prot · GB09126 · 1987-12-31 00:00:00 — per årsarbetare tillvårdpersonal inom såväl som ålderdomshemmen. Det nuvarandeschablonbidraget per pensionär föreslås slopas. Den äldrepolifiska propositionen tar också upp frågor omkompetensfördelningen mellan landstingskommuner och primärkommuner vad gälleräldreomsorgen. Om det blir förändringar i fråga om huvudmannaskapet anserutskottet att det mäste göras en förutsättningslös översyn av destatsbidragsregler som föreslås. Bakom förslaget står samtliga parfier utom vpk, somreserverar sig med mofiveringen att statsbidraget bör knytas fill vissa minimikravså att kommunerna sfimuleras att bygga om ålderdomshemmen. Det finns anledning att betona att utskottet just haft somutgångspunkt alt utforma statsbidraget så, att det verkligen stimulerarkommunerna att bygga ut äldreomsorgen, och dä framför allt den del som avserden personliga omvårdnaden och omsorgen. Det menar utskottet att det nuföreliggande förslaget kommer atf göra. Det pågår också ett utvecklings- ochförändringsarbete inom äldreomsorgen som visar att kommunerna har enambition att förbättra förhållandena för de äldre. Vpk vill också anslå särskilda medel till driften avålderdomshem för att inte skall drabbas av minskade resurser.Enligt utskottets bedömning innebär del nu föreliggande förslaget inte minskaderesurser till . De kommuner som förlorar på omläggningen garanterassamma bidrag som de skulle ha fått enligt nu gällande regler, och för dekommuner som vinner görs vissa jämkningar, I takt med att kommunerna bygger uthemtjänsten och ålderdomshemmen kommer också årsarbetarbidraget alt utgå. har ägnat den avsitt inledningsanförande åt att tala om splittring inom socialdemokratin. Jagtror att har litet svårt att skilja mellan diskussion och splittring.Vi är faktiskt ett demokratiskt parti, som i vanlig demokratisk ordning fattardemokratiska beslut. Det har vi gjort också när det gäller äldreomsorgen. Jagvill även erinra om att vi redan från början har haft med ålderdomshemmen idessa diskussioner och beslut. talar om tillnyktring, om aftvi har bytt fot och vpk om att vi har tvingats svänga om. Det må vara hur somhelst med detta. Jag skall inte la ifrån er glädjen att ni nu anser er somvinnare i denna fråga. Också jag tycker att det är positivt och glädjande allvi har nått en lösning på en mycket segsliten fråga. Det är min förhoppning attvi fortsättningsvis skall få en sansad och konstruktiv debatt i arbetet med aftlösa morgondagens äldreomsorg. I flera av de 14 reservationer som är fogadetill socialutskottets betänkande om social hemhjälp hänvisar vi till denäldrepolitiska propositionen. Den har lagts på bord ochkommer att behandlas . Vi återkommer således till dessa frågor, ochdärför skall jag bara kort kommentera en del av reservationerna. I enborgerlig reservation krävs att instilulionsplatser inte skall få Bidrag till socialhemhjälp ni. Bidragtill social hemhjälp m. m. avvecklas snabbare än hinner bygga ut både social hemhjälp och hemsjukvård. Utskottet är av sammauppfattning. Vi har vid åtskilliga tillfällen betonat att en avveckling avinstitutionsplatserna måste ske med stor varsamhet. Vigör det också i detta betänkande genom att understryka att ombyggnaden avålderdomshem skall handläggas med varsamhet och med hänsyn till detomsorgsbehov som måste tillgodoses. Såtill frågan om valfrihet och flexibilitet inom äldreomsorgen, där det finnsfyra borgerliga reservationer med Utet oUka innehåll. Jag skall beröra denmoderata reservationen om att valfriheten måste skrivas in i socialtjänstlagen. Vihar från utskottets sida framhållit att det är viktigt att äldre människor istörre utsträckning än kan få välja hur de vill bo och vårdasunder den fid de behöver samhällets service. Fördet här finns det också stöd i 9 § socialtjänstlagen. Det är kommunen som har ansvaretför att människor får den sociala omvårdnad de behöver. Det är också kommunensom efter dessa behov skall dimensionera resurser och insatser. Mennaturligtvis är det också viktigt att det sker en samverkan medfriviUigorganisationer, med bostadsföretag och andra. Utskottet anser, nuliksom tidigare, att det inte finns någon anledning att gå in och ändra isocialtjänstlagen. Det är också endast som står bakom detförslaget. Fråganom anhörigstöd tas upp i ett antal motioner och följs upp i en reservation fråncenterpartiet. Detfinns ett förslag i budgetpropositionen om en lagstadgad rätt till ledighet,förenad med rätt till ekonomisk ersättning. Det följs upp i den äldrepoUtiskapropositionen. Detta är, herr talman, ett erkännande av de anhörigas insatseroch därmed också ett viktigt principiellt genombrott. Detär helt riktigt, som också anförs i några motioner, att människor medåldersdement beteende länge har tillhört en grupp gamla människor som blivitförsummad på grund av att kunskaper saknats om gruppen och om hur dess problemskulle kunna lösas. Men förefaller det ändå som om den här gruppen äldreuppmärksammas mer och mer. Alltfler kommuner och landsting har påbörjat eller planefar verksamhet för dennaäldre grupp. Olika försök med dagvård och gruppboende pågår över hela landet.Det är enligt utskottets uppfattning viktigt att det arbetet fortsätter. Viförutsätter också att så sker. Som jag framhålUt tidigare är det viktigt att alla äldre ges ökadmöjlighet att själva kunna påverka sin situation. Det gäller naturligtvis ocksåde åldersdementa. Utskottetanser även att det inte finns något hinder mot att åldersdementa vårdas påenskilt vårdhem, förutsatt att det är litet. Taxornaför social hemhjälp återfinns i två borgerliga reservationer. Jag villunderstryka att regeringen har gett i uppdrag attkartlägga och analysera utformningen av taxorna inom kommunernas hemtjänst. Detär därför viktigt att vi avvaktar detta utredningsarbete. Därmed,herr talman, yrkar jag bifall till socialutskottets hemställan i dessbetänkande 1987/88:15, vilket innebär avslag på samfiiga reservationer. 10 ()replik: Prot. Jag vill börja med att framställa en kompletterande fråga när 25 maj1988 det gäller synen på institutionerna och avvecklingen. Iäldrepropositionen, Bidrag till social hent-som vi har fått nyUgen,markerar ansvarigt statsråd nödvändigheten av en , .... samordning när detgäller avveckling av institutioner och utveckling av . Vihar tillsammans med - jag sade fel i mitt anförande tidigare - ien reservation pekat på att denna fråga måste markeras ytterligare. Vi anseratt de skrivningar som utskottet har stått för inte är tillräckliga. Vi villgöra en klar markering. Det har hänt mycket tråkiga saker beroende på att viinte har haft den samordningen. Platser vid oUka institutioner har avvecklats snabbareän hemtjänstresurserna har byggts ut. Det har inneburit en orimlig situationför många gamla. Närdet gäller socialtjänstlagen och valmöjligheterna har vi moderater i ensärskild reservation pekat på att vi direkt i socialtjänstlagen ytterligare viUmarkera valfriheten för de gamla. Vi ser detta som ett naturligt led i attbygga vidare på den sociala välfärdsmodellen - att åstadkomma ökad självbestämmanderätt. Vivet, , att socialtjänsflagens portalparagraf i själva verket ärmycket innehållslös när vi kommer till konkreta fall. Låt mig, herr talman,återge vad utskottets majoritet skrev i betänkandet - en skrivningsom man hänvisar till . Enligtsocialtjänstlagen skall socialnämnden verka för att äldre människor fårmöjlighet att leva och bo självständigt och att ha en aktiv och meningsfuUtillvaro med andra. I vilken form och genom vilken vårdhuvudman vård skallkunna erbjudas måste emellertid avgöras av de för vården ytterst ansvarigakommunala huvudmännen. Därhar utskottet klart skrivit fast att det är de kommunala huvudmännen sombestämmer dels inom vilken huvudmannaorganisation vården skall ges, dels ivilken form den skall ges. Då hjälper inte en portalparagraf som är allmänthållen. Vi vill flytta bestämmanderätten till den gamla själv, stärkavederbörandes rätt att själv påverka sin situation som det ekonomiskaansvaret ligger kvar hos kommunen och hos . Detta är en mycketstark markering från vår sida. Vi menar att man måste bygga vidare påvälfärden, eftersom den också är beroende av att man kan påverka sin egensituation. Anf.11 () replik: uttryckte att dagens beslut när det gäller ålderdomshemmenär positivt och glädjande. Det kan jag verkligen instämma i. Det finnsanledning fill det. Men tyvärr har frågan dragit ut alltför långt på fiden -det finner man om man läser i betänkanden och protokoll från tidigare debatterfrån . Iblandtrodde vi i utskottet att isen var bruten, men så kom besluten kombinerade meduttalanden från framträdande socialdemokrater av typen att varje nedlagtålderdomshem skulle ses som en seger. Det är alltså inte , efter mångaår, som socialdemokraterna går med på en lika behandling. Å andra sidan är detbra att de äntligen gör det och att Prot.1987/88:126 kommunerna nu fär besked, så att nedläggningen avålderdomshemsplafser ' upphöra och en ny satsning börja.Åldringsvården är nämligen i starkt [ [ [ ~ behov av en sådan vårdform somålderdomshemmen utgör. Bidrag nllsocial hem- PörhåUandet är egentligen detsamma med inställningen till de anhörigas jalpm.m. Det är anhörigvårdskommittén lade fram sitt betänkande,och först nu tas det upp i en proposition. Tyvärr komrner förslaget så sent attdet inte hinner behandlas förrän fill hösten. Jag vill ändå uttrycka denförhoppningen alt stödet får en sådan utformning att det upplevs som båderimligt och möjligt för anhöriga att ta på sig ett vårdansvar. 12 INGA (vpk) replik: Jag skulle vilja uppehålla mig vidpersonalsituationen inom , eftersom hela står och fallermed personalens arbetssituafion och villkor. Jag sade att en halv miljon hemvårdare skulle behövanyanstäUas fram tiU , om infe personalflykten stoppas och fler arbetarhellid. Det är av hela den kvinnliga arbetskraften - är detmest kvinnor som arbetar inom . Hur skall detta problem lösas, AinaWestin? En åldrande befolkning, ökad hemsjukvård, högpersonalomsättning och delfid är sådant som försvårar arbete. arbetar 75 000 personer som hemvårdare, i huvudsak kvinnor, och ytterligare100 000 skulle behövas fram fill räknat i antal tjänster. Omständigheterna i detta arbete gör att personalen t. ex.inte orkar arbeta heltid. En fjärdedel av hemvårdarna slutar - iStockholm . Korffidsfrånvaron är dubbelt så hög som normalf. Det här berorpå att det är ett oerhört slifigt arbete. Jag vill fråga vad socialdemokraterna tänker göra för allförbättra situationen för personalen och för all få att fungera. Vpk vill att statsbidrag skall utgå till ålderdomshemmen,men bidraget skall utformas så att del utgör en stimulans fill att förbättraålderdomshemmen. Vi vill också betala vad det kostar - 740 milj. kr. Om detinte anslås några pengar - utskottet säger också i betänkandet att pengar inteanslås, utan att detta skall ske inom befintlig ram - måste del självfalletbetalas på något annat.sätt. Det är ett ganska enkelt räkneexempel. Jag vill fråga vad som kommer alt hända efter de två åren.Det står i utskottets betänkande aft frågan får prövas om det går att undvikaalt vissa kommuner får ett minskat statsbidrag. Utskottet föreslår enutjämning, som slår igenom . skulle förlora 16 miljoneroch 30 miljoner genom denna förändring. Hur skall kommuner somverkligen har satsat pä klara sig när bidraget lill åldringsvårdenminskar? Det talas ofta om valfrihet inom äldreomsorgen, men detkan det inte bli ulan att stora resurser anslås till och ettutvecklingsprogram utformas för institutioner, spm kommer aft behövas näråldringsexplosionen inträffar inom . En fungerande hemtjänst och brainstitutioner behövs - del skulle förbättra äldreomsorgen. 13 () replik: sade att det inte finns något hinder för att åldersdementaskall bo på insfitutioner bara de är små. Ja, men hindret är ju att det intefinns gruppboende av den typen i tillräcklig omfattning. harnyligen studerat problemet och komriiit till slutsatsen att tiden är mogen fören mera allmän planering. Trots detta vill utskottets majoritet inte vara medom aft ge en signal till regeringen om att detta problem behöver ökaduppmärksamhet. Folkpartiethar föreslagit att det skall satsas 200 miljoner av statliga pengar för att fåfart på en utveckling i kommunerna, så att vi bättre kan ta hand om våraåldersglömska eller senildementa. Jag hoppas att folkpartiels förslag fårbättre stöd än det har fått. AinaWestin sade också att jag inte kan skilja mellan splittring och diskussion. Jo,det kan jag. Visst förs det en diskussion inom socialdemokratin ~ det har vinoterat. föreslog partistyrelsen i ett principprogram attålderdomshemmen skulle avvecklas, och sedan kom partikongressen till en annanuppfattning. Vihar noterat att del förs en livlig diskussion inom socialdemokratin, men utöverden diskussionen är det obestridligen så att det finns olika uppfattningar,som man även efter det att beslut har fattats går fram med inom detsocialisfiska blocket, som utgör regeringens underlag. Jagpekade på splittringen mellan vpk och socialdemokraterna - den vill väl AinaWestin inte förneka? Jagpekade också på splittringen mellan regeringen och de båda kommunförbunden -jag tror aft infe heller vill förneka att den finns. Trycksvärtanhade knappt hunnit torka på regeringens äldreproposition innanLandsfingsförbundets ordförande sade att äldreomsorgen minsanninte skulle hanteras på det sättet i framfiden. Jagpekade slutligen på motsättningen mellan regeringens socialpolitik ochregeringens ekonomiska polifik. Jag tror inte att vill förneka attde slår åt olika håll. Det är bevisligen så aft överhettningen av ekonomin iSverige och det starka suget efter arbetskraft inom alla möjliga delar avnäringslivet leder fill en personalflykt från vården. Därmed motverkas just desträvanden som regeringen genom sin socialpolitik vill främja. Bidragtill social herri-hjälp rn. 14 ()replik; säger att portalparagrafen i socialtjänstlagen är oklar. 9§ är desto klarare: "insatser för den enskilde skallutformas och genomföras tillsammans med honom och vid behov i samverkan medandra samhällsorgan och med organisationer och' andra föreningar." Förmig är det självklart att kommunen genom sin hemtjänst och andra anordningarockså skall kunna svara för själva omsorgsarbetet. Jag hävdar fortfarande attdet mot denna bakgrund inte finns någon anledning att gå in och peta isocialtjänstlagen. UllaTilländer uppehåller sig i sin replik bara vid vad som hitfills har hänt, ochhon trycker på all det är glädjande att en lösning har kommit till stånd ifrågan. Jag har därför ingen anledning att närmare gå in på detta. Bidrag lill social hemhjälp rn. tar också upp anhöriginsatserna, och därmåste vi avvakta förslagen och diskussionen i äldrepropositionen, som viåterkommer fill. Jag håller med om att personalsituationen ärmycket svår i dagens läge. Jag vill ändå hävda att det finns en ambition attförändra personalsituafionen, och det har kommit en mängd olika förslag tillåtgärder i fråga om arbetsorganisationen. De anställda måste ges ett betydligt större inflytandeöver sin situation än de har . Det finns en mängd olika exempel på att organisatoriskaförändringar har lett fill att man dels får behålla personalen, dels har störremöjligheter att rekrytera personal och vikarier av olika slag. Vi har i denarbetsgrupp som tillsattes i socialutskottet inte lyckats övertyga Inga Lantzom att de föreslagna sfatsbidragsreglerna inte innebär försämringar. Jag trorinte atf jag, herr talman, heller i den här debatten lyckas nå något resultatpå den punkten. tar upp de åldersdementas situation. Detframgår, , av utskottets betänkande och en mängd rapporter, t.ex. frän , att ett väldigt stort utvecklingsarbete är på gång.Jag är helt övertygad om att de åldersdementa i fortsättningen kommer att fåett större utrymrne och att förslag till lösningar av olika slag kommer attpresenteras. Sedan uppehåller sig på nytt vidsplittringen inom socialdemokratin. Jag vill fortfarande hävda att DanielTarschys har fel i det fallet. Det är för tydligen väldigtsvårt att sätta sig in i hur vi har diskuterat de här frågorna inom vårt parti. 15DANIEL TARSCHYS (fp) replik: har helt rätt i att det harkommit en hel del rapporter om vården av senildementa, t. ex. frånsocialstyrelsen, men också från olika läkare. Det de visar är faktiskt inte atfdet är en massa saker på gång. De visar snarare tvärtom att det behövs en massainsatser som inte är på gång, att det behövs en utveckling av resurserna föratt ta hand om de åldersglömska på rätt sätt. Vad senare tiders erfarenheter och forskning har visat äratt gruppboende är väldigt gynnsamt för senildementa. Det faktiska förhållandetär att vi har väldigt litet av gruppboende i , bl. a. på grund av attstatsbidragsreglerna har varit relativt stela under tidigare skeden. Vi harett stort behov av all bygga ul dessa resurser, så att vi verkligen kan ta handom de åldersglömska. Därför vidhåller jag att det nu behövs starka insatser föratt verkligen ge den här gruppen en värdig ålderdom. ' AinaWestin vill inte vidkännas att det råder en splittring bland uppfattningarnaom regeringsunderlaget. Hon har däremot inte kunnat gendriva det jag sade. Låtmig påminna om att det i frågan om ansvaret för äldreomsorgen råder och harrått olika uppfattningar mellan socialdemokraterna i regeringen, iKommunförbundet och i . Jag har framför mig detpressmeddelande från där han uttrycker sin uppfattning omregeringens äldreproposition. Jag kan inte påstå, , att pressmeddelandetfrån bekräftar tes om att det råder fullständigenighet inom socialdemokratin. Tvärtom är det på denna punkt oenighet mellansocialdemokrater på olika nivåer, likaväl som det råder oenighetmellan socialdemokrater och vpk och likaväl som regeringens politik på olikaområden pekar åt olika håll. Jagtror heller inte att vill förneka att överhettningen av svenskekonomi, det starka suget efter arbetskraft i näringslivet som för närvaranderåder och som är en effekt av regeringens ekonomiska politik, har varit tillallvarlig skada för vården. Vi vet att det nu finns problem med rekryteringenav arbetskraft och problem att hålla kvar duktiga, utbildade anställda, intebara inom sjukvården, utan också inom äldreomsorgen, barnomsorgen och andradelar av den sociala servicen. Jag tror inte att vill förneka attdetta problem har ett samband med att det finns andra delar av samhällsekonominsom drar åt sig anställda, genom att locka med högre löner och kanskearbetsvillkor som uppfattas som bättre. Detär alldeles klart all det finns många saker vi rriåste göra för att förbättraarbetsvillkoren inom vården. Den saken tror jag att vi är överens om. Men AinaWestin kan knappast, tror jag, förneka att den ekonomiska politik som har förtshar förvärrat personalsituationen inom den svenska vården. Bidragtill social hemhjälp rn. 16 ()replik: Jag tycker att det finns anledning att reda ut de här begreppen, AinaWestin. säger att möjligheten att göra det vill redanfinns i socialtjänstlagen. Men detta är ju inte sant. Verkligheten är faktiskten annan. Rätten att välja finns inom ramen för de alternativ som kommunenerbjuder och hänvisar till, i bästa fall. Man har inte självbestämmanderätt närman är gammal och behöver vård och omsorg. Man får fakfiskt tacka och fa emotde erbjudanden som kommunen eller ger. Jagmåste än en gäng läsa upp vad det utskott som och jag sitter i harskrivit: I vilka former och genom vilken vårdhuvudman vård skall erbjudas måsteemellertid avgöras av de för vården ytterst ansvariga kommunala huvudmännen. Dettahar ni i majoriteten skrivit långt efter det atf socialtjänstlagen, inkl.portalparagrafen och alla andra paragrafer i denna lagsfiftning, antogs. Dettager kommunen tolkningsföreträde i för den enskilde viktiga vårdfrågor. Det ärdefta vi vill ändra på. Vi vill i stället ge den enskilde gamle etttolkningsföreträde när det gäller socialtjänstlagen. Lätmig fråga två saker, . Säg att här är en gammal människa som behöverhemtjänst. Kommunen och den gamle är överens om att han är berättigad lillhemtjänst två fimmar per dag. Kan då den gamle enligt socialtjänstlagen krävaatt kommunen ställer upp och betalar den hemhjälp han själv anställer? Nej,såvitt jag vet kan man inte det enligt nuvarande socialtjänstlag, utan dengamle får ta emot det erbjudande som komriiunen ger. Låtmig ta ett annat exempel. En annan gammal människa behöver bo på ett vårdhemeller ett sjukhem. Här finns dels ett kommunalt sjukhem, dels ett privatsjukhem. Kan den gamle, med stöd av nuvarande socialtjänstlag, själv välja vårdanfingen vid del kommunala eller vid det privata sjukhemmet medan kommunen ärbetalningsansvarig? Så fungerar inte dagenssocialtjänstlag, utan i bästa fall får den gamle la 1987/88:126 emotden vård som erbjuds vid det kommunala sjukhemmet. Det är det som Bidrag till social hemhjälp m.m. är skillnaden mellan denförändring i socialtjänstlagen som vi vill göra och de förhållanden som råder . Verkligheten är en annan ute på fältet än den man ger sken av i nuvarandesocialtjänstlag. Det är därför vi har krävt en ändring som ger den enskildamänniskan en starkare ställning. Anf.17 () replik: Jag vill än en gång understryka attdet är ett resursslöseri att inte ta fill vara alla de insatser som mångafriska pensionärer gärna skulle stå till tjänst med. Det är en fråga som vi hartagit upp i vår partimotion, och den följs upp i en reservation från centernoch . Vi tror att en reglering av praktiska detaljer i samband meden satsning på väntjänster i större skala skulle underlätta rekryteringen ochundanröja stötestenar på vägen. En form av omkostnadsersättning, somnaturligtvis inte skulle beskattas i detta sammanhang, är ett enkelt sätt atfundanröja stötestenarna. För många äldre är insatser för anhöriga, vänner ochgrannar ett självklart inslag i ett aktivt Uv. Så länge man vill och orkarställer man upp. Dessutom är den här inställningen av avgörande betydelse församhället, inte minst för att det i detta sammanhang finns ett personligtengagemang som är nära nog omöjligt att ersätta. Då är det också angeläget attdet finns möjligheter att vid sidan av ersättningen till anhöriga ge enomkostnadsersättning, så att faktiska kostnader för insatsen inte drabbar denenskilde. händer det att ersättningen i vissa fall beskattas trots att denfaktiskt är en omkostnadsersättning. Defta upplevs som stötande särskilt avpensionärer för vilka marginaleffekterna är mycket höga. Detta har vi velatunderstryka i en reservation. 18 INGA (vpk)replik: Först vill jag ta upp personalsituationen en gång till. att man kan göra omorganisationer och ge personalen mera inflytande. Ordetorganisationsförändring leder tanken till ökad effektivitet. Bättreresursutnyttjande är den term som används inom barnomsorgen, och den kommerkanske att föras över till äldreomsorgen när man uppmärksammar de stora behovsom finns. Jag är livrädd för delta. Hur kan man få bättre effektivitet när manduschar gamla? Defta tog jag upp i mitt inledningsanförande. Duschar man varmareeller duschar man med snabbare ? Vad är det för slags effektivitet manåsyftar? Man kan inte bädda en säng fortare än man gör . Personalen inomhemtjänsten sliter häcken av sig , och det är inte mer effektivitet sombehövs. Däremot behövs sex fimmars arbetsdag så att man orkar med att ha enheltidstjänst. av personalen inom orkar arbeta fulltjänst därför att det är för arbetsamt. Om man kunde genomföra tror jag fler skuUe orka med heltid. Även om man med olikastimulansmedel lyckas hejda personalflykten och få människor aft arbeta helfid,så behöver man anställa 100 000 nya människor inom fram till år2000. Jag förstår fortfarande inte hur det skall gå till. Närdet gäller statsbidragen tycker jag att man i utskottet lurar sig själv, närman säger att detta skall ordnas utan atf man ger några nya pengar. oroliga för vad förslaget kommer atf innebära. HCK och de27 handikappförbunden säger atf förlorar på ett nytt statsbidrag.De är oroliga för vad detta kommer att betyda för äldreomsorgen och omsorgenöver huvud taget ute i kommunerna.