prot · GB09123 · 1987-12-31 00:00:00 — I detta sammanhangmenar vi frän vpk:s sida att detta utvecklingsarbete är till gagn för elevermed handikapp, och det bör stödjas kraftigare än . Därförhar vi föreslagit små extra medel till att utveckla det pedagogiskt- metodiska arbetet med att utnyttja elektroniska datamaskiner i skolan, särskilt för handikappade. Det finns t. ex. ett behov av att samla den kunskap som finns spridd på olika skolor, där handikappade elever går och där "' 7 protokoll 1987/88:123 1987/88:123 manpå varje skolenhet har skaffat sig erfarenhet av hur man kan använda datorer som hjälpmedel i undervisningen. Det finnsmycket att göra på det Anslagtill grundskolor, m.m. området och som kostar väldigt väldigt lite. Jagyrkar bifall till vpk:s reservafion. Anf.85 () replik: Diskussionen här visar hur svårt det är att föra en övergripandeskolpolifisk debatt, när bara vissa delar finns med i betänkandet. BjörnSamuelson vill också göra gällande att jag svartmålar den svenska skolan. Jaggör inte det. Jag säger inte att den är grå, svart och trist. Jag säger inteatt lärarna är en grä och trist massa, vilket vill pådyvla mig. Nej,vad jag säger är att på en punkt är vi mycket kritiska, och det gäller attskolan inte har lyckats uppnå den individualisering som är alldeles nödvändigför att de elever vi har i skolan skall kunna finna undervisningenmeningsfylld och också känna att kunskap är en förmån, att det inte är ettstraff att gå i skolan. Vihar andra krav i vår motion som inte behandlas just . Vi vill på tvålinjer starta den pedagogiska förnyelsen, öka friheten i systemet och öka fidenför inlärning. Det är de viktigaste kraven vi har ställt. Andrakrav är t. ex. rätt att profilera de lokala skolorna, rätt att välja skola bådeinom och utom det kommunala systemet, ökade valmöjligheter på högstadiet, ökadfrihet att prioritera stoffet, att skilja kärna från fördjupning - nog såviktigt när det gäller möjligheterna att ta som utgångspunkt elevernas egetintresse - samt rätt att organisera skolan efter kommunala behov och en ökadsatsning på lärarna. Det är sådana saker som vi vill satsa på för att skapabättre möjligheter för lärarna att åstadkomma den individualisering som vianser är alldeles nödvändig för att den svenska skolan skall utvecklas bättre iframtiden. Anf.86 () replik: Tänk vilken hjälp föräldrarna och eleverna i Drevdagen hade haft medatt driva sin skola vidare om vi haft de bestämmelser i som vimoderater så gärna vill ha. Det gäller bestämmelser som innebär att man skallha rätt att starta en fristående skola med statsbidrag som motsvarar de bidragsom utgår till det kommunala skolväsendet. Och bidraget till de friståendeskolorna skulle motsvara den kommunala elevkostnaden. Då hade det inte varitnågra som helst problem för föräldrarna i Drevdagen att driva sin skola. Anf.87 (vpk) replik: Jag kanske hörde fel när jag tyckte att sade att densvenska skolan var likriktad och grå. säger vill ha en ökad satsning på lärarna. första, herr talman, gickfolkpartiet med på cash-limit-principen som fanns i regeringensbudgetförslag, vilket innebar att om avtalsrörelsen skulle spräcka 4-procentsspärrenså skulle det gå ut över skolan och den statliga "° verksamheten. Fördet andra sade man, i en reservation frän , att män var villig attsatsa ytterligare 5 milj. kr. på lektorer i gymnasieskolan. Fördet tredje ville inte gå med på att ge de s. k. tidigarelärarnakompetens att undervisa i engelska. Lektorerna har det satsats på i det härsammanhanget, men inte på övriga lärare. BirgittaRydle säger att om finge råda så skulle Drevdagens skola överlevaoch kanske vara en privatskola. Men föräldrarna i området kring ochbarnen i Drevdagens skola viU tillhöra det allmänna skolväsendet. Det är dettasom är skillnaden. Omnu tycker att Drevdagens skola skall kunna överieva, så har honhär chansen att rösta på vpk:s reservation om särskilda anslag til! Ni har ju de 25 miljonerna eftersom ni liksom skär ned påanslaget till utvecklingsarbete i skolan. Anf.88 () replik: hade rätt när han sade att jag hade sagt att skolan varlikriktad. Det är alldeles riktigt. Den svenska skolan och det svenskaskolsystemet hör faktiskt till de allra mest likriktade i hela världen. Det ärdelta vi försöker att ändra litet grand på. Vi vill ge ökade förutsättningarför lokal profilering, ge ökade förutsättningar för personalen att påverka, gemer inflytande åt både elever och föräldrar. I den svenska skolan är dessamöjligheter nästan obefintliga. Skolan ser i stort sett nästan likadan utöverallt. Vi vill ändra på det och ge mer inflytande både åt personal och åt delokala intressenterna, föräldrar, elever och lokala skolpolitiker, samt gemöjlighet till att i större utsträckning ta hänsyn till elevernas intressen närdet gäller att utforma undervisningen. Anslagtill grundskolor, m. m. 89 (vpk) replik: Vi vill naturligtvis också från vpk:s sida ge skolan ökadeförutsättningar för t. ex. individualisering. Men vi drar då konsekvenserna avdetta, och det är därför som vi, i det betänkande som kommer att behandlashärnäst i kammaren, föreslår att man satsar på ett reinvesteringsprogram så kan bygga små grupprum i skolan och bygga skollokaler på ett sådant sättatt de anpassas fill den verksamhet som det föreskrivs i läroplanen att manskall bedriva i . Lärarnaskall kunna få en egen arbetsplats i skolan och de skall befinna sig i skolanunder , så att de blir lätta att nå för föräldrar och elever. Men dettakommer att vara med om att avslå vid omröstningen om det betänkandesom vi skall behandla härnäst i kammaren. Jag måste fråga vadhon menar med att den svenska skolan är likriktad. Jag känner inte igen denbeskrivningen av den svenska skolan, och min erfarenhet av den är ganskaaktuell, både direkt och indirekt. Jag önskar att och jag kundekvitta ut oss och tillsammans åka till en skola där manhar skolavslutning, och se om den svenska skolan är så hemskt likriktad. Mendet är kanske bara den dagen som man enligt förmenande inteser likriktningen i skolan. Jag protesterar mot den snedvridna bild som YlvaAnnerstedt målar upp av den svenska skolan. Det finns anledning till kritik ochdet finns anledning till Anslagtill grundskolor, ni. förslag om förbättringar.Vi från vpk:s sida drar slutsaterna av detta och lägger fram förslag tillriksdagen. Men det får vara litet balans och sans i "kritiken av densvenska skolan, dess lärare och elever. Tredje vice talmannen anmälde att att till protokollet få antecknat att hon inte ägde rätt fill ytteriigarereplik. 90 (): Den svenska har verkat i sitt första kvartssekel. Allauttydare till trots har bestått en rad prov och visat sig hävdahögt ställda målsättningar. Visst är det en annan - ja, bättre - grundskola somvi nu diskuterar än den som tidigare företrädare för träffadeuppgörelse om 1961 - den s. k. Visbyöverenskommelsen. Högstadiet är exempelvissammanhållet, och vi tvingar inte eleverna att göra sitt yrkesval redan iskarven mellan mellanstadiet och högstadiet. Detär detta som också ger regeringen möjlighet att nu föreslå mindrehögstadieskolor än tre paralleller i glesbygd. Därvid tillmötesgår vi ett längenärt önskemål från flera platser. Högstadiet skall inte i glesbygd behöva varabaserat på huvudhögstadium i en centralort. ISverige har vi för övrigt ett solidariskt system med statsbidrag som gör detmöjligt att behålla skolorna i glesbygder. Detta är också förhållandet förlåg-och mellanstadiet. Om vi skall vara konkreta är det exempelvis så, att mani kommun fick ett statsbidrag per elev föregående läsår uppgående till27 , medan man i kommun fick ett statsbidrag per elev på 15 890kr. Det är en spännvidd på ca . per elev i statsbidrag. Detta är ocksåett konkret svar till på frågan vad man kan göra för att hjälpakommuner som kan ha olika ekonomi. Det är ett konkret exempel - så fungerarstatsbidraget. Tidigaregenerationer har varit framsynta och sett långsiktigt i sin reforrhpolitik.Deras vedermödor har inte varit utan betydelse. Skolreformer har inneburitstora steg mot en skola för alla. generationer ville att vi skulleundanröja de hinder som gjorde att vissa elever gallrades bort, hänvisades tillåtervändsgränder och fick alltför dåliga kunskaper. Närjag var ungdomsklubbist och tyckte att koalitionsregeringensytterst ansvarige för utbildningen skulle vara socialdemokrat, fick jagbeskedet att ecklesiastikminister var en varm tillskyndare avden svenska skolreformen. Vi förväntansflilla SSU-ai-e kunde med tillit förlitaoss på att reformerna på skolområdet skulle drivas av just honom. Ja, vi kanskenöjde oss med det då. Ivår tid har vi också en företrädare för samma parti, , som dockinte är skolminister men skolpolitiker. Han heter och är ganskayvig med resurserna till skolan. Det skall kvarhållas resurser i grundskolantrots att regelsystemet i statsbidragshänseende säger något annat. villminska antalet elever i klasserna på mellan- och högstadiet till högst 25elever. sade i sitt första inlägg att det var vanligtförekommande på mellanstadiet med ända upp till 34 elever i klassen. Jag trordet är riktigare att säga att det hör till undantagen, men det kanskeförekommer. Ävenfolkpartiet och vill ha ett elevantal av högst 25. Men Prot.1987/88:123 högst 25 elever i skolklassen på mellan- och högstadiet får nogförbli önskemål för åtminstone och . Detär nära nog en ~ ' TT T miljardsatsning, vars finansiering kräverresurser från annat håll än från , . Centerpartiethar ju sina 300 miljoner - varifrån man nu får dem vet jag inte - och kan dålyckas med att till en tredjedel genomföra reformen. Men har jutagit sina resurser i huvudsak från anslaget Särskilda insatser på skolområdet,som är till för elever som behöver stöd i sin skolsituation. De skullehelt.förlora detta om förslag fill modell för ändratstatsbidragssystem gick igenom. har sina 70 miljoner som man hämtatfrån förstärkningsresursen. Den är ju också fill för att hjälpa elever och föratt skolan skall kunna hävda sina ambitioner att förmedla kunskapsinhämtandet.Det här är egentligen bara önsketänkande, speciellt från ochmoderaternas sida. Närden borgerliga regeringen tillträdde 1976 fick vi förvånade lyssnare veta attdet egentligen var ett misstag att man hade skrivit in kravet på 25 elever iskolklasser på alla stadier. Frågan är om det den här gången är lika allvarligtmenat. Hemspråketi skolan har vi i utskottet skrivit utförligt om. Anledningen är attföredragande statsrådet i sin plädering vill att man skall geundervisning i varje ämne och att inte andra i och för sig angelägna ämnenskall tillåtas förekomma på de schemabundna tiderna. Statsrådet har tillåtitsig att plädera för att också hemspråket skall schemaläggas. Det är inte vårkunskap som säger att det är bra för elever från andra språkområden att de gesundervisning i sitt eget hemspråk. Det har forskare och företrädare för pedagogiskaoch sociala aspekter gett oss besked om. Därför försöker vi som politikertillmötesgå detta grundläggande krav. När vi gör det får vi se till att inteandra angelägna mål i skolan kommer på undantag. De elever som skall hahemspråksundervisning skall ocksä få undervisning i basämnena. Men jag hävdaratt de kan behöva delta tillsammans med sina kamrater i undervisning i andraämnen, t. o. m. i "timme till förfogande", för att de skall fåuppleva också den sociala helheten. Jaghoppas att alla nu skall förstå att skolan är angelägen om hemspråket. I vårskola är vi mest angelägna om att invandrarelever får hemspråksundervisning.Ingen skola i världen kan uppvisa samma ambition som den svenska skolan har pådenna punkt. Svenskaskolor i uflandet vill vi satsa på, så att elever som vistas kortare ellerlängre fid i utlandet skall kunna gå i dessa skolor. SÖ har lämnat tillregeringen ett utredningsförslag som innebär en förstärkning med 9,8 milj. kr.Regeringen har stannat vid 7,5 miljoner. Det är inte litet utan nära nog ensjudubbling av anslaget. Det ger ökade möjligheter att klara personalkostnader,ger bättre stöd till varje elev och innebär en bättre finansiering avlokalbidraget. Deborgerliga vill biträda SÖ:s förslag. Det hade kanske varit angeläget, men har vi inte dessa resurser. För övrigt återkommer regeringen när SÖ har ett förslag när det gäller högstadiets statsbidrag i utlandsfungerande skolor. Anslagtill grundskolor, m. m. Specialskolornaär föremål för kraftiga satsningar i första hand när det gäller dataområdet. Endator kan vara ett mycket bra hjälpmedel i undervisningen bland handikappadeelever. Det är därför positivt att hela skolan, inkl. specialskolan öch ocksåsärskolan, är med när ny teknik introduceras. Friståendeskolor i är blygsamt förekommande. Jag tror att sade attandelen var 3 7oc. Men vi har alltså några tusen elever i dessa friståendeskolor. Den borgerliga regeringen lade fram 1982 ett förslag om hurverksamheten i och statsbidraget till dessa skolor skall regleras. Dettaregeringsförslag har varit i kraft , men under fiden har ocksåförbättringar genomförts. I nuvarande läge har någon höjning av statsbidragenicke aktualiserats av regeringen, och majoriteten har följt samma linje. Inteheller har en av SÖ gjord utvärdering på denna punkt föranlett några andraändringar än att länsskolnämnderna tar över godkännandet av fristående skolor. Vpkreserverar sig på vissa punkter, kanske mera av formella skäl. Man vill t. ex.ha en ännu större satsning på glesbygdsskolor. Jag vill peka på att vi har lagtfram ett förslag som innebär att högstadier i glesbygden får en bättresituation framöver. Totaltsett är det av stort värde att kunna konstatera att det finns en bredintressegemenskap mellan partierna om den svenska skolan. Men denna enighet harpräglats av den starka kraft som socialdemokratin utgjort under skolreformernastidevarv. Det är inte övérmaga att konstatera detta. Den kraftiga ochviljestarka satsningen från socialdemokratin på skolområdet har givit beståenderesultat och har också inspirerat andra partier till att göra upp liknanderadikala och offensiva program. Setti ett internationellt perspektiv är skolan i bäst på att tillvarataalla elevers behov i undervisningen. Man behöver bara se ut över världen föratt konstatera detta. annanstans har vi en skola som ger alla eleverchansen att delta i undervisningen och även att fullfölja sin skolgång. Ihöst startar en ny lärarutbildning, som vi hoppas skall ge en skola som är änmera anpassad till eleven. Vi har också fått ett program för en tioårigsatsning på lärarfortbildning för att redan utbildade lärare i skolväsendetskall få en möjlighet till en introduktion på den nya lärarutbildningens grund.Vi har också fått en ny tjänsteorganisation för lärarna i . Om någraveckor framläggs den skolpolitiska propositionen, som för övrigt alla partier ilånga stycken fått sätta sin prägel på. Låtoss hysa tillförsikt om vår svenska skola; I enskildheter finns det säkerligenriiycket övrigt att önska, men det är sådant som vi kommer att få diskuteraockså framöver. Jagyrkar bifall till utskottets hemställan i förevarande betänkande om grundskolefrågor. 91 ()replik: försökte svara på en del av mina frågor, men jag är interiktigt säker på att han förstod dem rätt. Jagär naturligtvis, vilket känner till, väl medveten om att detfinns skillnader mellan statsbidragen till olika kommuner. Det är en stor Anslag till grundskolor, m. m. spännvidd mellan den"billigaste" och den "dyraste" eleven. Spännvidden är Prot. 1987/88:123 . Detta system är uppbyggt för att utjämna olikaexisterande 19 mäj 1988 . skillnader. Men trots detta, , fårolika kommuner olika kostnadstäckning för motsvarande verksamheter, t. ex. vadgäller lärarlöner. Detta är ett missförhållande som vi på något sätt måsteförsöka rätta till och som jag tyckte att skulle försöka attkommentera. Enandra fråga anknyter litet grand fill det beröm som gav åt socialdemokratin för kraftiga satsningar på utbildningsväsendet.Jag skulle vilja säga att han talar om det förgångna. I den moderna tidenhandlar det faktiskt mest om en nedrustning av skolan. Det är också enförklaring till att statens kostnadsandel har, som jag sade tidigare, minskatfrån till . Detta, , går inte skolan spåriöst förbi. Dethar haft sina effekter på skolväsendet. Tillsist skall jag upprepa den fråga som jag ställde inledningsvis. Man kannaturiigtvis fälla värderande omdömen, som gjorde, och säga attvåra förslag är yviga när det gäller ekonomin osv., men det är eravslagsmotivering som är intressant. Ni säger att ni avstyrker vårt förslag ommer resurser till skolan dels därför att ni har vägt behoven i skolansverksamhet och inte funnit någon anledning till bifall, dels därför att ni harjämfört dessa anspråk med andra behov i samhället och funnit att de senareväger över. Jaggav då ett mycket konkret exempel: Är det viktigare att användaen kvarts miljard kronor till att lägga om folkbokföringen än att gemotsvarande resurs till skolan föra att man t. ex. skall kunna få mindreklasser och bättre läroböcker? Den exakta innebörden av er avslagsmotiveringär ju att ni har vägt dessa behov mot andra anspråk. Jag ställer därför ettkonkret sådant anspråk mot skolans anspråk. Jag återupprepar min fråga tillHelge : Är det viktigare'med folkbokföringen än med skolan? Anf.92 () replik: inledde med att säga att det skulle kosta en miljardkronor att åstadkomma en minskning av antalet elever till högst 25 i varjeklass. Jag skulle vara mycket tacksam om han ville ta fram den beräkning somligger bakom denna uppgift. Vi har förgäves försökt få fram några exaktaberäkningar av precis hur mycket pengar som skulle behövas för att få nedelevantalet till högst 25 elever i varje klass. Vi har emellertid intenågonstans sagt att vi tror att enbart 70 milj. kr. skulle räcka för attåstadkomma detta. Däremot har vi sagt att en fri användning av förstärkningsresursen,-tillsammans med den påplussning av 70 miljoner som vi faktiskt har föreslagit,bör göra detta möjligt och även bör ge utrymme för insatser för elever med särskildabehov. HelgeHagberg måste väl inse att behovet av kringpersonal radikalt måste minska omman har högst 25 elever i varje klass. Vi tror för vår del på vad lärarna sägerpå den punkten. Detta är deras viktigaste krav för att förbättra arbetsmiljön iskolan. Vadsedan gäller fristående skolor säger att dessa har mycket få elever, bara av samtliga elever. Ja, men man måste ställa sig frågan: Varför är de så få? Det beror naturiigtvis på att detär 103 Anslagtill grundskolor, m.m. . näst infill omöjligt attdriva en fristående skola med så begränsade statsbidrag som vi faktiskt har iSverige. Detstatsbidragssystem som de borgerliga regeringarna införde var bara en början.Statsbidraget infördes från ett nolläge, där över huvud taget inga statsbidragutbetalades. Vihar för vår del för länge sedan insett att den modellen var alldeles för dålig ochofillräcklig. Vi har under en lång följd av år sagt ifrån att det faktisktmåste göras någonting på detta område, så att elever i fristående skolor fårett statsbidrag som är jämförbart med dem som ges till barn i det övrigaskolväsendet. Vi tycker också att frågan om man skall ha rätt att välja enfristående skola utan att för den skull behöva vara speciellt förmögen ärprincipiellt viktig. HelgeHagberg sade dessutom att det inte finns något annat land som erbjuderskolundervisning av samma omfattning som tillhandahålls i vår skola. Jag skullevilja vända på det hela och fråga : Kan ge någotexempel på med jämförbara länder som inte ger en god utbildning åtalla? Vi kan då rensa bort icke industriländer. Det är ju tvärtom sä attjämförbara länder har en mycket hög kvalitet på sin skola. De har dessutom engymnasial yrkesutbildning som omfattar upp till . 93 ()replik: inledde med att skryta om . Det som ingick ihans skryt var att det var fantastiskt att vi hade fått ett sammanhållethögstadium. Men enligt sätt att se det är det stora felet meddagens grundskola just att vi har ett sammanhållet högstadium. Det måste istället till fler valmöjligheter för att skolan skall kunna tillgodoseelevernas individuella inriktningar, intressen, önskemål och förutsättningar.Det är verkligen med ett sammanhållet högstadium som man skapar återvändsgränder.Jag vill återkomma till vad sade och vi moderater har sagt såmånga gånger, att ett sammanhållet högstadium innebär att alla elever skallläsa samma sak på lika . Detlåter som om vi skulle ha föreslagit att anslaget för särskilda insatser påskolområdet skulle tas bort, men det har vi inte gjort. Pengarna finns ju kvar- vi har bara tyckt att de skall anslås.på ett annat sätt. 190 milj. kr. finnskvar för särskilda åtgärder, för elever med ohka former av handikapp, och 120 milj.kr. finns som medel för särskilda åtgärder i . Särskilda åtgärder igrundskolan behövs faktiskt på mellanstadiet, och därför har vi föreslagit attpengarna skall anslås för det ändamålet. HelgeHagberg sade att det är några tusen elever som går i fristående skolor. TyckerHelge att det är några tusen för mycket? Om han inte gör det, varförvill då inte ni socialdemokrater vara med om att ge de eleverna bättreförhållanden och även skapa möjlighet för fler föräldrar att välja skola försina barn? Jag fick inget svar på min fråga: Vad har ni socialdemokrater emotatt alla föräldrar och elever ges samma möjlighet att välja skola? Det gällerinte bara de fristående skolorna utan även i det kommunala skolväsendet. Bordeman inte ge föräldrar och elever rätt att själva välja skola i stället för atteleverna skall skickas till den skola som myndigheterna bestämmer att elevernaskall gå i? Slutligenbeträffande basresursmedeltalet: Vi har sagt att man bör kunna avgöra lokalthur medlen för extra insatser på mellanstadiet skall användas -om man villanvända dem för att sänka delningstalet i klasserna eller för att åstadkommaandra gruppstorlekar. angriper detta med en sänkning avbasresursmedeltalet, men då läser jag på s. 6 i utskottsbetänkandet attriksdagen har "gjort ett uttalande om en successiv avveckling av dennanormering". Är då inte socialdemokraterna längre med på detta? Vill nialltså inte sänka basresursmedeltalet? skolor, m. m. 94 (vpk) replik: Efter anförande kan jag konstatera att det inte finns någotsocialdemokratiskt stöd för att göra särskilda insatser för skolor i glesbygd -det skall tydligen handla om privatskolor i eller . Det ärlitet tråkigt, för det innebär att man har ett kort perspekfiv påskolplaneringsmöjligheterna framöver. Vi vet att antalet barn kommer att öka enbit in , och det gäller förmodligen också barn ute på landsbygden. Socialdemokraternahar bidragit till en radikal utveckling av skolan, säger . Jag kanväl ge honom rätt i det, men det handlar i så fall inte om socialdemokratiskskolpolitik efter 1982. glömmer bort de senaste årensnedskärningar på mer än två miljarder på skolans område, och han glömmer bortårets nedskärning på 60 milj. kr., med benäget bistånd av ochmoderaterna. Han glömmer också bort uppgörelsen med och folkpartietomjärartjänsterna, vägran att ge tidigarelärarna kompetens i engelska, medbenäget bistånd av folkparfiet och , och kassabegränsningsprincipeni fråga om läraravtalen, med benäget bistånd av och moderaterna.Det är väl, , inte tillsammans med och somsocialdemokraterna driver en radikal skolpolitik, utan det är väl i stället såatt ni tillsammans med dem har drivit en skolpolitik med allt värrekonservativa förtecken. Anf.95 () replik: och började sina anföranden med attbeklaga att ärendemängden i utskottet var så stor att man inte hade möjlighetatt ta upp de mer principiella frågorna om betyg, skolstart och annat som detskulle ha varit intressant att ta upp i sammanhanget. På den punkten tycker jagatt gav ett bra svar. Han sade att det som vi nu diskuterar,anslaget till , också i hög grad handlar om principiella frågor. Idet kan man gärna göra utvikningar som i så fall också innefattar de områdensom och skulle vilja diskutera. Qmman ser tillbaka på den senaste femårsperioden av socialdemokratisk skolpolitikkan man kanske säga att vi inte har haft så stora valmöjligheter i fråga om attbedriva en socialdemokratisk skolpolitik.