prot · GB0944 · 1987-12-31 00:00:00 — ett litet jordbruk, därbostaden betyder mest, eller om det är ett familjejordbruk, däravkastningsvärdet rimligen har den största betydelsen. Närdet gäller frågan om kapitalplacering fanns det fidigare en särskild punkt i 4§ som tog upp detta. Den är borttagen, och i förarbetena till den nya lagensägs det att den nu är inarbetad i prisprövningsparagrafen. Detta var jag litetoroad över under behandlingen i jordbruksutskottet. Men man sade - det gjordesbl. a. av jordbruksministern och det fastslogs även vid jordbruksutskottetsbehandling - att det inte är någon ändrad syn på kapitalplacering i den nyalagen. Det innebär alltså att man skall ha samma atfityd till kapitalplaceringsom man hade lag. Jagnoterar att jordbruksministern har behandlat denna debatt om värdet på sammasätt som jag. Han har anfört samma citat från jordbruksutskottets behandlinginför riksdagsbeslutet som jag har gjort i interpellationen, och det är jagtillfredsställd med. Beträffandekapitalplaceringen nämner jordbruksministern det förhållandet att vi skallgöra samma bedömning som . Det här är en intressant fråga. Jag noteraralltså med tillfredsställelse att jag och regeringen uppenbarligen läser påsamma ställen i utskottsbetänkandet och i riksdagsbeslutet. Men frågan är pmlantbruksstyrelsen och lantbruksnämnderna också läser på dessa ställen. Jagvill i detta sammanhang ställa ytterligare några frågor. I den gamla lagenfinns det inte några krav på att högt pris och kapitalplacering skall varasamfidiga för att det skulle innebära ett avslag. säger man emellertid i dentidigare promemorian från lantbruksstyrelsen att det skall vara fråga om både högtpris och kapitalplacering för att man skall kunna göra avslag på enförvärvsansökan. Ändå har man sagt att det inte skall vara fråga om någonändring. Hur stämmer egentligen detta? Vidarehar jordbruksministern sagt att man kommer att vägra förvärvsfill-stånd om detär uppenbart att priset avsevärt överstiger marknadsvärdet. Hur mycket skallegentligen till för att detta förhållande skall bli uppenbart? Om det är frågaom ett pris som kanske ligger , kanske 0,5 eller 1 milj. kr., överavkastningsvärdet - som lantbruksnämnderna känner väl till eftersom de i sinakalkyler räknar fram vad som kan utgöra underlag för ett statligt garantilån -är det då uppenbart att detta pris överstiger marknadsvärdet? För en familjsom skall leva på detta är det uppenbart att en sådan extrakostnad inte ärmöjlig att betala, eftersom räntan på 1 miljon ofta motsvarar inkomsten . Det skulle vara intressant att av jordbruksministern få höra vidvilken nivå det enligt regeringen blir uppenbart att ett överpris föreligger. Beträffande tilläggsfrågor vill jag säga att detuttalande från lantbruksstyrelsen som han åberopade var gjort i ett tidigareskede och att man nu håller på att utarbeta de anvisningar som behövs. Jagutgår från att man då givetvis kommer att ta hänsyn till det som har sagts avjordbruksutskottet beträffande kapitalplaceringar, vilket regeringen ochriksdagen är helt överens om. När det gäller frågan omvid vilken nivå man kan hävda att gränsen har överskridits, vill jagerinra om vad som har sagts i proposifionen och som ju inte heller motsagts avriksdagen. I denna proposition polemiseras litet emot utredningens förslag omatt fixera nivån till en bestämd gräns: "Åtskilliga remissinstanser hargjort invändningar mot utredningens uttalande att förutsättningar för atttillämpa bestämmelsen bör finnas när det avtalade priset överstiger den normalaprisnivån i orten med . Även om en sådan prisnivå också enligtmin mening bör medföra avslag, anser jag att det vore olyckligt att fastslå enbestämd gräns, särskilt när den är så högt satt. Begreppet 'avsevärtöverstiger' bör därför inte fixeras till något bestämt procenttal utan vid denprakfiska tillämpningen bestämmas utifrån oHka faktorer, såsom fastighetstyp,läge i landet samt fastighetens beskaffenhet i övrigt." Pågrund av det knappa halvår som har gått sedan den nya lagen trädde i kraft ärdet ännu för tidigt att dra några säkra slutsatser av prisutvecklingen påjordbruksfastigheterna. Men för att ändå få en preliminär uppfattning omtendenserna i prisutvecklingen efter förändringarna i lagen har lantbruksstyrelsenså pass sent som genomfört en snabbenkät om prisutvecklingen påjord- och skogsbruksfastigheter. Enkätsvarenbygger på nämndernas bedömningar avförhållandena utifrån de ärenden man har handlagt efter . Det äralltså icke några säkerställda tal, det skall starkt understrykas. Detendenser som emellertid framkommer av enkäten är bl. a. att de åkerdomineradefastigheterna har den lägsta bedömda prisökningstakten. Några nämnder har t. o.m. ansett att prisutvecklingen har varit negativ för denna typ av fastigheterockså efter lagändringen. När det gäller kombinerade fastigheter anserflertalet nämnder att det har skett en relativt måttlig prisökning, på mellan Ooch . I stort sett samtliga nämnder har ansett att priserna påskogsfastigheter, alltså de som domineras av skog, däremot har ökat relativtkraftigt. Detta gäller speciellt för mindre fastigheter, där det kan röra sigom en ökning . Även bostadsdominerade fastigheter har stigit i pris,främst dem omkring större befolkningscentrum. Prisernapå skogsfastigheter - som ju kanske är de mest intressanta här - är givetvisberoende av utbudet av skogsråvara. Och det dominerande, bakomliggandeproblemet är ju att skogsindustrin länge har haft svårt att få tag påtillräckliga kvantiteter av råvara. Det är klart att ändringen avjordförvärvslagens prisprövningsregel bl. a. gjordes.i syfte att stimulera enökad omsättning av skogsfastigheter och därmed bidra till att åstadkomma ettökat utbud av skogsråvara. Men detta borde i sin tur - i vart fall på litetlängre sikt - motverka prishöjningar. Vifinner som sagt inte att man kan konstatera någon osundprisutveckling. Vi följer emellertid utvecklingen mycket noga. Och som bekantger ju jordförvärvslagen flera möjligheter att stoppa förvärv vid för högapriser. Omvillkoren för förvärv av jordbruksfastigheter 61 (): Det är naturhgtvis riktigt, som jordbruksministern säger, att det ärför tidigt att dra några bestämda slutsatser av prisutvecklingen när lagen barahar varit i kraft . Omvillkoren för för värv av jordbruksfastigheter Samtidigtär det viktigt att notera att det bör förhålla sig så, att de flestaförvärvsansökningar inte skall avslås utan att det hela skall fungera enligtganska öppna principer. Det är alltså när det gäller undantagen som man bör haögonen öppna. Lantbruksstyrelsens statistik visar att det inte är fråga omnågon allmän osund prisutveckling, men det finns många exempel som tyder på attdet i enstaka fall har förekommit en mycket stark prisökning. fåttrapporter om fall där priset varit tre fyra gånger högre än taxeringsvärdet,ja, t. o.m.-mer. Jagkänner till ett fall som det kunde vara intressant att titta på, ett fall somväl både jordbruksministern och jag har fått brev om, vilket i och för sig inteär så ovanligt. Det gäller ett fall där lantbruksnämnden hade gått in med enkalkyl och åsätt ett pris enligt de principer efter vilka lantbruksnämndenskulle vara beredd att bevilja garantilån. Det fattades emellertid en rätt storsumma för att detta kalkylerade pris skulle komma upp till det pris som sedanbjöds av en, enligt uppgift, icke-jordbriikare. Det fallet går ju stick i stävmot vad som har uttalats om att jordförvärvslagen skall syfta till ett sambandmellan ägande och brukande. Jagvill upprepa frågan om jordbruksministern är beredd att försöka medverka tillatt den här bedömningen vägs in när lantbruksstyrelsen nu håller på attutarbeta nya regler, även om den allmänna prisutvecklingen inte kan bedömas somosund. Enskilda ärenden diskuterar vi ju inte i interpellationsdebat-ter, ochdet tror jag inte heller var avsikt. Regeringen får ju bedömadet enskilda ärendet om man kommer fram till ett överklagande. Givetvisförekommer mycket intensiva diskussioner mellan lantbruksnämnderna ochlantbruksstyrelsen kring tillämpningen av den nya lagen, och jag har allanledning att utgå ifrån att man när det gäller de nya bestämmelserna kommeratt ta hänsyn till de beslut som har fattat. Anf.63 (): Jag är fullt medveten om att vi inte skall diskutera enskilda ärendenhär, men trots allt består utvecklingen av en mängd enskilda ärenden, och manmåste ha med dem i bilden som exempel. Jagfår väl då konstatera att jordbruksministerns svar innebär attförvärvstillstånd kommer att vägras, om det är uppenbart att köpeskillingeneller någon annan ersättning avsevärt översfiger egendomens marknadsvärde. Jaguppfattar svaret på min interpellation så, att jordbruksministern ochlantbruksstyrelsen kommer att i de nya reglerna på ett bättre sätt än i depreliminära anvisningarna följa det beslut som fattades av . Överläggningenvar härmed avslutad. 11 § Meddelande om svarpå interpellation 1987/88:127 Anf.64 Kommunikationsminister : Fru talman! På grund av att interpellanten,, var förhindrad att ta emot svaret på interpellationen i dagbesvaras inte interpellationen inom den föreskrivna tiden . Jag haröverenskommit med interpellaur ten att besvara interpellationen den 12 januari1988. och bro över , 12 § Svar påinterpellationerna 1987/88:135 och 138 om väg 263 och bro över , m.m. har frågat mig om jag ser en möjlighet till en särskildväg- och brosatsning i , eventuellt på det sätt som skisserats iinterpellationen, och om jag är beredd att diskutera arbetsmarknadsinsatser isammanhanget. Karl-GöstaSvenson har frågat industriministern oni han är beredd att prioriteraKarlskronavarvet vid statliga beställningar av olika typer av stålbroar. Karl-GöstaSvensons interpellafion har överlämnats till mig. Jag besvarar bådainterpellationerna . Förnärvarande pågår arbetet med att ta fram flerårsplanerna för byggande avallmänna vägar . Som bekant tas dessa planer fram i endecentraliserad planerings- och beslutsprocess där det lokala och regionalainflytandet är stort. Flerårsplanen för byggande av länsvägar upprättas ochfastställs av . Det innebär att det är uppgift attprioritera ombyggnaden av väg 263 förbi tillsammans med andra angelägnaombyggnader av länsvägar. Jagkan naturiigtvis inte uttala mig om hur länet bedöriier angelägenheten avombyggnaden av väg 263 förbi . Av interpellation framgårdock att länet gett ett fyrtiotal andra vägprojekt högre prioritet. Fråganom bereds inom . Vidare pågårdiskussion mellan varvet och de militära myndigheterna. Jag är därför inteberedd att kommentera interpellationerna i denna del. SomGörel och känner till har regeringen föreslagit etttioårigt investeringsprogram för bärighetshöj ande åtgärder utöver detvägbyggande som planeras med ordinarie medel. Inom pågår nuupprättandet av en tioårig plan för sådana åtgärder. Eftersom väg 263 har nedsattbärighet dels på ett avsnitt i , dels på , prövas nijobjekten bro över i och ny bro vid Erikssund vidupprättandet av planen för bärighetshöjande åtgärder. Kostnaden för dessaprojekt uppgår till ca 120 milj. kr. Såvitt jag har erfarit finns detförutsättningar för att båda dessa projekt skall inrymmas i bärighetsplanen . Om väg 263 och bro över , 66GÖREL (): Jag tackar kommunikationsministern för svaret,som förefaller ge anledning till ganska stor optimism. Det är rikfigt att det här projektet just är ett sådantsom bör kunna och tydligen skall bekostas genom bärighetspaketet. Det är enomfattande och tung trafik som förs fram på en utomordentligt svag väg, somockså är mycket trafikfarlig. Det är långt ifrån bara som skulle haglädje av en bättre väg; den är snarare nödvändig för hela och ocksåför Bergslagen, varifrån trafik matas in på . Som jag sade i mininterpellation är vägen dessutom på glid med mot Sigtunafjärden, sakta mensäkert. Jag satt som expert i den enmansutredning som utredertrafiksäkerhetsverkets organisation och vara eller inte vara. Ettkonstaterande som vi gjorde var bl. a. att statistikunderlaget vad beträffartrafikolyckor var behäftat med allvarliga brister, vilket man också inomtrafiksäkerhetsverket nu arbetar på att förbättra, bl. a. genom samarbete medförsäkringsbolag, sjukhus m.fl. Det finns och fanns många slags olyckor somaldrig kom till polisens kännedom och inte heller till kommunens. Därförmatades uppgifterna inte heller in i verkets statistikunderlag. Eftersom jagtidigare varit ledamot i ett försäkringsbolagsbilförsäkringsnämnd kan jag vittna om att väg 263 redan då, ,var ökänd som olycksväg. Trafiken har ökat enormt, och vägen harförsämrats. a. har diken grävts - av dräneringsskäl - påömse sidor. Halkar man ned i diket - vägen är mycket smal, mörk, gropig ochkurvig - blir skadan ordentligt stor. är ofta målet för den trafik som kör på ,men också vidare upp mot och färjelägena går mycken trafik, framförallt tung trafik. Skälet till att och jag bådainterpellerat om väg 263 och den bro som också måste till, eftersom en delvisannan sträckning av vägen är nödvändig, är förstås att Karlskronavarvetsmöjlighet att hjälpa till här och i andra fall aktualiserats. Det skulle betydaett angeläget sysselsättningstillskott i , och tack vare en separatstålbrotillverkning borde väg- och brobygget kunna göras tidigare och snabbare.Det är brådskande. Jag har också interpellerat bostadsministern i den härfrågan med delvis en annan inriktning, nämligen om bostadsdelegationensmöjlighet att hjälpa till att få fram projektet och då i viss utsträckning medarbetsmarknadsmedel. Skälet till detta är det tryck på bostadsbyggande somkommunerna i utsätts för. Faktum är: det går inte att bygga nyabostadsområden om inte trafikapparaten, vägar och kollekfivtrafik anpassastill utbyggnadsplanerna. Irritationen i är stor vad gällerdet dåliga vägnätet och de många flaskhalsarna. Irritationen omfattas av bådepolifiker, faktiskt oavsett partifärg, och resenärer, bilister och kollektivtrafikresande. Länet måste få en rimlig andel av väganslagen. Men förutomdetta måste alldeles särskilda insatser göras. Det projekt vi nu talar om utgörett exempel på annorlunda lösningar, privatfinansiering av särskilda projekt,t. ex. kringfartsleder, är ett annat Jag är glad för att det här projektet tycks kunna brytasut ur den sedvanliga flerårsplaneringen men vill passa på att frågakommunikationsministern om det i förövrigt kan tänkas att bärighetspengar kan komma till användning, så att i någonmån den underbalans i anslagen mellan länen som sedan längehar kan motverkas. Jagkan nämna att kommun har en rad vägar som både har dålig bärighet ochdålig beskaffenhet men också enormt hög belastning. är en annan kommunsom har problem och som dessutom gärna vill bygga bostäder men hindras genomatt den enda vägen till inte kan svälja en ökad trafik. och bro över , 67 (): Jag kan instämma i det positiva tack för svaret som nyssuttalat. Jaghar emellertid inte ställt någon fråga till kommunikafionsministern utan tillindustriministern. Det är oerhört nonchalant mot de anställda påKarlskronavarvet och invånarna i och att inte industriministernsjälv svarar på min fråga. Den berör ju inte enbart detta med en bro överGarnsviken, utan frågan är om det statliga skall nås av ensignal från ansvarigt håll om att utöver marin fartygsproduktion, i vart fallunder en övergångstid, utföra annan produktion, exempelvis tillverkning avbroar för olika stadiga ändamål. Enligtriksdagens beslut är inriktning produkfion, modernisering ochunderhåll av örlogsfartyg för den svenska marinen samt export av örlogs- ochkustbevakningsfartyg. Av den proposition (1982/ 83:147) som låg till grund fördetta riksdagsbeslut framgår vidare att denna nya strategiska inriktninginnebär att deri svenska marinen är den dominerande kunden, vilket begränsarvarvets egna möjligheter att påverka försäljningsvolymen. Detta uttalande frånregeringen och kräver att staten tar sitt ansvar och på alla sättbidrar till att lösa den sysselsättningskris som har uppkommit på varvet. Från moderat håll har vi varnat för problemen påKarlskronavarvet med hänsyn fill försvarsuppgörelsen mellan socialdemokraternaoch . varnade för allvarligakonsekvenser för varvet. Härefter har vi moderater, förutom i samband medbehandlingen av försvarsutskottets betänkande om försvarets inriktning för dekommande åren, i olika sammanhang häri tagit upp frågan omKarlskronavarvets framtid. Den15 maj sade som svar på en interpellation från GötheKnutson att han inte vare sig av varvsledning eller från fackligt håll fått delav uppgifter som skulle innebära att det förelåg kris på varvet. Dettauttalande kan jämföras med ett plakat i socialdemokraternas förstamajtåg iKarlskrona som hade följande lydelse: "Försvarsuppgörelsen innebärdöd åt ". Efter varslen om uppsägning av 250 personer den30 september har , och jag själv ställt ett antalfrågor till ansvariga statsråd om framtid. Jag kan konstateraatt de svar som vi fått av , och är precis lika intetsägande som det svar jag erhållit. Densocialdemokratiska regeringen har inte lagt två fingrar i kors för attbibehålla nuvarandevolym på - där finns och bro över , m. m. 1 100 anställda. Iskalltoch utan kommentarer från ansvarigt regeringshåll körs dessa 250 varsladepersoner ut i kylan och till arbetslöshet efter . Jag tyckerdet är upprörande. Problemen är emellertid långtifrån lösta med denna minskning avpersonalstyrkan. uppkommer fortfarande ensysselsättningssvacka på varvet på grund av bristande orderingång. Ytterligaremellan 200 och.300 personer känner därför stark oro för den närmaste framtiden. Varvsledningenoch de anställda måste ha besked omgående. De kan inte längre acceptera attregeringen gömmer sig bakom orden att frågan bereds inom . Denuppgiften har vi hört i månader. Det krävs besked - och det krävs besked nu! Jag har i min hand två PM från på varvet. Den ena ärdaterad och den andra innevarande år. Det ärungefär mellan dem.' Enligt de fackliga företrädarna har den förstaskrivits då man fortfarande hade framtidstro. har arbetsklimatetförsämrats avsevärt. finns någon optimism. Varvsledningoch varvsjobbare kämpar med näbbar och klor för att få producera fartygi absolut världsklass. De arbetar frenetiskt för att få byggamiljöforskningsfartyg och fartygsenheter för , och deintresserar sig också för att bygga broar, som jag har ställt frågor om. Men demöts av kalla handens politik från regeringens sida. Inte en gnutta av uttryckför hopp når deras öron. Vad hjälper det att det förekommer diskussion mellanvarv och militära myndigheter, om inte de militära myndigheterna får statligamedel till sitt förfogande att köpa nya fartyg för? Kommunikationsministernhar tagit på sitt ansvar att svara på min fråga i stället förindustriministern. Då måste jag kunna avkräva regeringens representant svar påföljande viktiga frågor: Skall även vara ettmarint örlogsvarv med inriktning att bl. a. producera nya örlogsfartyg?Om svaret är ja, vilka åtgärder ämnar regeringen vidta för att i så falluppfylla detta löfte och motverka den sysselsättningssvackä som obönhörligenuppkommer om inga åtgärder vidtas? Anf, 68Kommunikationsminister : Fru talman! Det tycks inte föreligganågot större behov av ytterligare diskussion om det vägprojekt sominterpellationerna egentligen handlade om. Som framgår av svaret är man inne iplaneringen, och det ankommer i första handipå att bedöma när de härväg- och broprojekten kan komma till stånd. GörelBohlins tilläggsfråga handlade ju om ifall det kunde tänkas att även andravägprojekt i skulle kunna komma in i bärighetsprogrammet ochdärmed kanske komma till utförande fidigare än med ordinarie vägmedel. Det ärsvårt för mig att i detalj gå in på vad bärighetsprogrammet kommer att innebäraför , innan har lagt fram ett förslag. Dels handlardet ju om ett fioårigt program, dels är det sagt när bärighetsprogranimetfillkom att näringslivets synpunkter med hänsyn till finansieringen måste fåväga ganska tungt i fråga om,vilka projekt som skall genomföras, och motbakgrund av detta är det väl. såvitt jag kan förstå,tänkbart att även andra projekt i kan komma i fråga. Men detär omöjligt för mig att veta, så länge vi inte har sett bärighetsprogrammet merän för . Den bedömningen ankommer som sagt i första hand påvägverket. Närdet gäller frågor om är det inte så attregeringen inte har vidtagit några åtgärder. Som har fåttveta vid ett flertal tillfällen fidigare - han har såvitt jag förstått nufrågat tre statsråd om problemen vid - pågår det diskussionerom varvets framfid. Det är inga lättlösta problem, och jag tror inte man skallinge de anställda den föreställningen att man skulle kunna lösaKarlskronavarvets problem via vägbyggnadsprogrammet. Huruvida man kan finnaandra lösningar på dem är just vad överläggningarna med de militäramyndigheterna handlar om. Jag tror inte det är så mycket lönt att vi fortsätteratt ställa frågor rakt ut i luften kring detta, utan det måste nog utföras ettganska handfast arbete, där man måste göra en bedömning av vad som kan vara enrimlig nivå på verksamheten vid framöver och vilka behov somfinns hos olika myndigheter, i första hand de militära myndigheterna. Dettaarbete får sedan utgöra svaret på de frågor som man ställer. Jagkan väl förstå ätt de anställda vid är oroade, men jag är inteså säker på att de finner något nämnvärt stöd i att dessa frågor hela tidenupprepas och får ungefär samma svar. och bro över , . m. m. Anf.69 (): Jag för min del ser positivt på både kommunikafionsministerns svar ochhans senaste inlägg. Det gäller alltså det särskilda projektet med väg 263, somkan bekostas genom bärighetspaketet. Jag utgår från att även andra projekt inomStockholmsområdet kan bekostas på samma sätt. Jagvill dock passa på att rikta kritik mot fördelningen av anslag mellan länen.Jag återkommer till den saken i en interpellationsdebatt som enligtföredragningslistan kommer . Det är ju så, att metoderna är mycketofillräckliga när det gäller att beräkna avkastningen av investeringsobjekt.Det gäller då investeringsobjekt inom hela trafiksektorn - även vägsektorn. Detkan vara en förklaring fill att och storstadsregionerna överhuvud taget har fått så dålig filldelning via de ordinarie väganslagen. Men jagåterkommer, som sagt, till detta i én interpellationsdebatt som kommer . Jag utgår från att man kan bekosta de projekt somhär diskuteras genom bärighetspaketet. 70 (): Jag håller med kommunikafionsministern om att iförsta hand skall ägna sig åt att bygga örlogsfartyg. Det är man i detnärmaste världsmästare på, så det skall man framför allt ägna sig åt. När detuppkommer problem med sysselsättningen i detta avseende, finns det skäl ättförsöka hitta nya objekt, olika nischer. Då är stålbroar enbra-fillverkningsprodukt för varvet. Även den saken klarar man av på ettutmärkt sätt. Kommunikationsministernssenare inlägg visade ändå på en viss posifiv anda. Regeringen jobbar alltsåfrenetiskt på att komma fram till en lösning på problem.Förhoppningsvis kan man åstadkomma ytterligare medel till marinen, så attfartyg kan beställas tidigare. Fartyg behövs ju. Det har vi fått bevis på underde senaste;Veckorna i och med de kränkningar som har förekommit på både ost-och . Det behövs således ytterligare resurser, i första hand när detgäller ett utökat ubåtsskydd för det svenska försvaret. Överläggningenvar härmed avslutad. 13§ Svar på interpellation 1987/88:123 om postens transport- och planeringssystem har frågat civilministern om han avser att ta initiativtill en ny bedömning av om postens transportplaneringssystem är till men förrikets säkerhet. Han har också frågat civilministern om han avser att vidtanågon annan åtgärd för att begränsa postens möjligheter att marknadsföra denhär aktuella informationen. Arbetet är så fördelat inom regeringen att jagskall besvara interpellationen. Somjag har meddelat här i kammaren gäller att myndigheterna skall samrådamed överbefälhavaren, innan de inrättar ADB-register som är känsliga frånförsvarssynpunkt. Enligt vad jag erfar pågår detta samråd mellanöverbefälhavaren och postverket. Regeringen har tillsatt en särskild samrådsgruppför att följa frågor beträffande samhällets säkerhet inom dataområdet.