prot · GB0926 · 1987-12-31 00:00:00 — Jag hoppas att denna märkning när den introduceraskommer att åtföljas av en bred information till allmänheten. Även en positiv märkning är en sak som övervägs inommiljödepartementet. 62 () replik; Det är givetvis braatt man inför en negativ märkning med dödskallar till utropstecken i enfallande skala. Men jag tycker att det är bättre med en så positiv märkning sommöjligt. Jag tror att det på ett bättre sätt stimulerar konsumenterna att väljade miljövänligare produkterna. 63SVEN MUNKE (m): Jag har begärt ordet därför att kadmium, ettmycket giftigt ämne, har varit uppe till debatt. Jag vill ge GöranMagnusson en eloge för denutmärkta information som han lämnade. har gödseln angripits i storutsträckning, men det finns betydligt farligare giftkällor. OrganisationenGreenpeace har gjort en större undersökning - den första som över huvud tagethar gjorts - av avloppsslam, och det har visat sig att denna gödsling harskrämmande effekter pä odlingsmarken. Jag vill erinra om att LRF, lantbrukarnas fackligaorganisation, införde ett stopp för slamgödsling. Detta gjordeman icke av rädsla för giffigheten i slammet utan för att använda det sompåtryckning i de pågående prisförhandlingarna. Då gjordes en undersökning avjordar runt , och , och det visade sig att slamgödsladejordar innehöll 40 gånger mer kadmium än vanligt gödslad jord. De jordarnainnehöll också 19 gånger mer kvicksilver än de jordar som var gödslade med detsom felaktigt betecknas som konstgödning men som egentligen heter handelsgödsel- det är inte fråga om att göda någon gris utan om att gödsla jorden. Jag vill med denna upplysning säga tilljordbruksutskottets ledamöter att de skall beakta vad gödsling med avloppsslamkan innebära. Det är alltså 40 gånger farligare att gödsla med det än attgödsla med handelsgödsel. Prot.1987/88:26 . Kemikaliekontroll m. m. Överläggningen i detta ärende var härmed avslutad. Beträffande jordbruksutskottetsbetänkanden 7 och 9 konstaterade tredje vice talmannen attingen talare varanmäld, varför kammaren övergick till att fatta beslut i de förevarandeärendena. Mom. 1 (enlandsomfattande naturvårdsstrategi m.m.) Utskottets hemställan bifölls med 281 röster mot 16 förreservation 1 av . Mom. 3 (nationalparker och naturreservat) Utskottets hemställan bifölls med 233 röster mot 65 förreservation 2 av m.fl. Mom. 4 (vården av kulturlandskapet) Utskottets hemställan bifölls med 156 röster mot 142 förreservation 3 av m.fl. Mom. 5 och 6 (i ) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 4 avSven m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 7 (nationalpark) Utskottets hemställan - somställdes mot reservation 5 av m, fl. - bifölls medacklamation. Mom. 8(nationalparker i Taavavuoma och Rogen) Utskottets hemställan bifölls med 253 röster mot 43 förreservation 6 av och . 1 ledamot avstod från attrösta. Mom. 10(skogsbruk i fjällområdet m. Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 7 avLars och - bifölls med acklamation. Mom. 11 (naturreservat) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 8 avLars och - bifölls med acklamation. Mom. 12 () Utskottets hemställan bifölls med 250 röster mot 46 förreservation 9 av och . Mom. 13 (flora- och faunavårdsarbetet) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 10 avLars och - bifölls med acklamation. Mom. 14 (våtmarkernas betydelse) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 11 avLars och - bifölls med acklamation. Mom. 17 (torrläggning av märgelgravar m. Utskottets hemställan bifölls med 271 röster mot 23 fördet av under överläggningen framställda yrkandet. 3 ledamöter avstodfrån att rösta. Mom. 18 (ersättning till markägare m.m.) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 12 avSven m.fl.- bifölls med acklamation. Mom. 19 (ny naturvårdslagstiftning) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 13 avLars och - bifölls med acklamation. Mom. 21 (naturvårdslagens bestämmelser om hotade arter) Utskottets hemställan - som ställdes mot dels reservation14 av m. fl,, dels reservation 15 av ochAnders Castberger - bifölls med acklamation. Mom. 22 (strandskyddet) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 16 avSven m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 24 () Utskottets hemställan bifölls med218 röster mot 78 för reservation 17 av m.fl. 1 ledamot avstodfrån att rösta. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. Jordbruksutskottetsbetänkande 6 Prot. Mom. Ia (användningen av kadmium) Först biträddes reservation 1 av ochLennart Brunander-som ställdes mot utskottets hemställan med den ändring därisom föranleddes av bifall till motion 1986/87:Jo728 av - medacklamation. Härefter bifölls utskottets hemställan med 261 röster mot36 för reservafion 1 av och . 1 ledamotavstod från att rösta. Mom. I b (förbud mot användning av nitrifikationshämmare) Utskottets hemställan bifölls med 283 röster mot 14 förreservation 2 av . Mom. 2 (förbud mot användningen av PCB) Utskottets hemställan bifölls med 254 röster mot 44 förreservation 3 av och . Mom. 6 (obligatorisk kemikalieförsäkring) Utskottets hemställan bifölls med 263 röster mot 35 förreservation 4 av och . Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. betänkanden 7 och 9 Vad utskottet hemställt bifölls. 8 § Anf. 64 TREDJE VICE TALMANNEN: Morgondagens frågestund inleds med särskild information avmiljö- och energiminister om viss tillämpning av bilavgaslagen. 9 § Anmäldes och bordlades Skrivelse 1987/88:75 med redogörelse förbehandlingen av skrivelser till regeringen 10 § Anmäldes och bordlades medanledning av prop. 1987/88:22 om vissa grundlagsfrågor m.m. 1987/88:K10av m.fl. (fp) 1987/88:K11av () 1987/88:K12av () 1987/88;K13av m.fl. (vpk) 1987/88:K14av m. fl. 1987/88;K15av () 73 1987/88:K16 av Nns GÅsling (c) 1987/88:K17 av tredje vicetalman m. fl. med anledning av prop. 1987/88:34 om fortsattskattefrihet vid anställning ombord på ufländskt fartyg i vissa fall,deklarationsskyldighet, ändrat underlag för fastighetsskatt, m.m. 1987/88:Sk3 av () medanledning av prop. 1987/88:41 om sekretesskyddet för vissa myndighetsregisterm. 1987/88:K18 av m. fl. (fp) 1987/88:K19 av m.fl. (vpk) 11 § Meddelande ominterpellationer Meddelades att följandeinterpellationer framställts 1987/88:113av (vpk) till statsrådet om kommunernasflyktingmottagande: Det kommunala flyktingmottagandet bedrivs medstora svårigheter i många kommuner. Svårigheterna består för det första ibristen på lediga lägenheter, som gör att många kommuner är ytterst tveksammatill att fullfölja flyktingmottagandet. Bostadsbristen utgör också inte sällanorsak till ökade spänningar mellan framför allt bostadssökande ungdomar ochflyktingar. Fördet andra är arbetsmarknadssituationen mycket ojämn. På vissa orter finnsdet en ökad efterfrågan på arbetskraft, i andra orter råder det brist på ledigajobb. Detta innebär att man kanske borde acceptera en större koncentratipn avflyktingar i vissa kommuner med expansiv arbetsmarknad. Fördet tredje vilar ofta ansvaret för det kommunala flyktingmottagandet på denlokala flyktingsamordnaren, som för det mesta utan något som helst bistånd fråninvandrarverket och med bristande erfarenheter och kunskaper skall lösa ana depraktiska problem som uppstår. Deovan beskrivna svårigheterna tenderar att bli ett hinder för genomförandet avriksdagens beslut om en human och generös flyktingpolitik. Mot bakgrund avovanstående frågar jag: Är invandrarministern beredd att göra något för attlösa problemen i samband med kommunernas flyktingmottagande? 1987/88:114av () till socialministern om ersättning för vård av äldreanhörig: Antaletpersoner som är beräknas öka med öVer 125 000 fram till år2000. bygger tillgängliga prognoser på förutsättningen attinstitutions- boendet skall minska.Landstingens och kommunernas långtidsplanering har tagit fasta på detta. Någonutbyggnad av institutionsboendet planeras inte, trots att antalet äldreberäknas öka kraftigt. Snarare planerar de kommunala myndigheterna för en vissminskning av antalet platser. Framtidensäldreomsorg bygger i stället på tanken om att äldre i största möjligautsträckning skall kunna bo i egen bostad och ha tillgång till den service ochde vårdinsatser som var och en behöver i hemmet. Detär ovisst om och sjukvård i hemmet klarar att "väga upp"framtidens ökade omsorgsbehov utanför institutionerna. SannoHkt kommerfamiljerna/nära anhöriga att få ta på sig än mera av den dagliga hjälpen ochomsorgen . Det är därför nödvändigt att gruppen anhörigvårdare fårstöd från samhällets sida. Alltför många får ej det ekonomiska stöd deborde ha rätt till och följaktligen inte heller någon social grundtrygghet. Redan1983 lade anhörigvårdskommittén fram förslag om lagstadgad rätt till ledighetför vård av anhörig. Kommittén underströk också de starka humanitära skäl somtalar för att den som gör betydande vårdinsatser i hemmet för en anhörig iprincip bör kunna ersättas genom den allmänna försäkringen. Beräkningar ochbedömningar som kommittén gjorde visade på att ett sådant ersättningssystem påsikt skulle leda till samhällsekonomiska besparingar. Trotsatt det nu förflutit anhörigvårdskommittén avlämnade sittbetänkande har regeringen inte vidtagit en enda åtgärd till förbättringar förden oerhört viktiga grupp som anhörigvårdarna ändå är. Avser regeringen beakta de.ökade krav påanhörigvårdsinsatser, som avinstitutionaliseringen innebär, genom att läggafram förslag i anledning av anhörigvårdskommitténs betänkande? 1987/88:115 av () till miljö- och energiministern om förbud mot gödsling med avloppsslam: Organisationen har genomfört enundersökning av innehållet i def slam som produceras vid landets reningsverk.Resultatet är skrämmande. konstaterar att det slam som årligensprids på landets åkerareal innehåller ca gifter som dels skadarodlingsjorden, dels utgör en fara för konsumtion av de livsmedel som produceraspå mark som gödslats med slam från reningsverk. uppmanade LRF sina medlemmar att neka att ta emot avloppsslam.Ändamålet var den gången att påverka prisförhandlingarna genom stoppet. Men maninformerade också om att de åkrar som gödslats med avloppsslam hade ökat sittkadmiuminnehåll 40 gånger och sin kvicksilvermängd 19 gånger! Och ändå handladedet om slam som kontrollerats. Företrädareför LRF, bl. a. provinsordförande i , har också i en radiosändutfrågning deklarerat att ett förbud mot gödsling med avloppsslam är befogatnär det gäller mark som används för livsmedelsproduktion. 1vårt grannland är gödsling med avloppsslam förbjudet. Man är där räddför att odlingsjorden - grunden för livsmedelsexport - på sikt skulle bli obrukbar att producera livsmedel på. Många bedömare anser att avloppsslammets användning påjordbruksmark är en miljöbomb som när som helst kan brisera med förödandeeffekter som följd. Mot bakgrund av det sagda vill jagfråga miljöministern vilka åtgärder ministern ämnar föreslå för att förhindrafortsatt förgiftning av den svenska åkerjorden, som gödslas med avloppsslam. 1987/88:116 av () till socialministern omkostens betydelse i hälso- och sjukvårdsarbetet: har framkommituppgifter om att kost- och näringskunskaperna ofta är otillräckliga hosyrkesverksamma inom sjukvården och den sociala omsorgen. Till en del hänger detsamman med svårigheten att över huvud taget rekrytera kompetent personal tillde här områdena. Det måste emellertid också ifrågasättas om kost- ochnäringskunskap har fått erforderlig plats i resp. utbildning. I socialstyrelsensallmänna råd "Kost" framhålls att det torde vara lämpligt medkompletterande utbildning för flera yrkesgrupper. Brist på kännedom om kostensbetydelse kan i värsta fall leda till att personer som vårdas inom sjukvården,inte minst cancersjuka och äldre människor, drabbas av undernäring så att deraschans till tillfrisknande därigenom radikalt minskar. "Ökade kunskaper inom befolkningen om kostvanor sombefrämjar en god hälsa är ett medel för kost- och livsmedelspolitiken. Därförbehövs insatser inom det utbildningspolitiska området så att man inom förskola,grundskola, gymnasiurh och i det frivilliga studiearbetet och vid högskolornager hälsofrågorna och då bl. a. kostfrågorna en framskjutande ställning." Ovanstående är ett citat ur rapporten . har i olika sammanhangframhållits sambandet mellan kost och hälsa. Den betydelse kostfaktorer har föruppkomsten resp. förebyggandet av olika sjukdomstillstånd, cancer, hjärt- ochkärlsjukdomar m.fl., har dokumenterats flitigt. Det är givetvis önskvärt attden samlade kunskap som finns på detta område tas till vara och kommer tilltillämpning i praktisk verksamhet. Det måste emellertid konstateras att det finns avsevärdabrister härvidlag. Det svenska folkets kost- och matvanor har under de senastedecennierna ändrats högst betydligt och, tyvärr, på ett sätt somär till men för hälsan. Med ökat välstånd följer att vi använder allt mindre avsädesprodukter, potatis, rotfrukter och baljväxter och alltmer fett, framförallt animaliefetter, och socker. Vårt förändrade levnadssätt har ocksåinneburit att många måltider hoppas över och att matlagning i hemmet sker ibetydligt mindre omfattning . Den mesta födan som intas har ilivsmedelsindustrin genomgått en rad beredningsprocesser. Från har vi i upprepade motionskrav pekat pådet behov av ökad grundkunskap om kost och näring som finns bl. a. inom grund-och gymnasieskolan. Det finns, sammantaget, mycket som pekar pä att var ökadevetskap om sambandet kost-hälsa inte i önskvärd grad kommer till uttryck isamhället. Sett ur etthälsoekonomiskt perspektiv är en sådan utveckling givetvis inte Prot.1987/88:26 Mot bakgrund avovanstående vill jag fråga socialministern: ~ Avser regeringen tanågra ytterligare initiativ, så att kostens betydelse i pellationer hälso- ochsjukvårdsarbetet beaktas? 1987/88:117av () fill utbildningsministern om vårdutbildningarna: Antalet mycket gamla blir långt större än vad som tidigare beräknats. Det visar siffror som presenteratshösten 1986 om befolkningsutvecklingen fram tin . Detta ställer ökadekrav på samhällets vård och omsorg om de gamla. Avde anställda vårdbiträdena i är var tredje över 50 år.Ålderssammansättningen bland de anställda på ålderdomshemmen är likartad. Framtill förväntas drygt 40 000 av de ca 165 000 anställda i vård ochservice för äldre avgå med pension. Äldreberedningens beräkningar pekade pä attbefolkningsmässiga förändringar och förskjutningar av vård-och omsorgsarbetettill mer öppna vård- och serviceformer, främst social hemtjänst, ökar personalbehovetmed . Det innebär att om man också tar hänsyn tillpensionsavgångarna, är nyrekryteringsbehovet till primärkommunal service ochvård 80 000-115 000 personer fram . Lägger man därtill attavgångarna från vårdyrkena av andra skäl än pensionering är stora i mångakommuner, blir nyrekryteringsbehovet ännu större. Äveninom sjukvården ökar behovet av personal . Utredningen 90uppskattade behovet av personal med s. k. meddelång utbildning, bl. a. sjuksköterskor,fill ca 18 000 fram . Dimensioneringenav landets vårdutbildningar står inte i proportion till det förväntadebehovet av personal inom vården. Antalet utbildningsplatser på den socialaservicelinjen är ca 2 400. Det skall jämföras med det beräknadebehovet på ca 10 000 utbildade . Bilden blir än mörkareom man tar hänsyn till det aktuella utbildningsläget. haravhoppen från utbildningarna varit betydande, och antalet utbildningsplatserhar inte utnyttjats fullt ut. Intresset för vissa vårdutbildningar är ocksåvikande; exempelvis var antalet behöriga sökande till socialaservicelinjen bara 1 686. Medhänvisning till ovanstående vill jag ställa följande frågor till utbildningsministern: Vilka åtgärder avserutbildningsministern vidta för att öka antalet utbildningsplatser så attbehovet av personal inom vården kan tillgodoses ? Vilka åtgärder avser man vidtaför att öka intresset för vårdutbildningarna och minska antalet avhopp frånutbildningarna? 1987/88:118 av () till jordbruksministern ombestrålningen av livsmedel: Det har rått, och såvitt jag vetråder fortsättningsvis, enighet om att svenska livsmedel inte skall behandlasmed radioaktiv strålning. Jordbruksministern har också uttalat att det intefinns några skäl som talar för att konsumenterna behöver eller vill ha den härkonserveringsmetoden. I , , och ärförsäljning av bestrålad mat förbjuden. och har storaanläggningar för bestrålning i bruk. och bygger upp sinverksamhet. I EG, Europeiska gemenskapen, är frågan ännu under utredning. Syftet med bestrålning av livsmedel är att förlängahållbarhetstiden. Strålningen dödar skadeinsekter, bakterier och mögelangrepp.Men om bakterierna redan hunnit producera toxiner, gifter, så blir dessa kvaroch förgiftningsrisken likaså. Bestrålning kan bli, och är kanske redan, ettsätt för mindre nogräknade personer inom livsmedelsindustrin att sälja gammalskämd mat. Det finns inte tillräcklig kunskap om hur livsmedelpåverkas av bestrålning i syfte att eliminera vissa bakterier. Vissa forskarehävdar att bestrålningen bl. a. kan förstöra vitaminer. Det finns ocksåuppgifter som gör gällande att försöksdjur som fått enbart bestrålad mat hadelåg tillväxt, låg fertilitet, förhöjt antal njurskador, kromosomskador och ökadcancerfrekvens. I är det alltså inte tillåtet med bestrålning avlivsmedel. Enligt livsmedelslagstiftningen får mat inte behandlas medjoniserande strålning utan tillstånd från livsmedelsverket. Något sådant tillståndhar aldrig getts. Däremot kan importerade livsmedel vara bestrålade. Det gåruppenbarligen inte att via prover eller analyser kontrollera om importeradelivsmedel bestrålats. har som bekant ett parti råg stoppats frånimport, eftersom det innehöll restsubstanser av stråförkortningsmedel, vilkainte är tillåtna i . Vi känner också väl till att importerad frukt ochimporterade grönsaker inte sällan innehåller större kvantiteter restmängderefter besprut-ningar än vad sveriska varor vanligtvis gör. Det finns såledesanledning att fråga sig varför inte kraven på importerade varor harmoniserarmed den inhemska produktionen. Stadsveterinärerna i och har uttalatmisstanke om att svenska restauranger importerar radioaktivt bestrålad mat. Detskulle speciellt gälla hästkött, räkor och fågel. Enligt livsmedelslagen är det tydligen möjligt attimportera och försälja bestrålad mat. Det är självfallet orimligt att Sverigehåller sig med två olika förhållningssätt gentemot bestrålning av livsmedel;ett som förbjuder bestrålning i och ett annat som tillåter försäljningav importerade livsmedel. Mot bakgrund avovanstående vill jag fråga jordbruksministern: . Ar jordbruksministernberedd att medverka fill en lagändring som medför att livsmedelslagen ställer samma krav på importerade varor sompå Meddelande om inter- svenskproducerade? 12 § Kammaren åtskildeskl. 1987/88:26 (Siffrornaavser sida i protokollet) Tredje vice talmannen 73Annerstedt, () 24, 29, 30, 37, 40 Brunander, () 47, 51, 53Bråkenhielm, () 6 , () 43, 51, 53 , ()45, 50, 52, 58, 63, 64 , () 21 , () 18,20 Hammarbacken, () 11 , () 69, 70Hemmingsson, () 33, 38, 41 Jennehag, (vpk) 48, 59 ,() 26, 29, 31, 37, 39 , () 48, 52, 53 , () 9Lundblad, () 59, 63, 65, 69, 70 , () 66, 69 Munke, () 54, 70 , () 56, 62, 64 Rydle, () 22, 29, 30, 36,41 , (vpk) 31, 38, 40 , () 42 Svartberg,() 17, 20 , () 65 , (vpk) 14 80 gotab Stockholm1987 14085