prot · GB09122 · 1987-12-31 00:00:00 — Samarbetet mellan ochtullen har kanske inte alla gånger gått klanderfritt, men jag vill påstå attförutsättningarna för väsentligen försämras genom att den skallbli en egen myndighet. Jag skall återkomma till detta längre fram. Fråganom ställning har ju under mer en utretts i olikautredningar därför att man har velat göra förändringar och ta bortkustbevakningen från tullen. Den senaste utredningen; den som föregick beslutetom att skapa en fristående civil myndighet, föreslog att skulleöverföras till varigenom en hel del rationaliseringsvinsterskulle vinnas. Detta stötte på problem och motstånd bland kustbevakarna, ochjag kan ha förståelse för deras synpunkter gentemot det förslaget. kanman väl ganska klart konstatera - jag tror att kustbevakarna håller med mig -att de hellre hade sett att de tillhört än att, som blirfallet, sitta i knät på marinen och bli styrd av militära officerare i sittarbete. Detvar väl under remissbehandlingen och kritiken av den senaste utredningen omsjöfartsverket som hugskottet - jag skulle vilja kalla det så -kom till, attgöra en egen civil myndighet av och dessutom förlägga den underförsvarsdepartementet. Utgångspunkten när vi diskuterade varatt det skulle vara en egen civil myndighet, och under de.premissernahade det naturligtvis varit bra. Det var också vad kustbevakningspersonalensåg fram mot. Vilka är då huvudsakliga uppgifter ?Grunderna är bl. a. att sköta tullbevåkningen av landets gränser, attmotverka och försöka förhindra smuggling. var det ju detklassiska spritsmugglarproblemet; gäller det framför allt ettallvarligare problem, nämligen smugglingen av knark över landets gränser, inteminst till sjöss. Till uppgifterna hör också att medverka i miljöskyddet och ifiskebevakningen, inte minst i den nya del av svenskt territorialvatten som denvita zonen utgör. Man gör väderobservationer åt och även andra, bl. Man utför räddningstjänst och man upprätthåller samband mellan olikaenhetei- som befinner sig till sjöss och till lands i skärgården ochkustområdena. ' Det här är rent civila uppgifter och uppgifter som utantvivel kommer att naggas en hel del i kanten vid en samlokalisering med marinenoch den militära organisationen. diskuterade vi den här frågan i kammaren.Det fanns då som uppfattningar om att organisationsformen inte var bra, ochdet yrkades också avslag på den. Vi hade från vpk en partimotion, där vi yrkadeavslag på förslaget att göra till en egen civil myndighet. Vigjorde det utifrån de utgångspunkterna att vi kände farhågor för enmilitarisering, som har besannats genom den senaste propositiorien. Om man skall titta på effektivitetsutnyttjandet, som bl.a. nämns i propositionen, kan man ifrågasätta om det verkligen är med marinensom denna samlokalisering och detta samarbete skall fördjupas. Det har gjortsnågra undersökningar - förvisso inga stora och genomgripande, men ändå -ute påolika lokala platser. De har kartlagt hur pass mycket man har arbetattillsammans med marinen eller haft uppgifter som föranlett samarbete medmarinen. Det rör sig ute på det lokala nätet endast om ett fåtal procent avverksamheten. Det övriga är civila uppgifter. Samarbetet med ,med och med de olika kustradiostationerna är långt mer utvecklat och utgörett långt större behov än samarbetet med den militära organisationen. När vi diskuterade den här frågan sadestatsrådet i propositionen att man skulle försöka uppnå samordning till sjöss.Det innebar, ungefär som i resonemanget om att avveckla kärnkraften medförnuft, att man först skulle bygga ut. Man har nämligen burit sig åt påungefär samma sätt när man skulle skapa samordning till sjöss och riiöjligenminska de olika organisationerna. Förutom , polisen, marinen ochtullen, som tillhör, gjorde man en egen organisation avkustbevakningen. Man utökade alltså och spräckte ytterligare upp enorganisation för samordningen till sjöss. Som framgår av den proposition somligger till grund för dagens debatt, blev utgångspunkten sedermera att manefter detta - inte med speciellt sunt förnuft vill jag påstå - minskar antaletorganisationer till sjöss och antagligen genomför en samordning genomatt skapa en mer eller mindre halvmilitär organisation, som också kustbevakarnaär starkt oroade för. hade för sedan en offentligutfrågning när det gällde tullen. I det sammanhanget fanns det anledning attfråga tullens generaldi- rektorBjörn vad hade för avsikt att,göra med tanke på denförändrade situationen. Vi fick klargjort: Man var inne på att skapa en egen nyorganisation till sjöss, förvisso i vart fall än så länge liten - men ändå! Detta innebär att kommer att bygga upp egnamarina enheter för att klara av bevakningen av hamnbassänger. Verket kommervidare att bygga upp en enhet för att klara bevakningen i , där manbefarar att få och också har haft problem med knarksmuggling med små snabbabåtar. Man kan här dra vissa paralleller med vad som hände i ,som också "militariserade" sin kustbevakning. När iUSA har arbetat för att klara sjöfrågorna, har den kommit att hamna i ensituation, som jag är rädd för att också den svenska kommer atthamna i. Jag kan medge att det inte kommer att bli total likhet utan enöyerföring till svenska förhållanden. Vi Icunde för . sedan i nyhetsmedierna ta del avuppgifter om att president skulle skicka den amerikanska kustbevakningentill för att bistå de amerikanska enheterna i derasarbete där nere. - Jag skall inte gå närmare in på vad de har där att göra. Låt mig fortsätta att diskutera det förhållandet atttullen blir tvungen att skapa egna enheter för att klara bevakningen ihamnbassänger och i . Vi skall ha klart för oss att det är vad sombehövs i första omgången. Det som hände i , där man stärkte gränsskyddet iFlorida och yid mexikanska gränsen när det gällde knarksmuggling, var att densmugglingen började ta andra vägar, i detta fall över . Liknande effekteruppstod i , där smugglingen kom in andra vägar då gränsskyddet stärktespå vissa ställen. Detta innebär i förlängningen att tullen, såvitt jag kanförstå, inte kommer att kunna nöja sig med att ha enheter för att bevakahamnbassänger eller utan senare, när det skyddet har skärpts, ocksåblir tvungen att skapa enheter på andra ställen, från ända upp tillBottniska viken. Jag vill definitivt påstå att det knappast kan vara fråga omnågra samordningsvinster med en sådan politik. I propositionen tas frågan upp om den regionalasamlokaliseringen med marinen. Den är genomgående. Jag sade tidigare att vårafarhågor inom vpk, när vi utfärdade varningar , har blivit besannade:Jag diskuterade en hel del med människor i även för ett årsedan. Då trodde vi inte på dessa profetior. Det hade gjorts en enkät, där detundersöktes huruvida kustbevakningspersonalen tyckte att det var bra att ha enegen civil myndighet och ställde upp för det. Det fanns stora brister ienkäten, det skall medges, men en utskottsföreträdare hävdade att det-ändå varstor enighet bland personal om att få denna egna civilamyndighet. , när man har sett resultatet, är det etthelt omväntförhållande. I den enkät som har gjorts bland personal har 197av de 201 som , svarat förkastat förslaget till samlokalisering regionalt medmarinen. av dern som har svarat och som har nåtts av enkäten är emotdetta! Argumenten har varit litet olika. Några har sagt att de inte vill sittai knät på militären. En annan företrädare för kustbevakningspersonalen har i entidningsartikel sagt: Vi vill inte bli havets ABAB-vakter. Flera andraliknande epitet har jag själv fått höra. Iförlängningen innebär samlokaliseringen med militären att kontakterna Prot.1987/88:122 med allmänheten försvåras. Låt mig bara ta ett exempel, nämligendet förslag som finns att eventuellt förlägga en ay de regionalacentralerna till Musköberget. Jag harsjäly varit ute på vid fleratillfällen och sett hur det ser.ut - eftersom min pappa jobbade där ute. Därfinns vakt, och man måste ha eskort för att komma ned i berget. Det är inte dentypen av civil verksamhet som kustbevakningspersonalen ser fram emot! Och detär inte den typen av civil myndighet som jag tror att allmänheten kommer att hamöjligheter att nå med sina olika spörsmål. Problemengäller också rekryteringen. Den här närmare anknytningen fill marinen kommer att innebära att civil personal i högre grad än tidigare lämnar . Man kommer att få en,mycket snäv rekryterings bas , som innebär att .det blir officerare, underofficerare och andra militärer som söker sig till . Jag vill påstå att det knappast kan vara till gagn för en kustbevakning, allra helst om den till namnet skallfå heta civil. Jag hade anmält mig för tio minuters anförande, men jag behöverytterligare tid, eftersom jag anser att detta är en mycket viktig fråga. Jaganser att det som sägs i propositionen om resursbesparingar inte är relevant.Det finns nämligen inte någon seriös utredning från kustbevakningskommittén omsamlokalisering med någon annan part än marinen -med någon civil part- och vadkostnaderna egentligen bör ligga på. Det har påståtts att kostnadsbesparingarnavid en samlokalisering med kustradiostationerna skulle ligga på 22,5 milj.kr. per regional enhet.. Detta är siffror som enligt dem som arbetar med dessafrågor inte stämmer överens med verkligheten, utan besparingarna är högsthälften av detta. Men oavsett vad som är sant är detta mycket små kostnader idet stora hela. Jag tror att man skall ha klart för sig att de besparingar som.påstås kunna göras kommer att ätas upp. I stället kommer kostnaderna att ökaför utbildning och nyrekrytering av folk till i framfiden. Enannan fråga som jag också anser mycket viktig i sammanhanget är den civilastatus som en kustbevakning skall ha med avseende på den internafionellafolkrätten. Jag är också rädd för att det i förlängningen kommer att bli så -och det finns farhågor för det bland personal - att rekryterkommer att utgöra en del av besättnigen på båtarna. Och om ett sådantbevakningsfartyg skall börda ett civilt fartyg - oavsett om det gäller fiskeeller någon säkerhets- eller miljöfråga - kommer det väl att bli så attrekryterna får springa ned och gömma sig under däck för att rnan inte öppetskall kränka den internationella folkrätten. Ipropositionen behandlas centrala och regionala lokaliseringsfrågor, men man tarinte upp den lokala organisationens utseende. Man kan dock inte utan vidare gåförbi den frågan, utan även den måste tas upp i detta sammanhang. Kustbevakningenssambandscentraler, som utgör den lokala organi sationen, kommer att bli avbemannade eller nedlagda. Kustbevakningskom mittén har av strategiska och taktiska skäl avvaktat dagens beslut innan man, såvitt jag förstår, kommer att gå fram med nästa propå om att avbemanna och lägga ned sambandscentralerna. Det finns.dokument från kustbevaknings- 1987/88:122 kommittén där man klart och entydigt talar om en nedläggning av samtUga 18 rnaj 1988 - sambandscentraler och omöverföring av deras verksam- I ', ' het till marinens sjöledningscentraler. Ja, man vill t.o.m. föraöver fyra " ° tjänsterfrån till marinen - niotsvarande det antal tjänster som beslutade att tillföra Gryts sambandscentral. Självfalletkommer olika samband - t. ex: fiskare till sjöss - skärgårdsbefolkningen,sjuktransporter - räddningstjänsfinsatser etc. - att försvåras i allra högstagrad. I varje fall tror inte jag att allmänheten i dessa sammanhang kommer atti samma utsträckning ringa fill militariserade del och hasamma utbyte med den som det som förekommer. Det vore naivt att tro påfortsatta goda relationer med allmänheten. Ocksåpå sjöräddnings- och sjösäkerhetssidan aktualiseras olika frågor i dettasammanhang. Hur skall man exempelvis ordna med den viktiga passningen avnödradiokanalen, kanal 11 A på PR-radion, som i stor utsträckning användsi fritidsbåtstrafiken? Uppbyggnaden härav kommer att kosta pengar. Eller är detså att nian helt enkelt struntar i detta? Jag är rädd för att det blir detsenare. Vadgäller sambandscentralerna har man i promemorian från kustbevakningskommitténangett att exempelvis - som enligt vad haruttalat har ett strategiskt mycket viktigt läge och därför bör vara kvar - börflyttas till Käringberget i , Där kommer den inte att spela någonstörre roll, i vart fall inte från strategisk synpunkt -fill skillnad mot nunär den ligger vid kusten, med en milsvid utsikt. Detsammaär förhållandet med Gryts sambandscentral, som återinrätta-des förraåret och som också har ett strategiskt läge i en mycket stor skärgård med enförhållandevis stor befolkning. Den kommer att läggas ned. För att ersättas médvad? Ja, därom får vi ingenting veta. Behandlingenav yrkanden sorri har förts fram i motioner om sambandscentralerna har avutskottet skjutits upp tiU hösten. Jäg ser detta som en självklarhet, eftersomdet är sannolikt att man när dagens beslut väl är fattade kommer att få en nyproposition, orrihur den lokala-organisationen skall se ut. Om jag hadehaftkvar någon gammal hatt - men det har jag inte, eftersom det var länge sedanhattarna var moderna - skulle jag ha kunnat säga att jag skulle äta upp minhatt, om propositionen inte kommer att följa linjen att sambandscentralernaskall försvinna i verksamhet. Vihar yrkat på ett ettårigt moratorium i denna fråga. Vi anser att det är viktigtatt fattar beslut om att anslå för en seriös utredning avcivila alternativ till . Därför yrkar vi avslag på proposifionen.Vi har också motionerat om en förstärkning av verksamheten med fem tjänster ochom ett isgående fartyg, bl. a. för bevakning av den s. k. vita zonen. Avslutningsvis, herrtalman, sade , , att försvarsut skottet är enigt i denna fråga. De är möjligt att försvarsutskottet är enigt, i varje fall bortsett från egen lilla käpphäst nere i , men det förhållandet bottnar i att vpk av de övriga partierna i har ställts 170 utanför försvarsutskottet. Hade vi fått vara meddär, skulle försvarsutskottet inte havarit enigt, men då hade vi haft möjUghet att påverka och medverka i Prot.1987/88:122 arbetet,till skillnad från vad som är fallet . När kustbevakningsfrågan behandlades iskatteutskottet kunde vi där arbeta för att slå vakt om . Såskedde, och det fattades beslut härom i . Dessa är nu kullkastade.Herr talman! Jag yrkar bifalltill mofionerna Föll, 716 och 703. 169 (): har ju redan tidigare beslutat attkustbevakningen organisatoriskt skall skiljas från och bilda en egencivil myndighet -jag betonar civil myndighet, - , visserligeninom försvardepartementets verksamhetsområde och inom den militärautgiftsramen, men utanför försvarsmakten. Avsikten är alltså inte att skickanågra fartyg eller någon personal från till främmande oceaner -för att dra.en parallell med verksamhet i . Den nyamyndighet som skall bildas kommer att kallas . I årets budgetproposition föreslås anvisa enviss summa pengar för denna nya myndighet. I en senare proposition föreslårregeringen en lokalisering av den nya myndighetens centrala ledning. Men ävende regionala ledningarna skall få sina stationeringsorter. I den senare propositionenföreslås lagändringar till följd av att blir en egen myndighet. har givit en kommitté, som kallar sigkustbevakningskommittén, i uppdrag att bereda det här ärendet och att läggafram förslag. Kommittén har avlämnat två delbetänkanden: ett om de lagändringarsom behövs och ett om organisationsförändringen samt om lokaliseringarna. De föreslagna lagändringarna har varit ute på remiss,varvid 11 myndigheter yttrat sig. Lagtextförändringen föreslås snart träda ikraft, , och påbörjar den nya myndigheten sinverksamhet. Vad gäller lokaliseringen av den centrala ledningen förden nya myndigheten har åtminstone såvitt jag vet 11 kustkommuner varitföremål för bedömning och överväganden från kustbevakningskommitténs sida. Kommitténhar även avgivit ett förslag med en viss rangordning. Motioner har väckts avenskilda riksdagsledamöter, och kommuner har uppvaktat kommittén i ärendet.Regeringen föreslår i sin proposition att den nya myndighetens centralaledning skall lokaliseras till . Förslaget har framlagts utifrånarbetsmarknads- och regionalpolitiska bedömningar, som inte grundar sig påkommitténs överlägganden, liksom med tanke på inriktning. I frågan om vart provinsledningarna sedan skalllokaliseras utefter vår långa kust har avgivits en reservafion iförsvarsutskottet. Majoriteten i försvarsutskottet delar regeringens synpunktoch förslag att norra regionledning stationeras i Härnösand.På den punkten är utskottet helt enigt, liksom också om att den västraregionledningen skall placeras i och den östra regionledningen vidMuskö eller . Vidareföreslås att den södra regionledningen lokaliseras till , 1987/88:122 viden tidpunkt som skall avgöras . föreslog en senaretidpunkt. Att den regionala ledningen i syd placeras i har blivitföremål för en reservation från de moderata ledamöterna i utskottet. Jag ber att få yrka bifall till försvarsutskottets hemställan ibetänkandet nr 10 och avslag på reservationen. Anf.170 (vpk) replik: Jag tycker att det finns skäl att litet lyssna på vad som har skett iMalmö. Erfarenheterna därifrån är inte speciellt goda, i varje fall inte settfrån kustbevakningspersonalens sida. Redanför , när frågan var uppe, anfördes det som ett argument att dethade gått så väldigt bra i . Men det var enligt regeringen. Personalenhade absolut inte några goda erfarenheter. Personalen hade den klaraupipfattningen att marinen hade tagit över mer och mer av arbetsuppgifterna,och det är det som också skall hända på de övriga ställena. Närvi från vpk avvisar både den centrala och den regionala lokaliseringen, gör videt utifrån den utgångspunkten att den regionala lokaliseringen genomgåendesker i form av samlokalisering med marinen. Vi har inte tagit ställning'tillvar olika regionala ledningar skall ligga. Vi vill i stället avslåpropositionen och vill ha ett moratorium för att titta på andrasamlokalise-ringsmöjligheter, med civila myndigheter. Från den utgångspunktenmenar vi att det inte finns skäl att ta ställning i frågan omlokaliseringsorter. LennartHolmsten betonade - jag uppmärksammade det - ätt det skall vara en civilmyndighet utanför försvarsmakten. Det vore bra om han trodde på sina egna ord.I den proposition som föreligger till behandling sägs faktiskt inte attmyndigheten skall ligga utanför försvarsmakten, utan den skall Ugga inomförsvarsmaktens hank och stör. Det skall vara militär bevakningspersonal,beväpnad med kulsprutor m. m. Att det då skaU vara en civil myndighet utanförförsvarsmakten är ett resonemang som är naivt. Såtill detta med . Det blir naturligtvis inte fråga om attkustbevakningen skall skickas i väg till något annat land eller något annathav, men innebörden är att den får militära uppgifter eller stödmilitäi-auppgifter i svenska vatten. sade också att ärendet' varit påremiss till elva myndigheter. Låt mig då fråga: Har ni diskuterat médpersonaleri? Jag tycker att en socialdemokratisk regering och ensocialdemokratisk riksdagsgrupp borde lyssna åtminstone litet grand på' vadpersonalen säger. Man kanske borde lyssna på kustbevakningsrörelsen för engångs skulK 171 ()replik: Om jag har läst rätt, var den brunskäggyvigeOntrus en ganska tystlåten person. Så icke i skepnad - utompå en punkt. Det var när det gällde att motivera flyttningen av den enligt minmening - jag har varit där - väl fungerande centralen i . Vadfinns det för skäl för detta, ? Anf.172 () replik: Skälen är för det första den miljön i ,kbntaktmönstret soni finns och sorii kommer att finnas. För det andra vill jagsäga att de samordningsvinster som kommer att kunna göras genom att både dencentrala och den regionala ledningen placeras i Kariskrona är skäl nog -förutomde kanske viktigaste, de regionalpolifiska. Detär litet konsfigt att höra försvarsdirektören i hävda, avbypolitiska skäl, att är rätta platsen för den regionala myndigheten.Tydligen är blod tjockare än vatten, trots allt. Somregeringen skriver i propositionen - och det instämmer utskottet i -skall denregionala ledningens flyttning från till dröja , bl. a.med hänsyn till den översyn av marinens ledningsorganisation för södra är under arbete. Detkommer att bli en helt igenom civil myndighet, , (forts. prot.123) 18§ Kammaren beslöt att förhandlingarna skulle fortsättas vid morgondagenssammanträde. 19 § Anmäldes och bordlades 1987/88:31 omkonsumentpolitiska frågor m.m. (prop. 1987/88:100 bil. 1987/88:33 om vårdnad avbarn m. m. 1987/88:34 om anslag tillkronofogdemyndigheterna, m.m. (prop. 1987/88:100bil. 9 och 1987/88:152) 1987/88:35 om kravet på kvalificerad revisor 20§ Meddelande om fråga Meddelades att följande fråga framstäUts 1987/88:512 av () till socialministern om uppspårande av mögel i inomhusmiljö: Mögel- och fuktskador är ett problem, som bUr alltvanUgare i vårt samhälle. En primär förutsättning för att effekfivt kunnasanera lokaler från inträffade mögelangrepp och motverka hälsorisker resp.kurera faktiska hälsoskador på personer är att prover tas i dessa lokaler ochdärefter analyseras på ett kvalificerat och fullt klargörande sätt. Det ärnämligen vetenskapligt belagt att vissa mögelarter i inomhusmiljö kan varavådliga för människors hälsa men likväl inte destruktiva för materia. Därför ärmögelartbestämningar synnerligen angelägna såväl för bedömning av om personerskall kunna vistas i resp. över huvud taget bo kvar i angripen inomhusmiljö somför åstadkommande av saneringsåtgärder som ger bestående resultat. 1987/88:122 Demögelprover som tas av hälsoskyddets personal eller av tekniska firmor, byggföretag och andra kan emellertid för närvarandeinte analyseras så kvalificerat somnödvändigtvis erfordras utom vid statens bakteriologiska Meddelande om fråga , . t-> ... . .. l i . Dennainstitution saknar tyvärr resurser och kan inte annat an i särfall åtaga siganalyser för ifrågavarande typer av miljömedicinsk diagnosfik, När det gällersjukhuslaboratorier, som drivs i landstingssjukvårdens regi, saknas numykologisk kompetens. Vad ämnar regeringen göra för att åstadkomma merkvalificerade provtagningar och analyser av mögel i inomhusmiljö? 21§ Kammaren åtskildes . Förteckningöver talare ?Tot. (Siffrorna avsersida i protokollet) 1987/88:122 Förste vice talmannen 68 Ahriand, () 3, 18,25, 28, 33, 35, 68, 71, 73 , () 12,19, 26, 73, 75 , () 165, 172 , (vpk) 115,117 , () 129 , () 86, 95, 102 , ()143 , ()116, 118 De , () 145,146, 147, 148, 149, 150, 153, 157, 160, 161 , () 99,102, 103, 127, 133, 138, 140 , () 41,48, 49, 54, 56, 60, 64 Fiskesjö, Berfil (c) 103 , () 31,34, 35 , (vpk) 154,166, 172 , ()142, 147, 149, 150 , () 83,85, 94, 96 Furubjelke, () 163,164, 165 Gadd, () 132, 135,138, 140, 147, 148, 150 , Bo (vpk) 88, 89 Hegeland, () 152,156, 159, 161 , Bo,civilminister 119, 135, 139 , () 171,173 , () 162,164, 165 Irhammar, () 45,49, 53, 55, 61, 65 , () 118,144 Kindbom, () 114,117 , () 141 Komstedt, () 144,145, 146, 148, 149, 150 , Inga (vpk) 35, 37,107 , ,justitieminister 57, 62, 96 , () 21,27, 30, 70, 72, 74 , () 6,18, 25, 29, 33, 35 Munke, () 69, 71 Nyhage, Hans (m) 79, 85,94 , ()38 , (vpk)50, 62, 65 , () 109 , () 121, 133,137, 140 , () 151 , () 44, 54,56, 62 , () 65, 110 , (vpk) 14,20, 27, 29, 37, 130, 134, 137, 140 , () 90, 95,96 , Bo (s) 155, 158, 160 1987/88:122 Tammenoksa,() 106 , () 39Åbark, () 51, 55, 56 176 gotab 1988 15492