prot · GB0926 · 1987-12-31 00:00:00 — Jag yrkarbifall till centerreservationen nr 2. 13 () replik: ägnade sig själv åtbetygsättning i sitt anförande. Han betygsatte varje parti, han hade synpunkterbl. a. på de krav som vi framför från vårt håll och undrade om vi ägnar oss åtpartitaktik. Nej, , det är faktiskt inte partitaktik vi ägnaross åt. Vi verkar för att vi skall få ett betygssystem som tillgodoser elevernapå ett så bra sätt som möjligt. De kraven tänker vi fortsätta att ställa,oavsett vilket betyg sätter på oss. Jag tycker att det verkar ungefär som att det bara ärcenterpartiet och som verkligen är perfekta, och det vill jagfaktiskt motsätta mig. Vi kommer, som jag sade, att fortsätta att kräva attbetygssystemet blir sådant att det tillgodoser eleverna. Det är det viktiga föross. 14 () replik: De krav på ett gott och bra betygssystem somvi har fört fram 1 reservationen är de krav som vi har argumenterat för imotioner och på annat sätt. Det är klart att man kan diskutera en utredning, omman tror sig få gehör från samtliga oppositionspartier för att göra en sådan,men den situationen förelåg inte. Självfallet redovisar vi då klart debetygssystemskrav som vi vill föra fram. Vi tror inte att det gagnar att draut genom en utredning, om vi nu har klara krav på hur ett betygssystemskall se ut och vill sätta en tidsgräns för reformen - det är nämligen bråttom.Alldeles uppenbart kommer en mängd elever i kläm med nuvarande betygssystem,och många känner sig orättvist behandlade. Det är betygssystemets fel, därföratt det missuppfattas i så stor utsträckning. Man hör fortfarande elever ochlärare som säger att femmorna tyvärr är slut och elever som säger: "Jagkan tyvärr inte hjälpa min kompis, för då kan mitt betyg vara i fara." Vivill inte ha ett sådant betygssystem. Vi tycker att det brådskar att regeringengör någonting åt det. Men när man läser utskottsbetänkandet ser man attsocialdemokraterna alldeles uppenbart tycker att det inte finns anledning attgöra något åt betygssystemet. Det anser vi i är alldeles fel. Detbrådskar att göra någonting åt det betygssystem vi har . 15LARZ () replik: Ena stunden ivrar för betyg,men när hon själv blir utsatt för betygsättning, och dessutom enligt sin egenuppfattning får ett dåligt betyg, blir hon väldigt frustrerad, vad det nu kanbero på. Vi hävdar inte alls, , att vi icenterpartiet är perfekta eller har den perfekta uppfattningen i den härfrågan. Vi tycker att det råder så pass mycken osäkerhet kring frågan att detfinns skäl att göra en ordentlig översyn. Vi är inte beredda att tillvarje bokstav säga att så och så skall ett nytt betygssystem se ut, men vi haren ambition att försöka förbättra det som vi har och som egentligen alla kanvara överens om är ganska dåligt. Då har vi sagt att en utredning borde vara enframkomlig väg, som alla partier skulle kunna vara beredda att pröva. Däremot menar moderata samlingspartiet, numerauppenbarligen med instämmande av , att man vet precis hur ettnytt betygssystern skall se ut. a. säger ; "Vi hinnerinte låta det dra ut med att göra någon översyn, utan det här måsteske fort." Ja visst, men vad uppnår nu med sin reservation?Det kommer inte att hända någonfing. Om alla parter däremot hade varit bereddaatt diskutera den här frågan förutsättningslöst, hade .vi säkert kunnat uppnånågonting. Dessutom, , är inte femmorna slut. Det vetvi ju allesammans, och det behöver vi inte fatta några nya riksdagsbeslut om.Om sådana missuppfattningar fortfarande sprids ute i skolväsendet, då handlardet om information och utbildning, då måste man tala om, att inte heller meddet nuvarande systemet tar några femmor slut och för övrigt inte några ettoroch tvåor heller. Det vet precis lika bra som jag, och för detkrävs alltså inte några nya riksdagsbeslut. 16YLVA () replik: Vi har satt en tidsgräns för när enligt vårmening detta förslag fill betygssystem skall vara färdigt. Vi låter regeringenfå tid på sig fram fill 1989 för att åstadkomma detta. Vi ger ocksåutomordentligt klara besked till hur vi menar att detta bör uppnås. säger att det inte händer något medförändringen av betygssystemet. Man skulle då kunna säga att faktisktär ensamt om sin reservation och alltså har ännu mindre förutsättningar attuppnå någon förändring. Sedan talar om att det inte behövs någotbeslut för att förändra effekterna av det nuvarande betygssystemet. Nej, rentformellt behövs det inte något beslut, men vi vet också att trots ett idogt ochintensivt informationsarbete om att man inte får lov att ha inställningen attfemmorna är slut och att det skall vara en viss fördelning inom klassen, såråder detta förhållande på olika ställen i landet, och vi kan inte råda bot pådet. Det innebär att vi måste förändra betygssystemet. Vi måste även komma tillrätta med alla andra nackdelar. Vi har ju räknat upp ett antal nackdelar meddet nuvarande betygssystemet. Relativiteten är en av nackdelarna. Men förutsättningarnaför en förändring är uppenbart mycket större om man har klara linjer om hur manvill aft det skall se ut och att man också sätter en tidsgräns för när dettaskall ske. vilket fillsammans med har gjort. 17 BIRGITFA RYDLE (m) replik: Det är beklagligt att ni i centerpartietvelar och inte kan säga hur ett bra betygssystem skall se ut. Om ni hade varitklara i er uppfattning och omtänksamma om eleverna så hade ni nog också ställter bakom kravet på att frågan om betygen måste få en snar lösning. Det ärdärför som vi har förordat att regeringen senast skall lägga framett förslag till ett nytt betygssystem. 18 ()replik: Det brister litet grand i logiken då fortsätter atthävda att vi behöver ha ett beslut om ett annat betygssystem för att komma bortfrån den relafiva betygsskala som inte existerar. Utskottet har nämligenåterigen upprepat, för vilken gång i ordningen vet jag inte, att den nuvarandebetygsskalan innebär att betyget tre är ett medelbetyg - övriga betygsgraderges med hänsyn fill elevens prestationer - och att det inte skall finnas någonproporfion mellan antalet ettor, tvåor, treor och fyror. Det har gällt , och för att komma bort från detta förhållande, om nu det skullevara det allra viktigaste, behövs det inte något riksdagsbeslut, utan dethandlar fortfarande om ett idogt upplysnings- och informationsarbete. Sedanpåstår att velar. Vi föreslog även föregående åratt en förutsättningslös utredning skulle tillsättas. Ganska länge underdiskussionens gång i utskottet var moderata samlingspartiet med på att manskulle tillsätta en utredning. Det var för övrigt även vpk. Om jag minns rättställde sig den gången bakom reservationen fullt ut, den som man nuvid justeringstillfället bestämde sig för att inte ställa sig bakom. Jagupprepar en gång till att vi i inte är så tvärsäkra i varjedetalj då det gäller hur ett nytt betygssystem skall se ut. då att vet hur ett sådant skall se ut. har någon mer replikrätt i detta meningsutbyte, men det hade varit välgörandeom t. ex. moderata samlingspartiet klart och exakt hade talat om hur dennuvarande och vanliga företeelsen med taktikval redan i , näreleverna väljer mellan olika kurser, till och i gymnasieskolan och vidare tillhögskolan, skall undvikas genom en reformering av betygssystemet. Det är enviktig fråga och kanske mycket viktigare än frågan om antalet femmor interäcker till. De nuvarande förhållandena ger nämligen en lång rad med mycketbeklagliga resultat, och dessa måste vi försöka komma till rätta med. Talmannenanmälde att och anhållit att till protokollet fåantecknat att de inte ägde rätt till ytterligare repliker. 19 (vpk): I det rephkskifte som vi har åhört haglar det av honnörsord, ochdetta gäller även reservationerna. Det talas om rättvisa, objektivitet ochsporrar för eleverna att göra sitt bästa. Om detta kan man för det första sägaatt det som av vissa anses som rättvist i ett tekniskt administrativt systembetraktas med nödvändighet som orättvist av andra. Fördet andra paras objektivitet nästan undantagslöst med subjektivitet. Alltså;skall man betygsätta vad som är sprunget ur värderingar blir vad som kallasobjektiva förhållanden för vissa faktiskt subjektiva förhållanden och ibland t.o. m. objektiva villkor. Fördet tredje talas det i reservationerna från och om ensporre för eleverna att göra sitt bästa. Vem vill inte göra sitt bästa? Ärsporren ett verktyg att få någon att göra sitt bästa av fri vilja och med fullinsikt? I sitt anförande säger att betygensfrämsta betydelse ligger i att de skall vara ett instrument för utvärdering avundervisningen. Utvärdering förutsätter minst tvåvägskommunikation. Min frågaär; Skall eleverna i så fall få betygsätta även lärarna? Det finns en sak som det svenska skolsystemethar lyckats med och där man gör ständiga framsteg, nämligen utsortering avbarn. skall debattera betygen, ett av de bästa instrumenten föratt lyckas med utsortering. Med hjälp av betygen kan man sortera agnarna frånvetet. Betygen utvisar vilka som skall gå vidare till högre studier. Betygen ärett ypperligt repressivt instrument. Om betygshets kombineras med provstressoch öppen redovisning av resultaten inför klassen, går det inte att få envassare egg att skära med genom de sociala skikten. Med hjälp av betygen kanman på ett praktiskt sätt se till att elever fostras till konkurrenstänkaiideoch insikt om de snäva intressenas förträfflighet. Betygen bringar ordning ochreda så till vida att det via dem praktiskt går att visa att skolans mål ochdess verkliga rörelse inte stämmer överens. Betyg vill framför allt de elever ha som har höga betyg.För dem som har låga betyg kvittar det, eftersom de enbart skapar begränsningar. De betygsegenskaper som jag nu har räknat upp är baranågra exempel ur en lista som skulle kunna göras mycket lång. Egentligen är detförvånande att den skolpolitiska diskussionen i inte har kommit längrenär det gäller betygen. Debatten fastnar gärna i hur man skall utvecklabetygssystemet, inte i vilka möjligheter och villkor en betygsfri skola har. Inom vpk anser vi att en betygsfri skola skulle gagna denpedagogiska utvecklingen. Man skulle kunna söka nya metoder, utveckla systemför inlärning, skapa en miljö för den fria tanken och en ärlig atmosfär iskolan, bara man slapp släpa på betygen. Vår betygsfria skola förutsätter en intensiv samverkanmellan skolan och hemmet. Det är mot den bakgrunden vi också förespråkar sexfimmars arbetsdag. Vår betygsfria skola bygger på övertygelsen att det ärläraren, eleven och hemmet tillsammans som bäst avgör vilka kunskaper ochfärdigheter skolan lyckats förmedla och vilka eleven har lärt sig. Vår skolabygger alltså på en stor tilltro till den enskildes kännedom om sig själv ochdet egna arbetet i skolan. Vi är övertygade om att intresse och nyfikenhet vägerminst lika tungt som poäng vid prov, då det gäller hur mycket man kan lära sig. I vår betygsfria skola kan man utveckla individualitetenoch låta den verka i gruppen. Eleverna kan dela med sig och behöver inte heltplötsligt börja betrakta samarbete som fusk. Vi är övertygade om att det i enbetygsfri skola är lättare att motarbeta mobbning, eftersom den konstladekonkurrensen underblåses av bl. a. betyg. Frågan är: Vad vill socialdemokraterna? Var står ni ibetygsfrågan? Det vore välgörande om kunde ange någonsocialdemokrafisk ståndpunkt - eller flera - i betygsfrågan, när hon nu snartfår ordet. Är ni beredda att åtminstone medverka fill en utredning omden betygsfria skolans möjligheter och villkor? harMargareta fått åtminstone tre frågor. Jag är glad om jag kan fåsvar på en. Jag yrkar bifall till reservation 3. 20 (); Låt mig inledningsvis påpeka att det varmycket intressant att iaktta den borgerliga enigheten. Detta är ju litetskrämmande när man funderar över vem som skulle kunna få ansvaret förskolpolitiken och utbildningspolitiken i en tänkt borgerlig regering. Ni fårväl sitta ett tag och fundera på hur ni skall handskas med betygsfrågan. Någotklarläggande på den punkten fick vi inte . Men nuvill jag tala om skolan i stället. står de plötsligt där - nybörjarna,förstaklassarna. En rulle med papper att lägga om de nya böckerna sticker uppur väskan. En och annan tand saknas; det kan man se när de skrattar. De kramarmammas eller pappas hand. Det är i skolan. De är förväntansfulla.De har längtat till den här dagen, och hungrar de efter kunskap. Framför sig har de skolplikt, men också rätt utbildning. De vill lära sig. finns kanske inte tankarna pä attlära för livet; det handlar mer om att kunna läsa sin egen godnattsaga, räknaut veckopengen eller skriva brev till farfar. Föräldrarna vill också att barnen skall lära sig ~ mycket.Mest av allt vill de att det skall gå bra för barnen i skolan. kan detvara litet svårt att beskriva vad det där med att det skall gå bra innebär. Devill att barnen skall trivas i skolan, att de skall få en bra lärare och att deinte skall få några problem att följa med i undervisningen. Det skall gå braför dem. Läraren står där med en ny stor grupp framför sig; barnenoch deras föräldrar. Alla vill de, inkl. läraren, att det här med inlärningenskall gå bra. Vi vet dock att några av barnen redan kan läsa, att några inte ärriktigt mogna för att lära sig läsa och att en tredje grupp är precis"läsinogen". krävs det att läraren kan individualisera, anpassaundervisningen efter varje elevs kunskaper och behov. Det gäller att läraeleverna grunderna, ge dem baskunskaperna, så att de sedan kan använda dessaför att själva lära sig mera. vill naturligtvis läraren ha någon form av kontroll påhur det går med inlärningen. Eleverna vill själva pröva sina nyvunna kunskaper.Hur starka är de egentligen? Föräldrarna i sin tur vill gärna få något mer informativarapporter från skolan än elevernas ganska fåordiga meddelanden av typen: Detvar fisk till lunch, fröken är sjuk eller något dylikt. Hur skall då detta gå till? Vilket är det bästainstrumentet för att tillgodose alla dessa önskemål? Det är självfallet så att det inte finns något entydigtsvar på den frågan. Det krävs många insatser från lärarens sida. fårvi inte stanna vid förstaklassarna; vi måste ha en information som håller ocksåhögre upp i årskurserna. Jag tänker här ta upp några exempel. Läraren måste naturligtvis följa elevernas arbete, intebara det som kommer på pränt - utan deras arbete. som läraren kanskeger korta eller längre prov, förberedda eller oförberedda- här tänker jag påelevernas 3 protokoll 1987/88:26 möjligheteratt förbereda sig - så måste också eleverna få möjligheter att pröva sinakunskaper på egen hand. Skall de tävla, så skall det ske mot sig själva. Jagsåg i TV ett program om en lärare som arbetade med litet nya metoder imatematikundervisningen. När man arbetade med multiplikationstabellen, utgickman från att eleverna jämförde sig med sig själva. Det är ett typexempel på attdet faktiskt fungerar. Men det är också viktigt att tala med eleverna, att tareda på vad de tycker är svårt och vad som inte är svårt. Det här ger mycken information till läraren, och i vissmån också fill eleven. Jag brukar säga att eleven knappast kan undgå attupptäcka om han eller hon kan läsa, kan sexans multiplikationstabell, översättaen mening från engelska fill svenska eller göra många mål i fotboll. Eleven äregentligen den som sitter inne med den mesta informationen om sina egnakunskaper. Hur skall då föräldrarna få veta hur det går medskolarbetet? Låt mig ge några exempel: - Genom besök iskolan. - Genom att tadel av barnets hemarbete. - Genom atteleven får ta hem och visa upp vad vi skulle kunna kalla"provresultat". Det är ju inte så, , att ett betyg iårskurs 8 är den första skriftliga informationen till hemmet om elevenskunskaper. - Men det kanskeallra viktigaste sättet är att träffa läraren eller lärarna och samtala omskolarbetet. Då kan man också få mer kött på benen än vad provresultat ellerfärdigarbetade böcker kan ge. Hem och skola har isam.band med ett rådslag sänt ut information om betygssystemet. harman ställt några frågor till föräldrarna. Ett urval av resultaten av detta rådslag, som fortfarandepågår, visar att av föräldrarna vill ha kvar betygen i grundskolan.Lika många vill ha dem redan från årskurs 6. Men anser attbetygen har en negativ inverkan på undervisningen och det sociala klimatet iklassen. Är då detta ett tecken på att föräldrarna vill att Hem ochskola skall börja strida för betyg redan från årskurs 6? Den nye ordförandenLars ger själv följande kommentar: "Snarare ser jag det som ett budskap från föräldrarnaatt de tycker att de får för dålig information om sina barn. Något som kanskeinte bara beror på lärarna utan också på föräldrarna. Från bägge håll får manförsöka se till att det fungerar bättre." Nej, är inte intresserad av en nybetygsdebatt. Han håller med SÖ-chefen om att det är tokigt attdet skall behövas femmor för att bli t. ex. frisör. Han säger: Hela den härfrågan handlar också om urvalssystem och vad det skall användas till. Vad tycker då eleverna? ordförande säger följande: Betygen är en rest från den gamla Lutherska skolan ochett av de få straffmoment som finns kvar. Vi ser betygen som en kork iflaskan, som ett hinder för en demokratisk skola. Om eleverna skall ha inflytandepå undervisningen och läroplanens mål skall kunna uppfyllas måste betygen bort. Även pä lärarhåll har man en mycket bestämd uppfattning ombetygen. har gett ut ett program för utveckling avungdomsskolan som heter Skolan som vi vill ha den. Där har man ägnat ettsärskilt kapitel åt frågan om en skola utan betyg. Jag skall be att få citeraur denna skrift: "Formerna för utvärdering av skolans verksamhet ochelevernas arbete bör utvecklas. Skolan måste ge en information till elever ochföräldrar som är tydlig och inte lämnar utrymme för missförstånd. En del avdenna information ges nu i form av betyg. Forsknings- och utvecklingsverksamhet som syftar till attersätta betygen med bättre instrument för utvärdering av skolans verksamhet ochelevernas arbete behövs. I skolan måste arbetssätt och arbetsformer kontinuerligtförändras och förbättras. Utbildningen och den utveckling eleven genomgår bör iframtiden beskrivas och värderas med bättre instrument än dagens betyg." Med detta som bakgrund kan man naturligtvisfundera över varför utskottets majoritet nöjer sig med tidigare uttalanden omen avveckling av betygen och varför vi inte kräver en direktavveckling. Tyvärr behövs betygen fortfarande för urval tillgymnasieskolan, trots att antalet platser har ökat så att praktiskt taget allasom söker till gymnasieskolan kan tas in. Alla kan dock inte komma in på denutbildning de önskar. Då måste urvalssystemet vara sådant att det kan användasäven om årskullarna ökar eller om det blir plötsliga svängningar i elevernasval. Även om inte betygen kan avskaffas helt är det ändåönskvärt att de får mindre betydelse. Man kan anta att om betygen får mindrebetydelse för urvalet kommer också betygskonkurrensen mellan eleverna attminska och därmed också de styrande effekterna på undervisningen. Jag vill med det sagda yrka avslag på reservation nr 1 avmoderata samlingspartiet och . De syftar i sina yrkanden närmasttill att gå den motsatta vägen, att strama upp betygens betydelse och att ökatillfällena då betyg ges. Låt mig emellertid konstatera att har lämnatde tidigare idéerna om att stödja krav på en utredning. harfolkpartiet utan utredning ställt sig i högerburen. håller däremot fast vid kravet /86års , men krävdes en utredning om betygssystemetsutformning. uttalar inte någon tilltro till betygen - mananger ingen synpunkt alls. Jag vill, som jag svarar nej på om socialdemokraterna är helt nöjda med dagens betygssystem, fråga honomvad anser, efter allt detta tyckande och betygsättande av andrapartiers åsikter i betygsfrågan. Jag kan instämma i uttalanden.Det skulle vara mycket intressant att höra om vågar ha någoncenterpolitisk åsikt. nöjer sig med att kräva en utredning.Det måste vara en lätt modell, för att man skall slippa ta ställning.Utskottsmajoriteten anser emellertid att det är av största vikt att hålla fastvid tidigare beslut om betygens avskaffande. Med dettayrkar jag avslag på reservation nr 2. Reservation nr 3 av kommunisterna, med kravpå ett avskaffande av betygen, måste också avslås. Tyvärr kvarstårproblem med gymnasieintagningen som gör att skolan ännu inte kan göras heltbetygsfri. I reservation nr 4 krävs att kommun skall få möjlighet attbesluta om fler bétygstillfällen än i årskurserna 8 och 9. Det är ett krav somvi naturligtvis inte kan ställa oss bakom, och jag yrkar avslag även på detta. Avslutningsvis: Det finns det inte mycket att säga omBirger Hagårds reservafion nr 5. yrkade inte bifall till den,och t.o.m. den moderata parfistämman sade nej fill kravet på ett återinförandeav betyg i ordning och uppförande. Utskottsmajoriteten vill inte heller stödjadetta krav, och vi yrkar avslag på reservation nr 5. Jag ber att få yrka bifall till hemställan iutbildningsutskottets betänkande 1987/88:5 och avslag på samtligareservationer. 21BIRGITTA RYDLE (m) replik; talade i sitt anförandemycket om vad alla andra säger om betygen. Hon refererade fill Hem och skola,till , till och till , menvad hon själv tyckte uppfattade jag inte att vi fick veta någonting om. Detvore bra om vi verkligen finge veta det. Jag vill kommentera litet av vad . Hon berättade vad ordförande hade sagt om betygen. Detvisar sig att det hon talat om är det nuvarande relativa betygssystemet, sominte är bra och som vi moderater vill skall ersättas med ett annat. På högstadium går närmare 335 000 elever, ochav dessa är 13 500 medlemmar i . Jag anser att Elevförbundetdärmed icke är representativt för högstadieelever. talade också mycket om attföräldrarna kräver information, och jag håller med henne om det. Deninformationen kan ges på många olika sätt, varav betygen är det mest objektiva.Muntliga samtal kan nämligen aldrig bli objektiva. Muntlig information frånlärare till förälder kommer alltid att vara full av subjektiva omdömen sommycket lätt kan missförstås. Till grund för samtal måste ligga lärarens iakttagelser,inte bara av elevernas sociala utveckling utan också av deras kunskaper ochfärdigheter. Föräldrarna får en bristfällig information, om läraren t. ex.enbart talar om vilka framsteg eleven har gjort sedan föregående samtal.Föräldrarna måste också få upplysning om hur eleven ligger i förhållande tillde i läroplanen fastställda målen. Att säga att är bättre på att räkna iår men utelämna den viktiga informationen att han inte är så brasom han kunde vara är att vilseleda både och hans föräldrar. Jag vill sluta med att säga att argumentation handlar om det nuvarande relativa, modifierade betygssystemet,som är mycket dåligt och som skall ersättas med ett nytt. 22 () replik: Jag vill ta fasta på ett uttalande somMargareta gjorde i sitt anförande. Hon sade, apropå de elever honexemplifierade med, att det bästa sättet att utvärdera är att jämföra sig medsig själv. Jag skulle vilja föreslå att ansluter sig tillvår reservation. Det är precis detta vi föreslår. Ta bort den relativitet somfinns i betygssystemet och låt eleverna i stället få jämföra sig med sigsjälva och med sina tidigare resultat. Relativiteten är inte avskaffad. Den finns kvar fullt ut igymnasieskolan. föreslår flera modeller för utvärdering, kunskapskontrolloch information. Betygen är ett av de instrumenten. Den delen med informationsom vi har är således mycket dålig. Det är självklart för oss att viskall förbättra detta. Vi har visat på vilket sätt vi vill att man skallförbättra det. vill inte avskaffa betygen - tvärtom. Vi har bl, a.sagt att det är alldeles uppenbart att de allra flesta föräldrar och de allraflesta elever vill ha betyg - men det skall vara ett förbättrat betygssystem. siffror visade med all önskvärd tydlighethur föga representativt är när det gäller alla elever. Sedan några ord om möjligheten att sätta betyg och attöppna en dialog. har visat på den möjligheten fidigare, nämligenatt elever och föräldrar i större utsträckning också skall få välja skola bådeinom och utom det allmänna skolväsendet. 23LARZ () replik; Vi får nog bortse från inledning.