prot · GB09127 · 1987-12-31 00:00:00 — Vindkraft bör kunna bli en ny satsning för ön. Vindkraffsut-redningenhar föreslagit ett stort antal verk utanför de nordöstra och sydvästrakusterna. Den stora mängden har förskräckt bl. a. yrkesfiskarna. Men låt osspröva oss fram i mindre skala och se konsekvenserna - vi behöver juelersättning när kärnkraften avvecklas. Kalmarlän kan säkert bidra till energiomsfällningen med mer än vind. Biobränslen kanproduceras i länet, och om etanol som drivmedel blir aktuellt, vilket jaghoppas, kan bruk snabbt utöka sin verksamhet även till detta område. Denhöjning av länsanslaget som beslutade innebar mereller totalt 9 milj. kr. Detta var välkommet! Men ser man fillbefolkningens minskande storlek, där mer än var femte är pensionär, till detringa antalet stafiiga arbetare och till def delvis avfolkade inlandet, bordevi ha en större andel för att aktivt kunna stödja näringsliv och glesbygd. Tillsist vill jag något fa upp kommunikafionerna. Det är bra atfkust-fill-kust-banan /nu ingår i stomnätet, men denbehöver rustas upp. Det behöver även E 66-an på några viktiga punkter. Medförväntningar men också med en viss oro ser vi fram mot hur de beslutadeförändringarna inom trafikpolitiken med ett större länsansvar skall genomförasi länet. Särskilt i riorr behöver kommunikationerna förstärkas, inte försämras.Den regionalpolitiska aspekfen i trafikpolitiken får inte försummas. 72 (): Den här debatten har för kommit in på ämnet sydöstraSverige och län i synnerhet. Defta berördes också i utskottsrundan avcenterns representant . Att vi nu ganska intensivt diskuterardet här området en andra gång visar för det första atl detta är ett område ilandet som just nu har stora regionalpolitiska problem, för det andra aff det finnspartier och ledamöter i arbetsmarknadsulskollet som har insett områdets problemoch ocksåhar anvisat förslag till lösningar. Arbefsmarknadsufskoffethar tagit upp delta område i sitt betänkande - man har om inte annatvarit tvungen att göra det, eftersom det föreligger motionskrav om en annanpolifik för detta område -men då har man i första hand berört utvecklingen iBlekinge; detta behandlades av . I likhet medhenne konstaterar jag bara detta och hoppas att det inte innebär ettförsta steg i ett försök från utskottefs och utskottsmajoritetens sida attglida ifrån de problem som finns i län, som ju är en del av dettasammanhängande område i sydöstra . Jagnoterar med tillfredsställelse den utveckling som har skett i och deåtgärder som där har sätts in. Jag gratulerar till dessa resultat. Jaghar själv försökt medverka till en positiv utveckling där och deltagit i debeslut som har fattats, och jag hoppas nu att detta skall bli starten på enutveckling som också kommer län till del. betänkande nr 13 tas tre motioner upp, som jag ochnågra andra centerpartister har väckt under den aUmänna motionstiden. Imotionerna berör vi utvecklingen i just sydöstra , i första hand iKalmar län. Imotion A402 föreslår och jag att ett landsbygdspolitisktprogram utarbetas för en positiv utveckling av landsbygden i län. Imotion A458 berör och jag den regionalpolitiska situationen iKalmar län, och då i ett vidare sammanhang. Vi kräver ett särskilt sydostpaket. Vidarebegär vi i i motion A405 åtgärder för en bättre samordning avskärgårdspoUtiken, som ju i högsta grad berör just län. Effekterna av socialdemokratisk regeringspolitik är intesärskilt uppmuntrande för län. Avfolkningstaktén har accelererat.Kommunikationerna har allvarligt försämrats. Kapitalströmmarna styrs i riktningfrån länet. Skattetrycket för länets'normalinkomsftagare har skärpts.Orättvisorna när det gäller länets barnfaihiljer består. Länets glesbygdsskolorär nedläggningshotade. Det senaste som har hänt beträffande jordbruketsframtida utveckling - jag tänker då på vad som har skett ijordbruksutskottet - och beträffande tvåprissystemet för mjölk gör atthundratals jobb inom jordbruksnäringen är direkt hotade. Detär ändå en framgång att få utskottsmajoriteten att inse att det finns uppenbaraproblem i län. På s. 76 i betänkandet ger utskottsmajoriteten uttryckför detta. Man säger nämligen att regeringen och centrala myndigheter även böruppmärksamma län, där särskih den norra delen har uppenbara svårigheter.Med tarike på denna skrivning hade man kunnat vänta sig ett bifall fill våramofioner. Men något bifall blev det aUtså inte. Motionskravetom ett landsbygdsutvecklingsprogram för länet avvisas med hänvisning tiU dengenereUa höjning av anslagen som skedde och som alltså gällde helalandet. Detsamma gäller förslaget om höjda anslag tiU UtveckUngsinsatser. OmUtskottet hade följt ceriterns förslag om en höjning av dessa anslag, skulledet ha möjliggjort ett fillmötesgående av kraven i våra motioner. Därigenomskulle dessa för så angelägna åtgärder ha kunnat vidtas. I en särskild motion från samtliga centerpartister i sydöstra kravet på ett utvecklingsprogram för just sydöstra . motion A458 ställer vi icentern - som jag tidigare nämnt - detta krav, med utgångspunkt i den speciellasituation som råder i län. Vi anger också inriktningen för ett sådantprogram. Detta vårt motionskrav har fått stöd i reservation 3 av decenterpartistiska ledamöterna i arbetsmarknadsutskottet. Jag hänvisar till deutskottsrundor som har varit och till att detta, som jag tidigare nämnt,närmare har utvecklats av . Jag nöjer mig därför med attinstämma i det som hon anfört. Ännuen gång: Utskottets skrivning på s. 76 om att regeringen och centralamyndigheter särskilt bör uppmärksamma län kan betecknas som ett fallframåt. Men enbart vackra ord hjälper inte län. Det behövs ocksåkonkreta åtgärder och en i handling klart visad viljeinriktning- dvs. att länetskall ha en med övriga områden i landet jämförbar framtid. Vad länet nu behöverär alltså mer av raka och klara besked. Jordbruketbör få samma generösa ekonomiska villkor som de som regeringen redan tidigarehar medgett skall gälla för ett antal storföretag. Sådanahär insatser är nödvändiga när det gäller att underlätta jordbrukets satsningpå alternativa grödor. Vidarebör regeringen snabbt ge klara besked om att en fortsatt sockerbetsodlingkommer att garanteras beträffande och läns fastland. Besked börockså ges om att sockerproduktionen vid bruket i garanteras förframtiden. Dessutom behövs det besked om att glesbygdsstödet snabbt bör byggasut, så att det effektivare kan stimulera till utveckling avsmåföretagsverksamheten i län. Det behövs också besked om att ettprogram för upprustning av länsvägarna kommer att upprättas, med siktetinställt på att länets samliga grusvägar beläggs . Regeringenbör även ge klara besked om att mindre skolor i landsorten och ute i samhällenafår fortleva även . Framför allt bör regeringen nu ge besked om attsydöstra står på tur för ett regionalpolitiskt utvecklingspaket som inriktning som vi föreslagit i vår motion och som överensstämmer med deförslag som har lagts fram när det gäller Bergslagen och norra . Vadär det som gör att man från statsmakternas sida fortfarande tvekar att handla?Man har ju insett att län har problem. Tydligen förstår man även vad dethandlar om. Med det anförda ber jag att få yrka bifall till reservationerna 3, 22och 32 som tillgodoser yrkandena i de motioner som jag har berört i mittanförande. Om de här framförda förslagen till åtgärder genomförs, skulle detinnebära en positiv utveckUng för län. 73 (): Sydöstra , inte minst , är den del av landetsom uppmärksammas när regionalpoUtiken diskuteras. Det gäller såväl här iriksdagen som i andra sammanhang. Attså blivit fallet har naturUgtvis sin förklaring i de svårigheter som Blekingehar brottats med under en lång följd av år och som bl. a. har kunnat avläsas iform av en omfattande utflyttning och en minskande befolkning. Men olika företrädare förlänet - det gäller inte minst den fackliga och politiska arbetarrörelsen- har också med kraft fört fram budskapet att Prot. 1987/88:127 behövt hjälp och stöd från andra delar av landet. Vi kan till vår glädjekonstatera att budskapet har nått fram. Regeringen - ; 7 inte minstindustriministern - och har verkligen lyssnat och varit ' ' " beredda att ta fasta på dekrav och förslag som förts fram från länet. Låtmig helt kort redovisa vad som faktiskt har hänt. Lokaliseringsstöd har t. ex.lämnats 1982-1987 till ett sjuttiotal företag i länet och till ett belopp omtotalt ca 110 milj. kr. Detta har också haft en sysselsättningseffekt för drygt800 personer. har lokaliseringsstödet utvidgats medytterligare ca 30 miljoner. Stödet har medverkat till investeringar på istorleksordningen , trots att inte ingår i det s.k. stödområdet. Ettantal framtidsinriktade satsningar på teknikutveckUng och teknikspridning hargjorts - typ Verkstadstekniska centra i och Olofsström, datacenter iRonneby och elektronikcentrum i . I har statligt stöd utgåtttill ett s. k. pälsdjurscentrum. Länsanslagethar ökat kraftigt både i absoluta tal och i förhållande till utvecklingen iriket i övrigt. Blekingepaketetinnehöll viktiga satsningar på högskoleutbildning och UtveckUngsinsatser isamarbete med . Hamnen fick klarsignal för enbetydande upprustning. Somen följd av att staten ställde 35 miljoner till förfogande för investeringar iBlekinge bildades Finans. Bolaget börjar nu komma i gång på allvar ocharbetar för fullt med en lång rad intressanta projekt. Investeringsfonderna harfrisläppts för investeringar i . Blekingeskommuner och landsting har fått en mycket gynnsam behandling i det system förskatteutjämningsbidrag som har antagit. Detnya plan- och bostadsverket flyttar till ochberäknas föra med sig ca 300 nya arbetstillfällen. Även den nya centralakustbevakningsmyndigheten lokaliseras dit. Dennyligen träffade uppgörelsen om ubåtsförsvaret innehöll en efterlängtadbeställning till på ett nytt minjaktfartyg, och den skall tillsammansmed uppdraget att bygga en testrigg för försvarets nya ytstrids-fartyg ses somatt staten även fortsättningsvis behöver som ett marintnybyggnadsvarv. Blekingefår, om antar regeringens förslag - något annat ärförmodligen inte att vänta -, en egen högskola med start . Detär utan tvivel så att en gryende optimism har börjat spira i länet, genom attstatsmakterna i handling har visat sig tro på en utveckling i . Även omen hel del av de insatser som beslutats ännu inte hunnit ge effekt, kan klaraförbättringar i sysselsättningsläget nu avläsas. Arbetslöshetenär nu nere i strax i länets samtliga kommuner. Behovet av att bege sig utanför länet för att finna arbete tycks ha minskat markant, vilket bl.a. kan avläsas i att antalet s.k. tillträdesresor nästan halverats . Antalet ungdomar i ungdomslag har också kunnat halveras. Dettabetyder inte att vi nu kan slå oss till ro och blåsa "faran över".Vad beror det på? Skälen är bl. a. följande: Fördet första har de åtgärder som vidtagits ännu inte lett till attbefolkningsutvecklingen har vänt i positiv riktning. Fördet andra är ett industrilän med ett antal stora tillverkningsenheter;Jag tänker på företag som , Facit, Bruk m.fl. Med allsannolikhet är fortsatta stora strukturförändringar att vänta inom industrin,med minskande behov av arbetskraft som följd. Fördet tredje har kvinnorna i vårt län alltjämt svårare än kvinnorna i riket iövrigt att finna arbete. Den s.k. förvärvsfrekvensen bland kvinnorna i Blekingeär också klart lägre än i riket i övrigt. Fördet fjärde är fortsatta förändringar och neddragningar inom det militäraförsvaret att vänta. Detbehövs för det femte ytterligare förbättringar i kommunikationerna. Blekingekustbana kommer visserligen att vara kvar i det s.k. stomnätet, men när detgäller trafiken är det mycket övrigt att önska. Banans standard är sådan attden behöver en rejäl upprustning. Även vägnätet behöver ytterUgareförbättringar. Fördet sjätte känner vi i vårt län stor oro över föroreningssituationen iÖstersjön. Havet är inte bara vårt bästa rekreationsområde utan också enförutsättning för den fiskerinäring som hos oss spelar en så viktig roll. Enlokalisering av ett Östersjölaboratorium till vore därför godregionalpoUtik på mer än ett sätt. ägnar i sitt betänkande relativt stort utrymmeåt utvecklingen i . Det är glädjande att utskottet visar dettaintresse. Jag noterar också att utskottet för sin del är berett att, om detvisar sig nödvändigt, förorda ytterligare åtgärder från statsmakternas sida.Det känns naturUgtvis tryggt att veta att utskottet har den instäUningen. Menän viktigare är det nog- om utskottets ärade ledamöter ursäktar- att Sverigeäven efter höstens val får behålla den regering som i handling har visat sigberedd att ställa upp för ett Utet, utsatt län som vårt. 74 (): I dagens debatt har flera debattörer framfört sin synpunkt på och sinoro för sitt läns utveckling. Synpunkter på L-länets utveckUng har inte alltidframförts i dessa sammanhang, men det har berott på aft vi socialdemokratiskaledamöter från länet tidigare inte har känt så stor oro som vi känner . Jag skall här beröra några av de orosmoln som börjar dra in över vårtlän. Eftersom länet är mycket jordbruksdominerat har den förändring som skerinom jordbruket en stor betydelse. Så har det varit tidigare också. På1950-talet och delvis , då jordbruket genomgick en stor förändringoch tekniken fick sitt genombrott, förlorade landsbygden en stor del avbefolkningen. Lantarbetare friställdes, men tack vare industrins behov avarbetskraft blev arbetslösheten minimal. är situationen i viss mån Ukartad. Antalet sysselsatta i jordbruketminskar. Men det är inte bara denna sysselsättningsgren som är i fara. Medjordbruksförändringen följer också livsmedelsindustrin, som är verksam i Här finns treslakterier, i , och TomeliUa. flyttasprodukfionen från anläggningen i till KävUnge i län.Härigenom försvinner drygt hundratalet arbetstillfällen från länet. Eftersomproduktionen minskar och därigenom också överkapaciteten inom slakt- ochcharkindustrin i pågår diskussioner om samverkan mellanslakteriföreningarna KBS i och . Vad detta kommer att utmynnai är oklart, men en sak är klar, nämligen aft det inte bUr någon ökning avantalet sysselsättningsfillfällen, utan tvärtom. Långfidsutredningenhar beräknat aft sysselsättningen i jordbruket kommer atf minska med 30 %mellan 1984 och 1995 i landet. Om samma förhållande gäller för Kristianstadsläns del, innebär det att 4 000 arbetstiU-fäUen försvinner . Industrinsbehov av arbetskraft är , i likhet med , stortoch kommer troligtvis att suga upp en del av denna fristäUning. Det problem somkvarstår är atf människor i det traditionella jordbrukssamhället kommer attflytta tiU andra industrisamhällen. har utrett om det är lönsamt att framställa socker, andrasötmedel, stärkelse och sprit med spannmål som råvara och därmed reduceranuvarande fabrikspotatis- och sockerbetsodUng i länet. Kristianstadslän är dominerande när det gäller fabrikspotatisodlingen. Inte mindre änhälften av landets odling sker i länet. Även sockerbetsodlingen är stor ochutgör nästan en fjärdedel av landets odling. Produktionen har tradifion. Underhela efterkrigstiden har en utveckUng skett med sockerbetor och fabrikspotatissom tunga delar av växtodlingen. Detta har också medfört storakapitalinvesteringar i maskiner och bevattningsanläggningar. Såväl sockerbetorsom potatis är mycket viktiga omväxlingsgrödor i länets växtodling. Viden minskning eller utslagning av sockerbets- och fabrikspotatisodlingen skullesannolikt huvuddelen av dessa grödor komma att överföras till spannmålsodling.Detta skulle medföra såväl en totalt sett minskad sysselsättning i jordbruketsom en väsentiigt mer ojämn arbefsfördelriing över året. Vidarekan tilläggas att den besvärliga miljösituationen i , ditnäringsläckaget från jordbruket är stort, kommer att bU sämre i stället förbättre vid övergång till spannmålsodUng, beroende på mindre upptagning avväxtnäring, Omnu jordbruksnämndens rapport eller utredning omsätts i verklighet kommer dettaatt innebära ytterligare påfrestningar på jordbruket, i en situation då detpågår en omfattande omstäUning. Påflera håll, bl. a. i , arbetar man med att finna nya vägarför jordbruket. Att ytterligare späda på problemen kan få den största entusiastatt resignera. Det är därför viktigt att näringen ges andrum. Låt oss klara ut deproblem som jordbruket har . Därefter, när det råder stabilitet, kanjordbruksnämndens rapport eventuellt lyftas fram och analyseras. Menklart är aff den som redovisas när det gäller tillverkning av sprit avspannmål i stället för av potatis ändå får ses som marginell. Jag anser att manmåste lägga större vikt vid samhällsekonomin. kommer att försvinna inomen näring som redan är ansträngd och som har svårigheter att finna alternativ. Den yrkesmässiga fruktodlingen är också till stor del lokaliserad tillSkåne och den är en viktig näringsgren på . I län uppgårantalet fruktodlingar till ca 370 och dessa har mycket stor betydelse försysselsättningen i sydöstra . Under en stor del av året sysselsätts enmängd personer med skördearbete, beskärning av fruktträd, sortering av frukt påde olika fruktpackerierna och transporter. ex. Förenade Frukts ekonomiska förening i och som ägs av200 fruktodlare, är antalet årsanställda 20 personer, men under högsäsonguppgår arbetsstyrkan till 130 personer. Från dessa bygder förses svenska folketmed frukt . Utan fruktodlingensimportskydd hade inte odlingens positiva utveckUng varit möjlig. Nuäventyras det svenska importskyddet genom krav som går ut på att dettaär i strid med . Skulle skyddet tas bort, kommer svensk yrkesmässigfruktodUng att få mycket svårt att överleva. Importskyddet har utgjort enförutsättning för att landets fruktodlare vågat investera i odlingar, vilkasfruktträd först fyra efter plantering börjat ge avkastning. Nyaodlingsmetoder har medfört mycket stora investeringar för den enskilde odlaren. Fruktodlingenär dimensionerad efter den svenska marknadens behov, vilket bl. a.innebär att konsumenterna erbjuds ett rikhaltigt urval av olika sorters fruktunder hela den svenska fruktsäsongen. Utan nuvarande gränsskydd skulle det intevara möjligt att bedriva yrkesmässig fruktodling i . OmAmerika fullföljer sina krav, måste vi också ställa större krav på importeradfrukt - man konkurrerar inte på samma villkor . Om så inte sker kommer viinte att kunna se det vackra blomträdsblommande som är somvackrast. Fisket har också stor betydelse för länet och då speciellt förSimrishamn. Lyckligtvis kan sägas att en nyinvestering sker i fiskeflottan, mensamtidigt ökar också kraven på yrkesfiskarna. Investeringarna är dryga,gångavstånden längre och fångsterna mindre. Den positiva inställning somyrkesfiskarna visat bådar ändå gott för en framtid för fisket påÖsterlen. Däremotvore det bra om förädling kunde ske i högre grad. har tagitinitiativ till ett försök att hitta nya grepp när det gäller sillförädling.Detta grepp har tagits . vill jag också avslöja det sista orosmolnet. har flaggats för indragning av regementen. Det är inteutan att det även här finns stor oro för länets regemente. Jaghar pekat på en del sysselsättningsområden som skapar oro i länet. Det ärviktigt att alla berörda instanser är lyhörda och tänker förnuffigt beträffandeKristianstads läns utveckling. Detta gäller utskott, regering, länsstyrelse,kommuner. Alla måste ta sitt ansvar annars bUr orosmolnen ett åskväder som kanfå besvärUga verkningar. 75 (vpk): De regionalpolitiska debatterna brukar sträcka sig över en hel dag - endag som i jargongen bland en del ledamöter och journalister litet ironisktbetecknas som "hembygdens dag". Därmed har man väl gärna med en smulasidovördnad velat antyda att debatten till stor del handlar om bypolitik ochsmåtterier. För den som emellertid gör sig mödan att lyssna under hela dennadebatt har emellertid vad som sägs ett mycket stort politisktallmänbildningsvärde. En sådan här dag är som en mycket intressant och lärorikresa över den svenska kartan. Man får också de praktiska problemen presenteradeför sig på ett konkret och näraliggande sätt. Därför fyller den långaregionalpolitiska debatten sin funktion. Den har, som sagt, ett stort värde förden som gör sig mödan att lyssna till den. Jagråkar nu komma näst sist i denna debatt, vilket sammanhänger med att jag skalltala om sydöstra och . Det ligger en viss symbolik i detta,eftersom det rör sig om en landsända som just har kommit sist,en landsända som på något sätt har utgjort en skuggzon i den politiskabegreppsvärlden. Problem har länge funnits där. De har vuxit, samlats, och dethar dröjt mycket länge, innan man har uppmärksammat dem. Som med rätta påpekade har, nu en öppning kommit till stånd. Man haren annan attityd till och en annan insikt om vad som sker i denna landsända.Det har också hänt en del konkreta och positiva ting. Viddenna sena timme är det inte min avsikt att här räkna upp de många förslag ochinitiativ som den vpk-motion som behandlar innehåller. Var och en kani de offentliga handlingarna läsa motion A478. Låtmig i stället offra på att peka på ett nog så viktigtdetaljproblem för , och kanske också för delar av län.Det rör sig inte bara om ett detaljproblem, utan det är dessutom litet grand aven principfråga, eftersom hanteringen av problemet visar hur regionalpolitikinte skall bedrivas. Jag avser de aktuella planer som finns för järnvägstrafikenpå Blekinge kustbana fram till . Inte minst från vpk har detframhållits hur viktig denna järnväg är, och framför allt skullekunna vara, för dessa bygders utveckling, och hur viktigt det är att manbehåller en järnväg där och utvecklar den, så att järnvägen får en högrestandard och en bättre kapacitet än vad den nu har. Det var med tanke på dettasom vi från vpk i resonemangen med socialdemokraterna om bensinskattehöjningenställde som ett av de villkor som vi ville ha uppfyllda attKristianstad-Karlskrona-banan skulle stanna kvar inom SJ:s stombanenät och däruppnå den status som det innebär. På det viset ville vi rädda banans framtidoch garantera att den kunde knytas till det övriga stambanenätet och tillVästskåne på ett för framtiden bra sätt. Mankan också erinra om att det i regionalpolitiska debatter harbetonats hur viktigt det är att olika områden, olika sektorer av de offentligaverksamheterna, samspelar och handlar logiskt och sammanhängande för att kunnagarantera bästa möjliga regionalpolitiska effekt. Det får inte bU så att maninom ett område företar åtgärder och fattar beslut som direkt motverkar vad mangenom satsningar på den offentliga sektorn vill uppnå på ett annat område iform av regionalpolitisk utveckling och effekt. Järnvägenspelar i det här fallet även en stor miljöpolitisk roll. Att motortrafikenlängs den stora uppenbarligen är en miljöfara har inte undgåttnågon som känner bygderna eller som har levt någon del av sitt dagUga liv därnere. Det är en fara för den natur och det friluftsliv som är en speciellt stortillgång just för . Därför är det betydelsefuUt att man också urtrafikpolitisk utgångspunkt rustar upp banan och ser tiU aft den utvecklas tillsin fulla kapacitet och kan fylla sin framtida roll i ett sundare ocheffektivare transportväsen för regionen. Medden bakgrunden måste man också protestera mot de aktuella och förutseddaförändringar som är på gång när det gäller denna bana. Det är uppenbart att vadman nu företar sig på SJ-håll är ägnat att försämra servicen, och det hardelvis tyvärr redan haft sådana effekter. Ett av exemplen ärsowagnsförbindelserna med . Man har tidigarelagt avgångstidenfrån jämfört med tidigare, vilket är en serviceförsämring. Vadvärre är är att man har dragit in den särskilda sovvagn som fanns frånKrisfianstad norröver så att man, när man skall åka nattåg fill frånKristianstad, får vänta tills klockan är innan Karlskronatågetkommer. Det fanns tidigare en direktvagn som utgick från . Dessasaker kan tyckas små i det större sammanhanget, men det är den typen avserviceförsämringar som åstadkommer felaktiga trafikpolifiska effekter och som ocksåär ägnade att stöta bort trafikanter och därmed utarma järnvägen och försvåradess möjligheter atf fylla den vikfiga roll den har att fylla i enregion som denna.