prot · GB09116 · 1987-12-31 00:00:00 — Jag harförsökt förklara det i den här debatten. Denna vägtrafikmodellär en karikatyr av det som vpk har velat ha. Det verkar tyvärr som omsocialdemokraterna inte förstår det. Undra på att det är en massiv gemenskapmellan de fyra borgerliga parfierna. Jag skulle vilja ta upp en sak som bordeförsvara på ett mer rejält sätt. Om han tror att det är fariigt att både tasamhällsekonomiska hänsyn och ha mer privatekonomiska lönsamhetskriterier ochhan anser att vi skall ha mer av kapitalism och mindre av samhällsekonomi, dåborde han ha svårt att förklara hur det hela skall fungera i fortsättningen. Nuhar man gått in för den rena kapitalismen. Det betyder i klartext att SJ kan gåfill regeringen och fråga när man vill avyttra fast egendom eller dotterbolag.Riksdagen kommer att bli helt ställd åt sidan i detta fall; man kommer ifortsättningen inte att behöva fråga . Detta är en mycket storförändring. Vpk motsätter sig på det bestämdaste detta förslag. SJ äroch skallenligt vpk:s uppfattning vara hela svenska folkets järnväg. Det kommerSJ inte längre att vara - det kommer att bli precis som vilket kapitalistisktföretag som helst. Varför, , vill man vägra - defolkvalda - att i fortsättningen säga någonting när nu denna utförsäljningskall börja? Varför, , är det så att vissa konsortier och andrastår i kö för att köpa upp företag? Det beror naturligtvis på attsocialdemokraterna gett löften i den vägen. Jag blev anklagad för att ha sagt nej till allting. Medden inriktning av politiken som här föreslås och med den privatisering sompågår har vi blivit tvingade att säga nej. Vi säger ja fill ochbandelen . Vi säger ja fill bandelen Nässjö-Hultsfred-Oskarshamn,fill Västerdalsbanan och Fryksdalsbanan. Vi säger ja fill en förstärkning avtrafikhuvudmännens resurser. Vi säger ja till och fill en utökning avinlandsbanans omfattning. Vi vill upprusta , och vi vill haArlandapendeln osv., . 14 () replik: Det blir inte lätt att klara fyra motdebattörer . Det är, , knappast möjligt att med framgångdriva ett företag som har två ekonomiska styrsystem - man skall dels varaekonomiskt lönsam, dels ta ett samhällsekonomiskt ansvar. Med denna uppdelningavlastas affärs-SJ . Det hade inte varit möjligt meden annan organisation. En framtidsinriktad järnvägspolitik m. m. En framtidsinriktad järnvägspolitik m. m. talar om kapitalism. Vad vet hur det är att jobba i ett företag som varje är måste gå till och begära pengar för att täcka underskott? Det känns inte bra. Detkänns bättre att jobba i ett företag som är effektivt och framgångsrikt. I detavseendet har jag alla anställda i SJ med mig. Till vill jag säga att det är självklart attom det inte går att träffa avtal mellan länshuvudmännen och SJ eller annanintressent om järnvägstrafiken inom länsbolagen, går budet till någon annantrafikutövare. Jag har också sagt-ätt vi kommer att söka okonventionellaekonomiska lösningar på de stora projekten. Det kan inte vara obekant vad somsagts om trafiken runt , om osv. Det är säkerligen precisdet svar som vill ha. ståndpunkt är ganska otrolig. är enligtRune en miljard i nya friska pengar ingenfing- det ärväxelpengar. Men hur mycket föreslog ni till nyinvesteringar i SJ, RuneThorén? Ni hade inte en tanke på några sådana anslag. Men närsocialdemokraterna säger att vi orkar med tio miljarder pä , föreslår niplötsligt 20 eller 25 miljarder. Var fanns ni på plan ? Sent skallsyndaren vakna! Det finns säkerligen behov av och intresse för en sådansatsning, men vem skaU betala? Jo, finansieringen skall ske genom utförsäljningav statlig verksamhet och inkomsterna därav skall öronmärkas. Detär ett nytt sätt att driva poUtik här i kammaren. Jag skall ägna nästa replik åt . Får jag nutill slut bara säga att dubbelspelet hos vpk slog mig när jag lästereservationerna. I reservation 5 skriver man: "I konsekvens med dettasynsätt motsätter sig utskottet den stelbenta ansvarsindelning avjärnvägstrafiken i stomnät och s. k. länsjärnvägar som regeringenföreslår." I reservation 10 heter det: "Den föreslagna uppdelningen av järnvägsnätet istomjärnyägar och länsjärnvägar bör äga giltighet ." Det gälleratt vara helgarderad! 15 () replik: I proposifionen och betänkandet finns, RuneJohansson, en förteckning som upptar 29,5 miljarder i kostnader för olikaprojekt. Jag trodde fakfiskt att vi var överens om att vi borde satsa på dessaprojekt. Vad vi gör och som vi nu är överens om - vi hade förslag häromäven i vår motion - är att dela upp verksamheten i och affärs-SJ.Precis som säger är det på infrastrukturen vi skall satsa ochinte skyffla in mer pengar i SJ. har vi fått den modellen. Nii säger vi attvi måste satsa 20 ä 25 miljarder. Då påstår att det är en formav överbud. Jag trodde faktiskt att vi var överens på den här punkten. När det gäller frågan om att sälja statliga bolag, troddejag inte - sedan jag följt massmedia - att socialdemokraterna varoense med oss på den punkten. Vi har alltså visat hur mari skall täcka in deytterligare miljarder vi föreslår. 16HUGO () replik: Att privata företag eller andra privataintressenter i större omfattning skulle få komma med i bilden när det gällertrafikeringsrätten och utbyggnadav järnvägsnätet tycks vara en besvärlig och irriterande fråga för RuneJohansson. När jag lyssnade på honom fick jag uppfattningen attsocialdemokraterna anser att när kommunala intressenter eller kommunala bolaginte är intresserade i fråga om länsjärnvägarna, då får budet gå fill privataintressenter. Borde det inte vara så, , att alla som ärintresserade av att göra investeringar får vara med under samma förutsättningaroch på lika villkor? Jagvill till slut fråga om delar den principiella ståndpunkt somSJ:s ledning intog för drygt sedan när det gäller trafikeringsrättenoch finansieringen av . Enframtidsinriktad järnvägspolitik m. m. 17 () replik: Jag begärde ordet bara för att korrigera . Han sademoderaterna när han påtalade den tankeförvirring som finns i vissareservafioner. Han syftade naturligtvis på kommunisterna. Anf.18 (vpk) replik: -Herr talman! Vad herrarna har kul ihop om småsaker! När jag var uppe i talarstolentidigare försökte jag tala om att det var ett misstag begånget. Jag harundertecknat en motsägelsefull reservation, nr 10. Så enkelt, ,är det. Det är synd att vi skall behöva ödsla tid på att tala om sådant, fördebatten är viktigare än så. vet hurudant det är att arbeta i ett företag som tvingas gå tillriksdagen för att tigga om pengar. Jag hoppas verkligen att det sitterkamrater från uppe på läktaren och lyssnar eller påannat sätt har möjlighet att ta del av inlägg här. Jag måstesäga att det var det mest magstarka jag har hört. Har inte entanke på att det fakfiskt fungerar så i det här kapitalistiska att destora exportbolagen - men framför allt - aldrignågonsin behövt komma till eller departementen för att tigga ompengar? Tvärtom har de fått mångmiljardbelopp. De har fått ett löfte av Feldtatt de får en motorväg för miljardkostnader, medan de som arbetar mom SJ ochsvenska folket som vill ha en bättre järnväg har fått figga om pengar, därföratt inte har kunnat ställa upp och säga ja fill den begäran ompengar som har framställt . Gå nu upp, , och tala om hur det kankomma sig att man först sitter på två stolar och sedan tycker synd om dem somhar tvingats komma hit och tigga om pengar, medan de verkligt storakapitalisterna aldrig behöver tigga socialdemokraterna om någon miljard i dethär landet! 19 RUNEJOHANSSON (s) replik: Där kom Scandinavian Link och sent omsider - jag harsuttit och väntat på det. Fårjag ta upp en sak som jag inte hunnit med tidigare. Det gäller vpk:s och centernsagerande i fråga om länsbolagen. Jag undrar vad de egentligen menar. Detintressanta är att vpk först inte godkänner uppdelningen i ett stomnät och ettlänsjärnvägsnät. vill man föra över trafik till ett Prot.1987/88:116 järnvägsnät som man inte godkänner. Jag har litet svårt att selogiken i det 6 maj1988 hela. 77 ~ ~ å sin sida talar vackert omdecentralisering. ' , , förtroende för att länsbolagensjälva kan avgöra vilken typ av kollektivtrafik m. , ,,, .... r , ,, ., , , , r .. ° man skall ha ute i länen. Det skallriksdagen besluta om. Beträffande finansieringen måste jag säga att intetidigare år har varit speciellt på alerten när det gäller att föreslånyinvesteringar i infrastrukturen. Men vill öronmärka insatser ifio år. kanske vill sälja ut en bit av för ett par miljardervarje år framåt. Vi får alltså ha något slags vattenkraftensskogsbruksplaner för att klara problemet. Jag vet inte hur det skall gå till,men jag tycker att det är principiellt felaktigt att staten för lång fid bindersig genom en öronmärkning av utgifterna för en enda verksamhet. och jag har haft våra ideologiskadebatter. Jag skulle egentligen bara kunna hänvisa till fidigare års protokoll- vi kommer aldrig närmare varandra. Det är ett par frågor där vi av rent ideologiska skälskiljer oss åt. Jag förstår inte riktigt varför kräver enföretagsekonomisk investeringsplanering inom . Det är synd attfrågan inte togs upp tidigare. Det betyder att ni i praktiken säger nej till banverket.Jag kan inte dra någon annan slutsats av detta. Sedan till resonemang om att släppa inprivata vagnar på järnvägen. Det är en fråga där vi skulle kunna föra en långdiskussion. Jag skall bara säga att det skulle öppna möjligheter till en deljärnvägsverksamheter som i alla fall vi inte är intresserade av. Vi har entågplan som bara SJ självt är kapabelt att klara av. Det går inte att släppa inprivata intressen, charterresor osv. Med detta, herr talman, yrkar jag än en gång bifall tillutskottets hemställan. Talmannen anmälde att ViolaClaesson, , och anhållit att tillprotokollet fä antecknat att de inte ägde rätt fill ytterligare repliker. 20 (): har man päkommunikationsdepartementet arbetat med den trafikpolitiska proposifionen.Drygt 100 personer har varit sysselsatta med den. Intresset för SJ-frågornavisar sig i ett otal motioner och i ett femtiotal reservationer. Men , närallt detta diskuteras, finns inte kommunikationsministern här. Att säga attdetta är beklagligt är kanske ett understatement. På järnvägar forslas både människor och gods. Iregeringens trafikpolitiska proposition talas mycket och positivt om kombitrafik. Det är bra, även om har högre ambitioner i det fallet. Men det som hänt är att SJ har strypt fillförseln fill huvudbanorna genom nedläggning av vagnslasttrafik, nedläggning av industrispår och mindre godsbanor. I flera 32 fall skyller man på attvederbörande industriföretag valt landsvägstransport. Men det är klart att om servicen blir för dålig ochunderhållet obefintligt kommer kunderna fill slut fill en punkt då de inte längreanser sig kunna använda järnvägen. På det sättet tvingas landsvägarna att taemot skrymmande, tunga långväga laster som borde ha gått på järnväg med tåg. SJ har sagt till dessa industrikunder att om ni kör tillden eller den stationen så tar SJ emot godset där. Men hur många av dessakunder vill ta kostnaden och besväret i samband med omlastning? Resultatet bliralltför ofta fortsatt onödig landsvägstransport. Enligt vad jag har hört är det nya inne på atttvinga jämtlänningarna att köra ut godset till kusten. En terminal i Östersundtorde vara en självklarhet, som vi ser det. Jag anser det vara fullkomligtidiotiskt att SJ inte kan ta emot gods från inlandet på tåg redan från början. I har vi en godsbana som används av enindustri. är av olika skäl det transportalternativ som industrin kananvända för sina transporter till och . Läggs denna bana nerförlorar kommunens största industri en stor del av sitt kundunderlag. Mångasådana exempel skulle kunna lämnas från olika delar av landet. Med tanke påsådana situafioner vill att samråd skall ske mellan kommunerna, så attkommunerna klart får säga ifrån vad de tycker om att SJ vill lägga ner engodsbana, vilket SJ tyvärr alltför ofta vill. Privata framgångsrika företagsatsar hårt pä marknadsföring. Alltför många intressanta företag har aldrigblivit kontaktade av SJ. Marknadsföring och kundservice måste bli melodin fördet framtida . Jag har velat ta upp frågorna om industrispår, godsbanoroch vagnslasttrafik när vi beslutar om SJ:s framtid. Målet för centernstrafikpolitik är ett i bättre balans, så som sade. Det nyaSJ bör därför se de här frågorna i ett längre perspektiv än påföljandedags ekonomi. Det nya bör se fill även de kunders intresse somhar sin verksamhet ute i bygderna en bit från de stora terminalerna. Vi skallkomma ihåg att mänga industrier runt om i vårt land lagt sig där de ligger justpå grund av att det fanns en järnväg. Med dettayrkar jag bifall till reservation 16. En framtidsinriktad järnvägspolitik m. m. 21NILS CARLSHAMRE (m): Under mina nu i har jagbara en enda gång varit med om att en sammanhållen grupp riksdagsledamöter -jag tänker pä Bohusbänken i kammaren - har varit engagerad i ett organiserat,aktivt utredningsarbete utanför . Bohusledamöterna i har ett antal är deltagit iett arbete syftande till att rusta upp och modernisera . Det är enliten bana, som en gång blev fel byggd och som sedermera har varit eftersatt ifråga om underhåll och behövlig modernisering och därför aldrig har blivit vadden kunde ha blivit. till över gränsen till vid ochanknytning till det norska järnvägsnätet - och vi skulle ha haft en förbindelsemellan och som självfallet mer än någon annan järnväg skulle haförtjänat att kallas Västra stambanan. skulle ha gått mellan två huvudstäder, passeratSveriges andra stad, löpt genom en region med 1,5 miljoner invånare, genom tvåtätbefolka- 3 protokoll 1987/88:116-117 Enframtidsinriktad järnvägspolitik m. m. de landskap iSverige,,genom.de mest tätbefolkade och ekonomiskt mest aktiva delarna av tvågrannländer. Finns det någonstans i en trakt -som borde ha kunnat bäraen riktig järnväg, nog är det den. På grund av historiska tillfälligheter isamband med unionskris och annat och på grund av felbedömningar blev dettaaldrig gjort. Men det är inte . Jagsäger att vi har varit med i ett stort utredningsarbete, och det har vi varitfillsammans med kommuner, landsting och SJ. Det statliga transportrådet harvarit inblandat. Alla som kan tänkas veta och förstå något om detta har varitmed. Och aUa tycks ha samma uppfattning som transportrådet, nämligen att en välutbyggd Bohusbana har utomordentliga marknadsförutsättningar och borde kunnabli lönsam. Dettaär för oss också väldigt mycket av en miljöfråga. Det står stor strid om enliten bit motorväg söder om . Jag vågar ibland inte riktigt tänka på vilkastrider vi skall få uppleva, innan vi får en dräglig väg ända upp tillSvinesund. Den är stora delar av året mest trafikerade väg. Den bär700 stora långtradare , och det är den inte byggd för på långa vägarnär. Miljö,trafiksäkerhet - allt kräver ett annat transportsystem. Jag tror för min delinte att det med all vägbyggnad i världen är möjligt att lösa de problemen utanatt lägga en stor del av transportansvaret på järnvägen. Det måste bU en annanjärnväg än den vi har. Vihar inga fantastiska drömmar. Det finns ju en förbindelse mellan ochOslo genom . Den vill vi inte lägga ner. Vi vill använda den som detena spåret i en sorts dubbelspår, där det är långt mellan skenorna, mellanGöteborg och och få en modern, snabb persontrafikbana i första handuppefter hela . Dethär är inte en by- eller regionalpolifisk fantasi, utan det är någonting välunderbyggt, grundligt utrett och ekonomiskt och transporttekniskt fulltmöjligt. Vi är inte ensamma om att tro på detta. Självklart kostar det pengar,men i när väl ändå de flesta av oss har börjat ana en offensiv framtidför järnvägarna och inte bara en sorts uppehållande försvar i riktning mot enframtida tillvaro för dem som någon sorts museijärnvägar har vi väldigt svårtatt se, att det skulle kunna finnas någonstans där en offensiv satsning påjärnvägsförbindelser skulle ha större utsikter att lyckas än utmed västkustenmed de enorma förutsättningar som finns där. Jag sade att , som är enfortsättning norrut av , från början egentligen borde ha varit enstambana. Då borde den nu åtminstone kunna få bli en stombana. Vihar föreslagit i en gemensam motion från alla ledamöterna från Bohusbänken,representerande alla partier, att skall filiföras stomnätet ochrustas upp och byggas ut på det sätt som jag här kort har antytt. Det kommeratt ta sin tid, men det är en satsning som kommer att löna sig. Och detta äricke - inte ens i första hand - en regional fråga. Här handlar det om nationelltrafik och internationell trafik på den allra högsta nivån, där jag är heltövertygad om att vi inte kommer att klara oss utan järnvägen. I den järnvägenär en oumbärlig del. Åalla Bohusledamöters vägnar ber jag att få yrka bifall till motionen T37.Såvitt jag kan se berör det utskottets hemställan i momenten 9 och 53. Anf.22 () replik: Jag förstår mycket väl i den här järnvägen. Jag vill bara fillägga att de två alternativaförbindelserna med kommer att prövas utifrån samhällsekonomiskautgångspunkter och värderingar. Man kommer att pröva för- och nackdelar hos detvå alternativen. SJ har också sagt att det i det här läget är viktigt attNorges Statsbaner är med och lägger sin syn på saken. En framtidsinriktad järnvägspolitik m. m. 23 () replik: Jag är glad för det.Sista tåget går inte , inte ens på . Vi vet väl att t. o. m. omvi mot all förmodan inte skulle lyckas att få hänförd tillstomnätet, finns det senare möjligheter. Det finns öppningar i propositionen,det finns öppningar i utskottsbetänkandet. Och vi kommer inte att tystna. Vihar haft tålamod , när man tyvärr slutade att bygga Bohusbana iStrömstad, och vi lär väl fä ha tålamod en del år fill. Det skulle för övrigtha förvånat mig, om inte ett så självklart projekt skulle bli föremål förprövning. Vi har ju litet gemensamma intressen, för både och Dalslandär berörda. 24KJELL (): betänkande om enframtidsinriktad järnvägspolitik är i väsentliga avseenden ett bra aktstycke.Det indikerar ett trendbrott i svensk transportpolitik, och det är också minförhoppning att vi nu skall kunna motse ett sådant trendbrott. För framtid som en modern industrinafion är detabsolut nödvändigt med en kraftig upprustning av ett järnvägsnät som tillåtitsförfalla alltför mycket. Samfidigt får man ha i minnet att en framfidsanalys, följdav en genomgripande upprustning även av vägsystemet, är av nöden. I självaverket krävs en ingående samordning av dessa båda trafikslag. Inom industrinationer pågår också en sådanupprustning. I våra mest betydande konkurrentländer har man insett vikten avgoda kommunikationer, dragit konsekvenserna av detta och inlett enupprustning. Tyvärr är vi alltså på efterkälken. Så mycket viktigare ärdet nu att målmedvetna satsningar genomförs. Alltför länge har den långsiktigatransportpolitiken behandlats här i kammaren pä ett så grönköpingsmässigt sättatt en viss riksdagsstenograf kunnat slicka sig om mustaschen. Min förhoppning är alltså, herr talman, att dagens beslutskall markera inledningen till ett arbete med att på rationella grunder och medanalyfiska metoder starta uppbyggnaden av det framfida järnvägsnätet, baseratpå 2000-talets krav och behov. Lyckas vi, kommer förtjänsten för oss somindustrination att bli betydande. Misslyckas vi, blir kostnaderna dryga. Dagens beslut är en inledning fill någotnytt. Däremot får man akta sig för att betrakta det som någon slutgiltiginsats. Siffran 10 miljarder har ju nämnts, men den är, som redan har sagts,till stor del intecknad i tidigare gjorda åtaganden och påbörjade projekt. Behovet av investeringsmedel är stort, och jag villunderstryka behovet av intressentfinansiering och lånefinansiering - andrametoder än de vi hitfills Enframtidsinriktad järnvägspolitik m. m. Att, somtidigare skett, via den löpande budgeten finansiera satsningar för 50 ä 100 årframåt i tiden, är nu sä passé som metod att nya tankar är en absolutnödvändighet. Jag vågar knappt tänka på konsekvenserna för svensk industri omman skulle ha använt liknande metoder vid finansieringen av långsiktigainvesteringar. Då skulle det ha stått illa till med svensk industri. Ettrejält nytänkande mäste med andra ord fill. Jag inledde med att konstatera att betänkandet i väsentliga avseendenär ett bra aktstycke". Tyvärr har man av någon outgrundlig anledning inteförmått vara genomgående konsekvent. Det är synd, tycker jag, eftersom det inteminst i mitt eget hemlän vållat en hel del uppståndelse. Som jagser det, efter inlägg här , är det kanske en onödiguppståndelse. Utskottet har nästan genomgående valt att inte lämna någrapekpinnar genom att gå in och detaljstyra genomförandet av olika projekt. Detär också enligt min mening mycket klokt. Omvästkustbanan skriver t. ex. utskottet: "Denna bana föreslås ingå istomnätet. Det är därför enligt utskottets mening i första hand som,inom ramen för de medel som anvisas, skall avgöra i vilken takt utbyggnadenskall ske. bör inte uttala sig om detta eller om vilka bansträckorsom skall prioriteras." Jagtycker att detta är ett mycket klokt ställningstagande. Om StockholmSundsvallskriver utskottet något liknande, och man tiUägger: "En sådanbeslutsordning är nödvändig om SJ:s möjligheter att agera som ett självständigttrafikföretag inte skall försvagas. beslut om investeringar skallgrundas på samhällsekonomiska överväganden." Än en gång vill jag ge mittfulla instämmande. Utskottet företräder här enligt min mening den enda rimligauppfattningen. Menså helt plötsligt, när det gäller banorna i , ochSvealandsbanan, gör man ett ganska obegripUgt undantag. På s. 50 skriver man: "Utskottetdelar föredragandens uppfattning att och ärintressanta projekt. Utskottet har tidigare framhålUt att den tätbefolkade Mälarregionenär ett av de områden i där en utbyggd kapacitet av SJ:s persontrafikoch minskade restider skulle kunna få betydande effekter i form av ökattågresande. Utskottetanser i likhet med föredraganden, att hela trafiken kring bör studerasytterligare. Redan nu anser utskottet emellertid att en projektering börgenomföras på de delar av som sammanfaUer med nuvarandebansträckning och där spårkapaciteten och banstandarden måsteförbättras. Utskottet förutsätter att så kommer att ske." Utskottsmajoriteten bryter här med de principer man för övrigt medmycket stor konsekvens har följt i betänkandet. Man gör det på ett sätt som ärtotalt förbryllande. Därförskulle jag vilja fråga utskottets talesman : Vad är det som göratt det som gäller i landets övriga delar inte gäller i ? Vilkautredningsresultat eller fakta stöder sig utskottet på när man på detta sättprioriterar norra sidan av före den södra? Detskulle var mycket intressant att få ta del av skälen för dettaställningstagande. SpecieUt intressant blir det med tanke på de uttalanden som SJ-chefen gjorde när han så sent som ifisdags besökte . Så här sade enligt referat iEskilstuna-Kuriren: "Vi ser hela som en enhet.Trafikunderlaget är lika stort norr och söder om , och hela Mälardalenär ett område som expanderar." fick frågan: "Hur ser du då på riksdagenstrafikutskott som vill börja med att bygga ut ?" Han svaradeenligt referatet i : "Vi på SJ sätter Uka hög prioritetpå båda. De är lika viktiga för oss, och vi vill börja projektera bådasamtidigt.' Jag hade faktiskt möjlighet att vara med vid det möte somanordnades i mellan företrädare för länet och SJ-ledningen, och jagkunde då sannerligen inte få ut något annat ur SJ-folkets resonemang än attutbyggnadsinsatserna på både norra och södra sidan av måste följas åt,om inte ekonomin i hela företaget och trafiklösningen som sådan skalläventyras. Jag har en förhoppning om att likhet med vad har gjort här - skall deklarera att den passusi utskottets skrivning som jag har relaterat inte skall läsas bokstavligt, utanatt frågan enligt trafikutskottets bedömning är så öppen att SJ kan agerautifrån den samordnade lösning av trafiken i som ledningen av alltatt döma företräder. I avvaktanpå svaret avstår jag från yrkanden. En framtidsinriktad järnvägspolitikm. 25BJÖRN (vpk): Det är en litet märklig situation vi uppleverhär .