiskt att centraliseraverksamheten, även om som egen myndighet får ha sitthuvudkontor någon annanstans. Vi kan nämligen inte gärna påstå att marineneller försvaret över huvud taget är speciellt decentraliserade. Marinen är istället i hög grad centraliserad och haren stark uppbyggnad, och det är filldenna som knyts. Anf.42 (): Jag vill i denna debatts slutskede endast ta upp frågan omlokaliseringen av centrala ledning. I ärvi många som har arbetat för - och som har hoppats på - att denna nyinrättadestatliga myndighet skulle förläggas fill . Men återigen kan vikonstatera att just föriorat kampen om att genom statligalokaliseringar få nya verksamheter och därmed arbetstillfällen som kankompensera länet för den mycket oroande utveckling som har rått under många åroch som enligt prognoserna kommer att fortsätta om inte kraftfulla åtgärdervidtas. Jagvill nämna att läns befolkning har minskat medca 7 600 personer och att detta län därmed haft den störstabefolkningsminskningen av alla läii. I samtliga sju kommuner i länet harbefolkningen minskat. Att risken är mycket stor att denna negativa utvecklingfortsätter visar aktuella fall när det gäller hotande industrinedläggningar.Jag syftar på hotet mot fortsatt drift av massafabriken , ochNobelindustriers kiselmetallverk , Ange. I TV sades det för någradagar sedan att man avser att lägga ned den verksamheten. som hade att utreda frågan om lämplig lokalisering av kustbevakningenscentrala ledning föreslog i första hand en lokalisering tillcentrala och i andra hand en lokalisering till iövrigt. Som framhålls i propositionen hade denna kommitté därvid inte gjortnågra arbetsmarknadspolitiska eller regionalpolitiska bedömningar. Regeringenföreslog i propositionen en lokalisering till , och ett enigtförsvarsutskott stöder det förslaget. Viär fyra borgerliga riksdagsledamöter från -nämligen GörelThurdin, , och jag - som både och med anledning av proposifionen har motionerat om enlokalisering till . Vi har gjort det dels mot bakgrund av behovet avfler verksamheter till länet, dels med hänsyn till att de verksamhetsmässigaförutsättningarna är mycket goda i Härnösarid. Jagvill kort nämna några viktiga verksamhetsmässiga skäl som talar för . har ett idealiskt geografiskt läge. Där finns det dessutom många viktiga verksamheter som skulle möjliggöra samordning och integrafion med marinen. I finns bl. a. marinkommando 57 norr, Radio,kustbevakningsresurser och varv för både byggande av kustbevakningsbåtar ochreparationer. Kommunen har dessutom förberett lokaler för den nya verksamheten,bostäder för de anställda m. m. Närdet gäller behovet ay.nya verksamheter i finns det anledning atterinra om att är den enda residensstad där befolkningen under loppetav har minskat. är mycket beroende av den offenfiigasektorn, men totalt beräknas ca 500 tjänster inom denna sektor falla bort framfill 1990. är också den enda residensstad som saknar ett centraltämbetsverk. Vid en sammanväg-ning av de olika faktorer som bör vara styrandeför beslut om lokalisering av en ny statlig myndighet har vi fyra borgerligarepresentanter i våra motioner framhållit att övervägande skäl har talat just förHärnösaiid. Tyvärrhar vi inte fått stöd för denna uppfattning eller för vår strävan att slåvaktorn ett län i kris, ett län som ofta blir bortglömt. Vi måste åter noteraatt vi förlorat dragkampen om staflig verksamhet. Men vi är vana vid sådant.Några exempel: i lades ned. Hörselgymnasiet, som manplanerat skulle förläggas till , förlades i stället tillMellansverige. Centrala registreringsmyndigheten för företagsinteckningarinrättades av - som det heter i propositionen - sysselsättningsskäl i ,inte i . Våra motionskrav på.utlokaUsering av hela eller äv delar avVattenfalls huvudkontor fill har avstyrkts. Regeringen hari stället föreslagit att delar. av huvudkontoret skall flyttas dels tillBorlänge, dels till . Förnågra minuter sedan fattade ett beslut som innebär att man avslagitmotionskrav om ett bibehållande av bansektionen i när det nyabanverket inrättas. Dessutom avslog man motionskrav om att ytterligareverksamhet, om möjligt, förläggs till Ange i samband med omorganisationen inomSJ. Detverkar sorn om just får stå.tillbaka för andra län ochorter. Detta, herr talman, kan inte få fortgå. Vi beklagar att regering ochutskott inte har lyssnat på oss den här gången heller. Jag vill dock uttryckaen förhoppning om att detta blir en lärdom, så att vi i framfiden med störreenighet och kraftfullhet skall kunna framföra länets synpunkter. Jag hoppasalltså att det inte även i fortsättningen skaU vara så, att det nästan allfidblir nej- från regeringen och riksdagsmajoriteten till förslag som skulle geVästernorrland mycket välmotiverade och välbehövliga verksamheter ocharbetsfillfällen. 43 (): Den debatt som.nu pågår är ju en fortsättning på den debatt som fördesi går och som fick avbrytas omkring . Både jag och taladedå. hade anmäh att han skulle tala i , men han höll påi . Det var ett mycket ostrukturerat anförande. Påståendenakom litet hipp som happ. Men någonfing kommer jag ändå ihåg. Han redogjordenämligen för 350-åriga historia. Han drog också paralleller medkustbevakningen i . Vi fick höra hur man där skickade båtar och personalfrån till eller ut på främmande oceaner. Nufortsätter han ett halvt dygn senare och säger attjag försvarar en sjuk sak - militären kommer att sluka . Hanmåste ha lyssnat mycket dåligt i går. Jag sade då att den nya kustbevakningenär en civil myndighet, visserligen inom försvarsdepartementets verksamhetsområdeoch inom dess utgiftsram, men utanför försvarsmakten. bör, somdemokrafisk socialist - som han förhoppningsvis är- sluta att måla upp dennaknektskräck. Det handlar inte alls om det. Var exempelvis överföringen avräddningskårerna till ett centralt verk i en militarisering? Dethandlar i detta faU, Hksom vad gäller räddningskårerna, om att bättre utnyttjaresurserna. Kustbevakningenär en civil myndighet,' , och det är en satsning påcivilförsvaret, som vpk så ofta talar om - satsa på civilförsvaret, säger ni.Detärjustdet vigör, och det kan ni väl inte ha något emot. talaribland emot sig själv, hit och dit, och jag förstår ännu ingenting. Men vad jagförstod senare var att han i går talade för ett par personer på läktaren. Jag har varit där två gånger och tycker att det ärvackert där. En sommarstugegranne till mig som har ingått ikustbevakningskommittén har föredragit ärendet för mig, så jag är mycket välinsatt. Jag skall kortfattat strukturera den insikt som jag har och denmedvetenhet i ärendet som jag besitter, och det är att detta är enregionalpolitisk fråga. Därför säger vi nix till , , ochtyvärr nix till , som ligger nära min hemort, . Jagvill säga till ledamöterna på Blekingebänken att jag tror att det blir bra iKarlskrona. Samordningen mellan den centrala och den regionala myndigheten iKarlskrona kommer att medföra samordningsvinster och pluseffekter. OlleAulin har lämnat kammaren, men jag vill säga att tyvärr inte heller kankomma i fråga. Jag står fastvid det jag yrkade i går. 44 (vpk) replik: Jag beklagar naturligtvis att ingenting förstår, mendet kan jag inte göra någonting åt. Jag lyssnade dessutom mycket uppmärksamt påLennart i går, och jag må säga att det som han sade i sitt anförandeoch i sin replik hade jag redan läst i propositionen. Inget nytt tillfördesdebatten. Häri bemötte inte de argument som talarna tidigare hade fört fram.Nej, det var enbart sådant som står i propositionen. Vikan naturligtvis diskutera om skall betraktas som eri rentcivil myndighet eller om den får militära inslag. Men det kanske inte lönar sigatt försöka förklara för - med utgångspunkt i vad han självsade , dvs. att han ingenting förstår - att när regionalaenheter av en civil myndighet förläggs inom militära områden, som bevakas avmilitärer beväpnade med kpistar, innebär detta i en förlängning att denmyndighet som från början var civil mer och mer antar en skepnad av rhilitärenhet. Rekryteringsproblemen,som jag tog upp i går, kommer självfallet som ett brev på posten. Inom ettmilitärområde, med all den stränghet, sekretess, utestängande av allmänhet m.m. som råder där, är det ganska klart att rekryteringen av nypersonal till kommer att snedvridas så att personal tas frånmilitären. Detta kan inte göra mera civil - hur civil den än ärpå papper från försvardepartementet. Jag talar om verkligheten, inte om deteorier som finns upptecknade på papper, som hänvisar till. 45 GOTHE (): konstaterade att hade lämnat kammaren. Låtmig då meddela att har gått tiU ett sammanträde inom totalförsvaretsområde och lämnat mig kvar här. Jag vantrivs inte. Det kanske inte finns såmycket nytt i det som säger heller - jag åberopar nu hans repliktill . Det finns ändå anledning att påpeka för och tullen, dvs. den sjögående delen av ,ingalunda har varit främmande för att delta i ubåtsspaningar och ubåtsjakt.Tvärtom har de gjort det i alla de områden och avsnitt av vår långa kust därfrämmande ubåtar har iakttagits, där grodmän har varit synliga osv. Det finnsmånga exempel på detta. Ettav fartyg vid - möjligen stationerat på fastlandssidan- höll i flera fimmar med sin hydrofon kontakt med en främmande ubåt ganskatätt intill . Det var dessutom en prestation att med en gammalhydrofon - som dess värre ställdes i land litet senare - klara denna uppgift,som vi vet är så svår. Depå som har berättat för mig om detta har berättat med Stolthet.Kustbevakningens folk vill ingalunda ha några sovjefiska ubåtar smygande i sinaoch våra svenska vatten, utan de vill hålla rent från sådant. Jag är alldelessäker på att och dess folk också i fortsättningen kommer attarbeta med samma entusiasm, skicklighet och oförvägenhet som de alltid hargjort. Kustbevakningenblir inte militariserad därför att den hamnar under denna budgetanvisning inomförsvarsdepartementets område. Jag ber att få åberopa vad ochfidigare också har sagt. Jag instämmer helt i det som LennartHolmsten har sagt beträffande denna del och även i övrigt i.replikskiftena med TommyFranzén. Jagmåste också nämna , som talade om kustbevakningensrnilitarisering. Med hänvisning till vad jag sade alldeles , riktat fillTommy , vill jag påpeka att det är en felakfig konsumentupplysning attgöra ett sådant påstående. Sedansäger att det är de civila delarna av totalförsvaret sombehöver förstärkas i skärgården. Detta ger närmast intrycket att man inteskulle behöva någon förstärkning av de militära delarna. Men vi är ju överensom att en sådan behövs. Regeringenhar i alla händelser lagt fram ett förslag tiU förstärkningar av ubåtsskyddetoch därmed en förstärkning av försvaret av vår skärgård, något som behövs medtanke på ubåtsjakten. De civila delarna förstärks nu i och med att kustbevakningeneffekfiviseras, vilket är syftet med regeringsförslaget. Viskall inte glömma bort den debatt som har förekommit med krav påen omorganisation, som dock avvisats av fiskare. skärgårdsbefolkning,kustbevakning osv. Man har kommit fram fill en Prot. 1987/88:123 lösningsom jag är övertygad om är den bästa. Naturligtvis kan man allfid 19 maj1988 önska sig någonfing ännu bättre, men den här lösningen kommersäkerligen T T 7~. att fungera bra. Jag kan inte heller motstå frestelsen att kommentera om regionalpolitik. Denna var som bekant ganskavidlyftig: han förde krig i . Jag har tidigare aldrig uppfattat dettasom regionalpolitik, men fick vi besked av Kersfin . Hon säger att honär övertygad om att , denne förträfflige kung, varbättre som regionalpolifiker än nuvarande beslutsfattare. Hon antyder därmed atthan sannoUkt skulle ha lagt centrala myndighet i Göteborg.Tänk, jag tror inte det. Jag tror att den skulle ha hamnat i - detvar ju åt det hållet som hans regionala ambifioner gick. Detta sagt medhänvisning fill det anförande som 'höll. Jagber, herr talman, i likhet med att få yrka bifall till den moderatareservationen. Anf.46 (vpk) replik: Det är faktiskt inte någon nyhet för mig att hardeltagit i ubåtsspaning. Jag utgår från att även om man hade varit kvar undertullverket eller hade fiUhört eller på annat sätt varit en civilmyndighet, skulle man ha fortsatt med ubåtsspaning. Men det är ändå enväsentlig skillnad mellan att vara involverad i den typ av ubåtsspaning som detnu blir fråga om och att delta bara vid vissa speciella tillfäUen när marinenbegär assistans från en annan myndighet. GötheKnutson var inte här i går, och han känner därför kanske inte till att detnämndes att iiridersökningar ute på fältet av deltagandet fillsammans med andramyndigheter, civila eller militära, visar att bara ett fåtal procent av tidentagits i anspråk för samarbetet med marinen. Jag tycker att man också skullekunna fortsätta med ett sådant samarbete, men att man då inte bör sitta imarinens knä. Kustbevakningenär självfallet inte intresserad av att ubåtar finns i svenska vatten, oavsettfrån vilken nation eller vilket militärblock de kommer. Jag vågar medbestämdhet påstå att personal har den inställningen. Jagvill vidare fill säga att det normalt sett är svårt att undvikaatt ta intryck av den omgivning som man befinner sig i. Om man i sin omgivningenbart har militärer, kan man faktiskt inte låta bli att påverkas av derasatmosfär och deras tänkande, hur civil man än vill vara. GötheKnutson menade att man inte kan påstå att blir militariseraddärför att budgetanvisning lagts in underförsvarsdepartementets huvudtitel. Jag får säga ungefär som till LennartHolmsten: Jag beklagar att ingenting har förstått. Redan ipropositionens rubrik anges att det är fråga om en samlokaliséring med marinen.Det är inte bara fråga om en budgethänvisning. 47 GOTHE ()replik: Först vill jag säga att jag hörde tala i detta ärende . Det är ju tekniskt så välordnat att man även kan lyssna på debatten påsitt rum. Jag blev också så intresserad att jag gick över till kammaren. TommyFranzéns framställning blev dock inte mera trovärdig därför att han sedanupprepade den, och han upprepar den även y dag. Kommentaren att man ingentingförstår är ett ganska billigt argument, som inte bUr starkare därför att detupprepas och riktas mot fler ledamöter av kammaren. Nukom ett, som jag uppfattade det, nytt argument: att miljön skulle påverkakustbevakningens .personal, att uniformerna skulle bokstavligen smitta av sigeller kanske att en och annan term skulle påverka den. Mitt intryck avkustbevakningens personal är att det är fråga om stabilt folk, som minsann intelåter sig imponeras vare sig av uniformer, termer eller någon särskild miljö.Det är handfasta män, som utan tvivel klarar denna påverkan. Mankan, herr talman, göra en liten jämförelse med de civilanställda ute på våraregementen och andra militära förband. Det är fråga om ett stort antalpersoner. Ta t. ex. den utmärkta kökspersonalen! Jag har inte märkt, och jagtror inte heller att den själv har gjort det, att den skulle ha tagit skada avatt arbeta i den miUtära miljön. Har någon annan uppfattning kanhan ju delge personalen denna - den kommer säkerligen att bli förvånad. Anf.48 (vpk) repUk: Om man försöker göra gällande att man inte påverkas av den miljö somman befinner sig i, är man inte tillräckligt självkritisk. Jag vill påstå attjag har påverkats av den miljö som jag har vistats i i det här huset sedan1976. Jag kan också konstatera att har påverkats av miljön här.Han talar nu inte riktigt på samma sätt som han gjorde när han kom in iriksdagen 1976, med mig. Ifrågan om vad som är bäst för vill jag slutligen upprepa väl ändå borde ha lyssnat på vad kustbevakningspersonalen har att anföra.Såvitt jag begriper förstår den denna fråga mycket bättre än vad ,jag, och alla andra ledamöter som varit uppe i denna debatt gör. Anf.49 (): Mycket kort: När jag beklagar att säger att haningenting förstår är det inte ett billigt argument. Jag beklagar det inte förmin egen skull utan för sakens skull. BådeLennart och säger att skall ligga inomförsvarsdepartementets område och inom försvarets.utgifts-ram. Ja, det är okej,om det .stannar vid det. Men man skall också vara placerad inom militärensgeografiska område, med åtföljande svårighet för allmänheten att få kontakt medkustbevakningens personal och för denna att prioritera sina civila uppgifter.Utan en kunnig och aktiv kustbevakningspersonal är vårt försvar bra mycketsvagare. Tullverketbehandlade inte alltid så bra, och därför var avkustbevakningens personal positiv till förändringen . negativa, när deser utvecklingen och den samlokalisering som vi diskuterar . Jaghade inte tänkt ta upp frågan om sambandscentralerna eftersommotionsbehandUngen är uppskjuten fill hösten. Men eftersom togupp frågan vill jag säga några ord. Sambandscentralerna är helt nödvändiga. Detär, precis som säger, helt tokigt att stängasambandscentralerna . Tror de ansvariga att fienden bara arbetardagtid? Gångpå gång har en enig riksdag slagit fast att Gryts sambandscentral skall finnaskvar. Det finns inga regionalpolitiska, ingå praktiska eller ekonomiska och absolutinga förnuftiga skäl för att lägga ned den sambandscentralen. Därför ber jagTommy : Kasta inte yxan i sjön ännu! Säg inte nej, säg kanske, kanske,kanske! Låt oss fortsätta att kämpa för sambandscentralerna, möjUgen till thebitter end, men förhoppningsvis till ett för den svenska kusten förnuftigtbeslut. Med detta anförande - under vilket andre vicetalmannen övertog ledningen av kammarens förhandlingar - var överläggningen iärendet avslutad. (Beslut fattades efterdebatten om socialförsäkringsutskottets betänkande Kammarenövergick till att debattera socialförsäkringsutskottets betänkande 23 omförbättrat bilstöd till handikappade. Anf.50 (): När det gäller de handikappade finns en betydande värdegemenskap mellanpartierna och en ömsesidig vilja att finna lösningar på angelägna problem. Detvisar sig nu igen när socialförsäkringsutskottet behandlar frågan om bilstödtill handikappade. I analysen av behov och åtgärder finns en glädjandesamstämmighet samfidigt som de framlagda lagförslagen löser upp kompetensknutaroch oklarheter. Detvisade sig dock när vi behandlade frågan i utskottet att det fortfarande ifråga om personkrets och åldersbedömningar finns olika uppfattningar. Förmoderata samlingspartiets del valde vi därvid att fortsätta och fullföljatankar som vi utvecklat i motion Sf2Ö av m. fl. I reservation7, som jag, herr talman, nu yrkar bifaU till, har vi därför ansett att även desom har ålderspension skall inräknas i kretsen av personer med rätt tillkvarvarande skattestöd av längst efter reformens genomförande. Därtill,herr talman, gör vi ett särskilt yttrande'beträffande den fortsatta översynenav statsbidragssystmet och uppmärksammar härvid främst den oklarhet somföreligger beträffande där ärhuvudman för färdtjänsten och som landsting inte lyder under socialtjänstlagen. Meddet anförda yrkar jag bifall till moderata samlingspartiets reservation 7 och iövrigt bifall till utskottets hemställan. 51 ():