prot · GB0934 · 1987-12-31 00:00:00 — Företagennyanställer inte - inte i den omfattning som de skulle kunna göra. Jag talar ominrikes emigration, och det är ett faktum. På många håll säger man: Vi skullekunna anställa folk, vi skuUe kunna expandera och bygga ut, men vi vet inte vadsom händer runt hörnet, och vi vågar inte lita på att socialistisknäringspolitik låter oss vara fria, självägande företagare. Och företagen leverju i vårt land, så det vore anmärkningsvärt, om man inte försökte hållaföretagen rullande trots allt. Enpunkt till borde jag ha tagit med i mitt förra inlägg, men jag hade inte tidtill det. Det viU jag nu avsluta det här anförandet med. Detgäller de mindre företagarnas uppfattning i EG frågan. Den har stor betydelseför många små företag där EG:s normer är mycket svåra att komma till rätta med,om vi inte i vårt land ser till att ha samma normer. Avregleraoch öka de privata etableringarna inom den offentliga sektorn, säger man - detgäller barnomsorgen, äldreomsorgen, sjukvården och den kommunala servicen istort - så att vi utvecklas i takt med övriga inom de här områdena. Ochmedverka tiU att ges möjligheter att utvecklas i takt med EG - inomnäringslivet med olika normer, inom lagstiftningen och i fråga om den socialaservicen tiU människor. Omvi får industriministern att verka i den riktingen är jag övertygad om attföretagen, små och stora, kommer att känna sig mer till freds. 59 IndustriministerTHAGE G : Till vill jag säga: Det är viktigt att vi hjälper desmå företagens ägare att kunna behålla sina företag. Det är därförsmåföretagspoUtiken haft en mängd insatser, både generella och selektiva, föratt hjälpa till. Det har hjälpt investmentbolag, småföretagsfonden och mycketannat. Det är då viktigt att vi står på de små företagens sida och att vi inteutan vidare accepterar en utveckling där de stora företagen glupskt sväljer desmå. Jagskall vara ofin nog att peka på ett par inkonsekvenser i . Han noterade för det första att investeringsökningarna i småföretag skedde från en mycket låg nivå. Det är rikfigt, men det var ju utgångspunktenefter de borgerliga åren. Den låga nivån hade ni åstadkommit med er poUfik.Detta faktum har jag ingen annan uppfattning om. Men klagomålen på den lågainvesteringsnivån får ni framföra på annat håll. Fördet andra säger han att den internationella konjunkturen har haft betydelse förden positiva utvecklingen. Det accepterar han, men inte att regeringensnäringspolitik eller ekonomiska politik skulle ha haft betydelse. Andra industriländer iEuropa har faktiskt inte haft vår positiva utveckling. Men de har Ukväl levtunder samma internationella konjunktur och borde i så fall också ha haft dendraghjälpen. Jag hävdar naturligtvis att vår ekonomiska politik ochnäringspolitik inte har saknat betydelse för den positiva utveckling som vihar haft för småföretagen. ErikHolmkvist har en övermaga inställning när det gäller erfarenheter frånnäringslivet. Jag vet inte om det är jag eller som har mesterfarenhet från näringslivet. Jag var verkställande direktör iFolkets Hus-rörelsen och , med en mängd småföretag. Jagtog då del i småföretagens problem och glädjeämnen. Jag tror inte att det ärdetta som behöver vara utgångspunkten. Men det var en rik och nyttig erfarenhetsom jag inte har velat vara utan i mitt arbete som industriminister. VadErik Holmkvist tydligen inte kan smälta är att jag har rapporter frånsmåföretagsträffar - jag kan göra en stor lista till över varnågonstans jag har varit och besökt små företag - där det har givits uttryckför optimism och framtidstro hos de svenska företagen. Om inte på detta, får jag väl bjuda honom med på en kommande träff, så att han fårlyssna på de rapporter som kommer in. Överläggningenvar härmed avslutad. 8 § Svar påinterpellation 1987/88:84 om sysselsättningen i 60 IndustriministerTHAGE G : har i en interpellation frågat mig vilka åtgärder jagvidtagit och vilka ytterUgare åtgärder jag planerar att vidta som kan medverkatill att ersätta de ca 3 000 jobb som kommer att försvinna inom loppet av i basindustrier - företag där staten som ägare ocharbetsgivare har ett särskilt ansvar. Tyvärrär detta inte första gången basindustrierna i kommer attdrabbas hårt. Jag vill inleda med att kort redogöra för de omfattande åtgärderför utveckling av länet som på regeringens förslag beslutade om våren1983. Åtgärderna motiverades då främst av de nedskärningar tvingades tilli och kommuner. Kostnaden för åtgärderna beräknades till sammanlagt4 miljarder kronor . Det var främstarbetsmarknadspolitiska åtgärder för de människor som berördes avneddragningarna inom , och , men också utvecklingsinsatser fördessa företag. Socialavgifterna för företagen sänktes ilänet, och i blev det full befrielse från avgifter under entioårsperiod. Ett flertal åtgärder för företagsutveckling har genomförts.Vidare ingick satsningar på forskning och utbildning vid högskolan i ochi malmfälten med anknytning till bl. a. rymdområdet. Taxorna fördatakommunikation sänktes i den norra länsdelen och Malmfältens Finans ABbildades. Vidarehar en kraftig förstärkning av de ordinarie regionalpolitiska insatsernagenomförts . Anslaget för regionala utvecklingsinsatser iNorrbottens län har ökat från 51 milj. kr. 1982/83till 105 milj. kr. för innevarande budgetår. Totalt har fått över400 milj. kr. för regionala insatser i . Regeringen kommer att senare lägga fram ett nyttutvecklingsprogram för . Särskild hänsyn kommer då att tas tillatt statiiga arbetsplatser försvinner i , , och Kalix.Programmet kommer att utarbetas i nära samverkan mellan regeringen och berördaintressenter i länet. Det gäller t. ex. länsmyndigheter, kommuner, näringslivetoch fackliga organisationer. Eftersom beredningsarbetet pågår är jag inte nuberedd att närmare kommentera innehållet i programmet. 61ERIK HOLMKVIST (m): Jag vill tacka för svaret frånindustriministern på min interpellation. I sitt svar säger industriministern: "Jag vill inledamed att kort redogöra för de omfattande åtgärder för utveckling av länet som på regeringens förslag beslutade om . Det var främst arbetsmarknadspoli tiska åtgärder för de människor som berördes av neddragningar inom , och ----- ." Detta var vad den socialdemokratiska regeringen förmådde1983: arbetsmarknadspolitiska åtgärder, traditionella sådana, egentligen utannågon tillstymmelse till långsiktiga och industripolitiska insatser. Jag skallinte säga att inte något av sådana insatser fanns med, men det var ytterstblygsamt och helt otillräckligt. Satsningarna är av liknande karaktär.När det gäller pengar till länsstyrelserna säger industriministern attregeringen arbetar på ett nytt utvecklingsprogram för . Mer kan jaginte säga , fortsätter han. Man har en utredning som arbetar , trots attsituationen varit känd . Efter tio till kommer attha förlorat 9 000 industrijobb i den statliga basindustrin, där takten inedläggningarna inte avtagit utan tvärtom. I det läget säger industriministernatt man arbetar på ett nytt utvecklingsprogram för . Läser jag rätt?Står det utvecklingsprogram, eller är det avvecklingsprogram somindustriministern menar? Under eran med socialdemokratiska regeringar ochpaketlösningar har vi stadigt förlorat tusen arbetstillfällen vid våraindustrier i , vid de statliga basindustrierna. Förklara dettafaktum, industriministern! Tusen man har fått gå! Ett totaltmisslyckande för socialdemokraterna är på väg i vårt län. Sanningen om de statliga basföretagen är att de ärpå väg att dra sig ur . Socialdemokraterna avindustrialiserarNorrbottens län - inte medvetet, för all del, men genom sin dokumenteradeoförmåga att utveckla, genom sin totala brist på strategi och genom sinavsaknad av den alldeles nödvändiga entreprenöranda som är grundförutsättningenför att lyckas med ett företag. De statliga företagen har under alla år bara "rullattummarna" vid sina basindustrier. Vart tog t. ex. alla löften omvidareförädling inom skogsindustrin vägen? Gång på gång har sådana insatserutlovats. Gång på gång har vi blivit lurade. Någrafå man i har fått arbete. Det har vi diskuterat i en tidigare debatt.Vid har strukturförändringarna kommit att helt utarma alla möjlighetertill vidareförädling. Varär det statiiga ansvaret vid nedläggningarna av verksamheterna i ?Thage riktar ofta kritik mot de privata företagen. Den kritiken ärofta hård i sådana sammanhang. Men måste upp till bevis avsin egen förmåga. Iett annat interpellationssvar har industriministern sagt följande: "Regeringenhar inga formella möjligheter att förhindra att ett företag, efter lagstadgatsamråd med de anställda, beslutar om nedläggning av en produktionsenhet. Minuppfattning är dock att företag i sådana situationer har ett mycket stortansvar att medverka till att de negativa sysselsättningskonsekvensernamildras. dessutom i en stor koncern är möjUgheterna att görabetydande insatser större." INorrbotten väntar vi alla otåligt på besked om vilka storaföretagsetable-ringar staten skall presentera med anledning av vad som hänt ihöst och vad som hänt som gått. Statens ansvar har ju funnits långttidigare än bara just , ett ansvar som jag menar att staten aldrig till fullohar tagit. Upp till bevis, ! Isamband med Norrbottenspaketet 1983 sade : "fårNorrbotten klara sig självt." Hur skall vi tolka det ? Det tror jagatt norrbottningarna vill veta. är facket i upprört. "En knuten näve i bordet i stället föri byxfickan", säger de. "När det är kris i , ochBergslagen håller man på att dräpasig i kanslihuset med att lova allt möjligt men inte ens tid för ett besöki och hade industriministern." Detta var upprörda ord frånfackliga representanter i Norrbottensfidningar-na . Jagskulle vilja fråga: Vill industriministern vara med om att de statligaföretagen - inte bara i - börsintroduceras, så att vi får ta medprivata intressen och så att vi får ett ökat kunnande och ökade möjlighetertill billigt kapital över börsen? I annat fall är snart utanbasindustrier inom malm-, stål- och skogsområdena. Vi har bara påoss, med den takt socialdemokrafisk industripolifik marscherat fiden efter1982. 62 (): Det är något av dag i den här dagen. Debattenspeglar förstås den oro som många i känner över UtveckUngen, medavveckling av arbetsfillfällen och företag. Fulltså nattsvart som försöker teckna den är väl ändå inte bilden avNorrbotten. Jag fick ett tag intrycket att vi inte befann oss i samma län,trots att våra bostadsadresser visar att vi gör dét. Det finns ändå vissaljuspunkter i , som det finns anledning att framhålla. Det finns entilltagande satsning på ny teknik - exempelvis elektronik, data, satellitbilder- som är fina ljuspunkter i det norrbottniska näringslivet. Mankan dock inte komma ifrån att folkförflyttningen från har varit storde . bor det ungefär 4 500 färre människor i änför fem . hade vi visserligen en befolkningsökning, och visåg en strimma av hopp att utvecklingsvinden skulle ha vänt i en annanriktning. Men den förhoppningen grusades när befolkningsstafistiken för tredjekvartalet kom. Det är alltjämt de unga som flyttar. Befolkningen blir alltäldre, och länet kommer allt längre bort från det befolkningsmål som enenhällig riksdag beslutade om 1982. Hur allvarlig situationen är visades bl. a.i höstas i kommun, där man fokuserade problemen kring den skevakönsfördelningen på sitt speciella sätt. har pekat på en ganska dyster utveckling för ominget händer. Länet som helhet kanske behåller befolkningstalet, meninlandsregionen kommer att få svårigheter. Därför behövs det konkreta åtgärder. Industriministernhänvisade till länsanslaget. Det hade jag faktiskt väntat ganska länge på. Nogkommer den fid då industriministern pekar på hur länsanslaget har ökat, trotsatt det var industriministern vi körde över när vi höjde anslaget. Inomkort kommer ett nytt Norrbottenspaket att presenteras. Det är en beställningfrån riksdagsmajoriteten . Jag vill skicka med några punkter, som böringå i ett sådant paket. Jag tycker vi skall fortsätta på vägen motsänkta arbetsgivaravgifter men låta de sänkta arbetsgivaravgifterna komma alla företag till del i stödområde A och B, inte bara det fåtal som det nu är fråga om. Vi bör se till att få en ordentlig differentiering av arbetsgivaravgifterna. Vi har för del pekat på hur det kan komma att se ut över hela landet om man exempelvis bibehåller den arbetsgivaravgiftshöjning som är beslutad i och omvandlar den till en regional överhettningsavgift i storstadsområdena, på precis samma sätt som industriministern talat om . Vi måste fortsätta satsningen på rymdteknik. Dettatycker jag regeringen i ett kommande paket skall lägga stor tyngd på. Det behövs ökade resurser fill de branschprogramsom gäller för skogsindustrin för en vidareförädling av skogsråvaran inte barai inlandsregionerna utan även vid kusten. Det har vi berört fidigare . Med all respekt för den sittande regionalpoUtiskautredningen, som skall ta hänsyn till skatte- och avgiftssystemet,energivinster osv., är det ändå hög tid att börja titta på i vilkenutsträckning vi kan använda vinster för att investera i detnorrbottniska näringslivet. Det erfordras investeringar i vägar ochkommunikationer. Jag blir orolig när jag ser i planerna hur väganslagen i kommer att minska. Ett ordentligtvägbyggnadsprogram skulle behövas, inte minst för inlandet, som kan stimuleratill företagseta-bleringar och få ut viktiga råvaruresurser från inlandet, ochäven för att sfimulera exportindustrin. Industriministern bör ta tillfället i akt och underrådande högkonjunktur sätta sig ned och tala med företrädare för ett antalstörre industriföretag. Inom ramen för offertstödsprincipen börindustriministern förmå företagen att etablera verksamheter i . Det måste till en förstärkning av den kommunalaskatteutjämningen. Det kan tänkas att detta inte skall ingå i ett specielltNorrbottenspaket, men den här biten är oerhörtangelägen när det gäller att åstadkomma en positiv regional utveckling. Det ärotillfredsställande att se hur ojämnt fördelad skattebördan är mellan olikaregioner i det här landet. Det behövs en bättre helhetssyn beträffande deolika åtgärder som riksdag och regering samt statliga myndigheter och verkvidtar. saknar vi en sådan helhetssyn. Därför går ibland ettbeslut stick i stäv med andra, vällovliga beslut och även ambitioner på detregionalpolifiska området. Varje beslut som tas i riksdag och regering ellerhos verk och myndigheter måste enligt min mening prövas utifrån ettregionalpolitiskt perspektiv. Vidare måste regional balans vara ettövergripande mål för den ekonomiska politiken. Ja,det här var några tankegångar som jag tycker att industriministern bör ha medsig inför det fortsatta arbetet i departementet med ett paketför . 63 IndustriministerTHAGE G : ger människorna i en falsk bild avutvecklingen där samt en felaktig bild av regeringens insatser i Norrbotten.Jag skulle vilja säga till att det är litet farligt att medverkatill att sprida dysterhet och pessimism - särskilt om man gör det på falskagrunder. Dethedrar att han tog avstånd från uttalanden.Per-Ola sade t. o. m. att han uppfattade debatten så, att ErikHolmkvist och han inte talade om samma län. Jagvet inte riktigt vilka syften har. Han står här i talarstolen ochsprider medvetet lögner, som han borde hålla sig för god för att sprida. Hansäger att jag inte skulle ha besökt . Men jag var i på entvådagarsresa och besökte malmfälten. Jag träffaderepresentanter för samtliga kommuner i och diskuteradeutvecklingsprogrammet. Vidare har jag sett till att representanter förstatssekreterargruppen rest omkring i . En lögn blir inte sanning,, bara därför att den upprepas i talarstol! ErikHolmkvist borde, som sagt, hålla sig för god för att komma med sådana härbeskyllningar. Sedanär det litet märkligt att höra en företrädare för tala så väl omstatens ansvar, om statliga åtgärder och statliga ingripanden. Det är någontingnytt att vill lägga ett så stort ansvar på staten när det gällernäringslivets utveckUng. uttalar sig på det här sättet, därföratt han vet att det privata kapitalet inte har gjort några insatser förNorrbotten. I debatt efter debatt har jag frågat: Var finns de privataföretagen? Hur är det med egna initiativ när det gäller attutveckla ? Iregel brukar ni moderater komma med lyriska lovsånger. Ni brukar säga: Släppnäringslivet fritt, så ordnar sig allt till det bästa! Vihar sänkt arbetsgivaravgifterna i - som en del av Norrbottensinsatserna- och i har man inga avgifter alls. 5 protokoll 1987/88:34 hittillsinte sett den ström av kapital, investeringar och nya jobb som enligtmoderaternas vanliga argumentation borde ha funnits. brukar jusäga: skatterna, så blomstrar näringslivet! Det har vi också gjort iNorrbotten. Men var är då det privata näringslivet? Sanningen är ju att detprivata näringslivet sviker . Sedan flera tidigare debatter har jag en öppen fråga tillErik Holmkvist: Vad har gjort för att förmå sina vänner i detprivata näringslivet att satsa på ? talas det plötsligt bara omstatens ansvar. Men även en moderat måste fråga sig hur det skall gå förNorrbotten. säger att man väntar på statligaföretagsetableringar. Men var finns det privata näringsUvet och de initiativsom borde komma i ? Staten har tagit sitt ansvar för . Utan destatliga företagen i skulle nämUgen inte haft mycket tillutveckling. Staten har också tagit ett tillräckligt ansvar för neddragningarsom de statliga företagen har tvingats till. Norrbottenspaketet 1983 var engigantisk satsning utanpå alla normala regionalpolitiska satsningar. Därför ären fråga till : Hur skulle situafionen ha sett ut i Norrbottenutan den statiiga regionalpoUtiken? I ett inslag i ställde reportern enfråga till en person som intervjuades: Vad tror du det är som gör att de satsatpå ställen som och och glömt bort ? Det var enokunnig fråga. Regeringen har verkligen satsat på , men det är ocksåviktigt för uppslutningen i regionalpoUtiken att samhället ställer upp med stödäven på orter som har strukturproblem - även i och . Det är enförutsättning för att få till stånd en långsiktig uppslutning kring de regionalpolitiskainsatserna i norra . Jag vill också understryka att det är viktigt att påpekaatt satsningarna i och skedde med särskilt anvisade medel vidsidan av de ordinarie regionalpolitiska anslagen. Regeringen har satsatmångdubbelt större belopp i än i och tillsammans. IUddevalla var det fråga om en tvåårig satsning och i en ettårig satsning,medan det i däremot är fråga om en pågående satsning, varvid en stordel av de regionalpoUtiska medlen hamnar i . Norrbottensinsatserna uppgick till 4 miljarder. Omjag sedan räknar vad som har beviljats i lokaliseringsbidrag och sysselsättningsstödkommer jag upp i 1 miljard till. Räknar jag med vad sänkta socialavgifter ochlänsanslaget har givit rör det sig om över 6,5 miljarder, som under några århar satsats i regionalpolitiskt stöd och insatser i . Det är alltså att ge en helt falsk bild av situationen närman säger att regeringen satsar i och i men glömmer bortNorrbotten. tillhör de län som regeringen har arbetat mest med, ochvi skall nu lägga fram ett nytt utvecklingsprogram. Jag är tacksam för attPer-Ola ser konkret på det programmet och även avser att inkomma medförslag till åtgärder. Jag skall seriöst gå igenom de förslag som Per-OlaEriksson för fram och se vad vi kan göra. Det har också kommit ett flertalandra förslag när det gäller som regeringen nu arbetar med. 64 (): Jo, bilden av är mörk - den kan nästan inte bU mörkare. Jaghar redovisat de ljusa inslagen och behöver inte göra det engång till, men faktum kvarstår att bilden av är ytterst mörk. Det ärett län som har förlorat 9 000 industrijobb, ett län där arbetslösheten är tvåtre gånger så hög som i övriga landet och där utflyttningen fortsätter att öka.Det är ingen ljus bild av ett län, industriministern. Industriministernsäger att jag ger en falsk bild av och att jag inte har besöktlänet. Men industriministern skall lyssna på vad jag säger. Jag redovisade vadfackets representanter sade i Norrbottenstidningarna - det var alltsåinte mina ord utan fackets uppfattningar. Om det jag har redovisat är osanning,faller det alltså tillbaka på facket självt. Gruvbrytningeninom går med förlust genom bl. a. dollarfallet. skulle gruvorna gåmed 400 milj. kr. i förlust om dollarläget beaktades. Gruvornas livstid ärkort; och . VD sade i år- långt före dollarfallet och oron på börsen: Gruvorna kan komma att läggas nerinom . 1974hade 8 000 anställda, 1990 kommer att ha 2 500 anställda. I Luleåförsvinner nu 700 mart på ett bräde från . Ytterligare neddragningar äralltså på väg. Jag kan inte se något ljust i industriutvecklingen iNorrbottens län. Tillsist, herr talman, vill jag ta upp en punkt som jag tycker är värd attredovisa. Norrbottningarna är ett luttrat släkte. Till detta har den dubbla ochtredubbla arbetslösheten jämfört med genomsnittet i landet bidragit under allaår. Utflyttningen har dränerat länet på dess ungdom. Skattesituationen harvarit svår. BD-kommunerna har alltid legat i topp vid en jämförelse medgenomsnittet i riket. Frågan är dock om inte situationen är på väg kantra heltjust . 1988 kommer det socialdemokratiskt styrda i atthöja skatten med . Därutöver kommer ett antal kommuner att höjaden primärkommunala skatten med varierande belopp. Exempelvis kommer Kirunakommun att höja skatten med . mer i skatt per familj därbåda makarna förvärvsarbetar i kommun. Hur skall de klara sig,industriministern? 65 IndustriministerTHAGE G : Jag skulle vilja råda att i fortsättningen bättrekontrollera de uppgifter han använder. En lögn blir inte sannare av att ErikHolmkvist vidarebefordrar den här i . Jag tycker att man kan ställadet kravet på en medlem av riksdag, att han kontrollerar sinauppgifter innan han för fram dem i . Jagmåste igen ställa frågan hur det står till med moralen hos . Åena sidan angrips jag och regeringen för att inte satsa mer regionalpolitisktstöd i . Å andra sida skriver på en partimotion somvill avveckla det regionalpolitiska stödet. Har aldrig besväratsav denna dubbelmoral? Tror verkligen att det skulle ha blivitbättre i om vi inte hade kunnat göra de enorma insatser som vi hargjort och som vi gör ? Jaghar gjort den bedömningen att vi nu får uppleva några besvärligaomstruktureringar i . De blir smärtsamma för de berörda. Det ärregeringen väl medveten om. Men hur skulle vi kunna hantera dessa problem omriksdagen skulle besluta i enlighet med den moderata partimotionen, att vi inteskulle ha något regionalpolitiskt stöd? Var skulle vi då få pengar ifrån föratt vidta åtgärder? Minbestämda hälsning till människorna i , en hälsning som jag harförsökt framföra där uppe vid otaliga resor, är att regeringeninte kommer att lämna i sticket. Enskilda människor och regionerskall inte lämnas ensamma att ta smällarna av ofrånkomliga omställningar. Ensådan politik ser vi runt om i , där orter, regioner och landsändarödeläggs. När stålindustrier och gruvindustrier läggs ned ute i gör manpå ett flertal ställen inga ansatser att erbjuda människor nya arbeten. Därförhar resultatet blivit massarbetslöshet, spökstäder och döende regioner. ISverige har vi valt en annan väg. Vi satsar på att ta till vara den kunskap, deerfarenheter och de näringslivsförutsättningar som finns i de regioner somdrabbas. Vi överger inte utsatta orter och regioner. ErikHolmkvist har förmedlat ett budskap från som t. o. m. en annanriksdagsman från säger inte stämmer med verkligheten, nämligen attdet inte skulle finnas någonting i som man kan se optimistiskt på,att det inte skulle finnas någon insats som regeringen har gjort i Norrbottensom skulle kunna leda till att vi kan bredda näringslivsstrukturen där. Atttorgföra ett sådant budskap tycker jag inte är att tjäna folk ochintressen. Vi har gjort stora satsningar i . Det regionalpolitiskastödet har gett ett par tusen nya arbetstiU-fällen i Norrbotten.Sysselsättningsstödet i har gett 1 700 årsarbetskrafter. Jagskulle kunna nämna sådana insatser sida upp och sida ned i en förteckning. Vihar gjort insatser i fråga om rymdverksamheten, högskolan, kommunikationerna,energiprojekt och mycket mer.