prot · GB0938 · 1987-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1987/88:38 1§ Justerades protokollet för . 2 § Svar på fråga1987/88:239 om åtgärderna för bekämpande av sjukdomen aids har frågat mig varför regeringen inte har använt demedel som har stått till dess förfogande för insatser mot aids under budgetåret1986/87. Påmin föredragning redovisade regeringen ett samlat åtgärdsprogram mot aids ipropositionen 1985/86:171 om särskilda medel för bekämpningen av aids. Jagföreslog då bl. a. att en medelsram av sammanlagt 150 milj. kr. skulle anvisasför programmets genomförande under budgetåren 1986/87 och 1987/88. Riksdagenhar också beviljat medlen med 75 milj. kr. för varje budgetår förutom medeltill forskning m.m. Detär naturligt att viss förberedelsetid krävs innan ett så omfattande program kanbörja realiseras i alla delar. Det är vidare naturligt att förflyterfrån det att medel till ett visst projekt beviljas och till den tidpunkt dåmedlen rekvireras. Riksrevisionsverkethar endast redovisat den konkreta utbetalning av medlen som skett /87 och då kunnat konstatera att ganska exakt 22 milj. kr. ståttkvar som en reservation till nästa budgetår. I själva verket föreligger beslutsom innebär att strax över 70 milj. kr. disponerats för ändamålet /87. 2 (): Jag ber att fåtacka för svaret på min fråga. Det var som beslöt att detomedelbart behövdes ett omfattande åtgärdsprogram för att bekämpaimmunbristsjukdomen aids. I beslutet sades det bl. a. att en stor kampanjbehövdes ute i skolorna för att alla ungdomar skulle nås av informationen. Detär det förebyggande arbetet som är det allra viktigaste vid bekämpningen avsmittspridningen. Dethar genomförts ett antal regionala konferenser för att få fart på arbetet iskolorna. har under det här året kommit med ett förslag om enavsevärt utvidgad lärarfortbildning. Jag har tidigare ställt frågan varförregeringen inte har sett till att har fått de resurser sombehövs för dessa insatser. Socialministern har då sagt att jag skall vänta Omåtgärderna för bekämpande av sjukdomen aids tills budgetpropositionenläggs fram - en budget som alltså handlar om ett följande budgetår. Jagmenar för min del att det inte är naturligt att acceptera den typ avfördröjningar som socialministern här talar om. Det var alltså somriksdagen gav klartecken till detta program. Självfallet borde det omedelbartha satts i gång insatser så att fortbildningen kunde ske utan dröjsmål. harman väntat, och det har dröjt alltför länge innan har kommitmed sina insatser. Och när väl kommer med dessa får manalltså nej av regeringen. Jag tycker fortfarande att regeringens handläggningav denna fråga är anmärkningvärd - den är långsam, och den har krönts av oklokabeslut när regeringen har förvägrat de medel som verketsjälvt anser vara nödvändiga. Jag kan instämma i argumentering när han säger att hantidigare har frågat mig angående medlen till . Jag har ocksåredovisat för att man har fattat beslut om sådana medel. Detpågår informationsverksamhet i skolorna på alla håll. Jag skaU just för att vara med vid en sådan information. Men den fråga som DanielTarschys ställde tycker jag inte att han har berört i sin debatt med mig. Jagtycker att det är ganska underligt att han ifrågasätter att alla medel kanskeinte hinner utbetalas som det gäller. Jag har också talat om attdet finns beslut om medel på över 70 milj. kr. DanielTarschys som är professor och som dessutom har varit ordförande iförvaltningsutredningen borde ha kunnat förstå detta utan att ställa en fråga.Men, , jag kommer att flitigt och villigt ställa upp och besvaraalla frågor som ställer till mig. 4 (); Jag förstår givetvis att det rent tekniskt kan redovisas reservationernär beslut inte har hunnit sättas i verket. Men det olyckliga är ju attregeringen inte har planerat åtgärderna i sådan tid att de har hunnit sättas iverket då medlen funnits tillgängUga. Med en snabbare och merbeslutsam planering hade det varit möjligt att få fram insatserna tidigare, ochdet är det som jag tycker att regeringen borde ha gjort. När det dessutom är såatt regeringen, då den har pengar till sitt förfogande, säger nej till viktigainsatser som landets främsta experter på aids anser vara nödvändiga och somäven och anser vara nödvändiga, tycker jagatt regeringen inte har handskats väl med de anslag som har beviljat.Det är denna synpunkt som jag har framfört här i kammaren tillsocialministern. Regeringen har arbetat så snabbt som den har kunnat. Den harinformerat och åtgärder har godkänts av aidsdelegationen. Att vi måste säga nejtill vissa framställningar om bidrag är naturligt. Om informationen till blivande pensionärer har inte sagt nej tillskolöverstyrelsen och kommer inte heller att säga nej till Prot.1987/88:38 Anf.6 (): Det var inte vilka framställningar som helst som jag talade om, utandet var framställningar från och . kommerdet ett välkommet besked från socialministern om att regeringen inte kommer attsäga nej till den framställning som kom från . Mininvändning har varit att regeringen borde ha sagt ja fill den föratt det arbete som anser vara nödvändigt sätts igång. Socialministern säger att regeringen kommer att säga ja fillframställningen - jag antar då att hon menar i budgetpropositionen. Men detgäller ju ett budgetår som ligger så att säga än den tidpunkt dåman borde ha satt fart på arbetet inom . Närdet gäller förstår jag inte vad socialministern menar,eftersom regeringen bevisligen har sagt nej till en stor del av de pengar somskolöverstyrelsen anser vara nödvändiga. Det framgår av det beslut somregeringen själv har fattat. Överläggningenvar härmed avslutad. 3 § Svar på fråga1987/88:246 om informationen till blivande pensionärer har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidtaför att tillförsäkra blivande pensionärer adekvat information om deraspensionsvillkor före pensionsfidens inträde. Informationentill personer som omfattas av den allmänna försäkringens pensionsregler harintensifierats . För budgetåren 1984/85 och 1986/87 harriksförsäkringsverket anvisats medel för utsändande av särskildapensionsförsäkringsbesked till aUa försäkrade i åldern resp. 5055 år.För innevarande budgetår har verket fått medel för att sända ut sådan informationtill försäkrade som fyller 50 eller . Beskeden avser information omintjänade pensionspoäng och hur stor vars och ens pension kan beräknas bli.Avsikten är att sådan information skall skickas ut även i fortsättningen tillolika åldersgrupper. Tvåoch en halv månad före den månad en blivande pensionär fyller får haneller hon en avisering från om sin pension. I detsammanhanget ges också information om de olika tilläggsförmåner till pensionensom kan utges och hur man ansöker om dessa. Dethar också blivit allt vanligare att försäkringskassorna går ut med riktadinformation till pensionärsorganisationer etc. angående pensionsförmånerna inomden allmänna försäkringen. Densom anser sig behöva ytterligare information har alltid möjlighet att vända sigtill för att få sådan. Detta påpekas också i den skriftligainformationen. Den information som går uttill blivande pensionärer är som framgår av 3Riksdagens protokoll 1987/88:37-38 Om informationen till blivande pensionärer vad jagsagt mycket, allsidig. Min ambition är att den skall förbli det även iframtiden. 8 (); Jag ber att få tacka sjukvårdsministern för svaret. På papperet ser svaret bra ut, men stämmer det medmänniskors erfarenheter? Är all rättfärdighet uppnådd med de förbättringar somhär har skett? Jag är inte så säker på det. Hur många människor har vi inte alla träffat som inför sinpension har ställt följande frågor: Vad får jag för pension? Vågar jag tadelpension? Vad får det för konsekvenser? Hur stor blir min ATP? Hur är det meddessa , jag som är för gammal för att ha kunnat tjäna in dem? Varför ärdet så svårt att förstå vad tjänstemännen säger när jag tar kontakt med dem? Ärdet mitt fel? Är det jag som inte förstår vad som sägs? Eller är det systemetsfel? Ofta är det så att orden är för svåra att förstå. Ävenvälutbildade personer brukar säga att de har svårt att begripa den informationde får. Jag skulle då vilja fråga: Vad blir konsekvensen för de svaga, för delågutbildade, när inte ens de välutbildade begriper den information som går ut?Hur skall de lågutbildade, de svaga och de sjuka kunna begripa vilkarättigheter de har? Det får inte vara på det här sättet. Det har emellertiddokumenterats att så är fallet. Någon har sagt: Måste det vara såatt en normalbegå-vad människa inte skall kunna tyda sina egna pensionsbesked,eller räkna ut sin kommande pension utan experthjälp? Aviseringen som går ut två och en halv månader förepensioneringen sker enligt min uppfattning - och enligt många andrasuppfattning - alltför sent. Därför skulle jag vilja fråga idenna omgång; Är villig att överväga om inte denna aviseringbör gå ut bra mycket tidigare, för att ge människor en chans att överväga ochplanera vad de skall göra om de uppfattar situationen på ett felaktigt sätt? Det kan naturligtvis finnas problem förblivande pensionärer som har andra pensioner, utöver den allmännatjänstepensionen. Det känner inte till. Då måste man få sininformation från något annat håll. Jag kan informera om att jag tillhörden åldersgrupp som två och en halv månader i förväg har fått den, som jagtycker, alldeles utmärkta skriften om ålderspensionen. Jag är inte högutbildad,men jag har ändå lyckats förstå vad som står i denna broschyr. Jag beklagar omdet är så att tjänstemännen på försäkringskassorna inte kan klargöra dessafrågor för människorna. Det är möjligt att det går att förlänga tidsperioden påtvå och en halv månader.Jag skall diskutera den saken medriksförsäkringsverket. Men att räkna ut sin egen pension när man förutom ATPockså har annan tilläggspension tror jag är svårt för alla, vare sig man ärhögutbildad eller lågutbildad. 10 ELISABETHFLEETWOOD (m); Jag tycker att denna jämförelse mellan förmåga atträkna ut sin pension och de lågutbildades och de svagas i samhället med förlovsagt är haltande. Men det må vara. Jag tror att själv inseratt den jämförelsen inte kan göras. Det är att gå förbi problemet alltför lätt. Jagställde en fråga i mitt första inlägg beträffande aviseringen två och en halvmånader före pensioneringen. Tror att en förlängning avdenna tidsperiod skulle kunna bidra till att räta ut de frågetecken som finns? Enav våra största tidningar. , har en artikel som kallasför en grundkurs i pensionskunskap. Finns det anledning att se över om någonbroschyr med en sådan "grundkurs" skulle kunna vara till hjälp bådeför blivande pensionärer och för dem som redan är pensionärer? Ominformationen till blivande pensionärer För att det inte skall råda något missförstånd vill jag säga tillElisabeth att jag kan inte räkna ut min egen pension. Sedangäller det frågan om dessa två och en halv månader skall utökas till en längretid. Jag förstod av inlägg att det fanns svårigheter attförstå informationen från tjänstemännen. Då kanske det inte betyder så mycketom det är fråga eller två och en halv månader. Men det ärmöjligt att tiden bör förlängas. Jag har sagt att jag skall ta upp endiskussion med om det. När det i övrigt gäller grundkursoch information får bl. a. pensionärsorganisationerna upplysning. Det finnsmöjligheter för människor att närmare tränga in i dessa svåra frågor. Anf.12 (): Jag är glad för att här säger att aviseringstiden kansträckas ut. Däremot tror jag att det har mycket liten effekt om tiden barasträcks ut från två och en halv månader till tre månåder. Jag tror tidsperspekfivetmåste vara ett helt annat. Men vi är åtminstone en bit på väg, och kanske kanvi diskutera oss fram till hur lång tiden bör vara. Beträffandepensionärsorganisationer är det okej för dem som är med. Men hur mångamänniskor står utanför någon av våra pensionärsorganisationer? Det kan ju intevara ett krav att människor, om de skaU kunna få adekvat information om sinapensionsförhållanden, måste vara med i en pensionärsorganisation. Det skallhelt enkelt vara en frivillig handUng att gå med i en pensionärsorganisation.Man skall inte behöva känna att man måste gå med i en för att få den hjälp manbehöver när det gäller att räkna ut sin pension. Jag kan inte förstå attGertrud för fram den aspekten. Överläggningenvar härmed avslutad. §Svar på fråga 1987/88:192 om fritidsbåtsregistret har frågat mig om hur många förhandsanmälningar somhar kommit in till fritidsbåtsregistret och vilka uppgifter båtägarna kommeratt behöva lämna för registrering av sina fritidsbåtar. T. o. m. den 2 decemberhar det kommit in 53 238 förhandsanmälningar. Vilkaregisteruppgifter som skall lämnas framgår av 2 § förordningen (1987:906) omfritidsbåtsregister. Det är dels fråga om uppgifter om båtens ägare såsom namn,adress och personnummer, dels uppgifter om båten, t. ex. om båtens namn,fabrikat, tillverkningsnummer, största längd och bredd samt motorstyrka.Föreskrifterna om vilka uppgifter som skall lämnas bygger på det beslutriksdagen fattade . Anf.14 (): Jag tackarstatsrådet för det klara och koncisa svaret. Minförsta fråga blir om statsrådet är nöjd med att ungefär var sjunde eller varåttonde fritidsbåt har föranmälts. Genom posten gick det ut en broschyr, fylldmed hallonbåtar, som naturligtvis kunde varsla om framtida utvidgningar avregistreringstvånget. Men jag vill inte ta det så. Emellertidär det intressant att få veta hur långt statens övervakningsinsatser kommeratt sträcka sig. I pressen har det förekommit uppgifter om att man skulle krävaca 25 olika uppgifter av den som registrerar sin fritidsbåt. Datainspektionenreagerade, och jag tolkar statsrådets svar så att man har begränsat sig till dei svaret till mig angivna uppgifterna. Menjag vill ändå gärna ha ett förtydligande. Det gäller frågan om ägare. Kommerman också att kräva in uppgift om tidigare ägare, och i så fall hur långttillbaka? Detsom också har varit oklart är vad som händer om en ägare utelämnar en ellerannan uppgift. Kommer det att medföra straffavgift? Enligt riksdagensbehandling skulle straffavgift drabba den som inte lät registrera sin båt ellerinte avregistrerade båten när så skulle ske. Dentredje frågan - som kanske är svårare för statsrådet att svara på men somsjälvfallet är av intresse - är huruvida frågan om obligatorisk ansvarsförsäkringkommer att knytas till registreringen av fritidsbåtar. Jag tycker nog, , att siffran på antaletförhandsanmälningar är ganska hygglig. Det handlar ju om en åtgärd som manvidtog för att slippa en mycket stor belastning . Man villeförsöka sprida ut registreringen i tiden. När man då får in anmälningar om över53 000 båtar av beräknade totalt 450 000 registreringspliktiga båtar, tyckerjag att det är ett hyggligt resultat. I fråga om tidigare ägareskall man ange de två tidigare ägarna till båten. Beträffandestraffavgifter: Endast om oaktsamhet med de uppgifter som man lämnar bedömsvara uppsåtlig skall det bli fråga om straffavgifter - inte om man gör sigskyldig till andra felaktigheter. Jag vill också säga attdet inte handlar om statens övervakningsregister, Detta register är en väsentlig del för dem som skall hjälpafritidsbåtsägarna. Det kan handla om , när man har drabbats av enolyckshändelse, och om polisen, när båtar har stulits och på annat sätt kommiti orätta händer. Man skall alltså se detta register som en hjälp till båtägarnaoch en hjälp när det gäller planeringen av de åtgärder som krävs för att geservice åt fritidsbåtsägarna. Anf.16 (): Jag delar statsrådets uppfattning att 53 000 är en hyggUg siffra.Däremot delar jag inte statsrådets uppfattning att man skall kräva in uppgifterom två tidigare ägare. Lagenom registrering tillkom för att ligga till grund för kontroU av ordning ochsäkerhet till sjöss och för planering av trafiken med fritidsbåtar. Därtillskulle registret kunna tjäna som underlag för utredning om skatter, tullar ochindrivning. Men att registret skulle tjäna som underlag för retroaktivindrivning av skatter, tullar och avgifter, det har inte utskottet vare sigdiskuterat eller tänkt sig. Jagvore tacksam om statsrådet kunde ge åtminstone någon hållbar motivering för atten båtägare skall kunna tvingas att tala om vem som har ägt båten inte baratidigare utan ännu tidigare, före den ägare som båten har köpts av. Jag tyckeratt det är ett orimligt krav - det är enUgt min mening inte förenligt medriksdagens beslut. Jagvore också tacksam om statsrådet sade något om den obligatoriskaansvarsförsäkringen. Motivet för uppgiften om tidigare ägare är att tidsgränsen i fråga omretroaktiv beskattning är . Därför är det rimligt att ha med en uppgiftom de två tidigare ägarna till båten vid registreringen. Anf.18 (): Jag beklagar att statsrådet inte hade mod nog att redan i sittursprungliga svar på min fråga - där jag begärde att få veta vilka uppgiftersom skulle ingå - tala om att det gäller att ta med uppgift om tidigare ägaretvå led tillbaka. Men huvudsyftet med båtregistreringen har inte varit ettskatteövervakningssyfte utan det har varit att, som jag sade tidigare,underlätta båttrafiken till sjöss. Vimoderater, som gick emot registreringen, anade att registret skulle användas iförsta hand för skatteändamål, som statsrådet här indirekt har redogjort för.Då kan jag bara varna alla båtägare att man fakfiskt kommer att göra enkontroll av vilka som har ägt båtarna och om dessa båtar harredovisats korrekt. Frågan omansvarsförsäkringen fick jag inget svar på. Överläggningenvar härmed avslutad. 5 § Svar på fråga 1987/88:207 om AMU-elevernas ledighet har frågat mig om vad jagplanerar att göra för att AMU-eleverna skall få en sammanhängande ledighetmellan jul och trettondagen. Enligt förordningen (1987:406) om arbetsmarknadsutbildninghar regeringen bemyndigat att meddela föreskrifter omledighet i samband med arbetsmarknadsutbildning. Enligt AMS föreskrifter fården som anordnar utbildningen efter samråd med länsarbetsnämnden beviljaledighet och därutöver under enstaka övriga dagar. Detta innebär att det åvilar varje AMU-center att eftersamråd med länsarbetsnämnden i resp. län besluta om när ledigheter får tas utvid julhelgen. Anf.20 (vpk): Jag tackararbetsmarknadsministern för svaret. har att meddela föreskrifter, ochdet har också gjort. Föreskrifterna har innebörden attvarje AMU-center och länsarbetsnämnd får göra som de vill. Det är möjligt attarbetsmarknadsministern tycker att den ordningen är bra, men lärare och eleverpå AMU-centrerna tycker definitivt inte att det bör vara på det här sättet. Vid denna jul- och nyårshelg har det blivit en enda röra.Västerbotten och är de enda län där det inte blir någon ledighetalls - de län där behovet kanske ärstörst av att få en sammanhängande ledighet.På en mängd andra ställen i landet har man ett varierande antal lediga dagar. Många gör naturligtvis resor fill hemorten. De har behovav att få kontakt med sina närmaste, som alla andra människor. Är det braatt det har blivit på detta sätt, arbetsmarknadsministern? I anslutning finns detbara som kan betraktas som en s. k. klämdag, nämligen . Iövrigt finns det mellan helgdagarna. I och har man två dagars ledighetunder den sammanhängande helgen, och det är riktigt att man vid AMU iÖstergötland har beviljat fem dagars ledighet. I övrigt ämnar jag inte föreslå någon förändring av denförordning som reglerar möjligheten att planera ledighet. Det gäller utbildningmed utbildningsbidrag. Det finns möjlighet att bevilja ledighet utanutbildningsbidrag för ytterligare dagar. Man skall också komma ihåg att dessa elever tas in dels igrupp, dels-vid enskilda intagningar, och var och en har en enskild ochindividuell utbildningsplanering. Anf.22 (vpk): Det var klart besked - arbetsmarknadsministern tänker inteagera i den här frågan. Det är också ett klart besked till de elever som nuställs inför praktiska svårigheter. Förhållanden är möjligen svåra att förståför exempelvis sammanboende par som befinner sig på olika AMU-centrer och fårfinna sig i att det är olika bestämmelser på olika ställen. Om ökade resurser för skogsvägbyggen i Överläggningen var härmed avslutad. 6 § Svar på fråga 1987/88:230 om ökade resurser förskogsvägbyggen i har frågat mig om jag ärberedd att ställa medel till förfogande så att vägprojekt kan körasi gång för att bekämpa den ökande arbetslösheten bland skogsarbetare iNorrbotten. Arbetslösheten bland skogsarbetare ligger för närvarandenågot under föregående års nivå, och några tendenser till ökad arbetslöshetunder det närmaste halvåret kan inte skönjas. Ca 350 personer sysselsattes inovember i skogliga beredskapsarbeten vid skogsvårdsstyrelsen.Länsarbetsnämnden beräknar öka dessa till 380 platser. I första hand ankommer det påarbetsmarknadsstyrelsen att fördela medel för beredskapsarbete till länen efterderas behov. För egen del är jag inte beredd att vidta någrasärskilda åtgärder. Anf.24 (vpk): Jag tackar arbetsmarknadsministern för svaret. Bakgrundentill min fråga är enkel. Contortaplanteringarna i de nordliga länen har börjatuppvisa en mycket kraftig skadebild. Man har därför beslutat att förbjudacontortaplantering under . kommer ocksåavverkningarna att inskränkas. Man räknar med en inskränkning av avverkningenpå ca 100 000 m''. Förutom skadorna på contortatallen har man också märkt allvarliga skador på granbeståndet som orsakats avpermafrosten, dvs. den eviga tjälen, vilken tidigare inte har funnits i dessa områdenmen som på grund av de senaste årens väderlek har börjat uppträda där. Mot denna bakgrund är det mycket lätt att förutse att detkommer att ske en minskning av sysselsättningen, som av fackliga företrädarehar skattats som betydande. Arbetsmarknadsministern är i ett sådant läge inte bereddatt ta några initiativ. Jag beklagar denna handlingsförlamning. Beslutet som gäller contortatallen avser två är, och det skall i uppger att inga friställningar kommer attbli aktuella under detta år. I övrigthänvisar jag till mitt första svar. . . Prot.1987/88:38 Anf. 26 (vpk): 4 december1987 Herr talman! Jag har ju tagit delav arbetsmarknadsministerns första svar. Om innehållet i visst avtal mellan de svenska och indiska regeringarna Jagnoterar bara att de bedömningar som domänverket har gjort av läget avviker frånde bedömningar som vår facklige ombudsman vid avdelning 8, ,har gjort. Det är ju inte bara fråga om domänverkets skog. Beträffande permafrosten vet jag inte om det problemetännu har legat till grund för några överväganden. Men om så har varit fallet, ärdet ju mycket lätt att se att detta kommer att vara av väldigt stor betydelseför skogsarbetarnas kommande arbeten. har i genomsnitt 350 platser utnyttjats. Manföreslår nu en ökning till 380 platser. Så inte förekommer det någon totalhandlingsförlamning i detta fall. 28 (vpk): Jag har noterat denna ökning, och den är positiv. Jagförutsatte att man också skulle ha den handlingsberedskapen att man skulleföreta sig något aktivt, att man skulle börja planera för det läge som uppstårnär avverkningsminskningarna kommer att leda till friställningar ellerlångtidspermitteringar. Men det har man tydligen ingen avsikt att göra. Överläggningen var härmed avslutad. 7 § Svar på fråga 1987/88:250 om innehållet i visst avtalmellan de svenska och indiska regeringarna har frågat mig huruvida densvenska regeringen har skrivit under en överenskommelse med den indiskaregeringen om att de bestämmelser som reglerar densvenska-krigsmaterielexporten inte skulle gälla för affärsuppgörelsen mellanIndien och . Jag kan bekräfta att ett avtal föreligger mellan desvenska och indiska regeringarna, vilket reglerar vissa frågor i samband medBofors export av fälthaubitssystem 77B till . Avtalet har ingåtts iöverensstämmelse med de riktlinjer för vapenexporten som beslutats avriksdagen. Det har enligt gällande regler även varit föremål för samråd iutrikesnämnden. Eftersom avtalet är hemligt, är jag förhindrad att här uttalamig närmare om det. 30 (): Jag vill först tacka utrikeshandelsministern för svaret. Jag frågade om regeringen hade undertecknat ett avtal, och statsrådet har besvarat min fråga jakande. Ett sådant avtal har alltså undertecknats av regeringen.