prot · GB0942 · 1987-12-31 00:00:00 — Tillslut, herr talman, skulle jag vilja komma in på frågan om massmedierna och detnordiska samarbetet. Ofta beskrivs i massmedierna, speciellt i pressen, detnordiska samarbetet som trögt och resultatlöst och som ett arbete utan geist.Vi ser på sessioner och möten en mängd journalister besöka Nordiska rådet.Tyvärr ser vi inte mycket av arbetet beskrivet i tidningarna. Och visst har detvarit misslyckanden i , och visst kan det bli fler misslyckanden.Jag skulle ändå vilja säga att det är bättre att en sträng brister än att manaldrig spänner sin båge. Jag tror att vi i Nordiska rådet verkligen försökerspänna bågen och sikta högt. Där skulle jag vilja säga till attvi i inte behöver sjunga Tele-X' svanesång förrän projektet ärskjutet i sank. Jag tror det kan bli en självuppfyllande profetia om vialldeles för mycket ger intryck av att Tele-X' är på väg bort frånverkligheten. Jag hoppas att vi skall kunna göra en sista satsning för att fåtill stånd gemensamma nordiska TV-sändningar, så att man i hela kan senordiska program. Detär också viktigt att på många mindre områden, närmare människor, öka detnordiska samarbetet. I behandlas ettmedlemsförslag, som går ut på att öka samarbetet i gränskommunerna, i , iMalung, i på platser där människorna inte ser gränsen som ett hinder mendär många byråkratiska och administrativa bestämmelser gör att det bliretfhinder. Jag kan t. ex. nämna att man i , som på andra sidan gränsenhar Trysils kornmun, hämtar mjölk till Salens högfjällshotell 25 milbort i . Man skulle kunna hämta den på andra sidan gränsen i frånett mejeri bara 5 mil därifrån. Men det går inte, det finns en gräns. Påsamma sätt är det i andra gränskommuner, där man t, ex, skulle behöva utbildaungdomar men där underlaget är för litet på ena sidan. Hur naturligt skulle detinte vara att man vid gränskommunerna kunde bestämma sig för att utbildaungdomar på den andra sidan, eftersom människorna mycket väl förstår varandrasspråk. Något liknande skulle.man kunna göra i och och vidÖresund. Jag hoppas verkligen att vi skall kunna få ett ökat samarbete i s. k.frikommunerna, där vi kan friställa lagstiftningen från det nafionellaberoendet och samarbeta över gränserna. Avslutningsvis,herr talman, vill jag säga att det är mycket viktigt att lyfta fram detnordiska samarbetet i då man alltmer talar om och om europeisktsamarbete, vilket förvisso också är viktigt i en fid då man ofta talar om hurstormakterna skall samarbeta. Då är det viktigt för det svenska folket att fåklart för sig att svenska politiker mycket aktivt sfimulerar nordiskt samarbetepå nära håll, till gagn för ungdom, barn och familjer i . Överläggningeni detta ärende var härmed avslutad, (Beslut fattades efterdebatten om utbildningsutskottets betänkande 3,) Kammaren övergick till att debatterautrikesutskottets betänkande 17 om verksamheten inom , m, m, . 55 (vpk): Jag tänker beröra vår motion om situationen i som behandlas avutrikesutskottet i detta betänkande. Bakgrunden till mofionen är att det sedan1980, som alla vet vid det här laget, finns en militärjunta i , somgenom vissa S; k, demokratiska anordningar - en folkomröstning, ettparlamentsval och ytterligare ett parlamentsval - har försökt framställaTurkiet som en stat som åtminstone i någon rimlig bemärkelse skall kunna betraktas ochbehandlas som en demokratisk stat. Viunderkänner den här processen, ungefär på samma sätt som vi har underkäntliknande processer i och andra diktaturstater. Skillnaden är ingen. Dethar från vissa håll framförts att den militära organisationen i skullevara skild från andra militära organisationer, att organisationen skulle varauppfylld av litet ädlare bevekelsegrunder och vara litet meridealisfiskt-nationellt inriktad och slå vakt om nafionens välfärd osv. Man harhänvisat fill den gamle folkhjälten och statsgrundaren , somockså var militär befattningshavare från början. Allt sådant tal är nonsens: Militärdiktatureni kom fill 1980. Den var inte den första i landets historia. Vi hartidigare haft sådana avbrott i någonting som skulle kunna kallas en utvecklingmot demokrafi -1, ex. . Militärkuppen skilde sig på intetsätt från andra. Den riktade sig mot opposifionen, naturligtvis framför alltmot den progressiva oppositionen, mot fackföreningarna och mot allt slagsvänsterpolitik i landet. I går också gränsen mot vad som är vänstermycket långt till höger, skulle jag vilja säga. Det är dessa fakta som vi haratt ta hänsyn fill, och det är därför som vi har motionerat i den här fråganända sedan kuppen . Dethar framförts ganska bestämd krifik från som stat i rätt mångasammanhang, men enligt vår uppfattning borde krifiken vara kraftigare. Vi harvarit besvikna på vårt eget land när det gällt att agera mot iEuroparådet, och det är därför som frågan kommer upp i detta sammanhang. Turkietär en stat som delvis ligger i och som har medlemskap i miste detta medlemskap 1980, efter militärkuppen, men har återfått det,med hänvisning till att utvecklingen har gått mot demokrati. Denofficiella svenska linjen protesterar vi mot. Jag tycker, vilket jag harframfört här i kammaren , att det svenska agerandet motTurkiet måste skärpas och att vi måste se bakom de gardiner som man försökerhänga upp för att visa ett demokratiskt ansikte. Vi bör i stället se på vad somverkligen händer, och där finns mycket material. Vihar Amnestys rapporter, som visar att tortyr är vanlig. Vi har åtskilligareseberättelser från fackligt folk i , politiker i den här kammaren ochandra som varit i . Vi-har de turkiska och kurdiska flyktingarna i vårteget land, som kan berätta om förhållandena. Vihar inte reserverat oss i det här ärendet, utan jag får yrka bifall fillutskottets hemställan. Men kritiken mot alltför slappa agerande iTurkietfrågan kvarstår. Det måste bli en skärpning i den svenska officiellaattityden gentemot . Vihar också - vilket berör oss särskilt - en stor ström av flykfingar som kommerfrån . Det är turkar, men det är också människor från den stora etniskaminoriteten av kurder. Det är mycket viktigt att man vid invandrarverket och iregeringen - i de fall som går dit för avgörande -noggrant prövar de uppgiftersom kommer från , så att de inte är färgade av den turkiska regeringenseller administrationens uppfattningar. I så fall kommer vi att begå brott motdessa människor - om vi sänder tillbaka dem utan att göra ordentiiga undersökningar. Vi har i det här sammanhanget, liksom i så många andrasammanhang, särskilt tagit upp frågan om kurderna. Den frågan kvarstår. Sålänge man i inte från olika politiska grupperingars sida - vare sig detrör sig om socialdemokratiska partier av typ Biilent tidigare parfieller nuvarande sådana grupperingar - är villig att ta fill sig den kurdiskaproblematiken och erkänna det kurdiska problemet, kommer det aldrig ätt blinågon demokrati i . Den frågan måste lösas - oavsett vilken regering somkommer att sitta - och där har ett stort ansvar för att utövapåtryckningar och se fill att frågan drivs ordentligt. har vi haft ett uppmärksammatfall som gäller . Några politiska ledare från kommunist- ochsocialistpartier - så får man väl beteckna dem - åkte tillbaka till Turkietefter att ha varit flykfingar i , Det var en test för att pröva hurdet var med de demokratiska rättigheterna i , efter de val som varitosv. De greps direkt på flygplatsen i , vilket de flestakänner till som följer den här frågan. De fördes bort och isolerades. De har,vilket vi fått veta senare, blivit utsatta för tortyr. De fick träffa sinaadvokater , och därefter arresterades ocksåadvokaterna. Advokaterna är nu släppta, men frågan kvarstår. Hur kan en regimsom beter sig på det sättet våga framställa sig som någon form av demokrati? Det är bra att det har genomförts val i , och detär bra att det fanns bredare möjligheter att delta i det valet . Menalla parfier har inte fått delta. Det gäller t. ex. kommunistiska partier. Därfinns också, som vi har påpekat , ett cirkelresonemang.Allt som inte passar regimen och som är kritik från vänster kallaskommunisfiskt, och i och med det behöver man inte göra något annat än attförbjuda det. Då får man bekväma cirkelresonemang för att slå ner allopposition från vänster. Vi kommer säkert att senare få anledning att ta upp fråganom , om de demokratiska fri- och rätfigheterna i det landet, om detkurdiska folkets situation och allt som hör till detta. Det är i och för sigrikfigt, som utskottet säger, att den frågan är mycket större än frågan omTurkiet. Men är medlem i , och hur landetbehandlar sina kurder är därför också en fråga för . Där kvarstårfortfarande att den och de svenska polifiska partier somsitter i - utan undantag - har ett ansvar för att frågan hållsöppen, att det sätts press på och att man inte släpper frågan förrän enförbättring har inträtt. 56HANS (): Europarådsdelegationen har i sin skrivelsetill en redogörelse för situationen i . Den resolution somantogs av kräver visserligen fortsatta förbättringar i fråga om dégrundläggande fri- och rättigheterna, men den är alltför vag och överslätande. Detta kommer också till uttryck i ett särskilt uttalandeav den socialistiska gruppen i . Uttalandet är bl, a.starkt kritiskt över domarna mot DISK-medlemmar och rättegångarna mot medlemmarav det turkiska fredsförbundet, som fortfarande pågår, efter detatt de började. Iett anförande av brännmärktes förekomsten av tortyr ochmisshandel, liksom begränsningarna för fria fackföreningar att verka i . Efterdet att jag besökt och deltagit i en stor internationellkonferens för demokrati och mänskliga rättigheter i , anordnad i detfranska parlamentet, kan jag instämma i det socialistiska uttalandet ochbeklaga att inte agerar mer aktivt och beslutsamt. Det ärnödvändigt att utöva en betydligt starkare press på än vad som skettunder senare fid. kan moraliskt inte betraktas som en fullvärdig medlemav , även om landet formellt har fullt medlemskap. Existensenav en medlemsstat som bryter mot om mänskliga rättigheter iså stor omfattning som fallet är med , undergräver anseendet ochrespekten för . Denturkiska regeringen eftersträvar inte bara att kvarstå som medlem i Europarådetutan även att bli medlem i EG. Det är emellertid uppenbart att särskilt denturkiska konstitutionen, den anfifackliga lagstiftningen liksom den turkiskastrafflagens §§ 141, 142 och 168 - som leder till polifiska rättegångar ochpolifiska fångar - står i klar strid inte bara med om demänskliga rätfigheterna utan även med Romtraktatet, Det är mycket angeläget attTurkiet inte blir medlem i EG sä länge landet inte helt och fullt uppfyllerRomtraktatet, Oppositionen,fackföreningsrörelsen och fredsrörelsen i måste få ett starktinternationellt stöd. Det är hög tid att alla turkiska politiska flyktingar fårfulla garantier för att fritt kunna återvända till hemlandet och att allaturkiska medborgare som berövats sitt medborgarskap återfår det utan några somhelst villkor. Detfinns 20 000 turkiska polifiska flykfingar i , varav mer än 13 000 harförlorat sitt medborgarskap av politiska skäl. Deåtervändande kommunisfiedarna och ställdes, somOswald berörde, inför domstol utanförsvarsadvokater och arresterades och bortfördes i fängelse. På vägen hadeSargin hunnit ropa fill journalisterna att han och Kutlu har blivit torterade. Sammadag fick advokaterna träffa dem i fängelset under sträng bevakning. Enligtuppgift berättade och om att de hade utsatts för tortyr. Denskedde med elchocker, hängpinne och vattenpump. I turkiska tidningar stod detatt en arresteringsvåg hade förekommit i Marmaraområ-det, till vilket dessakommunistiedare hade anknytning. Kommunistledarna,liksom alla polifiskt arresterade, måste friges utan vidare dröjsmål. Det ärvärdefullt att utrikesutskottet har markerat detta. En allmän politisk amnestiär ett oeftergivligt krav för oss här och för alla politiska fångar ocharresterade i - de uppgår enligt uppgift till ca 18 000, varav 12 000ännu inte lär vara dömda. Det är den nybildade turkiska kommittén för mänskligarättigheter, som jag träffade i , som uppger dessa siffror. har ett tiotal lokala organisationer i , Kommitténbehöver all stimulans och allt stöd som den kan få från enskilda organisafioneri andra länder. Jag har inget särskilt yrkande utöver det som utrikesutskottet harframställt - det innehåller en rad värdefulla ställningstaganden iTurkietfrågan, 57 (): Herr talman!Utrikesutskottets betänkande är enhälligt. Detvar värdefulla synpunkter som och gett osshär utifrån sitt djupa engagemang när det gäller frågan om mänskligarättigheter och demokratisk utveckling i . Jagvill här bara understryka vad utskottet framför, nämligen att harspelat och spelar en särskilt akfiv roll när det gäller att kritiskt granskafrågan om mänskliga rättigheter i . Jagvill också hänvisa till utskottets skrivning och till vad utrikesministern ivåras sade i ett interpellationssvar. Av detta syar framgår att regeringenavser att fortsättningsvis noga följa utvecklingen i och utnyttja demöjligheter som ges i organ, i den internationella arbetsorganisationenILO och i andra fora för att söka bidra till att hållademokrafise-ringsprocessen levande. Vi i utskottet utgår naturligtvis från attden svenska parlamentarikerdelegationen vid också fortsättningsvisbevakar utvecklingen i . Det står helt klart för oss alla att detbehövs en press på för att den demokratiska utveckling som är önskvärdskall kunna åstadkommas. Med det anförda yrkar jagbifall till utskottets hemställan, Anf.58 HANS () replik: Eftersom nämnde , vill jag gärna framhålla att deturkiska delegaterna vid senaste möte på nytt kom helt tomthänta när detgällde att göra förändringar i den anti-fackliga lagstiftningen. Den turkiskaregeringen och majoriteten i parlamentet har inte ändrat ett enda dugg i dennaanti-fackliga lagsfiftning. Detär skamligt att vidhåller en så djupt anti-facklig och odemokratisklagstiftning. Anf.59 () replik: Desto större är naturligtvis vårt ansvar för att ta upp dessa frågorinom den internationella arbetsorganisafionen. 60 HÄDAR (): Förhållandena i före militärkuppen präglades av ettoacceptabelt mått av tilltagande polifiskt våld. Många politiska mord ägde rum. Dettakonstaterande utgör inget försvar för den turkiska militärjuntans hårdaförtryck efter kuppen. All polifisk verksamhet lamslogs. Framträdandedemokratiska ledare som Demeriel och belades med förbud mot att utövapolitisk verksamhet. Polifiska, fackliga och medborgarrättsliga företrädarearresterades. De blev ofta torterade under förhören och dömdes till långvarigafängelsestraff. Europarådethar begränsade uppgifter, och dess påverkan på utvecklingen också i dendemokratiska delen av är förhållandevis ringa. Men på ett område spelarEuroparådet en betydelsefull roll, och har så gjort . Det är närdet gäller att definiera vilka länder som uppfyller de grundläggande kraven på att kunna kallas demokratier. handlade med kraft när detgällde , när överstejuntan tog över befälet där. fick underden fiden inte agera i . Man höll och utanför rådetså länge dessa länder styrdes av fascistiska diktaturer. Mennär det gäller har haft en alltför passiv inställning.Rådet har inte vidtagit de åtgärder som vore rimliga om det hade velat hållafast vid sin ledande pösifion när det gäller att ta ställning fill vilka ländersom är att beteckna som demokrafier och vilka som inte är det. Jag tycker attockså den här har handlat med ofillräcklig skärpa. Dengjorde en anmälan som efter en del diskussioner drogs tillbaka. Jag tycker inteatt man kan underlåta att krifisera också det sätt på vilket regeringen passivthar accepterat situafionen i utan att tillräckligt klart uttrycka sinoch uppfattning om de odemokratiska förhållandena där. Nugår utvecklingen i långsamt åt rätt håll, men jag vill understrykalångsamt - alltför långsamt. Det val som ägde rum skiille, sades det, vara ettviktigt steg för att återställa demokratin. Men ett val som resulterar i attett parti som får av rösterna tillsätter långt fler mandat i ände två partier som fillsammans har , ja, av rösterna bakomsig, kan knappast karakteriseras som ett i grunden demokratiskt val. Därtillkommer den fortsatta förföljelse av polifiskt oliktänkande som särskiltkraftfullt markerats i de arresteringar som gjorts av de två turkiskakommunistledarna, när de återvände till sitt land. Jaghar, herr talman, ingen som helst sympafi för kommunismen, och jag uppfattarinte alls kommunismen som något bålverk för demokrafin. Snarare ser jag den somen av demokrafins dödgrävare. Men den stat som vill kalla sig för demokratimåste acceptera att även människor, vilkas polifiska uppfattningar man djuptogillar, skall kunna fritt uppträda, föra ut sina åsikter och utnyttja deförmåner som andra människor har i en demokrafi. Den behandling som dessaledare uppenbarligen har rönt, om vi skall tro på vad som har sagts om tortyr iolika former, om fängelsestraff som kan hota inte bara dem utan också derasanhängare, som i icke obetydlig utsträckning har arresterats, tyder verkligeninte på att den turkiska regeringen skulle vara beredd att acceptera ettdemokrafiskt förfarande. Detfinns anledning för oss i att påtala detta, och det är minförhoppning att våra representanter i gör det med ökande kraft. Jagvill därtill särskilt inskärpa att det är en uppgift för den svenska regeringenatt i med kraft framhålla att vi inte betraktar såsomen fullgod demokrafi. Överläggningeni detta ärende var härmed avslutad. (Beslutfattades efter debatten om utbildningsutskottets betänkande 3.) betänkande 18 konstaterade tredje vice talmannen att ingentalare var anmäld. Kammarenövergick därför fill att debattera utbildningsutskottets betänkande 7 om ämnethemkunskap i , m. m. Ämnethemkunskap i , m. m. Ämnet hemkunskap igrundskolan, m. m. Anf.61 (): Den debatt som pågått har klart visat att extrauppmärksamhet måste ägnas ämnet hemkunskap. Framför allt den förändradefamiljestrukturen och det förändrade mönstret i förvärvsfrekvensen gör att dekunskaper som fidigare överfördes i hemmen nu ofta varken finns eller överförs.I dag lever familjerna på ett annat sätt än tidigare - det måste vi inse ochäven rätta oss efter. Aktuella undersökningar ger tydliga bevis på attförändringarna i levnadsmönster är stora och att det ur folkhälsosynpunkt ärangeläget att överväga olika åtgärder. Isamband med den översyn som skall göras har man anledning att beakta fleraaspekter. Ämnets såväl innehåll som tyngd i resp. stadier bör beaktas. Det kanockså bli fråga om fler lekfionsfimmar. Det är dock angeläget, tycker jag, attSÖ:s utvärdering och översyn presenteras och att olika konsekvenser avtimplaneförändringar belyses i ett större sammanhang. Alltsedanöversynen av den gymnasiala yrkesutbildningen presenterades med förslag tillnedläggning av konsumtionslinjen har debatten om denna utbildning varit livlig.Många intressenter har pekat på behovet av konsum-fionsekonomisk utbildning,medan andra har visat att just den linjen har haft svårigheter att hävda sig iarbetsmarknadssammanhang. Detta senare är emellertid inget skäl för att lägganer hnjen. Tvärtom bör den utbildningslinjen utvecklas och förändras, så attden bättre motsvarar arbetsmarknadens krav. Vi har därför föreslagit en försöksverksamhetmed en treårig förändrad konsumtionslinje. Ibudgetpropositionen föreslog regeringen utan att tveka att 500 platser skulleavdelas för försöksverksamhet med el/teleteknisk treårig gymnasieutbildning. Idet sammanhanget var det oerhört viktigt med förändring och utveckling. Men detgäller då utbildning som främst söks av pojkar. Det är ju ingen hemlighet attkonsumtionslinjen främst attraherar flickor. Regeringens hårdnackade motståndmot att satsa på ämnen och linjer som framför allt intresserar flickor är entydlig signal om vilken vikt regeringen lägger vid den kvinnliga yrkessfärenoch vad den anser om behovet av att utveckla kvinnors möjligheter påarbetsmarknaden. Jag yrkar bifall till reservation 2 och i övrigt bifall tillutbildningsutskottets hemställan i dess betänkande nr 7. 62 (): I detta betänkande om hemkunskapen och kostfrågorna i skolan behandlasinte mindre än 16 motioner, mofioner från alla partier utom vpk. Det visar pådet stora intresse som finns för dessa frågor och den betydelse som kost,hälsa, miljö och hushållsekonomi fillmäts i debatten. Jagskall börja med ett erkännande till utskottsmajoriteten, eftersom denfillstyrker bifall fill en centermofion, den motion som handlar omkonsum-fionsutbildning inom vuxenutbildningsområdet, där det åter blir möjligtför landsfingen att vid sina gymnasieenheter ge vuxenutbildning. Utskottet skriver i sin motiveringbl. a. följande: "Medborgarnas kunska- per omriktig kost är av stor betydelse för folkhälsan." Vi tycker att det är braatt utskottet har konstaterat detta. Dessa kunskaper grundläggs ju redan iskolan, men då är det inte lika mycket bevänt med utskottsmajoritetens godavilja. Visserligen ger man oss rätt på punkt efter punkt i vår argumentafion,vilket naturligtvis är bra, men när man kommit så långt avstyrker man ändå allamotioner och är inte beredd att egentligen göra någonting. Man ger oss rätt i att det finns ett klart samband mellanå ena sidan goda kunskaper om kost och matlagning och å andra sidan folkhälsan.Man ger oss rätt i att det finns ett samband mellan utbildning i ekonomi och konsumentkunskapoch hushållens ekonomi. Man ger oss rätt i att det finns ett samband mellan åena sidan hemkunskapen och goda matvanor i skolan, dvs. i skolbespisningen, ochå andra sidan goda matvanor i hemmen. Man ger oss rätt i att det finns ettsamband mellan utbildningen och bevarandet av en svensk matkultur, som jufaktiskt är en viktig del av vårt kulturarv. Man konstaterar att dettakulturarv och dessa kunskaper nu inte på samma sätt som tidigare överförs ihemmen, bl. a. därför att föräldrarna förvärvsarbetar och fam.iljen inte somförr träffas till samvaro över måltiden, något som är viktigt och väsentligt idetta sammanhang. ger oss rätt i att det finns ett samband mellan den fidsom står fill buds för undervisningen och det resultat som kan uppnås. Man geross rätt i att det finns ett samband mellan innehållet i undervisningen ochresultatet i form av kunniga och kvalitetsmedvetna konsumenter, som inte ärprisgivna åt reklam och andra marknadsföringsåtgärder. Det går, herr talman, att på varandra stapla mängder avargument som talar för, men tydligen är det mycket svårt förutskottsmajoriteten att anföra några argument ernot, och det har jag förståelseför. Vi vet att det är på det här sättet. Vi behöver inte vänta på någrautvärderingar från eller från några länsskolnämnder. Detfinns ett alldeles klart och tydligt samband, och vi vet att vi behöver göraförbättringar framför allt när det gäller hemkunskapsämnets ställning i skolan.Vi vet också att hemkunskapen behöver mera tid till sitt förfogande och att denbehöver få ett förändrat innehåll. För vår del har vi liksom flera andra motionärer pekat påatt den möjlighet som står oss till buds är att ta tid från ämnet slöjd. Jagvill genast säga att också slöjd naturligtvis är mycket vikfig i skolan,oavsett om det är fråga om träslöjd eller textilslöjd, men den är inte tregånger så vikfig som hemkunskap, vilket timplanen antyder skulle vara fallet.Därför menar vi att det finns möjligheter att göra en utjämning. Hemkunskapenfyller dessutom delvis samma funktioner som slöjden, t. ex. när det gällermotorisk träning, möjligheter för elever att praktiskt få fillämpa sinateoretiska kunskaper i svenska, matemafik osv. Det är alltså inte några störreolägenheter förenade med att göra denna typ av förändringar. Beträffande hemkunskapen i kan vi såledesvidta åtgärder , och det tycker jag att utskottsmajoriteten också bordevara beredd att göra. När det gäller kost- och hälsokunskap i gymnasieskolan ärdet naturligtvis rikfigt, som utskottsmajoritetens företrädare här säger, attvi får tillfälle att återkomma till den frågan när vi skalldiskutera ÖGY:s förslag Ämnet hemkunskap i , m. m. Ämnethemkunskap i , m. m. och den proposition somdärefter kan komma. När det skall inträffa är det däremot ingen som vet.