prot · GB09134 · 1987-12-31 00:00:00 — Vi villesätta ett sista datum, : dä defta system skulle vara avvecklat.Det skulle ankomma på näringen aft avveckla det. Detta hade, herr minister,inte koslat samhället en krona. Näringen har själv byggt uppregleringssystemet, och näringen var beredd att på egen hand avveckla del. Detsom rtågot förvånar oss är att vpk helt frankt sålde sig i detta sammanhang ochanslöt sig till regeriiigsförslaget. utan alt, vad vi kan förstå', ha fåttnågot som helst i utbyte. blir beslutet sådant atl avvecklingen sker efter ettår. Jordbruksriämn-dcrt skall utreda och lämna förslag om åtgärder inom denordinarie prisregleringsramen, för all skydda de mindre producenterna ochproducenterna i norra . Utjämningssystemet mellan mejerierna och det system somreglerar avräkningspriset till producenterna skall ändras så att det får eriklart regionalpolitisk profil och motverkar en produklionsnedgång istödområdet, dvs. Den produktionen skall ligga på 1984 årsproduktionsnivå. Del innebär en höjning från dagens nivå. Hur tror majoriteteni utskottet atf detta rent praktiskt skall gå fill? Hur skall man inom en redanytterligt komplicerad reglering kuuna lägga in änrtuen intern reglering? Jagkan icke se annat än atl del dä blir kaos. Jag säger som jag sade tidigare: Skall av befolkningenta ansvar för vad även övriga av befolkningen borde ansvara för:beredskap, upprätthällande av landskap m.m.? Skall effektiva och rationellaföretag drä sämre lottade bröder med sig? Skall jordbruket sköta helaregionalpolitiken på jordbrukssidan? Skall jordbruket hålla landskapet öppetmed sina pengar? Vi har ett Norrlandsslöd. Del är naturligtvis del som skallanvändas för att kompensera dem för ökade kostnader som producerar under svåraförhållanden i glesbygder. plottras del hela bort uridet Reglering av priserna på jordbruksprodukter, m.m. Reglering av priserna på jordbruksprodukter, m. m. Herr minister och riksdagsmajoritet, tänk om! Vi har s;igl all vi i stället för de ytterligareregleringar som föreslås vill avreglera. Det är önskvärt. Vi vill gå vidare.Def mäste ske i samarbete med producenterna och inle medföra kapitalförlusterför den svenske jordbrukaren. Det är just delta som händer inomvegetabilieproduktionen. Jag sade tidigare alt jordbruket hade tagit sittansvar för animalieprodukfionert. På vegetabiliesidan råder ett annatförhållande. Där har ansvarslagandel varit delat. Del kanske är därförproblemet inle har klarals. Det kanske är därför vi inte har löst problemet.Man har ställt sig frågan vem som har haft ansvaret. Näringen har haft en delav ansvaret, politikerna och regeringen en annan del. Ingen har känt def fullaansvaret. Det kanske är därför vi befinner oss i denna situation . /behandlades vid två tillfällenansvarsfördelningen. Vid de diskussioner och debatter vi hade framgick klartoch tydligt att staten skulle svara för och näringen för av ennormskörd. En utvärdering skulle ske 1990. frånträder majoriteten och regeringen detta beslut, ochäven här fränträder vpk sin parlimolion ulan all vi kan se all de fåll någotsom helst i utbyte. De har sålt sig helt. Vi tre borgerliga partier reserverar oss mot detta beslut.Moderata samlingspartiet försöker se längre än . Vi förutsätterall stödet i någon form jag säger i någon form - måste utgå även efterutvärderingen . Jag yrkar därför bifall lill moderalreservationen. Del gäller atl ge klara och positiva signalertill jordbruket. Vi behöver en effektiv näring som intresserar ungdomarna ochsom ger utrymme för de ungdomar som vill, kan och vågar satsa på jordbruket.Def får man ints genom all svika givna löften. Här fordras en långsiktigpolitik, som bl.a. vi moderater förespråkar. Jag noterade en del under föregående debatt och jag villsäga alt en förutsättning för atl lösa de stora problem vi har framför oss äralt näringen är beredd atl ställa upp med sin medverkan. Jordbruksministern talade om de samtal till vilka han hadeinbjudit de politiska partierna, jordbruksnäringen, konsumentdelegationen osv.,och sade attde hade påverkat fill olika ställningstaganden. Jag ser det mer alibi för regeringen. Besluten är icke förankrade i dessa samtal, och jagvill notera detta så all inle någon skall få den uppfattningen atl någrapolitiska partier eller jordbruksnäringen är delaktiga i de konstruktioner somgäller detta betänkande. Jag har, herr minister, full förståelse för näringen närdet nuvarande samarbetet och samtalen mellan regeringen och partierna bryts.När man sitter i vad ministern själv kallar konstruktiva samtal och fårtvåprissystemet och inte minst kostnaderna för spannmålsexporten som ett slag iansiktet, försfår jag aff man blir besviken. Men herr minister, om regeringenönskar en positiv utveckling fordras def samförständslösningar. Vilketpolitiskt parti vi än företräder kan vi aldrig klara dessa frågor om vi inlehar näringen med oss. Näringen måste tillbaka, om del nu är sä altdiskussionerna har avbrutits. Näringen måste tillbaka lill samtalen om de skallbli meningsfyllda. Jag yrkar än en gäng bifall till de moderata reservationerna. AnL 97BENGT ROSEN (fp): Eftersom detta blir den sistajordbrukspoliiiska debatten i , kan det finnasanledning att kommentera de viktigare beslut som fattats . Vi har fåll en ny jordförvärvslag, som enligt folkpartielsuppfatining är en förbättring i det hänseendet atl den ensidiga inriktningen pästrukturrationalisering nu fått vika för regionalpolitiska strävanden, som bl.a. innebär atl de små jordbruken i större omfattning får leva vidare. Riksdagenhar vidare antagit en ny djurskyddslag, där djurens behov av naturligt beteendelyfts fram. Miljökraven på jordbrukets område har vi debatterat alldeles ,och vi har kunnat notera all stor enighet råder om skärpta krav i dettaavseende. Men dess värre kvarstår de grundläggande problemen förjordbruket. Till dessa hör framför allt överproduktionen. Genom allehandaproduktions-minskande åtgärder har animalieöverskottef sjunkit, menspannmålsöverskottet har blivit både större och kostsammare änlivsmedelskommitfén beräknade. Def är symptomatiskt att den förstajordbruksdebatl som ägde rum när valperioden inleddes gällde statens ansvar föröverskotfsspannmå-lert, och det är samma fråga som vi nu kommer att avslutamed. Inom pågår internationella överläggningar som går ulpå all dämpa överproduktionen av livsmedel i den industrialiserade världen ochminska tullar och subventioner lill jordbruket. De flesta bedömare anser dockatt det kommer att fa mycket lång lid alt nå påtagliga resultat. Därför måstevi målmedvetet arbeta för atf, som 1985 beslutade, uppnå balansmellan produktion och konsumtion i vårt land. har densamhällsekonomiska kostnaden för överproduktion i vårt land legat på minst 2,5miljarder - huvuddelen för spannmålsexporlen - och del är inle rimligtmed fortsatta kostnader på den nivån. Inom är vi av den uppfattningen aft man inlevaraktigt kommer till rätta med överskollsproblemen förrän man är beredd attförändra nuvarande syslem med statlig prissättning och avsättningsgaranti förstörre delen av jordbruksproduktionen. Ty nuvarande system ger den enskildelantbrukaren motiv all söka öka sin produktion. Vi tror atf det kan finnasmöjlighet atl avskaffa prisregleringslagen och släppa prisbildningen fri påflera produkter inom landet, om vi ger jordbruket en arealersättningsom är väl motiverad för landskapsvård och andra uppgifter som jordbruket har.Men dessa frågor är så komplicerade atl vi måste låta en ny jordbruksutredningta hand om dem. har därför i sinparlimotion krävt en ny parlamentarisk jordbruksutredning. Jag är förvånad överalt inte några av de andra partierna har kommit till samma slutsats.Regeringspartiet anser uppenbarligen all jordbruket kostar samhället för mycketoch har vid ett flertal fillfällen sökt minska statensåtaganden. Eftersom jordbruket är en långsiktig verksamhet och det därmed ärnödvändigt alt politikerna lar ansvar för den politik som förts och somlantbruket anpassat sig efter, finns del anledning alt kritisera deltahandlingssätt frän regeringen. Jag återkommer härtill när det gällerspannmålsöverskottet. Inte heller från LRF:s sida har det förmärkts någon störreambition atl försöka länka i nya banor. Man mobiliserar olika demonstrationerdär Prot, 1987/88:1346 juni 1988 Reglering av priserna på jordbruksprodukter, m. m. Prot, 1987/88:134 Reglering av priserna på jordbruksprodukter, rn. politikernaförsöker slingra sig undan sitt ansvar, men något verkligt intresse för altreducera samhällskostnaden pä föröverskotlsproduktionen märks inte. Del är därmed lätt alt inse alt jordbrukspolitikenäven i fortsättningen kommer all präglas av. konfrontation och misslämning.Någon förändring kommer inle att ske förrän en majoritet i är bereddall la itu med jordbrukels grundläggande problem. Jag yrkar i detta avseendebifall till reservation 1. beslöt 1985 alt staten under enfemårsperiod skulle ta ett 40-procentigt ansvar för spannmålsöverskottet medannäringen skulle ansvara för . Beslutet hade föregåtts av beräkningar avlivsmedelskommittén. Med ett exportbehov vid normskörd om lill enkostnad av per kilo kom livsmedelskommillén framtill en totalkostnad perär om 400 milj. kr., vilken sedan beräknades minska genom höjtvärldsmarknadspris och övergång till de alternativ till spannmålsodling somgenom försök och forskningsinsatser förväntades bli aktuella. Statens kostnaderför hela femårsperioden beräknades till 600 milj. kr. blev dock utvecklingenen helt annan än livsmedelskommittén förutspått. Världsmarknadspriserna harsjunkit dramatiskt, och överskollskvanlilelen har ökat beroende pä allvallodlingen minskat, i samband med neddragning-av kreaturstammen och bristenpå alternativ lill spannmålsodling. Dåvarande jordbruksministern försökle 1986 atl göragällande all statens ansvar skörd skulle utgöra av livsmedelskommillénsberäknade kostnad om 400 milj. kr., men ett enigt jordbruksutskott förklaradeaft det var den faktiska exportkosfnaden för överskott vid normskörd som skullegälla. 1 årets prisproposilion hävdar jordbruksministern all beslutatatt statens delansvar skall trappas ned . Det är fel.Riksdagen har aldrig fattat något sådant beslut. Det är uppseendeväckande ochbeklagligt att detta felaktiga påstående nu vinner gillande hos en majoritet iutskottei. Del inträffade visar atl när socialdemokraterna sätter press på vpkså tvingas dess ledamot i utskottet aft t.o.m. ta avstånd från sin egenparlimolion och följa regeringspartiets önskemål. Det finns, heller inte något motiv till att ändrafördelningen mellan stat och näring för överskottet. Ty utöver sina harnäringen fått la hela kostnaden för den exportkvantitet som överstiger 1 miljonton. 1, år reduceras den visserligen genom Omställning 90, men då skall igengäld trädesersättningen betalas av spannmålskassan. Jag yrkar i likhet med bifall lill dengemensamma borgerliga reservationen nr 14. När del gäller avvecklingen av tvåprissystemet på mjölkansluter vi oss till del förslag som statens jordbruksnämnd framlagt efter sinutvärdering och som regeringen ställt sig bakom. Det innebär en avveckling perden . är principiellt motståndare till den sortsreglering som tvåprissystemet utgör och som innebär alt man pä gärdsnivåreglerar produktionen. Del drar betydande administrativa resurser, del är svårtatl åstadkomma rättvisa mellan olika producenter, det begränsar enskildalantbrukares möjlighet atl driva sina förelag efter eget huvud och sätter därmed nedinitiativkraft och effektivitet, och del finns en betydande risk för atfmjölkkvoterna successivt kapitaliseras i gårdspriserna. Trols alla dessa nackdelar har vi noga lyssnat till detsom LRF och SMR haft att andraga som motiv för alt ändå förlänga systemet i tvåår utöver vad regeringen föreslagit. Jag kan försäkra all del inte har varitulan vånda som vi i vid sammanvägningen stannat för det snabbareavvecklingsaller-nalivet. För all garantera all producenter inom stödområdetinte drabbas av prissärtkning vid en eventuell produktionsökning - och för atfdärmed tillgodose LRF:s huvudmotiv till förlängning av systemet - har viföreslagit att de 100 milj. kr. som utgör överskott å införselavgifter /87 och som regeringen önskar indra lill statskassan behållsinom jordbruksekonomin och reserveras för nämnda ändamål. 1 det sammanhanget yrkar jag bifall lill reservation 12.Skulle denna reservation icke vinna bifall, vill jag i andra hand yrka bifalllill reservation 20. Såvitt jag har kunnat få fram är detta första gången somregeringen föreslår att regleringsmedel - i detta fall s. k. utomramsmedel -helt frankt skall dras iri till statskassan. Del aktuella överskottet börstanna inom jordbruksekonomin. Om det inle används, som vi föreslagit, tillprisjusleringen för mjölk inom stödområdet för den händelse priset sjunkergenom tvåprissystemets avskaffande, bör def på traditionsenligt sätt användasför alt dämpa de prishöjningar på livsmedel som konsumenterna får vidkännas vidnästa prisförhandling. Lantbrukarnas förhandlingsdelegation har föreslagit allunder én treårsperiod 6 milj. kr. anvisas av s.k. utomramsmedel förforsknings- och rådgivningsarbefe rörande landsbygdsutveckling vidlantbruksuniversitetet. Bakgrunden är den all man anser del angelägel attlantbruksuniversitetet får möjlighet atl ställa sitl kunnande till förfogandeför den pågående ska leva. har tyvärrinle hunnit atl förbereda frågan. Eftersorn kampanjen pågår , har vi frånfolkpartiets sida föreslagit att för /89 ställer 2milj. av regleringsmedel till förfogande för detta ändamål. Jag yrkarbifall till reservation nr 5. Slutligen, herr talman, vill jag yrka bifall tillreservation nr 16. Det gäller ett yrkande frän vår parlimotion omhöjning av ersättningen till de lantbrukare som är villiga atf plantera skog pååkermark från, enligt Omställnirtg 90, till trädesersällning.Vi frän anser atl man behöver få i gång en lövskogsodling islättbygder för att få ned spannmålsöverskottet och uppnå positivaförbättringar för miljön i form av intressantare landskapsbild och minskadförsurning. Men stimulansen bör på sätt som vi föreslagit ökas. Prot.1987/88:134 6junil988 Reglering av priserna på jordbruksprodukter, m. m. AnL 98KARL (): Jordbruksnäringen har under ganska många årarbetat under en hård press. Det har berott pä låga världsmarknadspriser, somfortfarande består. Det är naturligtvis viktigt all med en gång slå fast attäven om man vill välkomna GATT-förhandlingar som skulle leda till en sundarevärldsmarknad, kan man inte länka sig alt det lilla landet skulle gåföre och visa Reglering av priserna på jordbruksprodukter, m.m. vägengenom alt tidigare än andra länder avveckla det skydd som vi har mot importen. I sammanhanget vill jag också påpeka det märkliga iresonemanget från , som talar om avreglering men föreslår en modellsom sannolikt skulle vara en av de största "påregleringar" som vinågonsin sett. Det är inte bara världsmarknadspriserna som har givit ossbekymmer. Till de senare har också bidragit den ökade effektivitet som man inleminst från den socialdemokratiska regeringen år har befrämjat och somhar lett till en höjd produktion och ökade överskott. Därtill har under detsenaste årtiondet höga räntekostnader inneburit en kraftig belastning för inteminst del rationella jordbruket. Jordbruket lever i en situation som litet förenklatskulle kunna beskrivas så, atl man på en rationell enhet, om man har ett egetkapital som motsvarar ungefär hälften av det investerade kapitalel och inlekräver någon ränta på det, möjligen kan få ut arbelsersältrting för halvaarbetsinsatsen. Att jordbrukarna ändå överlever beror på atl de ganska mångasom är i denna situation nöjer sig med all leva förhållandevis billigt. LRF hade i årets förhandling önskat ett treårigt avtal.Man förhandlade fram ell tvåårigt, som avvisades av konsumentdelegationen, ochregeringen har sedan föreslagit ell ettårigt avtal. Vi vill inte lägga oss idel hela när del gäller avtal';l, men del är viktigt aft påpeka atl del systemmed fria förhandlingar som vi har inte på något vis innebär tvång till kortaeller ettåriga avtal. Jordbruket som är en långsiktig näring med långaframförhall-ningsperioder skulle må väl av att ha fleråriga avtal. Vi för framförslag härom i reservation 6, som jag yrkar bifall lill. Beträffande animalieproduktionen kan man säga alt del ihuvudsak har galt alt uppnå balans. Risken ar ganska stor att balansen mellanproduktion och konsumtion av animalier saboteras vid ett genomförande avregeringens förslag. Del har lagts fram två förslag som kan innebära altanimalieproduktionen på nytt kommer att öka. Del ena förslaget går ut på ettavskaffande av investeringsförbudet beträffande djurstallar. I och försiganserockså vi inom cenlerpartiet alt detta invesleringsförbud inle kan vara kvar förevigt. Vi tycker atl det redan nu borde ersättas med en etableringskontroll,som tar hänsyn till def tillgängliga produktionsulrymmel liksom också tillregional balans och jordbrukets inverkan på miljön och antalet djurenheter perhektar. En sådan kontroll skulle införas vid förelag med mer än 50 djurenheter.Jag tycker atl del är oförsiktigt och oförslåndigl av regeringen atf lägga framsitt förslag i just det här läget. Det blir inte bättre när man samfidigtföreslår ett avskaffande av tvåprissystemet. Jag skall inte säga mycket mer omdefta. berörde frågan fidigare. I huvudsak har vi sammauppfattning. Systemet bör infe permanentas, för då kapitaliseras det. Systemetborde emellertid få verka lill dess produktionsresurserna, dvs. investeringari byggnader o. d., kommit ned till en nivå som motsvarar den konsumlionsnivasom är möjlig. De nämnda förslagen kombinerade med insatser som görs avregeringen och näringen gemensamt i Omställning 90 - tillgången lill foder blirganska stor, varför priset sannolikt kommer atl bli lågt nästa år-, allt dettadessutom kombinerat med en dålig lönsamhet när del gäller spannmålsproduktionen. medför risk för att vi får effekten all överskottet åkerslänggunga. Först har vi lyckats fä bort överskottet i animalieproduktionen.När del gäller spannmålsproduktionen har vi nu bekymret att vi kan konimatillbaka lill den tidigare situationen. Denna ryckighel i jordbrukspolitiken ärinte bra. När det gäller statens delansvar för överskottsarealenskostnader har både och varit inne på detta, ochvi har också en gemensam reservation. har redan från börjanhävdat all samhället borde ta ell högre delansvar, de , medan näringen tarde . Detta förslag har emellertid redan avslagils i samband med behandlingenav budgetpropositionen. Del är emellertid så, som redan har sagts, allriksdagen aldrig har faltal något beslut om nedtrappning av samhällets ansvar.Detta innebär att man redan av konstitutionella skäl borde ha avvisat detförslag som har lagts fram av regeringen. Dessutom innebär naturligtvisförslaget, som går ul på en minskning av stödet fill spannmåls-ochregleringskassan, ett bekymmer av ekonomisk karaktär för jordbruket. Vidareinnebär det att frågan om åkerarealen och jordbruket över huvud tagel kommeratt bli en stridsfråga i den stundande valrörelsen. har arbetat med denlångsikliga utvecklingen av jordbruket. I reservation 15 lar vi upp frågan omhur vi skall kunna producera alternativa råvaror för annat ändamål än förlivsmedelskonsumtion. Del handlar om atl nyttja den brukningsvärda åkerjordenför en nödvändig produktion. Del gäller dels att odla proteinfoder iform av vall och andra proleingrödor - där processen för övrigt redan är i gång-, dels atl använda spannmålen på ell alternativt sätt som energiråvara. Denkan användas som fast bränsle, som flytande bränsle i form av etanol eller sombiogas. kan vi säkert få nya grödor som i detta sammanhang blir mereffektiva än de grödor som vi använder . Del är ocksä fråga om atl använda fibergrödor, som kan geråvara för massaindustrin. Vidare handlar det också om grödor som kan blibasråvara för den kemiska industrin, vilket skulle medföra mer miljövänligproduktion än om olja eller stenkol används, som är råvara. har vi behandlat miljöpropositionen ochalldeles propositionen om jordbruk och miljö. Beträffandemiljöpropositionen diskuterade vi problem med koldioxidutsläppen. Jag hade enganska lång debatt med om det ställningstagande som majoriteten ijordbruksutskottet bestämt sig för, nämligen alt man skall sälta ett fak förkoldioxidutsläppen. Regeringen har infe ställt upp på detta. I och för sig ärdet inte så konstigt, eftersom man tydligen har räknat med atl öka användningenav kol. Ett av de stora felen som regeringen begår när det gällerpropositionerna om miljö och jordbruk är all regeringen inle tar vara pååkerjorden som en värdefull resurs för biobränsleproduktion. Vid en tidigaredebatt med jordbruksministern utanför del här huset fick jag klart för mig atlhan inte tror på del här. Han sade vid tillfället i fråga atl man inle skalllura bönder lill att producera något som inle lönar sig. Jag vill gärna frågaäven , eftersom är här, om infe kan inse -och kommer vi säkert att besluta om del här taket när del gällerkoldioxiden - atl liksom andra länder mäste försöka all sänkafossilförbränningen. Vi har bestämt all vi skall avveckla kärnkraften. Prot,1987/88:134 Reglering av priserna på jordbruksprodukter, m.rn. Prot.1987/88:134 utnyttja vattenkraften litet mer. I viss utsträckning kan viockså utnyttja vindkraften mer, och så småningomkan vi kanske utnyttja solenergin. då måste vi 'Dckså utnyttja det som det finns tillgånglill, nämligen bioenergin. * ö " Dä rör del sig inle om atl luranågon. Hade vi tagit med detta i den samlade " ' bedömningen hade det varitframsynt. Den stora bristen i propositionen om ' ' jordbruk och miljö är att man intehar tagit vara på jordbrukels möjligheter att lösamiljöproblem på andra håll i samhället genom atl nyttja åkermarken. Det är ensamhällsnyttig och långsiktigt ekonomiskt lönsam insats. Jordbruket är en avvåra viktigaste framtidsresurser. Därför skall vi inle föröda vare sig åkern,investeringarna eller brukarna. Jag vill, herr talman, yrka bifall tillcenterreservätionerna och för övrigt lill utskottets hemställan. AnL 99 () replik: Jag vet alt ambifionen är aft försöka klaraden här debatten till . säger att han är förvånad.Han säger: som vill ha en avreglering föreslårfolkpartiet den största reglering som har förekommit. Jag antar att syftar på atl har ett förslag till en kommandejordbruksutredning aft undersöka om prisregleringslagen kan avskaffas i sambandmed införande av en arealersättning. Kan vi avskaffa prisregleringslagen har vien möjlighet aft få bort en mycket stor del av de nuvarande regleringarna.Efter ett tag anpassar sig nämligen produktionen i landet till konsumfionen. Desom finner aff man framställer en viss produkt till en kostnad som inlemotsvaras av den prisnivå där priset kommer att stabiliseras får försöka hittanågon annan produktion. Det underlättas av en arealersättning. Tvåprissystem,kötlpensioner, suggpensioner, mjölkpensioner, investerirtgsförbud och en helrad av andra regleringar försvinner. Vi vet alt LRF är motståndare till en arealersättning, menman har själv gjort en utredning som visar alt den administrativa delen för engenerell arealersättning är mycket enkel. Den information som vi behöver för skördeskadeskyddelfinns samlad, och vi har en arealerätlning när del gäller ärtor. AnL 100 () replik: och jag är på denhär punkten oeniga -del är väl tyvärr inle så myckel alt göra åt det. En arealersättning, som Rosénförespråkar, skulle innebära en omfördelning av resurser mellan olikajordbruksföretag som,är fullständigt oöverblickbar. Alternativet med engenerell arealersättning, som FLosén nämner, är ju ett rent lotteri - del ärnågonting som man absolut inte kan ställa upp på. AnL 101 () replik: Låt mig bara påpeka att folkpartiels förslagoch syn på en arealersättnirtg är alt den skall utgöra en ersättning bl. a. för den landskaps vård och andra nyltigheter som jordbruket bidrar med,,utöver atl producera livsmedel. Kostnaden för jordbruket i detta avseende är lika över hela 142 landet. Då bör det vara en generellarealersättning. AnL 102 (vpk):