prot · GB09137 · 1987-12-31 00:00:00 — Def måsfe emellerfid vara ert regering som har kraft och förmåga aftbåde göra ekonomin stark och fördelningen rättvis. är socialdemokrafindef enda politiska alternativ som kart klara de uppgifferua. Den ekonomiska politiken m. m. Urtder detta artförartde övertog förste vice falmartrtCrtledrtingert av kammarerts förhartdlirtgar. AnL 17LARS () replik: Det går irtfe aff förneka aff har "gadd". Om def ärtill någort hjälp för dert ekortomiska politiken kan ju verkligen diskuteras.Firtartsmirtisterrt började med atf förneka att den tredje vägens politik har Den ekonomiska politiken m.m. misslyckats.Den byggde pä att löner och priser skulle hållas nere. skulle lönernafå stiga högst . Vi vef nu aff def blir katastrofalterrtafivef på 7 %.Priserna skulle få stiga med . Inflationstakten är nu . Tillskillnad frårt vad som var fallet uuder dert borgerliga regerirtgstidert ärdetta långt över vad som gäller konkurrenflärtderrta. Def är den relevantajämförelsert. Syftet var aff ersätta underskottet i byfesbalansert medett överskott. Vi går mot växartde byfesurtderskott på 10-15 miljarderkrortor . Vad var def för ett citat finansmirtisferrt artvände? Siffrornasparkar, def går bra att begrunda det. Finartsministern hävdar att vi moderater skulle varaekonomiskt lättsinniga genom aff vi infe skulle betala de skattesänkningar somvi föreslår. Vad han egertfligert krifiserar oss för är aff vi infe vill godtade skatfehöjrtirtgar som regeringen föreslår. Regeringert vill infe erkänna hurfarligt det är för svensk ekonomi aft fortsätta atf höja skattetrycket. Manvill irtfe erkärtrta aft den egentliga orsaken till atf vi nu åter fårbalansproblem är aft vi har för höga skatter - irtte för låga. I jartuari lade vi fram vårt koukreta budgetalternativ,där bäde skattesänkningar och besparingar finrts redovisade. Vi föreslog ettbudgetsaldo som låg flera milj.arder uuder regerirtgens. Def har vi ocksådessförinrtart gjort under en lång följd av år. Hur kau firtartsmirtisterrthävda aff detta skulle vara ett uttryck för ekonomiskt lättsinne? Kjell-Cllof måsfe bestämma sig uu. Antingen är vårpolifik lättsinnig eller också leder den till aff välfärden i Sverigeavskaffas, vilket han också sade. Han anklagar oss för att vilja ta ifrån 270000 pensionärer deras hemhjälp. Han säger aff vår polifik skulle innebära aftsamfliga ålderdomshem måste stängas. Mert vart leder regeringens egen politik?Firtansdeparfemenfet har räknat uf att de löneökningar som blir verklighetleder fill atl kommunerrta kommer aft förlora 12 miljarder , jämfört medom lörterna bara hade sfigit . Def är defta som skapar problem förkommunerna. Def är problem som är långt värre än dem som oss moderater för att eftersträva. Med den moderata poUfiken hade detta kunnat undvikas.Lägre marginalskatter hade gjort def lättare atf åstadkomma rimliga löneavtal,och def hade hållit tillbaka kostnaderna i kommunerrta. Def gäller aff sopa rent framför egen dörr, Kjell-OlofFeldt, inrtart man ger sig uf i alltför vidlyftiga retoriska svängar. AnL 18ANNE () replik: Finansministern började med aff göra denvanUga historiska betraktelsen, och jag vill göra det vanliga historiskatillägget. Jämförelsen mellan borgerlig och socialdemokrafisk period haltar omman infe kommer ihåg aff def under den borgerliga periodert var lågkortjuuktur,medan det uu har varit oavbruten högkonjunktur, aff def då blev en fördubbladoljeuofa, medan def nu har blivit en halverad oljenota, atf def då var ettoförändrat skattetryck, medan skattetrycket nu har höjts med mångaprocentenheter. Def lades uuder deu borgerliga ledningen en ganska fast grundför de framstegsom nu ändå har skett. För fullständighetens skull tycker jag att Prot.1987/88:137 detta skall filläggas. Den ekonomiska politiken m. m. Finansministern gjorde sedan, ungefär som brukargöra - jag blev litet ledsen, eftersom jag hade värttat mig bättre -, ett stortnummer av aff folkparfiet var alltför handlingskraftigt för moderater ochcenterpartister. Ja, def kan mart tycka, mert jag måsfe säga aff den kritikenåterfaller även på finansministerns eget parti; Vi har uppenbarligert varitalldeles för hartdlirtgs-kraffiga ävert för det socialdemokrafiska partiet. Niavvisar ju t. o. m. fauken på en firtartspolifisk åtstramrting genombegränsning av de offentUga utgifterna. Moderater och certferparfister haråtminsforte förstått tanken och instämmer i dert, även om de infe vill varalika hartdlirtgskraffiga som vi. Mert socialdemokraterrta har alltsåuppeubarligert irtte ens förstått tanken. Finansministern slutade med atf varna för borgerliginkompetens. Därmed menade han - rtaturligtvis irtdirekt - att han själv ochhans parti var kompetenta att driva svensk ekortomi i rätt rikfrtirtg framöver. får gissa sig till vilket slags kompetens det skallhandla om. För min del får jag fram några linjer av den gångna utvecklingen.Kompetens att höja skatterna - def har firtartsmirtisterrt. Kompeterts att förafram förslag om kollektiviserirtg av ägandet - det har han, eller i varje fallharts regerirtg, uppenbarligen också. Kompetens aft använda sig av pris- ochvalutareglering och liknartde - det firtns i alltför hög grad. Kompetens attbevara offenfiiga monopol och motarbeta enskilda alterrtafiv inom socialfjänsteprodukfiort -det firtrts också i alltför stor utsträckning. Vi i betackar oss fakfiskt, ,för denna kompetens. skulle må mycket bra av aff få en låug periodutan sådan kompetens. AnL 19 () replik: . ' Firtartsmirtisterrts fal präglas av ert rättstor porfiort självgodhet. I mycket påmirtrter talet om Arrte Gadds tal.Framför allt handlade det om ungefär samma tema. Finartsministern verkar uttrycka en misstro i fråga om deargument som t. ex. har använt beträffande regeringens förmåga attdriva ekonomisk politik. Jag fick just i min hand ett pressmeddelande frånstatens industriverk, där mau skriver: "Infe ens på vår närmarkuad i de nordiskagrannländerna kan svertsk exportirtdustri hålla ställrtirtgarna gentemot flera vikfiga konkurrentländer. Verkstadsindustrin förlorar terräng i ". På punkt efter punkt visar detta aff den beskrivning somKjell-Olof gör innebär atf han tar i litet för mycket. Varför säger socialdemokraterrta t. ex. ingenting om delångsiktiga strukturella problem söm vi har framför oss på en radirtdustriområdeu? Det verkar som om def är något man håller på att sopa undermattan. Def kanske dyker upp om . Vi är bättre, säger , än de tidigareregeringarna var. Ja, hur är det med det? Sanningen är väl den att de regerirtgar som fartrts 1976-1982 i allmärthet var bättre ärt regerirtgarna i omvärlden i fråga omsysselsättningen, medan det 1982-1988 under socialdemokrafisk regering oftast har varit 51 Denekonomiska politiken m. m. sämre än i omvärlden. Detär skillnaden, som socialdemokraterna hela fiden förtiger. Med enicke-socialistisk regerirtg var vi bättre än omvärlden, och är man helafiden sämre än omvärlden. Det går irtte aff sficka under stol med detta. Hurär det med defta att inflationen har halverats? som vihade en icke-socialistisk regering var inflationert 5 1/, medan vi haren inflafion på . Även på denna punkt tycker jag att fel. krifiserar förslag säger han aft tydligen harkommit ihåg alla. Ja, det är finessert med certterns politik - den ärheltäckande. Vi vill omfördela inom olika sysfem. har fel närhan anser att sänkning av matskatten skall betala förslagen - det ärinte alls så. Vi har finansierat bl. a. genom en uranskatt, som skulle dra inett par miljarder. Den fördelning vi gör beträffande mervärdeskatten gör viinom systemet. Jagär rtiyckef besvikert på fal. Efter de uttalanden som han hargjort om mervärdeskatt hade vi förväntat oss aff han skulle ge besked om affdirekfiv skall lämnas fill utredningen om indirekta skatter, så aff denkommittén får utreda frågan om en sänkning av matskatten. Jag vill upprepa minfråga: När kommer filläggsdirektiv fill utredrtingen om irtdirekta skatter? Geockså besked före valet om hur socialdemokraterna har tänkt finartsiera ertframfida skaftereform. Det vore kartske hög tid att tala om def . AnL 20 HANS iHallstahammar (vpk) replik: Då har vi alltså kommit fill akt 2 i den här berömmelsertsföreställning. Akt 3 kommer när statsministern skaU tala. Inledningsvisnoterade finansministern aft reallönerna har ökat den senaste fiden. Det sadehan med speciell adress till mig, men då vill jag fästa finansministernsuppmärksamhet på atf jag nämrtde defta i mitt irtledrtirtgs-artförartde - detvar en väsentlig skillnad mellart årert 1975-1985 och årert därefter. Siffrorsparkar - def är ett slående talesätt. Det finns ganska mycket siffror somsparkar som man skulle kunna ta upp. Omsättningenpå börsen var t. ex. 1,9 miljarder och 125 miljarder , efter ennedgång från rtär def var som högst . De samlade förmögenhefernapå börsen låg på 50 miljarder och är rtu uppe i 550-560 miljarder, ochsedau finrts def åtskilligt med förmögertheter utauför börsen som har ökat ivärde. Vihar fått 31 nya miljardärer, varav 18 firtrts atf hämta i ert krets som haranknytrtirtg till bygg- och bostadssektorrt. ökar hyreskostnadernadramatiskt i vårt land. Antaletfamiljer som äger mer än 100 miljoner var 26 stycken 1982 och 163 stycken år1988. Ocksådefta är siffror som sparkar och som är värda aff notera, och jag tycker atf demåste lyftas fram när man värderar den tredje vägens politik. Precissom Gunrtar efterlyser jag ett besked frårt finansmirtistern om hur på frågart om matmomsen. Det besked som kom ut i pressen för någOrt månadsedan var ju ganska kryptiskt och förvirrat. tillfäUet aff säga något.Atf inte säga någonting i den frågart rtu skulle vara förfärligt - allmänhetenhar rätt atf fä informafiort, och vi som sysslar med polifik vUl rtaturligtvisockså ha irtformafion. Jag kan nämna atf vpk har lagt fram ett förslag i densiftartde utredningert om atf frågart om mafmomsert skall fas upp där. Finansmirtisferrtkrifiserade moderaterrta kraftigt, och jag tycker aft det är ert bra krifik -dert behövs, och den är saklig. Han krifiserade irtkomstskaffe-politikert ochsade att de lägst avlönade infe får några skaftesärtkrtirtgar med moderatpolitik. Mert då måste jag tala om - det är tydligert mirt uppgift aftredovisa det som irtte sägs - att de lägst avlörtade irtfe heller medsocialdemokratisk politik får rtågra särtkrtirtgar av irtkomstskatten. har sedart 1985 fått ert skärprtirtg avskaffert med . i skärpt beskattning. Fråndetta får man dra ett ökat grundavdrag - som minskar intäkferrta förkommuuerrta - och rtetfoeffekfen är därmed . Den socialdemokratiskaskattepolifiken är alltså likadan. 1987/88:1379 juni 1988 Denekonomiska politiken m. m. Anrte sade atf de borgerliga regeringarrta hade lagt ert fastgrund, som den socialdemokrafiska regeringen kunde bygga på. ärlyckligtvis infe verksam i byggrtadsbrartschert. Det fartrts rtämligert ert delavgrundsdjupa hål i den kortsfrukfion som vi fick överta. Men på sätt och vishar hon rätt i aft vi stod på fast gruud: Vi stod på boftnert. har vi kommitupp fill ytan, och vi tänker irtfe låta de borgerliga partierrta dra rted ossigert. Isitt irtledrtirtgsanförartde riktade Artrtc hårda angrepp på regeringensfinanspolitik. Hon uppehöll sig vid aff den leder fill en högränfepoUtikdärför atf finanspolifiken är för svag. Såvitt jag förstår är skillnaden mellanfolkpartiefs och regeringerts firtanspolifik att vill skärpafirtartspolifikert med ytterligare 1,7 miljarder- 1 700 milj. kr. Det motsvarar0,- 4 %o - av statsutgifferua. Jag vill därför fråga Artne : Hurmycket kan räntart sänkas, om vi skulle dra in ytterligare 1 700 milj. kr.,alltså av statsutgifterna? Vidare: Om Aurte är krifisk mot atfregeringert för en alltför svag firtanspolifik, varför infe fa i litet mera ochföra koalifionsbröderrta här in på den rätta vägert? Deras firtartspolifik äroerhört mycket svagare ärt regerirtgerts. Det gäller kanske framför alltcenterparfiets. LarsTobissort hävdade aft def klaraste teckrtet på atf vår polifik har misslyckatsär att vi har uuderskoff i bytesbalartsert. är underskottet ganska litet ochbereder oss inga akuta bekymmer. Meu vi har kortsfaterat atf vi lårtgvarigfirtfe kart fortsätta erts med underskott på den rtuvarande rtivårt. Mertfrågart är vad som blir följden av det alternafiv som anvisar närdef gäller dert ekonomiska politiken. säger atf storaskaftesärtkrtirtgar skall gertomföras. Detta skall firtartsieras medirtdrag-ningar inom den kommunala sektorn. Ålderdomshem och barndaghem svararemellerfid inte för mycket import, . Mert def gör dert privatakortsumfiouen. Er uppläggning innebär atf ni far resurser fråu den offenfiigakonsumtionen och för över fill den privata. Den enda effekten av 1987/88:137 dettamåste bU ytterligare kraffig öknirtg av importen och försvagnirtg av byfesbalansert. --------- ----- Lyckligtvis tycks moderaterrta haövergett def man drev under rätt många Den ekonomiskapoli- jgtänkte föra en polifik ä la , dvs. aff man trodde att stora tiken m.m. skattesänkningar skulle finartsiera sig själva. leder verkligert irttefill aff ufrikesbalaus förbättras, utau till att den kommer atfförsämras. Istället för att svara på mina frågor om kommunernas ekonomi säger aittde löneöknirtgar som kommunerna har gått med på är mycket värre än moderaternasindragning. Låt vara atf def kanske är litet skillnad på löneökningar som manhar kommit övererts om med sirta artställda och aft stafert drar irtstatsbidrag. Men är dessa löneökningar ett faktum. De åberopas ofta avmoderata talesmän. Betyder detta atf moderaferna nu är av den uppfattningen affkommunerna inte har råd atf både betala de höjda lörterna och sedan avvara 7eller i statsbidrag? Om lörteökrtirtgarrta är för stora ikommunerrta, ärtdrar rti då er uppfattning? Eller tänker ni vidhålla atf detovanpå dessa stora löneöknirtgar skall göras nedskärningar i statsbidragen med11 miljarder kronor? anser att jag skall bestämma mig om polifik, om denantingen är lättsinnig eller om den leder fill social nedrustning - intemiUtär. Jag kanske för säkerhets skull skall påpeka att den leder till miUtärupprustning, men till social nedrustning. Svaret är att den moderata politikenenligt min mening är både läffsinrtig och orättfärdig. Lätfsirtrtig därför attdert försämrar stafsfirtanserna och utsätter, oss för stora risker när defgäller utrikesbalartsen. Orättfärdig därför aff den finansierar enligt minmenirtg överdrivet stora sänkningar av skatterna för de högavlönade ochförmögenhetsägarna med nedskärningar som definitivt måsfe drabba de svagare isanihället. AnneWibble upprepade frågor fill mig. a. rtär vifärtker sänka skattetrycket. Eftersom jag sägs ha lidit intellektuellt haveri,skall jag anlita en fristående tärtkare för aff svara på Artne fråga,nämUgert förra veckarts rtummer av Affärsvärlden. I en arfikel i dennatidskrift anförs följande: "DeborgerUga anklagar nu socialdemokraterna för att ständigt höja skatterna. Isjälva verket var def de borgeriiga regeringarna som under sirta kraftigtökade de offenfiiga utgifternas andel av BNP. Den offerttliga sekforrt ökade dåmed omkring 15 procertt av BNP, vilket motsvarar 150 miljarderkronor." - Def gjorde ni, säger . "Underden efterföljande socialdemokratiska regeringstiden har utgifts-artdelert istället minskat med - dvs omkring 50 miljarderkronor i dagens penningvärde. Man brukar skilja mellanuf giftstryck och skattetryck, men alla försfår sambandel. Def är förstås utgiffsfrycket som bestämmer skattetrycket. Atf de borgerliga regeringarna formellt höjde utgifterna men infe skatterna betyder ju inle att någon annan - t.ex. jultomten - har ryckt in och betalat kalaset. I själva verket kan man alltså säga" - avslutar Affärsvärldeu - "affdef yar 54 de borgerliga som kraftigt byggde uf den offenfiigasekforrt och därmed höjde skattetrycket, medansocialdemokraterna efteråt har sänkt det." Prot; 1987/88:137 Låt mig i all blygsamhetsäga att jag infe kuride ha sagt det bättre själv. Den ekonomiska politiken m. m. Vårlinje är aff först skall utgiffsfrycket ued, sedan skall skattetrycket sänkas.Deu polifik som ni har virraf omkring med här leder, såvitt jag förstår,till aff detta infe kommer aff kunua inträffa. Närni angriper våra skatfehöjrtirtgar- vilket rti rtaturligtvis får göra - måsfeman ändå i sanrtirtgens namn påpeka att ni själva använder en rad av deskatfehöjrtirtgar som rti rtu försöker slå politiskt myuf av aff krifisera. Nihar artvärtt er av dem i dertrta riksdag för aff finartsiera era förslag fillökade utgifter. Def seuasfe exemplet kan jag hämta från trafikufskoftefsbetärtkande 1987/88:20. Där skriver ni borgerliga och kommunister fillsarnmans:"En stor del av de insatser som anges i den trafikpolifiska proposifionenavser åtgärder på vägar i skogslänen. Dessa ökade satsnirtgar möjliggörs genom höjnirtgert avbensinskaffert som riksdagert tidigare beslutat om ." gick ju alla fre emot höjuingertav bertsirtskatfert. Det var vpk som faktiskt ställde upp för deu. Nigick emot höjrtirtgert av bertsirtskatfert, sedart sitter rti rtågra veckorefteråt och berömmer er av atf ha pertgar som rti kart satsa på skogsvägarrta.Vad är det för moral i politikert? I rimligheterts namrt skall rti väl sägartej fill utgifter som ni infe har pengar fill och som leder fillskattehöjningar som ni sedan tänker använda i valrörelsen för atf beskriva hurhemska vi är. Det handlar om den kompeterts som Anrte infe ville atf viskulle behöva uppleva igen. Var glad aft den kompefensert finns, annars hadepartiväurter-rta i frafikutskottet infe haft några pengar att satsa på vägar iskogslänen. Då hade Gunrtar fått stå där med skägget i brevlådan och talaom för sina glesbygdsvärtrter aff det infe blev någonfing, eftersom certternsade nej fUl bensinskaffehöjningen. Men det tiger ni om. Jagskall svara på en fråga som i och Gunrtar Björkhar ställt och som är mycket lätt atf besvara. De frågade om rtärmervärdeskaffekommittért kommer aff få filläggsdirekfivert om aft utreda eudifferenfierad moms. Svaret är atf dessa direkfiv kommer . Regeringert hari dag fattat beslut om tilläggsdirektiv. Ni får väl läsa dem, så aft ui fårklart för er vad vi vill göra. GunnarBjörk sade att industripolifiken var framåtsträvande under de borgeriiga åren,mer framätsfräyande än vad den har varit . Han menar att många storaindustriprojekt som då sattes i gäng fortfarande ger jobb. Jag måsfe fråga: kanGunnar ge rtågot exempel på sådarta projekt som Åslirtg, eller vem defrtu var, startade och som ger jobb? Slufligertvill jag kortstatera atf Gunrtar faktiskt har ert charts att tala om förLars vad det är han infe accepterar i den moderatafördelningspolitikert. Jagobserverade atf Guurtar var litet förvårtad över aff Arrte Gadd och jaghade samma tema i våra artförartdert. Det är klart att def måste kännas ovantatf möta partirepreserttartter som följer en linje. har här anvärtt uttryck från insekfsvärldert - gaddar, sting ochsådant. När jag ser på den borgerliga polifikert färtker jag på de därbeskedliga djureu som har ull och springer omkring på en äng åt olika håll. Den ekonomiska politiken m. m. AnL 22LARS () replik: Jag upprepar: Ni socialdemokrater tar resurserfråu kommunerna genom en ekonomisk politik som driver fram störrelörtehöjrtirtgar än vad som krävs med vår polifik. Def är ni som försämrarservicert för barnfamiljer och äldre. Def firtrts ert tumregel som har hållit nu:När'firtartsmirtisterrt artger vissa siffror för lörter och priser ifirtansplauen, så blir det dubbelt upp i verklighefert. Jag skall irtfe återgede siffror som jag fidigare artvärtde mig av. Jag har förresten börjat undra -det där citatet från skall väl inte vara "siffror sparkar"utau, om jag mirtrts rätt, "fakta sparkar", en variant av den gamlabeskrivrtiugen av verklighefert som socialdemokraterrtas värsta fiertde. Def måisfe ju vara förargligt atf allfid komma med förlåga prognoser för löner och priser. Dessutom är def naturligtvis skadligt närpolitiken baseras på felakfiga förutsättnirtgar. Då blir def krispaket, sådanadär "Feldf-slag" mot kortsumertter, småhusägare, företagare, somgeuom aff de kommer så sent måsfe bestå av skatfehöjrtirtgar som kart sättasirt direkt, i stället för, vad vi förordar, utgiffsbegrärtsrtirtgar som kräverrtågot lärtgre tid för atf gertomföras. Och vad som verkligert ärsvårförklarligt är ju hur mau kart tala om aft irtfe höja skattetrycket ochärtdå fortsätta att steg för steg, slag för slag höja skatterna. har frågat mig: Var skall moderaternaspara? Det har vi redovisat i våra mofioner - def går bra aft läsa dem. Jag harflera gånger frågat: Var skall ni socialdemokrater spara för att komma ned tillett skattetryck på , dvs. ungefär 60 miljarder, siffror som verkligenär någonfing aft bita i? Då har , frärtgd på dertrtapunkt, svarat atf det skall vi ta av tillväxten. Men problemet är, som jagframhöll då och återkommer till , aff def infe blir någon tillväxt så lärtgeman fortsiitter atf höja skatterna. Om infe ekonomi klarar mer än 2 %fillväxt utart aft def blir överhettning, som förartleder rop på åtstramningoch skatfehöjrtirtgar, då behöver vi rtågot av ert ufbudsekouomisk revolution. utmärker sig infe irtfernafiortellf gertom ertstor privat kortsumfion - däremot genom en stor offerttlig kortsumfiou, ert högartdel offerttliga utgifter i ekonomin. Den köpfest som konsumenterrta nu sägsägua sig åt är ingenfing jämfört med det långvariga partaj för att infe sägaden orgie som socialdemokrater i stat och kommun håller i gäng. Def går irtfe ilängdert aft låta polifikerrta och medborgarna prioritera var sitt slag avkonsumfiort. Följdert blir ofrårtkomligf högre inflationstakt. Vad som behövsär avreglering, som får olika marknader alt fungera bättre och därmed sänkerkostnaderna i . AnL 23ANNE () replik: Finartsminisferrt åberopade utgiffsfryck. Defhade förstört sä mycket fidigare, och uu hade socialdemokraterrta varit såskickliga på aff få rter detta. Låt mig då fortsätta på dert fartkert. Defligger naturligtvis något i att om man har ett för högt utgiftstryck, så är detsvårt aft sänka skatterna, Deu första slutsatsen mau bör dra av en sådan tankeär naturiigtvis aff man infe ytterligare skall öka utgifterna. Allra minstskall man lägga på rtya utgiftsökningar som man betalar med nyaskattehöjningar. Detta är en klok fartke som firtrts ifinausufskotfets betänkartde och har fuunifs . Icke desto mirtdrelägger firtansminisferrt och harts regerirtg fram förslag som irtrtebär affökade utgifter, nya reformer, betalas med nya skattehöjningar. Jag tänkerrtärmast på den s. k. valpskaffen och den höjda ATP-avgiften. Jagvill fråga: Om finansministern ändå mertar atf def ligger rtågot i denna tankeoch han också står fast vid det som sagts om skattetryckets utvecklirtgframöver, är det då meningen atf vi skall fortsätta på samma sätt som hitfills,dvs. aft vi skall minska på de utgifter som rör offerttlig och kollektivkortsumfion, sjukvård, undervisnirtg, försvar, räftsväsert, kommuuikafiorter m.m.? Def är rtämligert på de områderta som utgiffsmirtskrtirtgar har skett. Deutgifterua har mirtskaf med uugefär fyra procertfenheter. Alternativet är affminska på ett eller anrtaf bidrag. Så har nästart inte alls skett. Det väckerert kolossal kärtslomässig upprördhet uär sådarta förslag debatteras. Defförekommer titt och tätt, eftersom lägger fram sådarta förslag. Jagartser för mirt del aft det är lårtgt vikfigare för bevarad och ökad välfärdatf man ger resurser fill sjukvård, undervisning, rättsväsen och liknande änatt varje existerande bidrag förblir oförärtdraf. Om mart infe gör denavvägnirtgert, herr finartsminisfer, så kommer mart aldrig aft kunna infria detlöfte som statsministern har givit fiU skattebetalarna, nämligert om ertåtergång fill def skattetryck som fanrts vid socialdemokratins återgång fillregeringsmakten. Jag tycker aff det borde stämma till eftertanke. Firtartsmirtisterrtpratade också om irtvesferirtgar och sade ert del irtfressartta saker. Tyvärrdrog hart irtfe dert naturliga slutsatsen, nämligert aft ert stramarefirtanspolifik skulle vara bättre, eftersom mau därmed kan undvika dagenshögränfepoUtik.