prot · GB0996 · 1987-12-31 00:00:00 — Utskottets hemställan - som ställdes mot dels reservation11 av m.fl., dels reservation 12 av - biföllsmed acklamation. Mom. 11 (undantag för valutautlänningar) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 13 avKnut m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 12 (slopande eller skärpning av omsättningsskatten) Utskottets hemställan - som ställdes mot dels reservation 14 av 52 m.fl., delsreservation 15 av - bifölls med Mom. 13(en översyn av omsättningsskatten) Prot. Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 16 avKnut Wacht- m. fl. - bifölls med acklamation. betänkande 19 Punkt 7 Mom. I(AIC:s tidskrift ) Utskottets hemställan bifölls med 148 röster mot 127 förreservation 1 av m. fl. Mom 2 (tidskriften ) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 2 avGunnel och - bifölls med acklamation. Mom. I(stående bidrag till fredsorganisationer) Utskottets hemställan bifölls med 201 röster mot 70 förreservation 4 av m.fl. Mom. 3 (fördelning av grundbidrag) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 5 avGunnel och - bifölls med acklamation. Mom. 5 () Utskottets hemställan bifölls med 204 röster mot 70 förreservation 6 av m. fl. Mom. 6 (anslag till Information, studier och forskning omfreds- och nedrustningssträvanden m.m.) Utskottets hemställan bifölls med 216 röster mot 60 förreservation 7 av m.fl. Punkt 14 (anslag till Forskningsverksamhet förrustningsbegränsning och nedrustning) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 8 avMargaretha m. fl. - bifölls med acklamation. Punkt 15 (anslag till Forskningsverksamhet vidutrikespolitiska institutet) Utskottets hemställan bifölls med 213 röster mot61 för reservation 9 av m.fl. 1 ledamot avstod från attrösta. Övriga punkter och moment Utskottets hemställan bifölls. Tredje vice talmannen övertog ledningen av kammarensförhandlingar. Prot.1987/88:96 6 § Föredrogs 8 april1988 kulturutskottets betänkande ; ; ~r 1987/88:11 om radio och television(prop. 1987/88:100 delvis). 28LARS (): Den snabba utvecklingen på mediaområdetförändrar oavbrutet situationen för - vår radio och TVi allmänhetens tjänst, som det brukar heta. Denna verksamhet, som så längekunnat fortgå under idylliska förhållanden och på sina egna villkor, får nuuppleva vad det innebär att vara konkurrensutsatt. Det brukar bli ett obehagligt uppvaknande-just nu roandeillustrerat i den utmärkta danskproducerade TV-serien . Samma chockdrabbar den fina gamla tyghandeln, den offentliga verksamheten eller detstelnade mediaföretaget när deras monopol ifrågasätts och deras arbetsmetoderkritiseras. Speciellt plågsam är jämförelsen med det nya som växerfram. Reaktionen blir därför ständigt densamma: Man granskar inte kritiskt sitteget fögderi utan försöker förhindra konkurrenterna att etablera sig. Lyckasden taktiken skapas stagnation, och de föråldrade metoderna kan leva vidare. Men fördelen med ett öppet, demokratiskt samhälle och etthyggligt mått av marknadsekonomi är att de nya krafterna bryterigenom. Det får den enskilde affärsmannen, den offentliga serviceapparaten ochden skyddade producenten av radio och TV erfara. För att kunna hävda sig i konkurrensen höjer de gamlainstitutionerna ofta ett rop på mera pengar- trots att det sällan är därproblemet verkligen sitter. har samma önskemål. borde det inte vara mycket att resonera om. År 1986lade fast de resursmässiga planeringsförutsättningarna för helaavtalsperioden. I första hand är det rationaliseringsarbetet som skall skapareformmedlen -och det är ingen dålig källa att ösa ur. får en täckning förkostnadsfördyringar, vilken bygger på ett s.k. kompensationsindex. Dennaautomatiska uppräkning avgörs av hur mycket löner och priser stiger. Koncernensmedelstillskott har däremot inget som helst att göra med hur stor höjning avmottagaravgiften beslutar om. Den höjningen syftar i stället till atthålla radiofonden på en lämplig nivå. ligger fonden på minus,och en viss påfyllnad är därför önskvärd. har uttalat atthöjningar av mottagaravgiften inte bör vara större än oundgängligen nödvändigt. I årets budgetproposition räknar finansministern medlönestegringar om ochkonsumentprisstegringar på . Mot den bakgrunden ter det sigmärkligt att kulturministern i samma budgetproposition föreslår en höjning avmottagaravgiften med inte för färg-TV-innehavare och förövriga. Från moderat sida ser vi det som viktigt all de beslutriksdagen fattar inte späder på inflationen. Vi anser därför att en höjning avmottagaravgiften med , är fullt tillräcklig. Den ger möjlighet till enviss påfyllnad av radiofondenoch rymmer även en marginal om löne- och prisstegringarna blir något större änvad regeringen beräknat. Jag yrkar bifall till reservation 2. väcks ett antal motioner om Radiosprogramutbud. De avslås regelmässigt med hänvisning till att del inte ärriksdagens sak att behandla sådana frågor. Det kan verka rimligt - relationernamellan stat och programbolag regleras i avtal, och deras efterlevnad övervakasav radionämnden. Men kanske vi missar en uppgift som definitivtriksdagen - lika väl som massmedia och allmänheten - har, dvs. att föra enfortlöpande diskussion om hiir väl verkställer de uppgifter manpåtagit sig enligt avtalen. Vi har i en moderat partimotion tagit upp en aspekt påprograminnehållet, nämligen kulturansvar. Låt mig ta ett par exempel och börja med långfilmen. Den är en självständig konstart. Dess förmåga att nå ut till allmänheten har försvagats då många biografer på land.sorten försvunnit. Med videon har den något återtagit terräng. Men tveklöst har den svenska public service-televisionen ett avgörande ansvar för att vårt folk får se bra långfilm och uppleva den just som en konstart och inte enbart - men naturligtvis även - som underhållning. Jag anser att försummar detta ansvar. ' Det visas mycket få långfilmer. Vidare koncentreras detill helgerna, då det i gengäld kan sändas två eller t.o.m. tre . Desänds på udda tider, under arbetstid eller mycket . Som ett resultat av TV;s numera mycket dåliga tidhållning- en sjuka som brukar drabba monopolföretag-kan man få vänta långt över utsatttid innan filmerna kommer i gång. De är ofta flera decennier gamla.Kvalitetsmässigt sker inte någon hårdare sållning. Varför ser det ut på det härsättet? Långfilmer är en billig programform. Omtanke om TV:s ekonomi borde ledatill fler, inte till färre, långfilmer. Det verkar snarare finnas ensnobbistisk syri på långfilmen. Den är ju i flertalet fall inte gjord för TVoch tillmäts därmed ett mindre värde. Det är ett egenartat synsätt. För de flesta äralternativet till att se en film i TV att inte se den alls. Man kan ju också jämföramed vadsom sänds i stället, och som tydligen anses viktigare. Tag den nyligenvisade serien Guld - en svensk produkt, så att man häpnar över att denkunnat passera de kontrollstationer somrimligen måste finnas. Det är således inte heller därför att det överflödar avviktigare stoff som nonchalerar långfilmen'. Orsaken måvara vilken som helst - men man sviker sitt kulturansvar på denna punkt. Den andra punkt jag tänkte ta upp gäller överföring avteater- och musikteaterföreställningar. Vid skilda tillfällen harkulturutskottet uttryckt önskemål om en utökad verksamhet, men ytterst litethänder. Delvis tror jag det är samma problem som med filmen. En föreställningpå eller eller på någon av våra scener ute i landet ärproducerad för just den scenen. Då är det inte "fint" nog och intekonstnärligt tillräckligt högtstående att överföra den till TV-mediet. Jag har svårt att acceptera detta. Alternativet är ju här- i än högre grad än för filmen - att allmänheten inte alls får del avuppsättningen. Prot: 1987/88:96 ,, Prot.1987/88:96 , till TVkan naturligtvis göras mer eller mindre långtgående. Det borde vara eninspirerande uppgift att söka sig fram till goda lösningar. Det är obegripligtatt TV inte friskt botaniserar i det rika utbud som finns och försöker ge detbästa åt en mångdubbel publik via TV. Jag tror också att det skulle leda tillatt fler människor lockades att gå på teatern. Kultursnobbism eller oföretagsamhet, vilket det ,är,motverkar den kulturspridning som är ett av Radio-koncernensviktigaste uppdrag. Jag yrkar bifall till reservation 7. Lokalradion går successivt ut i egen kanal. Det ärutmärkt att man är hänvisad till "fönster" i P 3. Menskall lokalradion behålla sin publik måste FM 4-nätet höras dygnet runt. Ochdet kommer att ta tid innan lokalradion får ekonomiska resurser att självproducera det materialet. har lokalradion i det avseendet stötts av denkringliggande P 3-sändningen. Inför den nya situationen uttaladekulturutskottet att man förutsatte att FM 4-nätet, utöver lokalradions egnasändningar, inte skulle domineras av riksradions program 3. Men de regler som styrelsen för lagt fastför den s. k. tappningsrätten innebär en mycket mer restriktiv hållning än vadsom uttrycktes i kulturutskottets uttalande. Reglerna innebär att lokalradioninte alls får "tappa" P 3 mellan och . Endast ett monopolföretag kan agera så klumpigt att manaktivt hindrar lyssnarna från att få det som de kan förmodas helst efterfråga.De allra flesta är mycket trogna en kanal. När nu P 3.och lokalradion gårskilda vägar uppstår ett ökat kanalskiftande innan folk bestämt sig för vilkenkanal de föredrar. Men de flesta stannar i en. Risken är stor för att många, inte minst de unga, kommeratt bli rena P 3-lyssnare i stället för att i FM 4 få det mer blandade stoffsom lokalradion tillhandahåller. Detta är - just från kultursynpunkt - myckelbeklagligt. Riksradions oro för att lokalradion med en fri tappningsrätt visarsig vara den mest attraktiva radiokanalen får inte stå i vägen för sunt förnuftoch hänsyn till lyssnarna. Jag är övertygad om att lokalradiostationerna kännersitt ansvar och med en fri tappningsrätt tillhandahåller ett utbud som svararmot kulturutskottets uttalande . Jag yrkar bifall till reservation 8. Slutligen behandlas i detta betänkande närradionssituation. Utskottet landar på ett önskemål om översyn av vissa frågor rörandenärradioverksamheten , Jag tror det är bra. Närradion har, trotssocialdemokratiskt motstånd, blivit en stor framgång. Det arbete som frånföreningarnas sida läggs ned på närradion är mycket omfattande. Målet föröversynen bör vara att underlätta detta arbete. En metod att skapa resurser för den gemensammaverksamheten är att tillåta reklam i närradion. Då den frågan inte inkluderas iöversynsuppdraget har vi från moderat sida reserverat oss på denna punkt. Omreklam tillåts och intäkterna går till närradioföreningen för gemensammaändamål, kommer organisationer med små ekonomiska resurser lättare att kunnaengagera sig. Några nackdelar med en sådan ordning finns inte. Jag yrkar bifalltill reservation 11. Sammanfattningsvis måste man förvåna sig över hurhandfallna många här i står inför den nya mediasituationen. krokbenför det nordiska TV-samarbetet. har TV förtvivlatsvårt att finna en fungerande programpolicy. Det ena radiobolaget försökerförsvåra tillvaron för det andra. Och den fristående närradions resurserbegränsas på ett helt onödigt sätt. Det behövs i stället ett nytänkande. Sådant kan vipolifiker aldrig frambesvärja. Men låt oss avstå från att lägga hinder i vägenför den omdaning som måste komma. Det är en god hjälp, bara det, för dekreativa krafter som trots allt finns i vårt land - såväl inom som utomSveriges . 29JAN-ERIK (); I den nya etermediemiljön utsätts SverigesRadio för en internationell konkurrens som saknar motstycke i etermediernastidigare historia i vårt land. Den kommer inte att minska utan tvärtom skärpasallteftersom tiden går. I detta ligger i och för sig ingenting negativt. Det ärett uttryck bland många för att vi lever i ett världssamhälle. Just därför ärdet angeläget att möta den nya situationen positivt och offensivt genom attstärka svensk radio och television, medier som är av stor betydelse för attbevara och utveckla vårt språk och vår kulturella identitet. Också kommer att spela encentral roll som förmedlare av underhållning och kultur, information ochutbildning. Liksom övriga partier anslöt vi oss vid till föredragandestatsrådets uppfattning att det i den nya mediesituationen behövs en garant förden programverksamhet som står i allmänhetens tjänst. motion om kulturpolitiken till årets riksmöteframhåller vi att barnens kulturvanor lägger grunden till framtidenskulturmönster. Det gäller också tittar- och lyssnarvanorna. Eftersomsatellitkanalerna inte är underkastade de kvalitetskrav som ställs på SverigesRadio, är det angeläget att svensk TV erbjuder barn och ungdom program av godkvalitet som väl kan hävda sig i konkurrensen med utbudet från andra länder. Vi vill i detta sammanhang också framhålla vikten av attfrämst barn och ungdom men också vuxna tränas till medvetna och kritiskalyssnare och tittare. Här bör bl. a. Utbildningsradion kunna göra viktigainsatser, i samarbete med skola, folkbildning och föreningsliv. För att kunna fylla sina uppgifter behöver Radiobåde mänsklig kreativitet och ekonomiska resurser. Vi anser att Radioäven i fortsättningen skall finansieras med mottagaravgifter och accepterarregeringens förslag att höja mottagaravgiften med . Jag vill dock påpekaatt detta - även om det reducerar underskottet i rundradiofonden - inte ger enenda krona extra till programverksamhet, och den hade behövtett tillskott . Det är viktigt att alla programbolagen inom Radioständigt strävar efter att höja programkvaliteten. Verksamheten måste bedrivasmed största möjliga effektivitet och alla tillfällen till rationaliseringar tastill vara. Varken kreativitet eller pengar kan dock återge koncernensamma dominerande ställning som den hade ännu . SverigesRadio måste finna sin roll i en situation som präglas av konkurrens om tittareoch 'Det är därför värdefullt att man inom koncernen tagit initiativ till enutredning som syftar till att klarare definiera företagets uppgifter i dagensoch framtidens mediesamhälle. Förhoppningsvis skall kunna taställning till förslag som bygger på den utredning som nugenomför. Redan nu står det klart att det då behövs ett rejält tillskott föratt TV, Riksradion och Lokalradion skall kunna fullfölja sina ansvarsfullauppgifter i allmänhetens tjänst. Kravet på utbyggd s. k. public service frånstatens och allmänhetens sida måste åtföljas av en mera adekvatanslagstilldelning. Beträffande kulturutskottets betänkande som nuhar att ta ställning till har jag inte funnit någon anledning att reserveramig. bör förbli licensfinansierat - reklamfinansiering börreserveras för friståeride rundradioföretag. En översyn bör ske i syfte attförenkla närradions utbyggnad och verksamhet. - Om detta är utskottet glädjandeenigt. Till de principiellt viktigaste frågorna - ökad frihet ietern, en tredje från fristående nationell TV-kanäl, utbyggdlokal-TV och möjligheterna att med svenska program konkurrera med ett snabbtväxande satellitutbud - blir det anledning att återkomma. Vi har här engenomtänkt liberal etermediepolitik. Socialdemokraterna våndas inför denteJcniska utvecklingen och står handfallna inför framtidsfrågorna. några kommentarer till kravet på fri tappningsrätt. Det finns ingen fri tappningsrätt. Enligt radiolagen skallvarje programföretag - dvs. Riksradion, Lokalradion, -ensamt avgöra vilka program som skall förekomma i rundradiosändningar somföretaget anordnar. Naturligtvis kan en överenskommelse slutas mellan olika programföretagom rätt att tappa vissa program vissa tider. Så har skett mellan Riksradion ochLokalradion i samförstånd med moderbolaget. Den innebär räft att tappaRiksradions tre kanaler - Pl, P2 och P3 - olika tider . Alla upphovsmän till program i alla radiokanalerna har enideell rätt till sina verk. Den består av två delar: rätten att bli nämnd somupphovsman och rätten till skydd för kränkning av verket. Om program bryts eneller för lokala meddelanden, om endast en del av programmet sändsoch om programmet omges av t. ex. lokalradioprogram som gör att det kommer in ifel sammanhang och därmed kränker upphovsmannens intentioner, kan det bli frågaom brott möt upphovsrättslagen. Om på- och avannonseringar-na kommer bort-ochpubliken inte får veta vem som gjort eller medverkat i programmet strider ocksådet mot upphovsrättslagen. Det bör tilläggas att även de vid Radiofast anställda självfallet alltid har kvar sin ideella rätt. Vid behandlingen av kulturproposition uttaladekulturutskottet -och ställde sig bakom detta - att utskottet medhänsyn till kulturpolitiska ansvar ansåg sig kunna förutsättaatt FM 4-nätet inte skulle komma att utnyttjas på det sättet att nätet utöverlokalradions egna sändningar skulle domineras av P3, som huvudsakligeninnehåller underhållning och lätt musik. I ljuset av detta uttalande och på grundval av enöverenskommelse mellan lade styrelsen för SverigesRadio fastaregler för tappningsrätten. 4-nätet är fullt utbyggt skall dettautvärderas. I avvaktan på detta bör av respekt för integritet inte göra några ytterligare uttalanden. 30 (): På alla områden i samhället går den tekniskautvecklingen snabbt. Detta gäller icke minst på medieområdet. Vi talar ju alltoftare om det framtida mediesamhället. Med detta menar vi automatiskt den rollsom media kommer att spela när det gäller att forma olika åsikter och skapainriktningar. Självfallet inger den tekniska utvecklingen förhoppningarom ett förbättrat samhälle, men det finns också berättigad anledning att hysaoro för vad som kan komma in i fråga om demokratiska effekter i detta storapanorama. Vad som sker i fråga om teknisk utveckling på medieområdet tyckerjag kan uttryckas så, att teknikerna egentligen ligger före politikerna i dag.Det gäller också inom t.ex. videoområdet. Satellittekniken och utvecklingen gör att nationsgränserinte längre är några gränser. Man kan uttrycka det så, att på medieområdet ärvi gränslösa. För som ett litet land gäller det att verkligeninse denna utveckling och forma vår mediepolitik därefter. Ett osvikligt målmåste vara att värna och utveckla vår nationella kultur, vårt omistligakulturarv. riksdag lade ju fast riktlinjerna för mediepolitiken underinnevarande avtalsperiod. Det var inga omstörtande förändringar som skeddebeträffande strukturen, men det kan vara skäl att i detta sammanhang erinra omden breda politiska enigheten om väsentliga mål. Radio och TV skall stå i samhällets tjänst. Det innebäratt företagets publicistiska oberoendeställning skall garanteras. Nyckelordenvar och är kvalitet, integritet, mångfald och decentralisering. Decentraliseringen är för oss i ett mycket viktigtuttryck och en inriktning som vi starkt hävdar i olika sammanhang. Vi läggerstor vikt vid att vi skall ha en verksamhet på detta område som kan täcka helalandet. Det gäller möjligheterna att ta del av utbudet, men det gäller ocksåspeglingen av vardagslivet och låt oss säga kulturlivet ute i olika regioner,produktion av program osv. I fråga om det deformerade systemet för TV hävdar viockså denna vår uppfattning. Vi tycker att det hade varit rikfigast att läggahuvudcentralen för verksamheten utanför , utanför huvudstaden, så somman har det ordnat i . blev det inte så, och därför är den delentills vidare ganska ung histora. Vi vill starkt hävda att Sverigekanalen skall ges ökaderesurser för att intentionerna beträffande en decentralistisk inriktning skallkunna förverkligas. Många distrikt, inte minst de mindre, måste ha ökaderesurser för att utveckla och för att kunna avspegla vardagen och ge lokaltproduktionsmaterial. Det gäller t.ex. teater, dans och liknande. En decentraliserad TV ger lätt-och det är bra-impulser somär viktiga för vårt totala kulturutbud. Det finns många sådana viktiga saker idet avseendet inom olika delar av landet. Är man från är det inte svårtatt understryka betydelsen av detta. Centernhar kämpat för en ökad andel regional och lokal egenproduktion. I börjanhade vi som målsättning att denna skulle uppgå till , och sedan blev det ca40 %. riksdagsbeslut lades den inriktningen fast attegenproduktionen i distrikten under nuvarande avtalsperiod skulle uppgå tillminst . skulle kanalerna ges likartad resurstilldelning- det är viktigtatt komma ihåg. Min fråga är nu; Hur långt har vi nått när det gällerdenna inriktning, och hur skall vi se det ? Vi från vill inte stanna vid denna avvägning - vivill gå längre. Vi kräver också en utveckling som ger en ökad andel till justSverigekanalen. Erfarenheterna av den nya kanalstrukturen är ju också denatt Sverigekanalen hävdar sig väl. Självfallet finns det undantag också i denproduktionen, men erfarenheten gäller både kvalitet och publikmässighet. I daghar väl Sverigekanalen av resurserna men av tittarna. Förkanal är det precis tvärtom. Då är det ändå rimligt att säga, som vi gör imotion och reservation från , att inriktningen av resurserna också inågon mån bättre än skall återspegla efterfrågan på det utbud som de tvåkanalerna har. Jag ställer därför frågan till de övriga partierna: Kan niställa er bakom en sådan inriktning? När det gäller uppläggningen av TV-politiken totalt settvill jag liksom erinra om att vi från föreslår lokaletersänd TV, och vi tycker att detta är en nästan nödvändig utveckling i ettsamhälle, där vi kan gå över etermedia i stället för att göra som vi nu gör iså stor utsträckning då vi ju tillämpar en annan uppläggning av förmedlingen avlokal-TV. Jag skulle gärna vilja, även om den frågan inte direktdiskuterats , fråga statsrådet: Hur långt har de överläggningar kommit somhar sagts pågå i departementet i frågan om lokal etersänd TV? Låt mig också i detta sammanhang ta upp riksradionsresursfördelning över landet. Också i den frågan fanns ett mål om att lägga utca av resurserna. Hur är den fördelningen , statsrådet? Som jag sade inledningsvis är detta en stor nationellutmaning som vi står inför genom det ökade internationella utbudet avsatellitsändningar. Det behövs självfallet starkt ökade resurser, om vi skallklara den konkurrensen. föreslår därför att de resurser, utöverlicensavgifter, som kan tillföras via reklam, skall gå till radiofonden. väller reklam in över genom satellitverksamhetoch genom internationella sportevenemang, för att ta ett par exempel. Viförordar reklamsändningar i den enaTV-kanalen, och självfallet måste vi dåuppställa etiska regler om att reklaminslagen endast bör få sändas mellan andraprogram och inte bryta in i sändningarna på det sätt som sker i vissaländer. I anslutning till detta förslag bör regeringen återkommatill med förslag om nya intäkter till radiofonden genomreklam. Vid den prövningen är det rimligt att höjningen av mottagaravgiften böranstå, men bör ändå få medel ur radiofonden på sätt som regeringenföreslår, och underskotten i radiofonden kan alltså öka. Det är fel av statsrådet att säga både här ikammaren och i TV-diskussioner att är emot en höjning avmottagaravgifterna. är vi intealls. Vi vill skjuta upp beslutet till dess vi får ett beslut om att ta inpengar också genom reklamfinansiering. Vi tror helt enkelt inte att ens de 68kronor som föreslagits räcker för att ge deresurser som verkligen behövs för att stärka konkurrensen. Då har jag, herrtalman, velat göra klart att det helt enkelt är nödvändigt att vi ser till attkoncernen får nya och ökade resurser för att klara sig i den ökande konkurrenssom vi ändå har och måste räkna med ytterligare skärps. Eftersom kulturministern finns i kammaren skulle jagkanske fråga honom: Är påståenden avsedda att lägga utdimridåer för de många turer som statsrådet har gjort i reklam-TV-frågan? Jaghar den uppfattningen att det är ganska viktigt att man får besked om hursocialdemokraterna ser på den frågan - gärna , men i alla fall i ennära framtid. Jag måste liksom sätta många frågetecken för varstatsrådet och regeringen står i denna fråga.