prot · GB0947 · 1987-12-31 00:00:00 — Men saken gäller egenfiigen inte detta, utan fråganär: Skall AP-fonderna få en möjlighet att placera såsom de vill i någonutsträckning? Skall de få någorlunda likartade möjligheter jämfört med andraförsäkringsinstitutioner atf placera pengar? Det tycker vi är rimligt. Vimisstror infe vare sig de fackliga representanter som finns där ellerLjunggren, , Träff eller andra som sitter där. Om de finner attplacering i direktlån inte är särskilt vettigt eller förnuftigt eller inte gergod avkastning, då fror vi infe heller aft de kommer att göra en sådanplacering, för det är inget tvång. Beträffande uppfattade jag det närmast såatt hade tekniska invändningar. Om mycket väl kantänka sig atf i stället för en femte AP-fond bygga ut den fjärde, skall jagnaturligtvis fa upp det spm en möjlighet när vi framöver funderar på frågan hurde fortsatta placeringarna i aktier via AP-fonderna skall ske. Jag uppfattar sedan att frånfallerreservation 4, efter vad jag har klarat ut här. Till : Det är möjligt att det var IngemarMundebo som först födde förslaget om en femte AP-fond. Men vi kommer inte ifrån- det var därför jag angav det så pass utförligt i den artikel som åberopar - atf GöstaBohman faktiskt också uppmärksammade att det inte var bra att fjärde AP-fondenblev en alltför dominerande institution och därför tog upp frågan om det fannsanledning att inrätta en femte fondstyrelse. Det var som gjordedet, . Det gjorde han inte av en slump, utan det var genomtänkt.Och även det förslag som vi nu lägger fram är genomtänkt. Detär klart att tillväxten av AP-fonderna har betydelse. Jag känner ganska vältill hur detta fungerar, . Men det är inte oviktigt om ettriksdagsparti anser att det är ointressant huruvida fonden förräntar sig väl.Den spelar ju en viktig roll på den svenska kredit- och kapitalmarknaden ochnär det gäller att garantera pensionerna framöver. Och vi vet vilkapåfrestningar som AP-fonderna kommer aft utsättas för. Jag tror att det därförskulle vara ganska dåraktigt atf se AP-fonderna smälta ihop - då skulle viverkligen skapa en oro för huruvida vårt nuvarande pensionssystem kommer attfungera. 102 ()replik: Det är märkligt att statsrådet upprepar sitt osanna påstående. Jag hari dag efter att ha läst artikeln i tagit fram den aktuellapropositionen - det måste vara fråga om proposifion 1980/81:81. Där finns detinte någonfing om att den dåvarande ekonomiministern föreslåreller förordar inrättandet av en femte AP-fond. Jag ber aff statsrådet ånyoläser propositionen. Jag har en fotokopia av den aktuella sidan med mig, somjag kan lämna över fill statsrådet efteråt, så aft han kan ta fillfället i aktatf korrigera sig själv i en ny artikel i . Jag ber alltså atfstatsrådet allvarligt överväger att ta tillbaka detta osanna påstående. Dettanya maktblock som socialdemokraterna nu vill bygga vidare på kommer.alltsåbestå av fem AP-fonder och de fem löntagarfonderna. Dessa fonder skallfillsammans komma att utgöra de instrument som man vill begagna sig av för attuppfylla partiprogrammets socialistiska ambitioner. Om man ser detta i sittstora sammanhang, framstår det anmärkningsvärda i att skattemedel i betydandeutsträckning lämnas att disponeras av organ -som visserligen formellt harfilisatts av staten - som till följd av flertalet ledamöters infresseanknytningkommer aft verka enligt principer som staten inte råder över. Genom demöjligheter som fondstyrelserna får att tillsammans förvärva relativt settmycket betydande andelar av olika företag, banas här väg för en kraftigförändring av ägar- och inflytandeförhållandena inom näringslivet. Det är heltklart att de fackliga organisationerna på detta sätt får en mycket besvärligdubbelroll, som skapar problem . Omen femte AP-fond får placera sina tillgångar i aktier, statsrådet ,leder detta givetvis till atf det insfitufionella och kollektiva ägandet kommeratt öka - och detta på bekostnad av enskilt sparande och ägande. Vi slår självfallet vakt om pensionssystemet som sådant. Men dettafaktum utgör inget skäl för oss att i samma andetag låta ännu en fond bidrafill socialiseringen av det svenska näringslivet. Vi har alltförmånga fonder med den målsättningen. 103 (vpk) replik: Första, andra och tredje AP-fonden lånar ut pengar fillsamhällsprojekt, och det är ju bra. Den , och kanske denfilltänkta femte, samt de fem löntagarfonderna är redan inne är påaktiemarknaden. Enligt regeringen skall dessa, för att trygga ATP-systemet, nutydligen tränga ännu längre in på denna högriskmarknad. Vad är detta egentligenför proportioner? Jag och vpk tycker aff det är alldeles fel att trygga det denvägen, men det kommenterar naturligtvis infe statsrådet . Vårt sättatt trygga ATP-systemet skulle ju kräva aft regeringen för en gångs skull gören inskränkning i storfinansens möjligheter eller spelrum, vilketlöntagarfonderna inte gör. Detär dessutom mycket intressant att notera att dessa fem löntagarfonder i daginte används i industrialiseringsprojekt eller för regionalpolitiska insatser.Vi har enorma problem i Bergslagen, och . Men ändå kaninte dessa löntagarfonder spela den roll som det sades aft de skulle göra. Jagtycker att det är att beklaga aff de inte spelar denna roll för dem som arbetaroch bor i dessa bygder. I stället kommer man med ett förslag om ändring avreglementet, där fonderna skall tränga längre in i riskkapital-marknaden. Dettarimmar mycket dåligt med tongångarna i den löntagar-fondsdebaff som under långtid har förts inom arbetarrörelsen. 104 ()replik; Som svar på den direkta fråga jag fick av statsrådet vill jagsäga aft vi i är mera intresserade av ett fortsatt utnyttjande avden än av aft en ny och femte AP-fond bildas, Jag tackar för beskedet att i varje fall infe tänker sigatt man skall göra slut på möjligheterna att föra över medel frånAP-fondssystemet fill placeringar på riskkapitalmarknaden. Dä blir det enteknisk fråga huruvida medlen skall finnas i eller om de avmarknadsskäl skall föras över till en femte AP-fond, Omdet som jag har åberopat infe står på den sida som har läst, såär det väl fel sida som han har. Jag har ingen anledning atf föra fram GöstaBohmans namn om det inte vore så aff också han var med i bilden och accepteradeaft frågan skulle studeras. Det var infe så konsfigt, eftersom det då infe varkontroversiellt att anse aft det fanns ett tak för hur mycket man kan placera ifjärde AP-fonden. Det var därför naturligt att tänka sig att de fortsattaplaceringarna skulle kunna ske i en femte AP-fond. Men förstföds-lorätten, denkan vi ge fill . vill jag säga att det görs regionalpolitiska insatser om mandärmed menar att fonderna går in i projekt av stor betydelse för den regionalauppbyggnaden av industrin och näringslivet. Det görs av både löntagarfonder ochden . Det finns en rad exempel på detta. Det som härdiskuteras, nämligen frågan om optioner, är en sak för sig. Jag tycker aft viskulle kunna se det utifrån perspekfivet aft optioner faktiskt inte alltid ärav den art som menar, dvs. en våldsam spekulation. Opfionerkan också fylla helt andra syften, och det är den typen avOpfioner som det är rimligt atf dessa fondstyrelser ges att hantera på sammasätt som andra placerare, som är ute för aft trygga sina åtaganden. Förste vice talmannen anmälde atfSten och anhållit att till protokollet få antecknatatt de infe ägde rätt fill ytterligare repliker. 106 (); Förslaget att ändra reglementet för allmännapensionsfonden kan enligt min mening medföra stora förändringar på bådekreditmarknaden och bostadsmarknaden. Fondstyrelserna får möjlighet aft ageradirekt på lånemarknaden upp till en lånevolym som skulle uppgå till13 miljarder kronor. Som del i lånemarknaden är detta en betydande andel. Förmin del tycker jag aft det ligger en viss trygghet i aff utlåningen förmedlasav organ som har en mångårig erfarenhet när det gäller riskbedömningar. Detfinns ingen anledning aff inom fonderna bygga upp en kompetens som redan i dagexisterar inom bankerna. Vidare föreslås möjligheten för fonden att förvärvafasfigheter. Värdet av fondstyrelsens fastighetsinnehav skall få uppgå till ettbelopp som motsvarar högst av anskaffningsvärdet på de fillgångar somstyrelsen förvaltar. Det torde också röra sig om ett belopp på mellan 13 och 14miljarder. Som jämförelse kan nämnas att det i propositionen anges aftmarknadsvärdet av fastighetstillgångar uppskattas till9,och fill nära 6,2 miljarder kronor.Försäkringsbolagens och fastighetsbolagens agerande på fastighetsmarknaden, därman sökt långsiktiga placeringar som man uppenbart räknat medfortsatt infiafion, har utan tvivel bidragit till atf fastighetspriserna harstigit. Önskemål om att fa en någorlunda avkastning på insatta medel har i sintur medverkat till atf hyrorna stiger. Frisläpps nu ytterligare medel förfastighetsköp i den omfattning som förslaget medger torde priserna skjuta ännumer i höjden. Skall för övrigt fonderna medverka fill ett sysfem avbostadsägande där ägaren är en institution som finns långt borta från de boende?Är det inte bättre att fonderna medverkar i en bostadsfinansiering där ägarenbor i huset eller finns i bostadens närområde? I proposifionen aviseras också tankar om aff ytterligareAP-fondmedel bör få placeras i akfier och i vissa riskkapitalinstrumenf m. m.och att det bör tillskapas en ny fondstyrelse av samma typ som fjärdefondstyrelsen för detta ändamål. Det passiva institufionsägandet i samhälletbör inte öka. Vi anser det mer angeläget att få fler människor intresserade förett ägande i företagen. Detta kan ske genom ett skatfestimuleraf sparande iaktier. Vidare anser vi aff företagsvisa vinstdelningssystem bör uppmuntras.Aktieinnehav skapar intresse för företaget, vilket i sin tur leder till kravpå insyn. Insynen leder sedan till en djupare kunskap, vilket sannolikt gör attden anställde kommer atf hysa åsikter om företagets skötsel som han eller honvill hävda. I och för sig kan detta tyckas ligga litet vid sidan av närregeringen som mofiv för sitt förslag har anfört en ökad avkastning iAP-fonden. Men en fortsatt ökning av det insfitufionella ägandet utanindividuell anknytning är ett fjärmande från denägarbild vi anser väsentlig för en god utveckling av de svenska företagen. Förändringari reglementet som berör löntagarfonderna kan i vissa delar vara befogade, omman har åsikten att fonderna skall verka på marknaden fortsättningsvis.Eftersom kds har uppfattningen aft löntagarfonderna bör avvecklas och innehavetöverföras fill AP-fonderna, finner jag ingen anledning aft företa någraförändringar i reglementet i de delar det berör löntagarfonderna. I ett fall anser jag aft regeringen och utskottet har varit litet förförsiktiga. Det gäller fjärde fondstyrelsens placeringar i utländska värdepapper.Här har styrelsen begärt att ramen för styrelsens utländsplaceringar skallutökas från nuvarande till av det bokförda fondkapitalet. Även omfjärde fondstyrelsens huvuduppgift är att förse svenska företag med riskvilligtkapital, kan det finnas flera motiv för en ökad möjlighet till placering iutländska värdepapper. Såväl informationssynpunkter som värdet av ökadriskspridning kan anföras som skäl. Jag ber att få yrka bifall fill reservafion 2 om ett nej till en femtefondstyrelse, reservation 4, reservation 5 och reservafion 8. Överläggningeni detta ärende var härmed avslutad. Kammarenövergick fill att fatta beslut i de förevarande ärendena. Mom. 1 (avskaffande av detgällande ersättningssystemet) Utskottetshemställan bifölls med 200 röster mot 115 för reservation 1 av . Mom.2 (finansiering av sjukvården m.m.) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 2 av m. fl. - biföllsmed acklamation. Mom.3 (ersättningen för födelsekontrollerande verksamhet) Utskottetsherriställan - som ställdes mot reservation 3 av m.fl.- biföllsmed acklamafion. Mom.4 (tidpunkten för överenskommelsen) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservafion 4 av m. fl. - biföllsmed acklamation. Mom.5 (det s. k. avgiftsfria året) Utskottets hemställan bifölls med 260 röster mot 54för reservation 5 av m. fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 8 (besök hosdistriktssköterskor) Utskottetshemsfällan - som ställdes mot reservafion 6 av och - bifölls med acklamation. Mom. 9(skillnader i läkarfaxan för läkare i och utanför läkarhus) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 7 avMargareta och - bifölls med acklamafion. Mom. 11 (remisstvånget för sjukgymnasfisk behandling). Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation.8 avNils Carishamre m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 12 (patientavgifter för läkarvård m. Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 9 avKarl-Erik - bifölls med acklamation. Mom. 15 (prisnedsäffning på kostersätfningsmedel) Utskottets hemsfällan - som ställdes mot reservation 10 avKarin och - bifölls med acklamafion. Mom. 18 (högkosfnadsskyddets omfattning) Utskoftets hemställan - som ställdes mot dels reservation11 av och , dels reservation 12 av Karl-ErikPersson - bifölls med acklamation. Mom. 21 (ersättning för glasögon) Utskottets hemsfällan - som ställdes mot dels reservation13 av och , dels reservafion 14 av Karl-ErikPersson - bifölls med acklamation. Mom. 23 (sjukvårdsförmåner i ) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 15 avNils Carishamre m,fl, - bifölls med acklamation. Övriga moment Utskottets hemsfällanbifölls. Mom. 1(ändrad inriktning av allmänna pensionsfondens placeringar) Utskottets hemställan bifölls med300 röster mot 16 för reservafion 1 av , Mom. 2 (placering av ytterligarefondmedel i aktier m, m,) Först biträddes reservafion 2 av m,fl. med 160 röster mot 16 för reservation 3 av JörnSvensson. 140 ledamöter avstod från att rösta. Härefter bifölls utskoftets hemställan med 164 röster rnot 152 för Mom. 4 (direktlån till akfiebolag och ekonomiskaföreningar) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservafion 4 avChrister Eirefelt m, fl, - bifölls med acklamation. Mom. 5 (förvärv av fastegendom) Förstbiträddes reservafion 5 av m, fl, - som ställdes mot delsreservation 6 av och , dels reservation 7 avIvar och - med acklamation. Härefterbifölls utskottets hemställan med 169 röster mot 66 för reservation 5 av ErikHovhammar m, fl, 80 ledamöter avstod från att rösta. Mom.6 (fjärde fondstyrelsens placeringar i utländska värdepapper) Hemställan Utskottetshemställan - som ställdes mot hemsfällan i reservation 8 av . - bifölls med acklamafion. Utskoftetsmotivering - som ställdes mot den i reservation 9 av m.fl.anförda motiveringen - godkändes med acklamation. Mom.7 (rätt för fjärde fondstyrelsen att förvärva optioner) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 10 av m.fl.- biföllsmed acklamation. Mom.8 (rätt för löntagarfondstyrelserna atf förvärva optioner) Hemställan Hemställani reservation 11 av m. fl. bifölls med 153 röster mot 148 förutskottets hemställan. 14 ledamöter avstod från aft rösta. reservation 11 av m.fl. anförda motiveringen godkändes med176 röster mot 19 för den i reservafion 12 av anfördamotiveringen. 119 ledamöter avstod från atf rösta. Mom.9 (rätt för fjärde fondstyrelsen att förvärva andelar i kommanditbolag)Utskottefs hemställan - som ställdes mot reservation 13 av . - bifölls med acklamation. Mom.10 (rätt för löntagarfondstyrelserna att förvärva andelar i kommanditbolag) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 14 av m.fl. -bifölls med acklamation. Mom.11 (placering av likvida medel) Utskottets hemställan - som ställdes mot delsreservafion 15 av m. fl., dels reservation 16 av ErikHovhammar m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 12 (inriktningen avfemte lönfagarfondstyrelsens placeringar) Hemställan Utskottetshemställan - som ställdes mot hemställan i reservafion 18 av -bifölls med acklamafion. Utskottets motivering - som ställdes mot den i reservafion17 av m.fl. anförda mofiveringen - godkändes med acklamafion. Mom. 13 (om fondstyrelsernasmedelsförvaltning) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 19 avChrister Eirefelt m.fl. - bifölls med acklamafion. Stödet till tekoindustrin, m. m. Övriga moment Utskottets hemsfällanbifölls. 8 § Kammaren beslöt atf ajourneraförhandlingarna fill för middagsuppehåll. 9 § Förhandlingarna återupptogs under ledning avtredje vice falmannen. 10 § Föredrogs näringsufskotfets betänkande 1987/88:12 om anslag m. m. påtilläggsbudget I inom industridepartementets och miljö- ochenergidepartementets områden (prop. 1987/88:25 delvis). Stödettill tekoindustrin, m. m. 107STEN (): Tekobranschen måste anpassa sig fill de yttrevillkoren och utnyttja de relativa fördelar kan ha i jämförelse medandra länder. Det går inte i längden att skydda vårt land från marknadens kravpå omställning genom att söka kortsiktig trygghet. Då riskeras den långsikfigatryggheten. Det selekfiva fekostödet är också en form av protektionism. Sådanastödformer får inte tillåtas utvecklas än mer, vilket regeringens medelsarsenalleder fill även om stödformer då och då byter skepnad. Vi får inte hellerföreta oss något som kan utlösa ett handelskrig med EG eller någon annanorganisation. Subventioner och skatter förvrider prissfrukfuren. Dettamedför allvarliga risker för den fria handeln. Så länge konkurrenskraftåterspeglar relativ effektivitet och inte polifisk styrning kanfrihandelsprincipen upprätthållas. Trots omfattande rationaliseringar ärtekobranschen arbefsintensiv, men konkurrenskraften minskas genom socialdemokraternasständiga höjningar av skattetrycket. Regeringens skaftepolitik är det verkligt stora hotet motfekonäringen. Genom aff den privata efterfrågan pressas ned till förmån för denoffenfiiga minskas den inhemska marknaden. Aft gå och vänta på det ena stödpakefet efter det andraskapar inte någon företagsamhet. Bättre allmänna villkor och en sundarenäringslivsmiljö gör Stödet till tekoindustrin, m.m. Det industripolitiska stödet fill tekoindustrin infördes /71. hade beslutat atf stöd fillexporffrämjande åtgärder och utbildningsinsatser inom tekobranschen skulleutgå . I den proposifion som föregick beslutanfördes atf det både från allmän näringspolitisk synpunkt och med hänsyn tillde internationella konkurrensregler som hade förbundit sig aft följavar viktigt att stödåtgärderna fick en i fiden begränsad utsträckning. Det kan nu - - konstaterasatt stödperioden ännu inte har avslutats. Vi reservanter menar aff branschenmåste börja planera för en framtid utan statliga stöd. För aft företagensomställning skall förberedas och underlättas bör det därför redan nu fastslåsaft stöden till tekoindustrin kommer atf vara avvecklade senast vid utgången /90. Regeringen bör därför, som vi begär i vår mofion, införriksdagen redovisa förslag till åtgärder som kan främja en sådan utveckling. Det finns åtskilliga svenska tekoföretag som visar gottresultat. Dessa har anpassat sin verksamhet till det höga kostnadsläget iSverige och till marknadernas krav. Framför allt har stora framgångar noteratspå exportmarknaderna. Detta måste vara den rätta utvecklingsvägen för svensktekoindustri. Den kan inte i längden dölja sig bakom ett gränsskydd ochfortsätta aft vara beroende av subventioner. Det visar med all önskvärdtydlighet exemplet Eiser. som staten drev storföretaget det aldrig lönsamt. Förlusterna kostade skattebetalarna ca 800 milj. kr.Ur den statliga fekojätten och krisförefaget Eiser har, sedan staten avveckladesitt engagemang i företaget, sju mindre men lönsamma privata företag fötts,vilka lyckats vända långvariga förluster fill vinster. En grundläggande förutsättning för en fungerandemarknadsekonomi är den fria handeln över gränserna. Ett fritt internationelltutbyte av varor, tjänster och kapital leder till ökat välstånd för alla parter. a. dessa utgångspunkter är den svenskafekopolifiken förfelad. Den har inte lett fill avsett syfte, vilket är aftskydda den svenska tekoindustrin. Importen totalt sett har inte kunnat hållastillbaka. Del förhåller sig snarare tvärtom, därför atf importvarorna fill stordel kommer från länder där några restrikfioner inte gäller. Det är eri i grunden omoralisk inställning all vii-Sverige, som vi med skattemedel stöder industriellautveckling, inte tillåter att deras industriprodukter får säljas fritt. En ökadimport från dessa länder skulle endast marginellt drabba den svenskatekoindustrin. Det är troligen importen från andra industriländer som mestskulle minska om restriktionerna togs bort. Vad vi således nu gör i äratt vi begränsar importen från lågprisländer, trots att denna importhuvudsakligen omfattar varor som inte i någon större omfattning tillverkas iSverige. utvecklingspotential ligger i en väl fungerandemarknadsekonomi och i en fri internafionell handel. Vårt ansvar förutvecklingen i de fattigaste länderna kräver att i sin handelspolifikpå tekoområdet inte motverkar strävan aft bygga upp sina ekonomier. Importkvoterna drabbar således enbart konfektionen från defattigaste , som annars säger sig vilja värna. Genom EG-, EFTA- och är tekoimporten frånvästvärlden befriad från handelshinder. De kvantitativa begränsningarna i kombinafionmed tullavgifterna fördyrar väsenfiigt de fekovaror som säljs i . handelspolitik på tekoområdet är inte enbart dyrför konsumenterna, den försvårar också i onödan svensk export. Flera av deländer som drabbas av våra importrestriktioner är samfidigt intressantamarknader för vår exportindustri. De svenska hushållen har i det långa loppet mycket alttjäna på en helt fri tekoimport. kostar tullar, importrestriktioner ochkvoter de svenska konsumenterna . av värdet avtekovarorna som importeras till kommer från EG- och EFTA-länder medanendast kommer från utpräglade lågprisländer och . Den huvudsakliga effekten av handelshindren har med andraord visat sig vara aft företag inom EG, inte svenska industrier, har gynnats påu-ländernas bekostnad. En avveckling av importrestriktionerna skulle dessutomskapa förutsättningar för en vidgad u-landshandel. För framgångsrika u-!änderhar just en ökad tillverkning av fekoprodukter ofta blivit inledningen fill envittgående industrialiseringsprocess. Vi reservanter anser därför att regeringen börvidta åtgärder för aft avveckla handelsbegränsningarna på fekoområdet.Avvecklingen bör inledas och vara helt genomförd senast vid utgångenav /90. Vi anser också att regeringen skall lägga fram förslagsom innebär att även den statliga stödpolitiken är avvecklad senast vidutgången av /90. När det gäller de övriga frågor som fas upp i dettabetänkande vill jag, med hänsyn till tidsfaktorerna, begränsa mig fill afthänvisa till vad vi anfört i våra reservationer. Med det anförda ber jag aft få yrka bifalltill reservafionerna 1, 3, 5, 6, 7, 10 och 13. Stödet till tekoindustrin, m. m. 108GUDRUN (): Herr talman !T näringsutskottets betänkande nr 12behandlas först statens stöd fill svensk tekoindustri. Texfil- och konfektionsindustrin har genomgått enbesvärlig strukturomvandling. När denna påbörjats införde det förstaindustripolitiska stödet fill tekoindustrin. Det var närmast export ochutbildning som fick stöd genom ett riksdagsbeslut , Stödet skulle utgåunder en fyraårsperiod. Del är nu , och stödinsatserna har sedandess vidgats i både inriktning och omfattning. Den smärtsamma processen förtekoindustrin har emellerfid kulminerat, och kan nog konstateras atttekobranschen har en stabilare struktur . Utvecklingen visar attbehovet av selektiva stödåtgärder har miriskat. Det är vår uppfattning att fortsatta stadiga subvenfioneroch handelsrestriktioner inte gagnar branschen, utan det är vikfigt aft den nuplanerar för en framfid utan statligt stöd. Vi hävdarfrån sida - liksom moderata samlingspartiet - att Stödet till tekoindustrin, m. m. stödettill tekoindustrin successivt skall avvecklas. Vi håller fast vid vår tidigareståndpunkt aft äldresfödet skall reduceras och avvecklas i den takt riksdagenhar beslutat. Därutöver anslår vi 2 milj. kr. fill det produktionstekniskautvecklingscentrat. För att företagens omställning skall förberedas ochunderlätfas bör det redan nu fastslås, aft stöden till tekoindustrin kommer attvara avvecklade senast vid utgången av /90.