prot · GB09124 · 1987-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1987/88:124 Förhandlingarnaleddes till en början av tredje vice talmannen. 1 § Justerades protokollet förden 11 innevarande månad. 2§ Föredrogs och hänvisades 1987/88:178 fillnäringsutskottet Beträffande denna proposition hade regeringenföreslagit att skulle besluta att motionstiden förkortades till sexdagar. Kammarenbeslöt förkorta motionstiden till att utgå . 3§ Företogs fill avgörande socialförsäkringsutskottets betänkande 1987/88:25,socialutskottets betänkanden /88:23 och 24, utbildningsutskottets betänkanden1987/88:14 och 17 samt jordbruksutskottets betänkande 1987/88:21 (beträffandedebatten i dessa ärenden, se prot. Mom. 1 (kompensationsnivåninom delpensionsförsäkringen) Förstbiträddes reservation lav m. fl. med 72 röster mot 40 för reservation 2 av och . 177 ledamöter avstod från att rösta. Härefterbifölls utskottets hemställan med 185 röster mot 67 för reservafion 1 av NilsCarishamre m. fl. 40 ledamöter avstod från att rösta. Mom.2 (delpension till lantbrukare) Utskottetshemställan bifölls med 149 röster mot 143 för reservafion 3 äv . Mom. 3 Iitskottets hemställan bifölls. 1987/88:124 betänkande 24 Mom.1 (självbärande verksamhet vid statens hundskola) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 1 av -bifölls med acklamafion. Mom.8 (anslag till Kostnader för viss verksamhet för handikappade) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 3 av -bifölls medacklamation. Övriga moment Utskottets hemställan bifölls. Utbildningsutskottetsbetänkande 14 Punkt 1 Mom. 2(basresursmedeltalet för mellanstadiet) Utskottetshemställan bifölls med 254 röster mot 36 för reservation 1 av ochMarianne . Mom.3 (kvarhällande av vissa resurser i skolan) Förstbiträddes reservation 2 av och -som ställdesmot utskottets hemställan med den ändring däri som föranleddes av bifall tillmotion Ub230 av i motsvarande del - med acklamation. .Härefter bifölls utskottets hemställan med 255 röster mot 36 för reservation 2av och . 1 ledamot avstod från att rösta. Mom.4 (vissa insatser på mellanstadium) Utskottetshemställan bifölls med 227 röster mot 65 för reservation 3 av . Mom.5 (viss minskning av klasstorlekarna på mellan- och högstadierna) Utskottetshemställan bifölls med 249 röster mot 40 för reservation 4 av . 2 ledamöter avstod från att rösta. Afow.6 (särskilt stöd för skolor i glesbygd) Utskottetshemställan bifölls med 271 röster mot 16 för reservation 5 av . Mom.9 (hemspråksundervisning enbart under förskole-, låg- och mellanstadietiden) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 6 av m.fl.- biföllsmed acklamation. Mom.10 (förslag till lag om ändring i skollagen) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 7 av m. fl. - biföllsmed acklamation. Mom. 72 (statsbidrag tiUfristående skolor) Prot. Utskottetshemställan - som ställdes mot reservafion 8 av - 20 maj 1988bifölls med acklamation. Mom.13 (beslutsinstans när det gäller statsbidrag till fristående skola) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 9 av m.fl. - biföllsmed acklamation. Mom.14 (nivån på statsbidraget till fristående skola, m. Utskottetshemställan bifölls med 149 röster mot'142 för reservation 10 av . Mom.15 (temporärt stöd till fristående skola) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 11 av m.fl. - biföllsmed acklamation. Mom.16 (visst fortbildningsstöd till lärare vid fristående skolor) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 12 av m.fl.-bifölls medacklamation. Mom.19 (utvecklingsarbete beträffande den icke timplanebundna delen av skoldagen) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 13 av m.fl. - biföllsmed acklamation. ' Mom.20 (resurser för bl.a. planering av'skolans dataundervisning) Utskottetshemställan - som ställdes riiot reservation 14 av -bifölls medacklaniation. Mom.22 (anslag till Bidrag till driften av grundskolor m. Utskottetshemställan - som ställdes mot dels reservation 15 av m. fl.,dels reservation 16 av och , dels reservation 17 avBo Harrimar - bifölls med'acklamation. Mom. 2-4 (system förberäkning av lärarresurser, m. Utskottetshemställan bifölls med 149 röster mot 136 för reservation 18 av . Mom.6 (högstadieundervisning vid svenska skolan, på ) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 19 av m. fl. - biföllsmed acklamation. Mom. 5 (inrättande av ettnationellt resurscentrum för rörelsehindrade vid i ) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 20 av m. fl. - bifölls med acklamation. 1987/88:124 Punkt5 (anslag till Specialskolan m. m.: Utrustning m. Utskottets hemställan - som ställdes motreservation 21 av - bifölls med acklamation. Mom. I (anslag till Bidragtill driften av särskolor m. Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 22 av -bifölls medacklamation. Utbildningsutskottetsbetänkande 17 Punkt 1 Mom. 1 och 2 Utskottets hemställan bifölls. Mom.3 (statsbidrag till högre samskolas gymnasiedel och i ) IJtskottetshemställan bifölls med 273 röster mot 15 för reservation 1 av ledamöter avstod från att rösta. Mom. 4 och 5 (borttagande av begränsningen av statsbidraget till 15 årselevplatserper klass i årskurserna 10-12 vid vissa skolor, m. Utskottetshemställan bifölls med 149 röster mot 142 för reservation 2 av m.fl. Mom.6 (statsbidrag till ) Reservation2 av m.fl. bifölls med 155 röster mot 133 för utskottetshemställan. 3 ledamöter avstod från att rösta. Mom.7 (utrustningsbidrag till ) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 4 av m.fl. - biföllsmed acklamation. Mom.8 (anslag till Bidrag till driften av fristående skolor pä gymnasial nivå)Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 5 av ochSven H - bifölls med acklamation. Mom. 1-3 (statsbidrag tillstart- och kompletteringsbidrag för utrustning till gymnasieskolan, m. Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 6 av m. fl. - biföllsmed acklamation.. /V/ow. 4(bidrag till inköp av läromedel) Prot. Först biträddes reservation 7 av och med 49 röster mot 17 för reservation 8 av BjörnSamuelson. 223 ledamöter avstod från alt rösta. Härefter bifölls utskottets hemställan med 239 röster mot51 för reservation 7 av och . Mom. 5 (flerårigt program för skollokaler) Utskottets hemställan - som ställdes mot dels reservation9 av och , dels reservation 10 av med acklamation. Mom. 1(regionalt pristillägg för torsk) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 1 avOswald - bifölls med acklamation. Mom. 2 (konsumentfrämjande åtgärder) Utskottets hemställan bifölls med 249 röster mot 40 förreservation 2 av och . 1 ledamot avstod frånatt rösta. 3 Utskottets hemställan bifölls. 4 § Föredrogs lagutskottets betänkanden 1987/88:31om konsumentpolitiska frågor m: m. 1987/88:100 bil. 9), 1987/88:33 omvårdnad om barn m.m. samt 1987/88:34 om anslag till kronofogdemyndigheterna, m.m. (prop. 1987/88:100 bil. 9 och1987/88:152). Tredje vice talmannen meddelade attbetänkandena skulle debatteras i angiven ordning och avgöras i ett sammanhangefter avslutad debatt. Först upptogs till behandling lagutskottets belänkande 31om konsumentpolitiska frågor m.m. Konsumentpolitiska frågor m. m. 1 (): betänkande 1987/88:31 behandlarkonsumentpolitiska frågor. Det gäller dels anslagsfrågor, dels ett antalmotioner som väckts under den allmänna motionstiden. Till belänkandet harfogats 10 reservationer. Tre är gemensamma borgerliga. Detgällerreservationerna 1, 4 och 5. Reservation 3 som gäller anslag lillkonsumentverket är en moderat reservation. När det gäller konsumentpolitiken har vi moderater enkonsekvent inställning, som vi också har redovisat tidigare. framför allt 1986, då vihär i kammaren ingående debatterade inriktningen på konsumentpolitiken. Jagkänner ändock alt det är angeläget att här redogöra för vår syn påkonsumentpolitikens inriktning. Vianser att det är främst genom ett samspel mellan kompetenta konsumenter ochansvarskännande producenter som man kan uppnå bra konsumentpolitiska mål. Detär främst marknadsekonomin som bygger på ett sådant samspel. Ett växelspel imarknadsekonomin mellan konsumenter och producenter utgör den störstatryggheten för konsumenterna, eftersom fri konkurrens är ett betydande inslag imarknadsekonomin. Det uppstår en fara för konsumenterna när detta växelspelsätts ur funktion. Jag syftar på den situation som uppstår när konkurrensenförsvinner, vilket sker när det gäller vissa tjänster som produceras avsamhället. Inom just dessa områden där konkurrensen är så gott som obefintlig,uppstår det nackdelar för konsumenterna. Det gäller främst inom den offentligasektorns verksamheter, där konsumentens val är begränsat till en enda källa.Där det skapas monopol, sätts också marknadsekonomin ur spel. Vianser alt en framsynt konsumentpolitik skall syfta till att inrikta desamhälleliga insatserna på områden där de verkligen behövs, för att skydda demsom kan komma i en svagare ställning. Inom verksamhet bör mandärför prioritera frågor rörande efterlevnaden av marknadsföringslagen,avtalsvillkorslagen och branschöverenskommelser med näringsidkarnasorganisationer. På det sättet stärker man konsumenternas ställning. Konsumentverketbör också i ökad utsträckning syssla med jämförande information när det gällersåväl varors pris som kvalitet. Ett ökad samarbete med näringslivet vore branär del just gäller informationsinsatser. Om i mindre gradbehöver ägna sig åt frågor som hör till andra specialområden, anser vi attbesparingar kan göras inom verket. Enhel del utökade arbetsuppgifter, som bedöms som angelägna för konsumentverketanser vi kan lösas genom att resurser frigörs genom omfördelningar inom verket.Konsumentverket skulle därmed kunna fullfölja sina uppgifter på etttillfredsställande sätt - utan alt konsumenterna drabbas. Vi föreslår därför ireservation 3 att anslaget fill skall fastställas till sammabelopp som gäller för /88. Tillsammansmed och har vi däremot föreslagit en ökning med . haralltsedan sin tillkomst väl fyllt sin uppgift att lösa tvister som uppstårmellan köpare och säljare. Denna verksamhet har varit, och är, till stor nyttaför många konsumenter. Vi anser därför att den minskning av anslagen somgenerellt har gjorts inte har gagnat konsumenterna. Detta har istället inneburit avsevärt förlängda handläggningstider och enökad ärendemängd. Somframgår av reservation 3 anser vi moderater att det anslag vi har förordat tillkonsumentverket också ger utrymme för en höjning av anslaget till allmännareklamationsnämnden. Reservation4 i betänkandet, som är en gemensam borgerlig reservation, handlar pmgränsdragningen mellan.egenföretagare och konsument. kommer isitt anförande att redogöra för denna reservation, varför jag förtids vinnande avstår från att kommentera den. Reservation 5 behandlar könsdiskriminerande reklam. Dennareservation är gemensam för moderata samlingspartiet och . När detgällei' denna form av reklam, som länge har varit under debatt, har vimoderater haft en konsekvent inställning. Även om vi helt naturligt har ansettalt avarter inom reklamen som tar sig uttryck i framställningar av könsdiskriminerandenatur som kan upplevas kränkande inte får förekomma, har vi inte ställt ossbakom att skall få särskilda medel för utredningsuppdrag elleralt någon form av förbudslagsliftning skall förekomma. Vi vet att dethos eribred allmänhet finns ett klart avståndstagande från denna reklam och attnäringslivet har vänt sig mot könsdiskriminerandereklam, vilket har haft en sanerande effekt. kommer troligen alt isitt anförande vidareutveckla synpunkterna på reservation 5. finner jag det angelägel att ta uppnågra synpunkter som vi moderater har framfört i ett särskilt yttrande. Delgäller yttrande nr 4 angående synpunkter på utskottets motivtext. Det ärnaturligtvis inte möjligt att reservera sig mot enskilda meningar eller ord iutskoitstexten. Det finns följaktligen en del skrivningar som vi inte ställeross bakom. I sak står vi dock bakom de förslag där vi inte har anmältreservation. Det finns ytterligare en sida av konsumentpolitiken somkommer till uttryck i detta belänkande. Del gäller den enskildes förmåga att påett vettigt sätt själv bedöma vad som skall konsumeras och vad som är bäst fören själv. Det är självfallet lovvärt att försöka hindra människor från attfatta ofördelaktiga beslut eller från att bli lurade när det gäller priser ochkvalitet. Vi anser emellertid att man inte kan styra vare sig producenter ellerkonsumenter alltför hårt. Spm beslutsfattare skall vi inte lägga oss i alltförmycket. Det reglerar sig bra ändå. om del finns konkurrens och valfrihet.Konsumenterna skall bemötas med respekt och tilltro. Med det anförda, herr talman, yrkar jag bifall till reservationerna1, 3, 4 och 5. I övrigt yrkar jag bifall lill utskottets hemställan. Konsumentpolitiska frågor m. m. 2ULLA ORRING (fp): Konsumentpolitiken spänner över ett brettområde -alltifrån de vardagliga inköpen av mjölk, bröd och, för barnfamiljerna,barnblöjor till lagstiftningsfrågor och regler för marknadsföring. I egenskapav konsumenter är vi involverade i alla sammanhang. För oss liberaler och anhängare av ett samhällssystem sombygger på marknadsekonomi framstår det fria valet och konsumenternasvalmöjligheter som allt väsentligare. fritt val förutsätter emellertid enfungerande marknadsekonomi. Enligt vårt synsätt kan aldrig någon annan, därmedej heller någon myndighet, föreskriva vilka varor eller tjänster Anderssoneller skall inköpa eller nyttja. Varor och tjänster skall erbjudaspå den fria marknaden, och kunden-konsumenten skall utifrån det fria valetsjälv avgöra och fatta inköpsbeslulen. Inom vårt syslem med marknadsekonomi löses problemen medvad vi kan kalla frivilliga avtal mellan konsument och producent.'! dessa avtalstyrs pris och produktion av efterfrågan. Varken konsumenten eller producentenkan 1987/88:124 diktera villkoren - man måste komma överens. Det är ett samspel som ständigt pågår inom handeln. Om bullarna hosbagaren inte tilltalar kunden , gårAndersson till en annan butik, där kvalitet och pris motsvarar behov och smak. Detsocialdemokratiska samhället karakteriseras tyvärr av alltför mycken klåfingrighet och avrestriktioner som undanrycker givna spelregler mellan konsument och producent.Marknaden får inte fungera fritt, alltså utan statsmakternasinblandning, vilket medför ryckighet och otillfredsställande villkor för båda parter. Till villkoren för enfungerande konsumentpolitik hör särkilt tre viktiga - en tidig utbildning i skolan i vardagskunskap ochdärtill hörande färdigheter, - ändamålsenlig information om varorna, - konsumentrådgivning, där även reklambudskapet frånnäringslivet i större utsträckning måste inriktas på information om varansfaktiska kvalitet, inte bara del glättade budskapet. Omkonsumentministern varit närvarande i kammaren skulle jag ha ställt ett parfrågor till honom, frågor som hänger i luften, apropå givna spelregler. Blirdet stopp igen i syfte att begränsa konsumtionen? Det är tyvärr ett dåligtinstrument och dessutom missbrukat av den nuvarande regeringen. Prisregleringarav detta slag motverkar sitt syfte, eftersom företagen i stället oftast måstegardera sig mot ett eventuellt prisstopp. Kommerde fria affärstiderna alt begränsas efter påtryckning från ? Det är inte konsumenternas krav som styr marknaden, utan tydligen dehandelsanställda. Vad händer med extrapriserna? Tyvärr,herr talman, blir dessa frågor obesvarade eftersom konsumenimi-nistern lysermed sin frånvaro vid denna debatt. Jag vet att konsumentministern i annatsammanhang har talat om vikten av att konsumentfrågorna belyses ordentligt, sådet hade varit bra om han varit här . tvivel utgör den privata konsumtionen en stor andel av samhälletstotala ekonomi. En uppskattning av fördelningen av den privata konsumtionenvisar att drygt en fjärdedel av hushållens kostnader läggs på dagligvaror ochungefär lika mycket på bostaden. Transportkostnader utgör , och för s.k. sällanköp använder vi i genomsnitt . Del är viktigt för oss ifolkpartiet, det vill jag särskilt framhålla, att hushållen som den minstaenheten i samhället måste ha förutsättningar för en väl fungerande ekonomi ochen bättre resursanvändning. Delta påverkar både det sociala livet ochmöjligheten för oss som människor att fungera aktivt i det svenska samhället. Problemenmed hushållens ekonomi har uppmärksammats mer och mer . Detta visar också de motioner som behandlas i utskottets betänkande. För rnånga är det svårt att få pengarna att räcka till. Den budgetrådgivning som så starkt satsat på är därför mycket konstruktiv och välgörande. Tyvärr bygger alltför många ungdomar sin ekonomi och sin konsumtion på bruket av kontokort och andra krediter. Kontokortet är ett smidigt och bra betalningssätt, men det förutsätter att 12 konsumenten håller reda på hur mycket han handlarför, hur stor kostnaden Svårigheter för konsumenten uppslår också vidberäkning av den effekfiva räntan, som i sin tur skall göra det lättare förkonsumenten att jämföra olika krediterbjudanden. Konsumentverketoch kreditinstituten har träffat överenskommelse om beräkning av deneffektiva räntan och om sättet på vilket denna information skall tillkännages.Men om nu olyckan är framme och konsumenten skaffat sig skulder som är närmastomöjliga att återbetala, vad skall man göra då? Påinitiativ av har konlonämnden tillkommit för att hjälpabetalningssvaga konsumenter. Ett utmärkt initiativ har ocksåtagit genom att starta försöksverksamhet med budgetrådgivning i fyrasocialdistrikt i och i . De 231 hushåll som ingår iprojektet hade skulder på i genomsnitt . till sju olika fordringsägareper hushåll. Delta blev ett genomsnittligt underskott på . per månadoch person. Det är lätt att inse den misströstan som konsumenten känner när haneller hon hamnat i denna skuldfälla. Del lönar sig ju inte att vara sparsam. Erfarenhetenoch kunskapen från detta projekt talar sill tydliga språk om vikten avbudgelrådgivning och information. har sålunda enats om yttrandetkring motionerna om kontokort och ränteberäkning vid konsumenlköp. Jag ärövertygad om att dessa frågor återkommer även . Redan inledningsvis tog jag upp frågan om konsumenternas fria val. Detförutsätter självfallet att konsumenten är väl informerad öch därmed kan ta delav information om en varas egenskap och innehåll. Vi i har i vårkonsumentmotion särskilt framhållit behovet av varudeklarationer. Vi framförånyo kravet på ett syslem för varudeklarationer i syfte att underlättahushållens arbete. Konsumentens behov är en objektiv information om varanskvalitet och egenskaper. Jag anser att detta är en mycket rimlig begäran ävenlångsiktigt ekonomiskt för samhället. Frågetecken finns kring socialdemokratinsinställning till frågan om objektiv information. Vi kanske får tillfälle förklaring. Ettvarudeklarationssystem med igenkänningsmärke utgör dessutom ett positivt inslagi marknadsföringen, det borde företagen inse, Jag har tidigare i debatter omkonsumentpolitiken framhållit Möbelfakta som ett bra exempel på lättillgänglig,fungerande information. arbetar även med varudeklarationer förbegagnade bilar. bör nu gå vidare med fler samarbelsprojekl mednäringslivet om man vill ställa sig på konsumentens sida. Detsammagäller varudeklarationer på kosmetika och andra hygienartiklar. Allergiernaökar alltmer, och orsakerna till detta förhållande är självfallet många ochkomplicerade. Men hur skall konsumenterna få fakta om innehållet i tvålen ellerhudkrämen, om den eventuellt innehåller allergiframkallande ämnen? blirkunden först efter användningen medveten orn effekterna. Önskemålet omvarudeklaration har varit aktuell . ficksocialstyrelsen uppdrag att lägga ell förslag i ämnet. ladesocialstyrelsen fram ett förslag om märkningsbesläm-melser för kosmetika ochhygieniska produkter - märk väl på uppdrag av den socialdemokratiskaregeringen. Men ingenting händer! Konsumenlpolitiskafrågor m. m. Konsumenlpolitiska frågor rn. Vi anser att del nu är hög lid för regeringen att ta sittansvar och se till att frågan om varudeklaration för dessa produkter eftermånga års utredande äntligen kommer till stånd. Att frågan om valet av ansvarig myndighet -eller kemikalieinspektionen -väntar på ett avgörande frånregeringen, som ulskoltsmajo-rilelen framhåller, anser vi vara den obotfärdigeshinder. Konsumenterna, inkl. allergikerna, kräver beslut . Jag yrkar med detsagda bifall till reservationerna 8 och 9. Även i reservation 10 lar vi, tillsammans med , uppfrågan om konsumentinformation på livsmedel - efter förslag i en centermolion.Martin Ol.son kommer närmare att utveckla den frågan. Låt mig enbart helt kort uttrycka min upprördhet över denfalska marknadsföring - jag vill kalla del lurendrejeri - som pågår inomlivsmedelsbranschen vid försäljning av de s. k. pressade köttprodukterna.Delta gagnar absolut inte förtroendet mellan konsument och producent och kravetpå ökad kvalitet på Uvsmedelsproduklerna, vilket har starkt uppmärksammalsunder . Märg, benflisor och undermålig köttmassa bör klartdeklareras, så alt kunden kan avslå från inköp. Varudeklarationen är ettviktigt medel i samspelet mellan konsument och producent. Här tummar tyvärrbranschen på vikliga spelregler. Jag yrkar bifall till reservation .10. En annan säkerhetsfråga är emballage och förpackningar påvaror som säljs i handeln. är förpackningen en förutsättning för altvaran över huvud taget skallkomma fram fill konsumenten. Men dess uppgift ärinte enbart att skydda varan och underlätta hanteringen. Vi skall också kunnaBtälla krav pä förpackningens säkerhet. T>'värr inträffar alltför många olyckshändelser medmaskindiskmedel i pulverform. Det är underligt att konsumentverkels riktlinjerinte omfattar just denna vara. Alltför mänga förgiflningsfall inträffar ihemmen där små barn har kommit i kontakt med diskmedlet. Det hjälper inte meden påklistrad lapp om varans farlighet-små barn kan ju inte läsa. Nej, detmåste till en bättre förpackning - det går tydligen att åstadkomma fördiskmedel i flytande form. Vi anser att riktlinjer bör ändrasoch även omfatta maskindiskmedel i pulverform. Denna fråga kan tyckas varabagatellartad, men den är mycket viktig för de föräldrar vilkas barn råkat utför förgiftningar. Jag yrkar bifall till reservation 6. Prissättningen på varor är ett viktigt konkurrensmedel ochger signaler till konsumenten. All erfarenhet visar att hushållen utnyttjarextrapriser i stor omfattning och vanligen köper mer av en vara när den har extrapris.Del finns avarter inom systemet, som med mycket annat, men vi från folkpartietssida anser att fördelarna överväger och gagnar konsumenten. går emot livsmedelsulredningens förslag om ettförbud mot angivande av annat pris än det faktiskt tillämpade. Vi vill ha kvarde röda lapparna och anser därmed att den butik som vill informera om ettordinarie pris i jämförelse med det nedsatta skall få göra det även iveckoannonser och tidningar. har ensidigt sagt upp rådande riktlinjerom extrapriser. Vi protesterar inte mot all man ser över regler ochbestämmelser - de här hänger med sedan i början av 70-talel - men viprotesterar kraftigt mot förslaget att ersätta märkningen med ell slagsenhelspris utan att ange tidigare ordinarie pris. Attriksdagen, som majoriteten i utskottet förordar, inte nu skall yttra sig Prot.1987/88:124 Om de röda lapparnas vara eller inte vara för att därigenom undvikaalt föregripa regeringens ställningstagande kan vi inte ställa upppå. Vi vill klart markera vår inställning. Vi anser att denna fråga tyvärr ärett ytterligare bevis på den socialdemokratiska regeringens klåfingrighet alt idetalj reglera och styra enskildheter inom konsumentpolitiken. Vi hävdarfortfarande konsumentens fria val och tillgång till jämförande alternativ: Jagyrkar härmed bifall till reservation 7. Sedan,herr talman, kommer vi in på en annan och mer övergripande fråga. Redan1976 fick jämställdhetskommittén i uppdrag att utreda förutsättningarna föringripande mot reklam som kan. Mofioner i riksdagenhar förekommit . Kommittén kunde inte samlas kringett förslag, utan ärendet hänsköts till utredningen . Hushållning för välfärd.Frågan om lagstiftning eller ej penetrerades noggrant.