prot · GB09132 · 1987-12-31 00:00:00 — En stor del av def grundmaterialsorri vi har fotat våra undersökningar på har också publicerats. Det tråkigahar varit att det materialet nästan inte alls har observerats av massmedia. Manhar i stället under undersökningarnas gång velat ha ständiga rapporter: Deöppna utskotlsutfrågningarna har väl underlättat för massmedia att ge merrättvisande skildringar av vad som förekommer. Samfidigt är def givet atf deöppna utfrågningarna också kräver mer tid. Det har vi kunnat konstatera.Utfrågningarna inom utskottets väggar gick snabbare. Def är möjligt att vi närdel gäller de offentliga utfrågningarna inte ännu funnit de mest lämpligaformerna. Den nya öppenheten gäller inte barakonstitutionsutskottet. Den gäller också andra utskott i , som dockinte fått riktigt samma uppmärksamhet. Jag är emellerfid övertygad om att närdenna öppenhet kommer in i ett något lugnare skede kommer massmediasuppmärksamhet all uppvisa en större spridning över olika utskottsaktiviteter.Det tror jag också är bra. Man får hålla i minnet alt del inte bara ärkonstitutionsufskotfet som har granskande uppgifter i . har i grunden dessa uppgifter. är sedantilldelat speciella uppgifter när det gäller regeringens ansvar. Alla utskotthar aft granska de områden som man har under sin domvärjo. Det är vikfigt attunderstryka aft alla riksdagsutskott bör så långt det går kunna fylla engranskande funktion, som omfattar infe bara regeringens göranden och låtandenutan också spänner över den del av förvaltningen som sorterar undervederbörande utskotts ämnesområde. Jag anser således att den ökade öppenhet vi har fått ärbra. Jag tror atf den kan bli ännu bättre . Jag vill ocksåunderstryka aff den har bidragit till att mer sätta i centrum förallmänhetens uppmärksamhet. Det har blivit en breddning av massmedias intresse,och vad som händer i , infe minst vid utskotlsutfrågningarna, harplötsligt blivit lika intressant som regeringens presskonferenser. Det ärnaturligtvis utmärkt om Granskning av statsrådens tjänsteutövning m. m. Granskning av statsrådens tjänsteutövning m. m. det blirpå det sättet. Det är ju i detta hus som all makt enUgt författningen ärsamlad. Då borde också uppmärksamheten i högre grad riktas mot . När det gäller årets granskning kan man konstatera att enfråga eller rättare sagt ett komplex av frågor, nämligen vapenexporten, hartagit exceptionellt mycket fid. Jag instämmer gärna i vad ochAnders här har sagt om fidsnöd, tidsbrist och jäkt under slutskedet.Samtidigt tycker jag att vi i utskottet har haft en god ambition att gå igenomså myckel som möjligt och att vi har kunnat göra någorlunda välavvägda omdömenpå grundval av vad vi har funnit. Ulskottsgranskningen är ju så all sägarullande. Det innebär att en granskning inte är avslutad i och med atlgranskningsbetänkandet är framlagt. Jag har som vi har haftvapenaffärerna uppe till granskning sagt atf det blir anledning att återkommatill dem även nästa granskningsperiod. Så är def också i är; def gäller intebara vapenaffärerna utan också en del andra ärenden som utskottet har haft atlse på. Det tillkommer ju också, inle minst på vapenområdel, hela liden nyaomständigheter som inte har varit uppenbarade när utskottet tog ställning. För att upipehålla mig ytterligare ett litet slag vidvapenexporten vill jag säga atl det har varit en väldig bredd i aktiviteternainte minst genom medborgarkommissionens insatser, och def är bra. Jag villkanske ändå säga att jag har blivit litet besviken på medborgarkommissionensbetänkande, inte så myckel på grund av de sakfel som har uppenbarats efterpubliceringen ulan på grund av den bristfälliga dokumentationen. Det finns imedborgarkommissionens betänkande infe ett enda förhörsprotokoll. Det finnsinga grunddokument, utan man får lita till de omdömen somkommissionen har gjort på olika punkter. I det avseendet kontrasterar ju KU:sbelänkande, vad man än tycker om det, på ett enligt min mening fördelaktigtsätt. Vi publicerar de långa utfrågningar vi har gjort med olika statsråd,tjänstemän i och andra. Den som är intresserad och så önskarkan själv på grundval av dessa genomgångar bilda sig ett omdöme. Jag tycker attdef är en värdefull del i KU:s verksamhet att vi lyfter fram material som andrasedan kan läsa och även, om man så vill, bearbeta. Jag brukar säga i dessaallmänna inledningar av granskningsdebatien atl KU:s betänkanden regelmässigtinnehåller en mängd upplysningar om saker och ting av centralt intresse för demsom är intresserade av hur landet styrs, upplysningar som inte går att hittanågon annanstans. Det är naturligtvis lätt alt vi som sitter ikonstitutionsufskottel och blir utsatta för kritik i massmedierna och även avprivatpersoner gär i försvarsställning och med näbbar och klor försvarar vårtbeteende och vår verksamhet och ger den en större glans än den kanskeförtjänar. Men jag är alldeles övertygad om aff just konstitufionsutskottet somgranskningsorgan har stora fördelar framför varje annan konstruktion av ettgranskningsorgan. Man har sagt i den allmänna debatten atf vad vi behöver ivårt land är en författningsdomstol, atl vi skall ha en domstol där - del fårman utgå ifrån -kvalificerade jurister undersöker t. ex. huruvida regeringenhar följt gällande bestämmelser eller ej. Jag är rätt övertygad om att enförfattningsdomstol, om vi hade en sådan, inle på långa vägar skulle kunnafylla den speciella funktion som konslilutionsulskottef har. Det som utskottetkritiseras för, nämligen alt det är politiker som sitter i utskottet ochsom aktualiserar frågor, är enligt min mening en stor tillgång. Det är enfillgång därför atf vi politiker, vad man än säger om oss, följer med vad somhänder. Vi vet en hel del redan på förhand. Vi har möjlighet att sätta tummenpå ömma punkter. Vi har möjlighet att ta initiativ som inte nödvändigtvisbehöver leda till några fällande domar. Vi kan ta upp frågor av det skälet affvi tycker att de är intressanta, att det finns i frågans förlängning saker ochting som kan behöva lyftas fram i ljuset. Denna typ av initiativ, som alltsåkan komma från politiker, skulle def vara omöjligt för en domstol atthandlägga. Granskningen av regeringen blir mycket bredare genom att def är ettpolifikersamman-salt utskott som utför den än om den skulle ske i ett formelltjuridiskt organ. Detta var några allmänna reflexioner kringutskottets granskning, och det finns naturligtvis myckel man kunde fillägga.Jag har haft som en slående punkt i mina inledande inlägg , att jaghar sagt aff def allra största värdet med KU:s granskning troligen är denpreventiva effekt som granskningen har. Del är naturligtvis av utomordentligtstort värde för varje regering och för dem som arbetar i attveta atl del är myckel riskabelt att försöka gå genvägar, att det är mycketriskabelt atl försöka avvika frän de regler som har fastlagt ellersom är antagna på annat sätt i def svenska rättssamhället. Varje regering vetatt del i sitter en grupp politiker, infe enbart av den egnaparfikulören, som är intresserade av atf lyfta fram iljuset eventuella missgrepp. Detta tror jag inverkar på hela vårtstyrelsesysfem. Vi har haft många vad man kallar skandaler och många s. k.affärer i vårt land, men jämfört med nästan varje annat land är det ändå ganskalitet. Det perspektivet tror jag är viktigt alt ha i minnet. Det är infe så attvi svenskar är ädlare, hederligare och finare än andra, ulan jag tror aft enbidragande faktor är alt vi har ell kontrollsystem som just innebär atl man kanöppna alla möjliga sekreta lådor. Men detta system är inte fullkomUgt - det behöverförbättras. Det har fidigare falare varit inne på, och jag ansluter mig till desynpunkter som därvid har framförts. Jag tycker också - och det gällerverksamheten i samhället som helhet - att vi sekrefessbelägger på tok förmycket i vårt land. Det är en fråga som nog kommer atf få ökad aktualitet undanför undan, allteftersom informationssamlandef och informationskalalogiseringendatoriseras. Detta är ett stort problem som vi har framför oss, och jag troraft vi i varje läge måste kämpa för att bevara så mycket som möjligt av dentraditionella svenska öppenheten. Jag sade tidigare i mitt inlägg alt det är en kontinuerligverksamhet vi bedriver i . Vi har redan en lista påärenden för nästa granskning, och vi kan ju se hur nya granskningsfrågorbubblar upp i den allmänna debatten t.o.m. precis dagarna innan vi skall hålladen här debatten. Om regeringen, vid sidan om den polisutredning som har aftutreda det tragiska mordet på statsminister , har fått speciellauppgifter som inkräktar på polisens och åklagarnas befogenheter, är dettamyckel allvarligt. Än så länge är delta bara tidningsuppgifter och lösauttalanden av statsråd och andra, men det är ganska egendomligt aft man harkunnat finna Granskning av statsrådens tjänsteutövning m. m. Granskning av statsrådens tjänsteutövning m. m. att enprivatperson har fått regeringens uppdrag, aff han tydligen har utfört dettauppdrag i någon form av samverkan med tidigare länspolischefen ochatt han har författat promemorior som har lämnats till departementet. Jag vill infe fälla något slutomdöme om dessaförhållanden, men jag tycker attdet är en fråga som i allra högsta grad fallerinom konstitufionsutskottets granskningsområde. Jag skulle vilja avsluta med-att fråga omdenna alldeles färska s. k. affär: Har några upplysningar aftlämna till om vad som verkligen har förevarit i dennauppmärksammade historia? 5NILS (vpk): granskning tenderaratf öka i omfattning, vilket flera falare redan har påpekat. I början av1970-falef omfattade betänkandena på ett par hundra sidor, men har utskotteilagt ett betänkande på närmare 700 sidor på bord. Vad ligger bakomdenna utveckling? Är granskningen grundligare nu än förr? Är def flera fall änförut som påkallar granskning? Förmodligen är det en kombination av dessafrågor. En annan iakttagelse kan också göras. Vissa frågoråterkommer år i granskningen. Jag avser då inte de mer rutinmässiga,såsom proposifionsav-lämnandef och liknande. Det handlar om större frägekomplexsom krigsmaterielexporten, utlänningspolifiken, åsiktsregistrering osv. Eftersom detta är den sistagranskningsdebatfen som jag deltar i kan def vara naturligt om jag gör enåterblick på granskningsarbetet under de jag har följt frågorna. Det är naturligtvis inte bara volymmässigt som man kanmäta ökningen . Det gäller också intresset kring frågorna. Defskulle vara intressant att göra en jämförelse avseende hur stor platsgranskningsarbetel fick i massmedia och den plats det har . Det är naturligtvis bra aft intresset och uppmärksamheten ökar. KU:s ochriksdagens granskning av regeringens och enskilda statsråds verksamhet bör sessom en del i den allmänna granskning som måste förekomma i samhället. Del finns anledning atl varna för en övertro pä all när enrapport läggs fram dä är allt klarlagt. Så enkelt är det inle. Del finnsalltför många dolda kort. Def må gälla KU:s granskning, medborgarkommissionereller andra organ. Jag tror def är klokt atf säga: Detta är så långt vi kunnatkomma just . I hög grad gäller detta vapenhärvan. Det kan heller infe vara önskvärt aff samhällsdebattenstannar av i en fråga. Kanske just den öppna debatten ger nya uppslag ochuppgifter för atl gå vidare. Även de som granskar behöver i sin tur granskas.Detta ökar möjligheterna att skapa klarhet i frågorna. Naturligtvis finns gränsdragningsproblem mellan denformella granskning som konstitutionsutskollel är ålagd atl göra och detpolitiska nagelfarande som skall ske i andra debattsammanhang. Jag vet inte omjag blir emotsagd av företrädare förändra partier när jag hävdar, atl partier iopposition är mer benägna atf anmäla frågor fill granskning än regeringspartieroch att dessa senarepartier visar en benägenhet aff söka förmildrande omständigheter för de egnastatsrådens handlande. Genom de regeringsskiften som förekommit har deftaillustrerats. Med detta påpekande har jag dock inte påstått atfregeringspartier avstår från att kritisera sina egna statsråd. Det förekommermer eller mindre vid varje granskningstillfälle. Det bör också sägas att def infe finns någon knivskarpgräns mellan den konstitutionella granskningen och den politiska, även om mansöker skilja på frågorna. Regeringsärendénas handläggning kan rymma bådekonstitutionella brister och andra brister värda aff notera vid en granskning. Vi har ibland en debaft inom utskottet om var gränsen förvårt granskningsarbete går. Det är regeringen och statsråden vi skall granska,heter det. Kan vi då befatta oss med olika myndigheters göranden och låtanden?Detta har exempelvis gällt säpos roU i olika sammanhang. Avgränsningar måstegöras, men man kan uttrycka saken så, alt bakom varje statligt organ står ettstatsråd som bär def yttersta ansvaret för vad som sker. Skall granskningsarbetet bedrivas på samma sätt ifortsättningen som ? Årets, liksom förra årets, granskning geranledning att ifrågasätta delta. Med den dominerande platskrigsmaterielexporten med all rätt har fått finns risk för att andragranskningsuppgiffer trängs undan, framför allt i massmediabevakningen. Vi harfrån vpk aktualiserat frågan om aff utskottet borde kunna företa en särskildgranskning och särskild redovisning av ett större frågekomplex. Det kan inte varanödvändigt aft i ett och. samma betänkande redovisa utskoffsgranskningen av denstora frågan om krigsmaterielexporten, beslut om vattennivå,kungörandet av beslut om förbud mot stråförkorfningsmedel osv. Våra tankegångarhar ännu inte tagits upp på allvar av övriga partier; möjligen snuddade BirgitFriggebo,vid tanken. Talar ändå infe årets granskningsarbete för en annanordning i fortsättningen? Def ingår för övrigt i konstitutionsufskoftetsuppgifter atf iakttagelser vid granskningen skall delges minsten,gång , inte bara en gång. Som redan konstaterats har årets granskningsarbete förförsta gången skett bl. a. genom öppna ulskoltsutfrågningar. Ännu torde defvara för tidigt aft dra tvärsäkra slutsatser av detta. Ett par saker kan docknoteras. En positiv sida är all intresset för granskningsarbetel ökat, liksomall utskoltsarbelel i blivit mer synligt. En negativ sida med öppnautfrågningar är att det blivit lättare för statsråd och andra att hänvisa fillsekretessen för aft slippa svara på frågor. En erfarenhet av granskningsarbefet - inte minst - äraff det är svårt aft få fram uppgifter som behövs för att belysa en fråga. Manskall näsfan i förväg veta vad dokumenten skall ge svar på för atf kunna begärade rätta uppgifterna. Man får dra fram uppgifterna. Detta är inte bra. Undvikande svar eller minsta möjliga av sanningen ärheller inte bra. Def leder lätt fill uppfaffningenaff vederbörande vill döljanågot. Under en särskild rubrik kommer vi alt behandlakrigsmaterielexporten och de många märkliga turerna i denna fråga. Redan nuvill jag dock göra ell par noteringar. Allra först något om hur denna fråga blivit den;framträdande i granskningsarbetel. Till en början var det endast vpk som togupp frågor kring den Prot: 19,87/88:132 Granskning av statsrådens tjänsteutövning m.m. Granskning av statsrådens tjänsteutövning m.m. Vi behöver inte gå särskilt i tidenför att i betänkandena finna atf endast vpk-reservationer fogats fill dessa.Övriga partier fann allt gott och väl. Först sedan polisanmälts av Svenska freds- ochskiljedomsföreningen och sedan uppgifter strömmade till om att svenska vapenfanns i länder där de inte borde finnas började man intressera sig pä allvarför frågorna. Debatten kom att kretsa kring vilken regering - socialdemokratiskeller borgerlig - som kunde ha ansvaret. Del stod dock snart klart all ingenregering kunde svära sig fri frän ansvar. Ingen regering hade reagerat pålarmsignalerna. Trots omfattande granskningsarbete tror jag alt vibefinner oss långt från slutet på denna härva. Det är betecknande att nyauppgifter ständigt löper in och att lämnade uppgifter korrigeras. Ett nyttavsnitt i följetongen svenska vapenaffärer har publicerats med dagensbetänkande. Flera följer, och ännu vet ingen hur slutet kommer atf bli. Utrikesminister har ufiovat ordenfiig ochoffentlig tvätt av byken. Men finns säkert många trasor i den byken sominte plockats fram. Den märkliga bilden av dessa affärer är aft svenska vapenfinns i en rad länder där de infe skall finnas men tydligen ingen har begåttnågra fel! KrigsmaterieUndustrins företrädare framställer sig som ädla,laglydiga personer, myndighetpersoner och statsråd bedyrar sin oskuld - ochändå är svenska vapen spridda över hela världen. Def blir fillfälle att under dagens debatt mer i detaljbehandla vapenaffärerna, och jag skall därför inte nu gå in ytterligare pådessa. Precis till granskningsdebatten dyker en nymärklig affär upp. Jag syftar på roll i Palmeufredningen. Tydligenfinns också någonsfans i kulisserna. fixering vid det s. k. huvudspåret har blivitskarpt kritiserad. Det är allvarligt om man fortsätter efter samma spår ochdärfill i tvivelaktiga former. Har det infe varit nog med oklarheter i denna utredning?Nu kan man inte längre skylla på den ovisshet som rådde strax efter mordet påOlof . Tid har funnits för aff korrigera missgrepp, men ser def ut somom man gör nya sådana. Rikspolischefen säger atf kontakterna mellanEbbe och är en belastning. Ja, det kan man nog säga! Det är ytterligare en belastning aff just dessa bådaagerade i samband med den skandalösa sjukhusaffären i i mitten av1970-talet, som KU en gång har granskat, då en omfattandeåsiktsregistrering förekom. och företog en utredning om vad somförevarit och skrev en promemoria som hemligstämplades. De mångaoklarheterna i den affären är en belastning för samtliga inblandade. Def finns flera frågor att klara ut rörandePalmeutredningen. Nya har tillförts. Även detta ärende förefaller bli enföljetong i KU:s granskningsarbete. Vi har haft anledning aff fa uppfrågan om socialdemokraternas roll i vissa affärer. diskuterade vi häri den åsiktsregistrering som bedrevs och somfortsatte länge därefter och kanske fortfarande pågår. Om man skall fala ombelastning så gäller det i hög grad belastningen för socialdemokraterna av atfinfe klart redovisa vad som varit och göra rent hus med företeelser av dettaslag. Av det trettiotal reservationer som fogalstill KU:s belänkande slår vpk för åtta och har därtill tillsammans medföreträdare för andra parfier undertecknat ytterligare fem reservafioner. Deflesta gäller krigsmaterielexporten, men också andra viktiga frågor berörs,såsom Berglingaffären, utlänningsärenden och säkerhetsfrågor. Dessa kommer allbehandlas under särskilda rubriker. Ett par noteringar vill jag göra fill frågor som behandlasi betänkandet. När det gäller proposifionsavlämnandet är def en gammal bekant.I är har efter påpekande från vpk också uppmärksammats del förhållandet allmotionstiden för fiera stora proposifioner sammanföll med den allmännamotionstiden, då också hela budgetpropositionen skall granskas. Detta ärofillfredsställande, och utskottet noterar de åtgärder talmanskonferensenvidtagit för att komma fill rätta med problemet. Låt mig också beröra den fråga som har beteckningenUtnämningspolifik. Visserligen har den en särskild punkt, men jag ämnar inlebegära ordet under denna. Där har en pikant ordväxling förekommit mellansocialdemokrater och moderater om vem som gynnats eller missgynnats vidutnämningar lill olika befattningar. I ivern att bevisa hur politiskt rättvistman hanterat det hela har stundom glömts bort den grundläggande principen, atfdef är förtjänst och skicklighet som skall vara vägledande. Debatten har gälltfördelniningen mellan socialdemokrater och borgerliga. Jag har den funderingenall det väl borde finnas personer med förtjänst och skicklighet även tillvänster om socialdemokratin. Det går infe alt komma förbi del faktum attutnämningspolifiken blivit något av en polifik för fördelning mellan socialdemokrateroch borgerliga och alt del är om rättvisor eller orättvisor i denna fördelningman tvistar. Vi kommer från vpk aft utveckla våraståndpunkter ytterligare under de olika avsnitten i granskningsdebatfen. Jagvill dock redan nu yrka bifall fill samtliga reservationer från vpk liksom filldem som vpk tillsammans med andra parfier har fogat till detta betänkande. Granskning av statsrådens tjänsteutövning m. m. 6OLLE (): Det är riktigt atl vi har haft ett långtarbetspass inom konstilulionsufskotfef innan vi har kommit fram fill dennagranskningsde-ball. De båda aktstycken som jag nu håller i innehåller ca 700sidor. Där finns inle bara våra slutsatser - majoritetens och reservanternas -utan också ell stort antal dokument och stenografiska uppteckningar av vårautfrågningar. Med tanke på del som Berfil Fiskesjö och sade villjag säga aft det väl räcker för den här debatten att vi behandlar vad som ståri betänkandet och inte ägnar oss åt atl granska vad som kommit fram imassmedierna . Jag har inga andra informationer på detområdet än vad som har återgivifs i massmedierna. En nyhet för året är, som här har påpekats, alt vi harhållit öppna ulskoltsutfrågningar. Del har skett efter de regler somkonstitufionsutskottet 2 protokoll 1987/88:132 Prot.1987/88:132 har föreslagit att tillämpa och som harbeslutat om. 2 juni1988 handlar orn aff inhämtasakupplysningar för atf komplettera vårt skriftliga ~ ', material. Vi har haft dryga tjogetutfrågningar, och praktiskt laget alla har Jag har räknat utalt vi har suttit i andrakammarsalen i drygt rådenstjänsteutövning .,, . , , . ' a u r=.. ' ° och lyssnat pa desvar vi har fatt. Jag tyckerpå del hela taget att def har gått bra. Jag vill inte bara berömma mina utskottskolleger för väl genomfört arbete utan noterar också del fina Allmänt jobbsom ulförts av massmedierna. Jag har hört en del suckar från våra mera stationärariksdagsreporlrar över den ökade arbetsbördan, men för min del är jag bereddall intyga all ni i tidningarna och ibland också i direktsända radio- ochTV-referaf gett god samhällsinformation. Det är för fidigt att utvärdera hela verksamheten, menpersonligen är jag positiv lill utfallet av de offentligaulskollsutfrågningarna. Det erkänner jag gärna, eftersom jag från början varganska skeptisk fill offentlighet i utskottens arbete. Den som vänlat sig atfriksdagsledamöterna skulle uppföra sig annorlunda vid offentliga utfrågningar äni de slutna utskottsrummen har enligt min mening i stort seff fått fel. Istället har nyttig informafion kommit ul om hur utskotten arbetar vidinsamlandet av material. Jag beklagar atl en utfrågning - den medBoforsdirektörerna coh - på deras begäran måste hållas införslängda dörrar.,Jag anser alt del hade varit värdefullt om utfrågningen även idet fallet hade varit offentlig. Här har förekommit en diskussion om arbetet ikonstitutionsutskottet och dess uppgifter. Det är klart - def står ju igrundlagen - atf vi skall granska statsrådens ämbetsutövning ochregeringsärendenas handläggning och redovisa resultatet minst en gång om året.Jag vill gärna understryka atl vi från socialdemokratiskt håll serkonstitutionsutskottets arbete som ell led i strävandena att hålla uppsikt överdemokratins sätt att fungera. Def handlar framför ailt om en undersökning avadministrativ praxis, i ett viktigt preventivt syfte, nämligen alt förebyggafelaktigheter, men också atl få statsråden och deras medarbetare aff lära avfelen, så atl vi får en så kvalitativt god handläggning i kanslihuset sommöjligt. I motsats lill en del debattörer tycker jag atl ellpartisammansati organ kan leva upp till kravel på att vara ett effektivtkontrollorgan å det svenska folkets vägnar. Def gläder mig atl minautskoftskolleger som har talat före mig här har kommit till sammaslutsats. uppträder här i ett försök alt lansera sig irollen som "". Till vill jag säga aff om man anseratt det är viktigt med ett partisammansaff konstitutionsutskott för den här granskningen, bör man väl också inräkna socialdemokraterna som vikliga medarbetare i del granskningsarbetel. Om vi skall få trovärdighet som granskningsulskoll, måste två förhållanden gälla. Def eller.de parfier som befinner sig i regeringsställning bör inte släta över de fel som vi upptäcker, utan klart redovisa dem.