prot · GB0918 · 1987-12-31 00:00:00 — Jag får väl göra tolkningar och sedan får väl utbildningsministern talaom för mig om jag tolkat honom rätt eller om jag tolkat honom fel och kanskegöra en del tillägg. Självafrågan om antagning av studerande fill högskolan har ju stötts och blötts, ochden är av allra största vikt. Vi vet alla att det nuvarande systemet inte ärtillfredsställande. Det förekommer taktikval på gymnasiet, som på ett olyckligtsätt gör att vi får studerande med otillräckliga kunskaper. Dehär bristerna i systemet skulle jag vilja tro att man har varit relativt enigom. Det är väl också det som får förklara att man tillsatte den s.k.tillträdesutredningen. Det var ett fall framåt. Denna utredning var klar redanpå , och i utbildningspolitiska kretsar diskuterade man: När får vidå en proposition? Man hoppades att den skulle kunna komma . Men vifick då höra att den hade sammankopplats med ÖGY, så av den förhoppningen blevintet. Inte heller kom någonting och inte heller . Nuför , när tog sin början, aviserades enproposition till november. Den skulle alltså komma nu i . Vi harinte hört motsatsen, men av allt att döma - om jag nu skall tolka Omförslagtill om ändrade regler för antagning av studerande till högskolan Orn förslag till om ändrade regler förantagning av studerande till högskolan utbildningsministernrätt - kommer det i varje fall ingen proposition . Då finns detanledning att ställa frågan: När kommer då propositionen? Jag tror att de andrafrågor som jag har ställt här om utbildningsministerns intresse för att överhuvud taget göra någonting åt saken inte får leda till den tolkningen attutbildningsministern menar att någonfing måste göras, så att det kommer att skenågonting. Men min fråga är alltså: Får vi då en proposition idetta ämne? Dessutom uppstår det naturligtvis ytterligare en fråga. Omman nu gör den här sammankopplingen med ÖGY, blir ju konsekvenserna förfärande.Innebär detta att vi då skall vänta ända , innan vi fårförändrade regler som träder i kraft för antagningen till högskolorna? Man kan naturligtvis också ställa frågan här: Varför skerinte etapplösningar? Jag medger att den här ÖGY-problematiken kan finnas.Men skall detta vara avgörande för att man inte genomför de nödvändigareformerna på det här området? Den här frågan har dragits i långbänk, men det verkarockså-om man skall försöka få fram orsakerna till detta - som omutbildningsministern skulle ha vänt på långbänken och går balansgång på ribbanpå långbänkens undersida. Hur skall man annars kunna hitta några vettigaförklaringar till de ständiga uppskoven? Är det oenighet mellan ochutbildningsdepartementet när det gäller ÖGY som är avgörande för förändraderegler i fråga om antagning till högskolan? Det förefaller inte rimligt. Ellerhar det uppstått nya problem, exempelvis när det gäller arbetslivserfarenheten?Inför den socialdemokratiska partikongressen hade ju parfistyrelsen gjort uppförslag till riktlinjer, som man kallar "Lära för kunskap ochdelaktighet", vilket låter mycket vackert. Där finns en passus: Högskolansregler för behörighet och urval har också betydelse för de vuxnas reellamöjligheter att vidareutbilda sig på den nivån. Så långt kan man fullständigt hålla med. Men sedan stårdet vidare: De formella behörighetskraven får inte överdrivas, ocharbetslivserfarenhet skall vara meriterande vid urval av sökande till de mesteftertraktade utbildningarna. Vad innebär detta? Innebär det att vid läkarutbildning,veterinärutbildning, utbildning till datatekniker och allt vad det kan varafråga om skall vilken arbetslivserfarenhet som helst helt plötsligt vägas inoch få betydelse? Det var ju detta som det var angeläget att komma bort ifrån.Är det sådana här överväganden som har gjort att vi fått dessa förseningar? Våra ungdomar får inte bli några spelbrickor i politiken.Vi har inte råd att låta ytterligare en generation vara beroende av de rättvansinniga antagningsbestämmelser som vi har. Sammanfattningsvis ställer jag alltså på nytt frågan tillutbildningsministern: När får vi en proposition om nya regler för antagningtill högskolan? Om utbildningsministern dessutom vill säga någonting om varisvårigheterna ligger för departementet i den beredning som pågår, tror jagatt det skulle vara rätt bra för kammaren. har en betydande tolkningsförmåga, och jag vill bara bekräftaatt jag anser att eftersom gymnasiet kommer att genomgå en omfattandereorganisation är det inte rimligt att lägga fram förslag till nyaregler för tillträde till vidare studier. Även om således propositionen omtillträde till högskolan ligger i kön efter propositionen om gymnasieskolansreformering behöver ju inte de regler som man kan komma att införa vänta på sintillämpning ända till dess att gymnasieskolans omorganisation är färdig.Däremot är det väl angeläget att det, också efter det beslut fattarom tillträde till högre studier, bör få gå innan det träder i kraft,så att de studerande i sina val av gymnasieutbildning kan ta hänsyn till vad denya tillträdesreglerna kan komma att innefatta. Sedantycks det förhålla sig så att jag inte är en lika stor anhängare avdetaljreglering som . Jag menar att vi visserligen måste hagarantier för att de högskolestuderande har förkunskaper som är nödvändiga förvidare studier - att en blivande läkare måste ha kunskaper i matematik,biologi, kemi, fysik och främmande språk -, men är jag inställd påatt låta den enskilde själv få ett stort ansvar för beslut om högskolestudieroch val av studieinriktning. Detär självfallet angeläget att undvika att någon ger sig in på en studieväg somvederbörande har små utsikter att lyckas på, men det är önskvärt attmyndigheternas roll i alla fall i största möjliga utsträckning blir rådgivandeoch vägledande och att på motsvarande sätt så mycket som möjligt när det gälleryrkes- och studieval överlåts till den enskilda människans ansvar som när detgäller andra viktiga förhållanden i hennes liv. Anf.57 (); Jag delar helt utbildningsministerns uppfattning, att det är denenskilda människan som själv skall kunna avgöra sitt val av studieinriktning igörligaste mån, under förutsättning att vissa allmänna krav är uppfyllda, delsi fråga om den allmänna behörigheten, dels att förkunskaper är redovisade. Låtmig återvända till själva gången för avlämnandet av propositionen.Utbildningsministern säger nu att propositionen om förändring av antagningsbestämmelsernastår i kö efter gymnasiepropositionen. Det innebär alltså att vi kanske inteens kan räkna med att få något sådant förslag. Skall det skjutas änmer ? Han säger också att bör få gå, så att man kananpassa sig efter de nya bestämmelserna. Kommer vi då inte ändå fram motårtalet 1994? Är det inte orimligt att det då skall ha tagit nästan tio årefter det att utredningen levererade ett förslag, som vi visserligen inte allssympatiserar med till alla delar men som ändå sågs som ett fall framåt,eftersom ingenting gärna kunde bli särskilt mycket sämre än vad det är förnärvarande? Omförslagtill om ändrade regler för antagning av studerande till högskolan Överläggningenvar härmed avslutad. Om svenskundervisningen för invandrare 15 §Svar på interpellation 1987/88:44 om svenskundervisningen för invandrare har frågat mig dels om jaganser att det går att ge de nu väntande flyktingarna undervisning inom den nufastslagna budgetramen, dels vad jag avser att göra för att råda bot på demissförhållanden som hon redovisat i sin interpellation. Hon har slutligenfrågat mig vad jag avser att göra beträffande fördelningen av timmarna ipåbyggnadsundervisningen i svenska mellan AMU och studieförbunden. Enligt vad jag har erfarit pågår inom () arbetet med att fördela ytterligare timmar till kommunerna för dengrundläggande svenskundervisningen för invandrare (grund-SFI) utöver vadkommunerna redan fått. Fördelningen sker ur den ram SÖ disponerar för kommunermed särskilda behov av timmar. Fördelningen skall ske i samråd med statensinvandrarverk. Eftersom fördelningen ännu inte är avslutad, är det för tidigtatt nu uttala sig om huruvida resurserna är tillräckliga för att täcka behovet.Jag utgår dock ifrån att SÖ, på samma sätt som föregående budgetår, hosregeringen aktualiserar frågan om ytterligare resurser om SÖ bedömer detta varanödvändigt. Regeringen kommer i sådant fall att i vanlig ordning prövaframställningen och besluta om ytterHgare resurser om det visar sig behövas.Ett sådant beslut kommer i så fall att underställas godkännande itilläggsbudget i samma ordning som gjordes under föregående budgetår. Frågan om nytt statsbidragssystem till kommunerna förgrund-SFI bereds inom i anslutning till budgetarbetet införnästa budgetår. Detsamma gäller även fördelningen av resurserna menan AMU ochstudieförbunden för påbyggnadsundervisning i svenska för invandrare. 59 (): Först ett tack för svaret, som är något merhoppfullt än vid tidigare debatter vi har haft om svenskundervisningen förinvandrare. Svaretbehandlar fyra olika områden, som jag tänkte kommentera något. För det första gäller det fördelningen av den särskildapotten på . Det här är ju inga extrainsatser eller extratimmar på något sätt, utan det är av den redan tnidelade ramen somfördelas senare än de andra timmarna. För det andra säger utbildningsministern i svaret att detär för tidigt att uttala sig om huruvida resurserna är tillräckliga för atttäcka behovet. Men det förhåller sig tvärtom. Vi vet ju redan nu att detilldelade timmarna är på tok för få. Det beror på att timtilldelningen byggerpå föråldrade och felaktiga uppgifter. Uppgifterna är föråldrade så till vidaatt de gäller antalet kyrkobokförda föregående år. Att uppgifterna är felaktigaberor på att de s. k. vantarna nu har rätt till SFI. Härtill kommer att även gamlainvandrare har rätt till SFI under . Jag skange ett exempel för att illustrera detta. 16 000flyktingar, vilka har rätt till SFI-undervisning. Timtilldelningen baserades emellertid på siffran 12 000 - en siffra som gällde antalet kyrkobokförda flyktingar 1985. Varje gång som det har varit fråga om tilldelningav fler timmar har diskussionen föregåtts av larmrapporter i pressen, av propåerfrån och andra oppositionspartier samt av interpellationsdebatter iriksdagen. räknar man med att ca 20 000 flyktingar - dvs. drygt 3 000 flerän - har rätt till SFI-undervisning. I svaret använder sig ministern av formuleringar som"om SÖ bedömer detta vara nödvändigt" och "om det visar sigbehövas". Sådana formuleringar utgör naturligtvis grunden till att dentvekan underblåses som redan finns ute i kommunerna. I kommunerna undrar man juom man skall få ersättning för den SFI-undervisning som kommunerna enligt lagenfaktiskt är skyldiga att ge. Just nu finns det nästan 8 000 flyktingar i olika lägerrunt om i . De främsta anledningarna till kommunernas tvekan när detgäller att ta emot fler flyktingar är - enligt samstämmiga uppgifter fråninvandrarverket och - dels bostadsbristen, dels detförhållandet att SFI-timmarna inte räcker till. Ett klart uttalande från regeringen om att ersättning förlagstadgad undervisning självfallet skall utgå skulle alltså elimineraåtminstone den ena orsaken till kommunernas tveksamhet. Beskedet att frågan om ett nytt statsbidragssystem förkommunerna beträffande grund-SFI bereds inom regeringen i anslutning tillbudgetarbetet är någonting nytt. Det visar - förhoppningsvis - att regeringeninser att det nuvarande systemet inte fungerar. Men det visar också att manuppenbarligen har tänkt om. gav juregeringens företrädare vid en hearing i utskottet inte uttryck för sammapositiva inställning. Betyder detta i klartext, , att vi fårett förslag till nytt statsbidragssystem i samband med budgetpropositionen? Sedan till frågan om fördelningen av resurser mellan AMUoch studieförbunden när det gäller påbyggnads-SFI. Även den saken tänkerregeringen tydligen göra någonting åt. Det är utmärkt. Men vad tänkerregeringen göra åt innevarande års snedfördelning? Enligt samstämmiga uppgifterfrån studieförbunden visar utbildningsbakgrunden hos de flyktingar som harkommit att fördelningen - av timmarna avsätts för AMU och förstudieförbunden - borde vara den motsatta. Vad tänkerutbildningsministern göra åt det? kan jag konstatera att det inte sägs ett endaord i svaret om den modell för fördelning av påbyggnadstimmarna mellanstudieförbunden som råder och som är fullständigt verklighetsfrämmande. Närstudieförbunden tilldelas timmar utgår man från ett genomsnitt för de senastetre årens SFI-undervisning. kom det ungefär hälften så mångaflyktingar och de bosatte sig huvudsakligen i de största städerna och itätorterna. När det gäller storstäderna och landsbygden är det inte sammastudieförbund som är tongivande. I och med det nya systemet med flyktingar i sågott som alla kommuner innebär det att ett flertal studieförbund tilldelas såliten kvot att timantalet inte räcker till för att täcka behovet i allakommuner där studieförbunden är verksamma. Ett antalfrågor kvarstår således; Kan utbildningsministern ge kommunerna ett klart beskedatt de får ersättning för sin undervisning? Om svenskundervisningen för invandrare Om svenskundervisningen för in vandrare Vad tänker utbildningsministern göra åt fördelningenmellan AMU och studieförbunden innevarande år? Vad tänker regeringen göra åt fördelningsmodellen i frågaom påbyggnadstimmarna till studieförbunden? 60 (): När fattade beslut om ett nyttstatsbidragssystem för SFI-undervisningen fördes naturligtvis långa debatterunder förberedelsetiden, men också här i kammaren fördes en ganska ingåendedebatt om systemets förtjänster och de nackdelar som redan då kunde ses. Partiernavar i alla fall överens om en sak, nämligen att det beslut som dåfattade gav invandrarna en laglig rätt att få svenskundervisning. Samtidigtålades kommunerna en skyldighet att ge denna undervisning, och staten åtog sigatt garantera resurser för undervisningen. Kring detta förhållande cirkuleradeganska mycket av debatten, och vi kunde slutligen enas om och slå fast att detskulle vara på detta sätt. Så är det inte . När jag läser svaret tycker jag mig finna attutbildningsministern försöker ge intryck av att förhållandena skulle varaannorlunda än de verkligen är. Påståendet att håller på attfördela de ytterligare timmar som står till förfogande för svenskundervisningär, som redan har påpekat, inte alldeles korrekt. Kommunerna tilldelas en studietimkvot i förhållande tilldet antal flyktingar/invandrare de tog emot föregående år. Av den kvoten får debara i statsbidrag. håller staten inne hos för attsedan fördela pengarna där behoven är särskilt stora. I svaret sägs att regeringen skulle kunna aktualiserafrågan om ytterligare resurser om bedömer attdetta är nödvändigt. Jag måste säga, herr utbildningsminister, att det ärfullständigt onödigt, därför att har redan gjort detta. , föresommaruppehållet, fattade en enig riksdag ett beslut som innebar att detåligger regeringen att se till att kommunerna får de pengar de skall ha fördenna undervisning. Om pengarna inte räcker får regeringen vara så snäll attkomma tillbaka och anvisa pengar på tilläggsbudget. Det är nästan litet förmätet att säga, att om det skullevara på detta sätt skall underställas ett förslag i samma ordning somföregående budgetår. I samband med debatt förelåg en rapportfrån revisorer där det underströks hur bristfälligt dettastatsbidragssystem fungerade samt att revisorerna hade fått klara besked fråninvandrarverket om att en av de stora svårigheterna med att placera utflyktingar var att kommunerna gjorde invändningar därför att de inte hade fåttersättning för de åtaganden de redan hade gjort. Det var skälet till attriksdagen sade att det inte får vara på detta sätt och att regeringen därförmåste se till att anvisa pengar. Utbildningsministern säger sedan i svaret att regeringenkan göra som och komma tillbaka i tilläggsbudgeten. Jag vill erinraom hur förhållandena var vid den aktuella tidpunkten. väckte ettförslag i utbildningsutskottet om att ett initiativ skulle tas för att få framde Detta utskottsinitiativ bordlades gång på gång under ett antalveckor, och meddelades att regeringen i tilläggsbudget skulle anvisade pengar som behövdes. Om det skall vara en sådan tingens ordning är det ganskaonödigt att man ständigt förorsakar denna tidsutdräkt. I stänet skulle manredan nu under hösten kunna anslå ytterligare pengar tni verksamheten. Jag vin vidare i likhet med understrykaatt bekymren ju inte bara gäller grund-SFI utan också i högsta grad den s. k.påbyggnadsundervisningen. Utöver de bekymmer som finns med fördelningen mellanarbetsmarknadsutbildningen och studieförbunden har vi också, som även YlvaAnnerstedt så riktigt påpekade, en alldeles orimlig princip för fördelningenmellan studieförbunden. Vi har också åtskilliga gånger tagit upp detta, och viverkar inte få någon som helst förståelse för att detta är ett stort bekymmer. Det finns ett antal studieförbund som inte har fått någonfilldelning att tala om, ett mycket begränsat antal timmar, men som upptäckeratt det inom deras verksamhetsområden finns mängder av flyktingar som behöverpåbyggnadsutbildning. När de åtar sig att ge sådan utbildning får de successivtförsöka finansiera denna med andra pengar. Det kan rimligen inte vara en sådanordning som skall gälla. Låt mig fill sist, herr talman, säga att jag är glad överatt bekymrar sig över dessa problem. Men man får inte samfidigtplocka av samma studieförbund ett antal tiotal miljoner, så att derasmöjligheter att finansiera sådan här verksamhet blir ännu sämre. Om svenskundervisningen för invandrare 61GUNNEL (): Jag måste tyvärr erinra om den förvirring ochmisstämning som hanteringen av anslagen fill grund-SFI förorsakade förra året.Eftersom statsrådet också litar till att SÖ skall begära tilläggsanslag,vill jag påminna om att invandrarverket bedömde att det saknades 200000 fimmar. SÖ;s bedömning stannade vid 160 000-200 000 fimmar, men ändåbegärde SÖ extra, av vilka man fick 60 000 genomtilläggsanslag. Det är bra att fördelningen av reservkvoten sker i samrådmellan invandrarverket och SÖ, men om ramen är helt ofillräcklig uppkommerändå svårigheter. Möjligheterna att ordna SFI är av absolut grundläggandebetydelse när det gäller att placera ut flyktingar i kommunerna, vilket ocksåföregående talare redan har pekat på. SFI har också grundläggande betydelse förde enskilda invandrarnas välbefinnande och anpassning. redovisar i sin interpellafion enforskarrapport som visar på en brist . Man måste då ocksåta i beaktande de ytterligare ca av grund-SFI vilka fullgjorts ivanliga studiecirklar hos studieförbunden och av vilka invandrarverket harbetalat större delen, dvs. mellanskillnaden mellan statsbidrag och de verkligakostnaderna. Det kan röra sig om ca 16 milj. kr. Också kommunerna själva har säkerligen fått stå för en delkostnader. Och om , som pekade på, kommunerna har gjort ettåtagande gentemot staten och förespeglats en ersättning, skall de naturligtvisockså få en sådan. Om svenskundervisningen för invandrare Till detta kommer att kommunerna i sitt trångmål skjuterproblemen framför sig. De skjuter upp kursstarter från det ena budgetåret tilldet andra, dvs. /87 till 1987/88, med åtföljande negativa effekter förinvandrarna, som blir frustrerade i passiv väntan på att få börja på en kurs. När nu SÖ och invandrarverket skall fördela reservkvotenkommer det troligtvis att redovisas en brist på . Man kan dåfråga sig hur statsrådet skall fördela denna brist. Problemenfortplantar sig till kommunerna, som har att avgöra vilka kurser som skall fåstarta och vilka som inte skall få starta, vilka invandrare som skan få sinsvenskundervisning och vilka som skall få vänta. Frågan om ett nytt system för statsbidrag till kommunernaför grund-SFI bereds inom , säger . inte kunna lätta på förlåten och antyda något om i vilken riktningprinciperna för denna systemförändring går? Anslagen måste ju följa åtminstonedet antal invandrare som medgivits uppehållstillstånd och därtill kommer en deläldre invandrare, som påpekade. Vi har från moderat håll motionsvis lagt fram ett förslagom att baka in också svenskundervisningen i schablonersättningen från statentill kommunerna. Det är naturligtvis inte ett helt genialt förslag men detvisar på en framkomlig väg. Det blir grupper över, vilkas problem får lösas isärskild ordning. Det skulle vara intressant att i någon mån få en redovisningav vilka principer som är vägledande för det nya systemet. För övrigt vill jag peka på missförhållandet vidfördelningen mellan AMU och studieförbunden och mellan studieförbundensinsemellan när det gäller påbyggnads-SFI. Jag anser att den kritik som har framförtsmot det nuvarande systemet måste tas på allvar. Vi får visserligen i avvaktanpå att få fram ett mer effektivt fungerande system nöja oss med omfördelningaroch begära att anslår ytterligare medel på tilläggsbudget. Målet börgivetvis vara att de medel som ställs till kommunernas förfogande så nära sommöjligt ansluter till den faktiska undervisningsskyldighet som kommunerna ärålagda. Det är sant att det nuvarande systemet infördes i ett lägedå invandringen mycket snabbt ökade och att därigenom särskilda svårigheteruppstod. Sedan jag har sett hur systemet fungerar är jag ocksåbenägen att medge att det finns inbyggda svagheter som behöver undanröjas. Även när det gäller fördelningenmellan studieförbunden av påbyggnadsutbildning och vid fördelningen av demedel som går till studieförbunden och arbetsmarknadsutbildningen kan enförändring behöva komma till stånd. 63YLVA (); Utbildningsministerns ytterligare förtydligandenvar i vissa avseenden positiva. Utbildningsministern uttryckte sig dock någotsvävande på en punkt. Han sade att systemet kan behöva förändras så attersättningen så nära som möjligt ansluter till den undervisningsskyldighet somkommunerna är ålagda. Jag tycker att detta inte alls är ett tillfredsställandebesked Det bör klart sägas att kommunerna skall ha ersättning för denundervisningsskyldighet de är ålagda. Ersättningen skall inte ansluta "sånära som möjligt" utan kommunerna skall ha ersättning för den undervisningde enligt lag är skyldiga att anordna. Det kunde utbildningsministern klart hasagt ifrån. Det är också ett fall framåt att utbildningsministern nuinser att fördelningen mellan studieförbunden och mellan AMU ochstudieförbunden behöver ses över. Vi väntar otåligt på det och förutsätter attockså detta kommer att tas upp i budgetpropositionen. En fråga kvarstår, och det är vad som händer med demedelsom AMU alldeles uppenbart har fått över av påbyggnadsresursen . Detär helt klart att AMU inte har gjort av med dessa pengar, och det är inte förmycket begärt att AMU skall kunna redovisa hur många timmar som använts tillpåbyggnads-SFI. Den resurs som inte utnyttjats skall föras över för fördelningmellan studieförbunden. Det vore värdefullt om utbildningsministern ville göra ettklarläggande på den punkten. Tänker man föra över pengar från AMU;s kvot i årtill studieförbunden? Om .svenskundervisningen för invandrare Under detta anförande övertogförste vice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. 64 (): Jag tycker att utbildningsministern skall haett uppriktigt erkännande för den beredvillighet som han nu har visat för attverkligen se till att dessa problem blir lösta. Jag försäkrar utbildningsministern att inteskall sätta sig på tvären om man från regeringen nu kommer fillbaka med förslagoch med begäran om mer pengar till SFI-undervisningen. Som jag sade tidigarehar enhälligt beställt förslag på en sådan medelsanvisning ifrånregeringens sida. Jag skall inte förlänga debattenmed de tekniska detaljer som återstår att lösa framöver. Ett radikalt sätt attganska snabbt komma till rätta med en del av bekymren vore emellertid att redani den budgetproposition som skall presenteras göra om anslaget förSFI-undervisningen fill ett förslagsanslag. Många av problemen skulle därigenomförsvinna. 65GUNNEL (): Det finns mycket positivt i den kommentar somutbildningsministern gjorde. Den visade på en klar insikt om problemen.