prot · GB0967 · 1987-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1987/88:67 Förhandlingarna leddes av tredje vice talmannen. 1 §Justerades protokollet för den 3 innevarande månad. 2 §Svar på fråga 1987/88:302 om öde 1 Statsminister : .- Per Stenmarck har frågat mig vilkadiskussioner som förts om öde under ministerrådsordförandenRyzjkovs besök och vad dessa lett fram. I samband med ministerrådsordförande officiellabesök i tog jag vid ett personligt samtal med honom återigenupp frågan om . Därvid underströk jag den vikt regeringenfäster vid att klarhet äntligen skapas kring vad som egentligen hänt RaoulWallenberg. 2 PER STENMARCK (m): Jag ber att få tacka statsministern för svaret på min fråga. Det är min bestämda iippfattning att varje officiellkontakt med företrädare för måste användas för att bringaklarhet i frågan om -öde så länge som vi inte har fått någottillfredsställande svar. Det är därför positivt att statsministern återigentagit upp ärendet. Under den sovjetiske ministerrådsordföranden besök i för en månad sedan prisade denne i under slutskede. Ett sådant uttalaudeär, som jag ser det, ingenting annat än kvalificerat hyckleri när det kommerfrån en officiell företrädare för . Antingeri lever nämligen RaoulWallenberg , och då har han befunnit sig i sovjetisk fångeriskap i 43 årstid, eller också är död, och då har han avlidit i.någonGulagarkipelag i eller på något sibiriskt mentalsjukhus. Detta ärfakta som inte kan förneka, även om det är,någon företrädare somundertecknat en eventuell dödsdom. Den sovjetiska versionen, att avled iLjubjankafängel-set i , lämnades till första gången 1957.Det var med stor sannolikhet en lögn då och är det än . Lät migmed detta som bakgrund få fråga följande: Vad anser statsminis- Om de kommunala bostadstilläggen tern attvi ytterligare kan och skall göra i detta ärende? När begärde någon svenskregering senast att skulle utlämnas till ? Jag har inför redovisat att jagåterigen har tagit upp denna fråga med en officiell representant förSovjetunionens regering. Det är min och regeringens förhoppning att klarhetskall kunna skapas, och jag kan bara försäkra att vi gör allt och kommer attgöra allt som stär i vår förmåga för att få klarhet. 4 PER STENMARCK (m): Jag betvivlar inte alls att statsministernoch den riuvararide regeringen lägger ner arbete på detta. Men sanriingen tordevara att ingen svensk regering har begärt att skall utlämnas.Detta är i ett historiskt perspektiv synnerligen anmärkningsvärt. ärdet beklagligt, eftersom det skulle ha tvingat att söka bevisasin ståndpunkt i detta ärende. Detta är ytterligare ett exempel på attavgörande misstag gjordes i denna fråga på étt utomordentligt tidigt stadium. Lät mig fråga: Har statsministern bett andra länder omhjälp för att bringa klarhet i detta ärende? Jag tänker främst pä , där ettstort intresse finns förfrågan. är ju hedersmedborgare i ,och frågan har där i olika omgångar diskuterats. Erbjudanden om hjälp därifrånhar tidigare avvisats frän svensk sida. Överläggnirigenvar härmed avslutad. 3 §Svar på fråga 1987/88:329 om de kommunala bostadstilläggen har bett mig klargöra delsde regler som gäller för statsbidrag till de kommunala bostadstilläggen, delsjämlikheten i de KBT-regler som gäller för en ensamstående pensionär jämförtmed gifta eller sammanboende pensionärer. Anledningen till frågan är att det,enligt , förekommit oklarheter om dessa'regler i debatteri. De riya statsbidragsreglerna för KBT innebär attstatsbidrag lämnas för KBT som är avsett att täcka bostadskostnadenmellan . för ensamstående och . och , för giftapensionärer. De minimigränser som kommunen måste uppfylla är att KBT täckerminst av bostadskostriaderi inom dessa intervaller. Däremot ges ingetstatsbidrag för KBT som ersätter bostadskostnad utanför intervallet 80 till 1500 eller . Det står dock varje kommun fritt att ge KBT för hur högabostadskostnader som helst. Många kommuner i landet ger också KBT förbostadskostnader som ligger en bra bit över de minimigränser som följer avstatsbidragsförordningen. När dét gäller reglerna för ensamstående eller giftapensionärer är den enda skillnaden att statsbidrag lämnas för . imånaden för gifta pensionärer och . är någothögre för tvä gifta pensionärer tillsammans än för en ensamstående pensionär,grundar sig iute på eri ojämlik syri pä de olika kategorierna utan påuppfattningen att två personer kan ha behov av en större bostad än enensamstående. Jag delar den uppfattningen och anser därför att det finnsfog för att ge statsbidrag för ett högre belopp till två gifta pensionärertillsammans. Om de kommunala bostadstilläggen Anf.6 (): Jag vill tacka socialriiinistern för svaret.Socialministerns klargörande visar att det är fritt fram för kommunerna attbestämma den övre hyresgränsen efter förhållandena i den egria kommuueri,likaså att reglerna för såväl ogifta som gifta utgör en minimigräns. Dennagräns kan naturligtvis vara tillräcklig i vissa kommuner men inte i andra. Detmåste vara boendekostnaderna som skall få styra hyresgränserna. Två personerkan givetvis ha behov av en större bostad, men de har i gengäld mindrekostnader för gemensamma utgifter som TV, telefon och tidningar. Intentionerna om att statsbidragshöjningen skulle ledatill förbättringar för pensionärerna har inte alltid följts upp av kommunerna,och pensionärer na har därför känt sig besvikna. Det extra tillskott tillkommunkassan som statsbidragshöjningen utgör används inte alltid fullt ut tillpensionärerna. Som exempel kan nämnas min hemkommun som får ca 20 milj.kr. men som bara använder några få av dessa miljoner till att höja KBT. Det ärmöjligt att situationen är densamma även i andra kommuner. I har KBT intehöjts , då socialdemokraterna styrde i kommunen Då hörde kommunentill de mest generösa i landet. har hyrorna ökat , och denövre hyresgränsen skulle ligga , eller /månad, omden följt hyrorna. I centralt belägna nyproducerade hus är hyran för enmedelstor tvåa betydligt högre. I vissa fall får pensionärer med fullt KBTskjuta till en tusenlapp av sin lilla folkpension. Den borgerliga majoriteteri i har inga ambitioneratt höja den övre hyresgränsen för KBT, så att den motsvarar hyreshöjningarna.Kommunen kommer att tillhöra de snålare framöver. Jag förmodar att socialministern följer utvecklingen, såatt tänkta förbättringar inte förbyts till försämringar. Ja, vi har kuuriat notera att det finns endel kommuner som inte har använt sina inkomstförstärkningar till att förbättraför pensionärerna. Det finns kommuner som t. ex. tidigare kanske gav närdet gäller bostadstilläget, men som har anpassat sig till statsbidragsreglerna,dvs. Jag beklagar detta. Jag kan emellertid försäkra omatt vi från departementets sida noga följer denna utveckling. Överläggningen var härmed avslutad. 1987/88:6711 februari 1988 Om pensionstillskott tdl änkepension 4 § Svar på fråga 1987/88:332 om pensionstillskott tillänkepension har frågat mig om jag ärberedd att ändra på det förhållandet att pensionstillskott till änkepensionreduceras med hänsyn till änkepension som skulle ha utgetts, om mannen intehaft undantagande från ATP. Reglerna om pensionstillskott till änkor ändrades den 1juli 1987. Ändringen innebar att vid beräkningen av pensionstillskott tillålders- eller förtidspension till en änka skall hänsyn inte tas till om denavlidne maken haft undantagande från ATP.' Motivet till detta var att kvinnanbör ha en garanti för att heriries egeripensionsförmåner inte reduceras vidmakens bortgång. Änkepensionen är däremot en förmån som är relaterad till denavlidne maken, och om han haft undantagande från ATP bör samma regler gälla föränkepensionen som för männens egenpension, eftersom änkepensionen är avsedd attge kompensation för mannens tidigare inkomst eller pension. Mitt svar på fråga är att det framgårklart av regeringens proposition till (prop. 1986/87:133) att deändrade reglerna föreslogs gälla vid bestämmande av ålders- och förtidspensiontill en änka och inte när det gällde änkepensionen. Detta blev också riksdagensbeslut. Jag är inte beredd att föreslå någon ändring av reglernaom perisionstillskott till änkor. Jag vill emellertid även påminna om attpensionsberedningen har fått i uppdrag att undersöka undantagandepensionärernasekonomiska situation. I denna undersökning kommer också de här berörda änkornaatt ingå. Anf.9 (): Jag ber att få tacka för svaret på frågan. Det var klara,raka besked. Det finns i ingen tanke på att ändra på deförhållanden som råder när det gäller pensionstillskott till änkepensionen. Jag skall be att få citera från socialförsäkringsutskottetsbetänkande /86:15. Där står: "Utskottet tillstyrker mot denna bakgrundatt såsom föreslagits i motion Sf300 uppgifter sammanställs om hur många änkorsom mister sitt pensionstillskott på grund av makens undantagande från ATP ochatt regeringen återkommer till med förslag i frågan." Demotioner där det krävs att också änkepensionen skall ha ett pensionstillskotttillstyrktes således. Genom beslut fick regeringen sedan i uppdragatt göra något åt denna skamfläck. Det är alldeles riktigt att vi i har fattat ettbeslut om att dessa änkor skall tillerkännas ett pensionstillskott. De har intefått det tidigare när det gäller ålders- och förtidspensionen. Tanken iutskottsbehandlingen och i beslut var dock att även de som haränkepension utan pensionstillskott skall tillerkärinas detta. Vi tycker att det är ett mycket märkligt förfaringssättoch att det är diskriminerande mot de kvinnor som ofta utan egen kännedom omförhållandena inte har haft någon vetskap om vad som skulle hända om de blevänkor i de fall maken hade begärt undantagande från ATP: Detta gäller en mycket Dessa kvinnor gladde sig ät att de skulle få ett värde, varvidderas änkepensiori, som ofta är låg, skulle kompletteras med ettpensionstillskott. Deras besvikelse är nu oerhört stor. Regeringen har inte fullföljt det uppdrag som riksdagenhar givit den, eftersom regeringen inte tänker komma med förslag orii ettpensionstillskott till änkepensionen. Jag kan inte begära att i någonkommentar till detta skall lova att arbeta för saken, utau jag förstår att denhär gruppen änkor inte har någon chans. De har inget att räkna med fränregeringens sida. Om tilläggsdirektiv till utredningen om det ofödda barnet I mitt svar har jag klart redovisat vad somstår i proposition 1986/87:133. Det som regeringen där föreslår har godtagitsav . Jag har också hänvisat till det arbete som pågår inompensionsberedningen. 11 (): Herr talihan!.Undantagandepensionärernas situation ochförhållande till pensionstillskotten utgör ingen viktig del i det arbete sompensionsberedningen bedriver. Jag har en känsla av att man med avsikt placerarderi här typeri av frågor mycket lårigt ned på den lista av ärenden sorii skallavgöras. Som jag har uppfattat beslut och uppdraget frånsocialförSåk-ringsutskottet ingick också att man skulle se över den renaänkepensionen och dess förhållände till pensionstillskottet. Detta ariser jagatt mari inte har gjort. Överläggningen var härmed avslutad. 5 § Svar på fråga 1987/88:339 om tilläggsdirektiv tillutredningen om det ofödda barnet har frågat mig närregeringen avser att ge utredningen om det ofödda barnet de av . Utredningen om det ofödda barnet har avgett en raddelbetänkanden. Det senaste överlämnades och behandlar frågan ommissbruk under graviditet. Utredningen fick tilläggsdirektiv angåendefosterdiagnostiken. Detta arbete påbörjades för . Regeringen kommer att överlämna socialutskottetsbetänkanden (1986/87:5) om familjeplanering och abort och (1987/88:2) om vissaabortfrågor till utredningen om det ofödda barnet för beaktande av vad som därsägs om tidsgränseri för abort m. m., så att äveri dessa frågor kari tas upp iarislutriing till utredningens nu påbörjade arbete. 13INGRID (): Jag ber att fä tacka för svaret. sedari påpekade socialutskottet att övretidsgränsen för abort och nedre gränseri för riär kan överleva kommit sånära varandra att inseminationsutredningen borde se över abortlagen. skrev utskottet attinseminationsutredningen, som heter utredningen om det ofödda barnet,måste få tilläggsdirektiv, eftersom den enligt de ursprungliga direktiven inteskulle syssla med abortlagen. Utskottet skrev att utredningen också borde fådirektiv att vid behov ompröva abortlagen beträffande skydd för ofödda ochfosterdiagnostik. var enig om behovet av tilläggsdirektiv. Beslutetskulle ges regeringen till känna. Jag är övertygad om att inte utan ocksåfolk i allmänhet upplever det som djupt oetiskt att vi närmar oss den gräns därfoster kan överleva vid sena aborter. Det finns också en berättigad oro övervad fosterdiagnostiken kan leda till. Inte bara handikappade utan också mångaandra känner stor oro inför hur synen på människovärdet kan förändras, om bara""felfria", kvalitetskontrollerade barn får rätt att födas. behandlade utskottet frågan igen. Det komfram att regeringen nonchalerat beslut och inte utfärdat någratilläggsdirektiv, trots att det hade gått . En enig riksdagställde sig bakom ett skarpt uttalande. Så här stod det bl. a. i betänkandet:""Utskottet har självklart utgått ifrån att regeringen skulle vidtade åtgärder angivit." Det angavs att det i första hand ärnödvändigt att få klarare regler när det rör mycket sena aborter. "Arbetethärmed bör inledas utan vidare dröjsmål", står det. Det betonades igen attfrågor som berör abortlagen, måste belysas också med hänsyn tillfosterdiagnostikens snabba utveckling. Ytterligare några månader har gått. Jag är benägen att instämma med ordföranden i utredningen om det oföddabarnet, . Enligt anser han att senfärdigheten inteberor på byråkrati utan snarare på att regeringen inte vill ta upp abortlagentill prövning. Jag hoppas att det inte förhåller sig på det sättet. Överläggningen var härmed avslutad. 6 § Svar på fråga 1987/88:334 om kustbevakningensorganisation 14 TREDJE VICE TALMANNEN: Jag medger att i frånvaro får ta emot svaret. Marianrie har frågat mig om jag vidomorganisationen av kommer att acceptera en utveckling somleder till att blir alltmer militariserad och attsambandscentralen i kommer att tyna bort. Hon har vidare frågat omjag i sä fall anser att utvecklingen är i linje med beslutet omkustbevakningens omorganisation och med de decentraliseringstankar som regeringen vidupprepade tillfällen givit uttryck för. Frågan är ställd mot bakgrund av att kustbevaknirigenskall brytas ut ur för att bli en myndighet inomförsvarsdepartementets område. Jag har svårt att förstå vad menar meduttrycket militarisering. Ett av syftena med omorganisationen avkustbevakningen var att en ökad samordning mellan marinen och kustbevakningenskulle leda till rationaliserings- och effektivitetsvinster. För attsäkerställa att civila status inte skulle ifrågasättasbeslutades att myndigheten skall ha en självständig organisation utanförförsvarsmakten och lyda direkt under regeringen. arbetar en organisationskommitté,kustbevakningskommittén. fram förslag till den nya myndighetens organisation,ledning, lokalisering och arbetsformer. Kommittén avser att lämna förslag tillregeringen om organisation och lokalisering för centrala ochregionala ledning. Enligt vad jag erfarit avser kommittén att senare göra enöversyn av sambandssystemen i . Jag kommer att ta ställning till kommittéförslagen i dentakt som de kommer, bl. a. kommer regeringen att lämna enproposition till om lokaliseringsfrågorna. 16ANNA (): Jag ber att å och minaegna vägnar få tacka försvarsministern för svaret. När fattade beslutet att lägga kustbevakningenunder försvarsdepartementet underströks att även ifortsättningen skulle vara en civU myndighet. Hur kan dåkustbevakningskommittén föreslå att de regionala delarna av KBV skall samordnasmed marinen? Enligt min mening strider ett sådant förslag direkt mot riksdagensbeslut. Riksdagsbeslutet att säkerställa KBV;s "civilastatus'', säger försvarsministern också. Uttrycket "militarisering"faller sig naturligt, eftersom förordar just samlokalisering mellanmilitär- och kustbe-vakningsorganisationen på alla punkter i Sverige.Försvarsministern säger inte ett ord om de regionala aspekterna på kommitténsförslag. I västra regionen har kommittén föreslagit erisamlokalisering med marinkommandot på i . Detta ärhelgalet av flera skäl. skall alltså vara en civil myndighet.Kustbevakningen skall vara kvar i . har politikerna frånvästkusten kämpat för det. Att flytta arbetstillfällen frän tillstorstaden går helt på tvärs inte bara mot regionalpolitiskaåsikter utan också mot regeringens allt oftare uttalade vilja atthålla hela landet levande. Det är ekonomiskt fel att bygga helt nya lokaler på dyrtomtmark i en växande storstad, när man kan modernisera eller eventuellt byggaut redan befintliga lokaler i en liten ort. Om narkotikaprov vid trafikolyckor Det är verksamhetsmässigt fel att koncentrera posteringarvid våra kuster. har kuster och behöver i stället sprida ut deposteringar vi anser oss ha råd med. Då får vi en bättre täckning när detgäller övervakningen. Detta svar är försvarsministerns hälsning tillkustbevakningspersonalen runt våra kuster . Kommitténs förslagöverensstämmer inte, som vi ser det, med beslut. Jag vill nu säga omjag inte får någon replik från försvarsministern, att jag hoppas att regeringennoga följer intentionerna och orden i riksdagsbeslutet när det gäller att taställning till kommitténs förslag. När i sin fråga talar ommilitarisering, uppfattar jag detta som en misstro mot personalen ikustbevakningen. Jag har för min del fullt förtroende för att de anställda ikustbevakningen skall kunna hävda sig mot militära myndigheter. Då det gäller vill jag säga attkustbevakningskommittén, såvitt jag vet, inte lämnar något konkret förslag omenskilda sambandscentraler. Kommitténs förslag omfattar den centrala ochregionala nivån. Eventuella förslag avseende den lokala nivån kommer att lämnassenare . 18 (): , säger försvarsministern,borde ha möjlighet att hålla på sin civila status även om den lokaliseras ihopmed marinen i alla avseenden. Det är egen uppfattning att denkan utföra det bästa arbetet om får vara kvar på de platser därden nu verkar. Det är också dess egen uppfattning att om man skulle flytta denregionala centralen till i stället för att flytta alltihop tillKärringberget i , så skulle man vinna både verksamhetsmässigt, ekonomjsktoch personellt. Överläggningen var härmed avslutad. 7§ Svar på fråga 1987/88:330 om narkotikaprov vid trafikolyckor har frågat mig om jag är bereddatt medverka till att det vid trafikolyckor tas narkotikaprov lika rutinmässigtsom alkoholprov. Den som under bilkörning varit så påverkad av narkotikaatt det kan antas att han inte har kunnat föra fordonet på ett betryggande sättgör sig enligt trafikbrottslagen skyldig till rattfylleri. Bevisning om sådants. k. drograttfylleri sker huvudsakligen på samma sätt som vid rattfylleri pågrund av alkoholpåverkan, nämligen genom deri misstäriktes egna uppgifter,vittnesutsagor, klinisk läkarundersökning eller blod- och urinprovsanalyser.Möjligheterna enligt lag för polisen att ta blodprov på grund av misstanke omrattfylleri exempelvis vid en trafikolycka är i princip desamma vare sigmisstanken avser narkotika- eller alkoholpåverkan. Men man kan alltså dömas fördrograttfylleri även om det inte har gjorts någon blodanalys, underförutsättriirig att det geriom anriari bevisriirig är utrettatt man har varitså påverkad av t. ex. narkotika att man inte kuunat föra fordonet pä ettbetryggande sätt. Kliniska läkarundersökningar förekom tidigare regelmässigtvid misstanke om trafiknykterhetsbrott. De görs numera i princip bara vidmisstanke om drograttfylleri. Detta hänger samman med att möjligheterna attstyrka rattfylleri skiljer sig åt vid alkoholpåverkan och vid påverkan av annatberusningsmedel, t. ex. narkotika. Når det gäller alkohol är det som bekantmöjligt att med stor exakthet mäta koncentrationen i kroppen, och vi har ocksågoda kuriskaper om hur alkoholförtäring påverkar körförmågan. Tyvärr är situationen betydligt sämre når det gäller andraberusningsmedel än alkohol. Kunskaperna är ofullständiga när det gäller hursådana -ensamma eller i kombination - påverkar körförmågan. Detta gäller bl. a.läkemedel som ju i mänga fall år.klassificerade som narkotika. Det finns inteheller tillräckligt utvecklade analysmetoder för att praktiskt kunna bestämmakoncentrationen i kroppen av mer än ett fåtal ämnen. Det pågår dock forskningpå det här området både i och utomlands. Min förhoppning är att forskningen skall kunna leda tillatt vi beträffande påverkan av narkotika kan använda oss av ett test- ochanalysförfarande som är lika enkelt och säkert som vid alkoholpäverkan. Det ärönskvärt att det blir möjligt att införa ett system med gränsvärden även förandra ämnen än alkohol som påverkar körförmågan negativt. Jag följeruppmärksamt utvecklingen på det här området. Om narkotikaprov vid trafikolyckor 20HUGO HEGELAND (m): Jag tackar statsrådet för det mycketutförliga svaret, som i flera avseenden också är mycket tillfredsställande. Därär ändå ett par påpekanden och en fråga jag skulle vilja framställa i.anslutning till detta. Det sägs mycket riktigt ätt möjligheterna enligt lag förpolisen att ta blodprov på grund av misstanke om rattfylleri exempelvis vid entrafikolycka är i princip desamma vare sig misstanken avser narkotika- elleralkoholpåverkan. Jag undrar: Finns det någon statistik, t. ex.närdetärfrägaomsmitning, då man ju kan misstänka alkohol- eller drogpåverkan?Tas det då drogprov automatiskt, eller, som jag formulerade min ursprungligafråga, lika rutinmässigt? finns det faktiskt ganska enkla metoder. Via urinprovkan man.redan på två minuter få fram indikation på drogpåverkan. Det s.k. EMITSingelTest gör det möjligt att konstatera om någon har använt en drogtyp cannabis, opiater, amfetamin och ytterligare några. Det vore väl värdefulltatt utnyttja detta, om det inte skulle komma fram genom annan bevisning attpersonen har varit drogpåverkad? Som det mycket riktigt påpekas i svaret ärkunskaperna visserligen ofullständiga, men just har manfaktiskt kommit rätt långt fram. Man använder denna metod påkriminalvårdsanstalter, på mer än 20 behandlingshem för missbrukare och pämånga kommuners narkomanvårdsenheter, har jag fått uppgift om. Det är alltsåett väl beprövat test. De erida svårigheterna kan gälla just i hur storutsträckning vederbörande är påverkad, men då finns det kanske vittnen att litatill. Om miljöproblemen vid sophantering 21Justitieminister : Herr talman! Får jäg kort säga att såvittjag vet finns det ingen statistik om de frågor som tar upp. 22 (): Jag tackar statsrådet för den upplysningen. Jag hoppas på sätter någon på att plocka fram denna statistik.Uppgifterna finns naturligtvis, och jag får väl skylla mig själv att jag inteställde den frågan. Men man får ju bara ställa en fråga åt gången; sedan kanett statsråd vara älskvärd nog att svara på en kompletterande fråga. Till slut vill jag betona att det gläder mig attstatsrådet säger att hon uppmärksamt följer utvecklingen på det här området.Det kan knappast leda till annat än att vi i fortsättningen kan räkna med i större utsträcknirig äveri i praktiken kommer att utnyttja drogtest isamband med trafikolyckor-framför allt vid smitning. I sådana fall är det jurätt naturligt att ta både alkoholprov och drogprov. Överläggningen var härmed avslutad. 8 §Svar på fråga 1987/88:338 om miljöproblemen vid sophantering 23 Miljö- och energiminister : har frågat mig vilka åtgärderregeringen är beredd att vidta för att komma till rätta med de allvarligamiljöproblemen vid sophantering. Regeringen har i en särskild skrivelsetill angivit de kraftigt skärpta miljökrav som måste ställas påbegränsriingar av utsläppen från sopförbränningsanläggningar av bl. a. dioxineroch kvicksilver. Kraven skall gälla från början för nya anläggningar.Befintliga anläggningar bör åtgärdas så att de uppfyller kraven senast före1991 års utgång. tar i sin fråga särskilt upp sopförbränningsanläggningeni Kisa. Utsläppsvillkoren för Kisa-anläggningen är underprövning hos .