prot · GB097 · 1987-12-31 00:00:00 — Därför föreslår vi attregeringen ger de nominerande organisafionerna chansen attkonkret visa sin goda vilja. Som stimulans föreslår vi en treårigprojektverksamhet. Vi menar att vi då givit alla berörda en ärlig chans attvisa att man verkligen menar allvar med sina uttalanden. Vi anser att målet omen jämn könsfördelning kan uppnås ." Ställningstagandetill en lagstiftning eller inte skall enligt utredningens Information om vissa frågor gällande kvinnorepresentationi statliga organ Information om vissa frågor gällande kvinnorepresentationi statliga organ Det finns många som tror att detinte går att komma ifrån en sådan - utredningens företrädare ligger närmast påden linjen. Jag uttryckte en förhoppning om att 30-procentsgränsenskall nås 1992, men då måste alla verkligen ställa upp. Arbetet måste börjaomedelbart, och det fordras mer än allmänna uttalanden - det fordras ettkonkret arbete ute på fältet. Projekt är kanske inte det allra bästa, som MarianneAndersson sade. Utredningens överväganden och den breda uppslutning somförslaget om projektverksamhet har fått bland remissinstanserna talar dock föratt en sådan skall prövas, och med stort allvar. Jaghåller med om att det naturligtvis fordras oändligt mycketmer än detta projekt för att målet skall uppnås. Vilka typer av projekt som skall ges stöd är det förtidigt att uttala sig om . Det armin avsikt att efter diskussioner ijämställdhetsrådet komma fram till ett ställningstagande i den frågan. Jagräknar alltså med en omfattande debatt och bred uppslutning från allainblandade parter i fråga om hur denna projektverksamhet skall drivas. 12 TALMANNEN: Avsikten med ett sådant meddelandesom nu har lämnats är att ledamöterna skall kunna ställa kompletterande frågoroch inte att föra en allmänpolitisk debatt kring dem. 13 (): Jag vill helt kort säga att jag tolkarAnna-Greta inlägg så, att en proposition i dessa frågor kan förväntastill våren. Det är bra, även om det hade varit bättre om den hade kommit nu ihöst. Jag fick inte svar på mina frågor om huruvida desocialdemokratiska ledamöterna kommer att biträda förslaget att sätta upptidsbestämda mål för en bättre kvinnorepresentation, där regeringen själv kanpåverka detta, och att det görs årliga redovisningar av hurkvinnorepresentationen förbättras. Det vore bra om jag kunde få ett klart svarpå den frågan av . 14 Arbetsmarknadsminister : Herrtalman! Avsikten är att regeringen skall återkomma till dessafrågor. På flera punkter delar jag naturligtvis den uppfattning som CharlotteBranting ger uttryck för, men regeringen måste hinna med det formellaberedningsarbetet, vilket vi ännu inte har hunnit med, bl. a. beroende på attremissarbetet inte är avslutat. Överläggningen var härmed avslutad. 9 § Svar på fråga 1987/88:9 om en aidschef vidsocialstyrelsen har frågat mig om regeringenhar beviljat eller kommer att bevilja medel till en aidschef vidsocialstyrelsen och när vederbörande i så fall kan börja sitt arbete. skall inom ramen för sina allmännaresurser utöva högsta tillsynen över smittskyddsarbetet i riket. Regeringen haremellertid i särskild ordning ställt 4 milj. kr. för /88 tillsocialstyrelsens förfogande för en basorganisation m. m. för arbetet medaidsfrågorna. Styrelsen har möjlighet att inom ramen för anvisade medel självbesluta om organisationen för aidsbekämpningen. En framställning från styrelsen om ytterligare medel förändamålet prövas i samband med pågående budgetarbete. Om en aidschef vid 16 (): Jag ber att få tacka socialministern försvaret, men jag kan inte dölja min besvikelse över innehållet i svaret. Anledningen till min fråga var att vi vid socialstyrelsenssammanträde fick reda på att regeringen inte besvarat enframställan styrelsen gjort till regeringen . Jag tyckte att dethade gått och hade all anledning att klandra regeringen för dennalånga väntan. Dess värre får jag nu veta att vi skall vänta ända till nästa årsbudgetbehandling, innan vi får svar. Detta är djupt otillfredsställande.Aidsfrågan är ju en av vår tids absolut största frågor, och vi vet att antaletsjuka fördubblas . Allt vad som kan göras nu kommer vi att ha glädje avi framtiden. Visst gör aidsdelegationen ett bra arbete, men det är ändåsocialstyrelsen som står för vardagsknoget - de mindre spektakulära uppgifterna- och här finns stora eftersatta behov. Det är gott och väl med de 4 milj. kr.som har anvisats, men vad skulle ha behövt är en sammanhållandechef på verksledningsnivå. Det finns nämligen stora grupper hörselskadade,psykiskt utvecklingsstörda och andra som mer eller mindre ropar efterinformation. Till detta arbete räcker inte pengar eller andraresurser. Dessa anslag skall också jämföras med de 60 miljoner - om jag intemissminner mig - som står till aidsdelegationens förfogande för information. Jag hoppas verkligen att regeringentänker om på denna punkt. Jag vill i varje fall ställa en fråga: Kan viförvänta oss att denna fråga kommer att behandlas positivt, så att vi får enaidschef i ? Som framgår av mitt svar är detsocialstyrelsen själv som avgör hur arbetet skall organiseras med de medel somställs till förfogande. När det gäller arbetet med aidsfrågorna haraidsdelegationen en samordnande funktion. Men, , det är intebara som har en viktig funktion i det arbetet, det harskolöverstyrelsen, det har de 27 sjukvårdshuvudmännen och det har landetskommuner. Jag vill påstå att vardagsarbetet och vardagsslitet med dessa frågorsker inte i första hand i utan på olika håll ute i landet. Omvillkoren för förtidspension i vissa fall 18 (): Det sista kan jag visst hålla med om. I det här arbetet är det vikfigtatt vi alla engagerar oss. Men det är ändå oerhört viktigt att arbetet isocialstyrelsen bedrivs effekfivt. skall byråchefen vid hälsoskyddsbyrånansvara både för miljö- och samhällsmedicinska frågor och för smittskyddsfrågoroch dessutom för cancer- och hälsoregistren. Då är det inte möjligt att bedrivadet effekfiva aidsarbete som man skulle kunna göra om man hade en särskild chefför de frågorna. Överläggningenvar härmed avslutad. 10§ Svar på fråga 1987/88:52 om villkoren för förtidspension i vissa fall har frågat mig om vilka åtgärder jag ämnar vidta för attförtidspension inte skall beviljas på felaktiga grunder. I sin fråga framhållerGöte att den för spioneri dömde förefaller ha erhållitförtidspension på felaktiga grunder. Rätttill förtidspension har den person vars arbetsförmåga på grund av sjukdom ellerannan nedsättning av den fysiska eller psykiska prestationsförmågan är nedsattmed minst hälften och nedsättningen kan anses varaktig. Att personen i fråga ärdömd till fängelsestraff har, oavsett brottets art, ingen betydelse förbedömningen av rätten till förtidspension. Omarbetsförmågan väsentligt förbättras för den som uppbär förtidspension skallpensionen dras in eller minskas med hänsyn fill förbättringen. Besluti förtidspensionsärenden fattas av socialförsäkringsnämnden eller, före 1987som i detta fall, av pensionsdelegationen. Som grund för sitt beslut harnämnden läkarutlåtanden och utredning i ärendet. Finnsdet sannolika skäl för att förtidspensionen bör dras in eller minskas kanförsäkringskassan besluta att pensionen inte betalas ut i avvaktan på attsocialförsäkringsnämnden fattar ett slutligt beslut. I ett beslut om förfidspension finns det alltidinslag av bedömning. Det är också av den anledningen som besluten fattas av ettförtroendemannaorgan och inte av en tjänsteman på . Detta ären väl fungerande beslutsordning, och jag anser inte att det inträffadeföranleder någon åtgärd avseende försäkringsadministrafionen och inte helleravseende villkoren för rätt till förfidspension. 20 (): Jag ber att få tacka statsrådet för svaret, men jag måste redaninledningsvis säga att jag inte är nöjd med det. Ijanuari 1984 förtidspensionerades Sfig . Grunderna för detta beslut ärsekretessbelagda. Jag skulle vilja fråga statsrådet om statsrådet är beredd atthär på något sätt redovisa de grunder på vilka besluten fattades. Den 9oktober 1987 upphävdes beslutet provisoriskt i avvaktan på slutligtställningstagande. För detförsta menar jag att det faktum att beslutet provisoriskthar upphävts tyder på att uppburit pension på felakfiga grunderoch att det i varje fall föreligger misstanke om detta. För det andra: har betecknats som landetsfarligaste fånge. Han har ådömts lagens strängaste straff. Han har förrått sittland på ett skändligt sätt. Den pension som har fått har baserats påde ersättningsgrunder som förelåg när han arbetade inOm säkerhetstjänsten.Således har fått betalt retroaktivt för att han missbrukat jobbet ochförrått landet. Det är inte underligt, herr talman, om hederliga svenskamedborgare - de som arbetar och sliter för att vårt allmännatrygghetssystem skall fungera - upplever detta som djupt kränkande. Under dennatid har fillförsäkrat sig . förutom att han har fåttmat och husrum. Är detta rimligt, fru statsråd? Jag anser personligen att detär orimligt. För det tredje: Sfig har uppburit pensionsamtidigt som han har arbetat. Tydligen är det så - och jag vill frågastatsrådet om mina uppgifter är riktiga - att har arbetat också efterdet han började uppbära sjukpension. Min fråga är också om han har favoriseratsi förhållande fill andra fångar. Är det praxis att fångar erhåller pensionsamtidigt som de arbetar? Har i så fall inte favoriserats iförhållande till andra, hederliga svenskar, för vilka strikta regler tillämpasnär det gäller förtidspension? Om villkoren för förtidspension i vissa fall Låt mig än en gång anföra att det inte ärregeringen som beslutar om förtidspension. Det är socialförsäkringsnämnden, ochi detta fall pensionsdelegafionen som är sammansatt av förtroendemän och ävenav polifiker, som fattar dessa beslut. Dessa myndigheter fattar beslut efterutredning och på grundval av läkarintyg från specialister: vad jag harinhämtat har detta fall från försäkringsmässig synpunkt varit ett klart fallutan anmärkningsvärda inslag. Att förtidspensionen provisoriskt har dragits in grundarsig på det förhållandet att man har fått vissa andra upplysningar omsituationen. Man är pensionsberättigad, även om man är intagen påkriminalvårdsanstalt. Då betalas av folkpensionen ut. ATP betalasut utan någon nedsättning. De uppgifter som har om att vederbörandesamtidigt har haft förvärvsarbete är uppgifter som jag inte kan bekräfta. Jagkan bara framföra de upplysningar jag har fått från . 22 (): På våra fångvårdsanstalter har man inga högalöner. om man sköter sig och jobbar ordentligt.Det innebär att man kan jobba ihop till . Enligt deuppgifter jag har fått har jobbat ihop i genomsnitt . Det skulle också gälla efter det att han erhållit sjukpension. Han harsåledes inte varit någon särskilt flitig arbetare i kriminalvårdens vingård.Tydligen har han varit effektivare som spion och som reseadministratör. För att envanlig hederlig svensk skall få förtidspension måste hans Om planerna på fasta förbindelser över arbetsförmåga vara nedsatt med fem sjättedelar. Om minauppgifter är riktiga är det alldeles uppenbart att arbetsförmåga intevarit nedsatt med fem sjättedelar; hans inkomst har kunnat liggabara något under genomsnittsinkomsten för dem som är intagna på fångvårdsanstalter.Skall de som sitter på fångvårdsanstalter kunna få förtidspension skall, menarjag, grunderna i rimlighetens namn inte vara generösare för dem än vad de ärför folk i allmänhet. Jag hör att tvivlar på sina egnauppgifter, och mina uppgifter är riktiga. Jag tycker att man i riksdagskall föra fram uppgifter som är riktiga. Förtidspension beviljas på precis samma grunder vare sigman är intagen på en fångvårdsanstalt eller arbetar ute i samhället. Sammaregler gäller, och jag har inte uppfattat att i den här kammarenhar aktualiserat något förslag om att förändra reglerna för erhållande avförtidspension. 24 (): Det är faktiskt riksdagsledamöternas rätt attställa frågor om man är osäker på de uppgifter man har fått. Då väntar man sigatt ansvarigt statsråd kan lämna besked i de frågor man aktualiserar. Därförhar jag ställt frågan till statsrådet: det rimligt att farligastefånge, som är dömd till livstidsstraff, får en förtidspension som är så generösoch som till på köpet vid en eftergranskning har ifrågasatts med avseende påden tid för vilken den har utgått? Personligen tycker jag att det här fallet bör föranleda enöversyn av gällande regler när det gäller kvalificerade fångar. Jag tycker attdet visar att reglerna behöver ses över. Därmed menar jag givetvis inte attreglerna för förtidspensionering för svenska folket i allmänhet behöver sesöver - jag litar på att svenska folket är ärligare när det gäller att redovisasina grunder när man begär förtidspension. Överläggningen var härmed avslutad. 11§ Svar på fråga 1987/88:33 om planerna på fasta förbindelser över 25Kommunikationsminister : Herr talman! Per Stenmarck har frågatmig om jag är beredd att ge en redogörelse för vilken tidsplan regeringen nukommer att följa i fråga om det fortsatta arbetet med fasta förbindelser överÖresund. Som jag sagt här i har någon tidsplanaldrig fastlagts för byggandet av en fast Öresundsförbindelse. Däremot har dendanske trafikministern och jag, mot bakgrund av Öresundsdelegationens bedömningarav byggnadstiden m. m. och under förutsättning av ett snabbt beslut i densvenska resp. det danska , ansett det möjligt att en fastförbindelse skulle kunna stå färdig . öresundsdelegationens senaste betänkande remissbehandlasför närvarande. Arbetet med att sammanställa och utvärdera remissvaren kommeratt pågå in och annat arbete rörande Öresundsförbindelsen kommeratt bedrivas parallellt. planeras inom det socialdemokratiska partietett s. k. rådslag om de fasta förbindelserna. Sammanfattningsvis vill jag säga att när de nu pågåendekompletterande utredningarna och diskussionerna är slutförda kommer regeringenatt ta ställning till frågans vidare hantering. 26 PER STENMARCK (m): Jag ber att få tacka kommunikationsministern för svaret. För litet mer än sedan läste statsministern uppregeringsförklaringen inför kammaren. Han förklarade där bl. a.: "Arbetetpå att lösa frågan om fasta förbindelser över fortsätter." Det förtjänar att understrykas att detta arbete nu är innepå sitt andra sekel. För nästan hade jag en liknandefrågedebatt med kommunikationsministern i detta ärende. Anledningen till fråganvar densamma då som : tveksamhet om vad regeringen egentligen anser iärendet. Jag hade frågat om regeringen tänkte fullfölja arbetet med.attetablera fasta förbindelser över . Svaret var otvetydigt ja. Målet varen regeringsöverenskommelse mellan . Min fråga blir därför: Kan kommunikationsministern svaralika otvetydigt ja på denna fråga som ? När jag den gången bad om ett förtydligande om vilkentidsplan kommunikationsministern räknade med, hänvisades till att det var dendanska behandlingen som orsakat tidsförskjutningen. Det går inte att sägadetsamma . I ett svar till i sadekommunikationsministern att en försening på inte kan spela så storroll. Jag vill påpeka att det kan betyda skillnaden mellan etablering ellerinte etablering, investering i eller investering utomlands. Låt mig därför få avsluta med att fråga: Vilken tidsplankommer regeringen att arbeta efter? För någon sådan tanke måste det väl ändåfinnas. När kommer förslag att föreläggas ? 27 Kommunikationsminister : Herrtalman! Skillnaden mellan situationen när vi diskuterade ochsituationen när vi diskuterar nu är ju bl. a. att de flesta nu tycks varaöverens om att det bör etableras fasta förbindelser över . Vad dagensdiskussion gäller är hur dessa fasta förbindelser skall se ut - om det skallvara enbart en järnvägsförbindelse eller både en järnvägsförbindelse och enlandsvägsförbindelse, om det skall vara en bro eller om det skall vara entunnel. Det kan utan tvivel med hänsyn till tidigare diskussioner, där tankenpå fasta förbindelser över huvud taget har ifrågasatts, betraktas som ettframsteg. Vi avser nu att göra en analys av tunnelalternativet.Därefter får det bli en ny diskussion på grundval av bl. a. det remissmaterialsom kommer in. Regeringsförklaringen gäller givetvis även i det här avseendet. Om planerna på fasta förbindelser över Om trafikproblemen med anledning av rasrisk i 28 PER STENMARCK (m): Jag tackar för det kompletterande svaret, somjag tycker var ett steg i rätt riktning. Det är uppenbarligen så, attregeringen fortfarande arbetar efter den linjen att det skall komma fill ståndnågon form av fast förbindelse. Jag respekterar givetvis att socialdemokraterna har behovav att diskutera frågan. Det råder delade meningar inom socialdemokratin, ochdet råder delade rneningar inom moderata samlingspartiet. Det är ingenting somjag tycker att vi behöver skämmas för. Men är faktiskt diskussionen inne pådet andra seklet. Fortsatt långhalning av frågan är, som jag ser det, ytterstförödande. Frågan är färdigutredd. Låt oss därför så snabbt som det över huvudtaget är möjligt gå till beslut i ärendet. Om vi skall fortsätta att diskuterafrågan tills alla är eniga, så kan vi nog fortsätta till. Överläggningen var härmed avslutad. 12§ Svar på fråga 1987/88:38 om trafikproblemen med anledning av rasrisk iMunkedal har frågat mig om vad regeringenavser att vidta för åtgärder för att säkra trafiken på genomMunkedal. Ansvaret för driften och skötseln av de statliga vägarnaåvilar . Som en första åtgärd har hastigheten på det aktuellaavsnittet på 6 sänkts. avser att schakta ner vägen liksomområdet mellan väg E 6 och för att säkerställa stabiliteten. Jag förutsätter att genomför de åtgärder som ärnödvändiga för att säkra trafiken på 6 genom . 30 (): Jag tackar för svaret. För drygt sedan rasade jord ner i . Risken för ytterligare ras är så stor att vägkoner harsatts upp på en vägsträcka av för att man skall få ner hastigheterna. Man har lagt in larmslingor i jorden för att varna förinträffat ras och på sätt stoppa trafiken. Man har vakt dygnet om för attbevaka trafiken. Det handlar om en med mycket stor trafikintensitet,bl. a. mycket tung trafik fill och från . Ett ras i skulle få ytterst allvarligakonsekvenser, eftersom möjligheterna att leda trafiken på näraliggande ellerinfilliggande vägar är praktiskt taget inga, något som jag tror attkommunikationsministern personligen känner till. Ansvaret i den här situationen ligger givetvis hos destatliga myndigheterna, och självfallet skall inte en enskild kommun drabbashårt ekonomiskt för att trafiken på en skall räddas. Jag väckte en motion om den här frågan och fick dåett svar av , som biföll trafikutskottets hemställan i betänkande 24.Utskottet skrev: "Om så bedömserforderhgt kommer - inom ramen för sitt ansvar som väghållare - attvidta åtgärder för att säkra trafiken på ." Anserkommunikafionsministern att det är, som det heter i utskottsbetänkandet,erforderligt att vidtar de åtgärder som behövs för att säkratrafiken genom , dvs. att plocka fram de pengar och de resurser som ärerforderliga för att eliminera de risker som uppenbarligen är så storadär uppe? Anf.31 Kommunikationsminister : Herr talman! Jag kan helt kort sägaatt redan är i gång med detta arbete. Man räknar med att arbetet kanbedrivas så att det kommer att vara avslutat före semestertrafiken . Såde åtgärder som är nödvändiga att vidta kommer man att vidta. Anf.32 (): Kommunen har utgifter med anledning av trafikproblemen, ochenligt uppgift har sagt nej till att hjälpa kommunen. Kommunenhar fått beskedet att vänta på utdelning när regeringen t. ex. i decemberfördelar anslag för att förebygga jordskred. Mendet är ju så, herr kommunikafionsminister, att just nu pågår de storahöstregnen som mättar lerlagren och dramatiskt ökar risken för ytterligare rasi området. Det kan bli så att vågmästaren måste stänga av trafikenpå och påBohusbanan, med allt vad det innebär. Det är orimligt att en liten kommun skallstå ensam inför det rashot som föreligger. Varnågonstans i kan man hitta skyltar på en stor och viktig därdet står att det råder hasfighetsbegränsning på grund av skredrisk? Överläggningenvar härmed avslutad. 13§ Svar på fråga 1987/88:41 om motorvägsbyggandet i har frågat mig om jag i konsekvens med SAP-kongressensbeslut om att rådslagsbehandla är beredd att gå opinioneni fill mötes genom att återkalla regeringsbeslutet ommotorvägsbyggandet? Arbetsplanernaför byggande av motorväg på sträckan i prövadesav regeringen . Regeringen, som delade ochvägverkets bedömningar, fastställde arbetsplanen. Någonomprövning av regeringens beslut är inte aktuell. 34 VIOLACLAESSON (vpk): Tack, SvenHulterström, för svaret. Jag tycker att det var väldigt negativt. ständigt grönare skogar, medan finans- ochkommunikationsdepartementen håller mera på det gamla löftet till Volvochefen omatt bygga en rhotorväg. De som kämpar just nu mot den tvåmila motorvägen i Bohuslänhar ett mycket starkt stöd. Genom trädadoptioner har allmänhet ochorganisationer i hela landet visat att den civila olydnaden från trädkramarnauppfattas som moraliskt riktig. Själv anser jag att den aktion i , frånLjungskile, som inleddes för litet mer än sedan borde ha varit densignal till ödmjukhet från regeringens sida som många hoppats på. I stället,herr talman, beställdes det största polisuppbåd som någonsin skådat,som om hade att göra med värsta förbrytare. Jag vill lånanågra fina rader ur miljöministerns starkt känsloladdade och viktiga tal påSAP-kongressen: "Och kamrater, det är är just upproriska vi måstevara om vi skall lyckas avvärja hoten mot vår överlevnad, på samma sätt somvåra far- och morföräldrar övervann de hot, som plågade dem." Jag känner personligen många av deupproriska- mest de utanför socialdemokratin, som kämpat för att fåregeringar av olika kulörer att inse att miljökatastrofer närmar sig om ingetradikalt görs. Ansluter sig till uppmaningen frånBirgitta om upproriskhet? Vad har egentligen att sägatill dem som kämpar i och mot motorvägen? fortsätter att kalla denna vägför Volvos väg och låtsas att hon inte är medveten om att man har lagt ned enhel varvsindustri i och att det är bakgrunden till att detta besluthar fattats. Vägen är inte ett löfte till företaget utan ettlöfte till kommun, att man skulle göra någonting åt infrastrukturen idetta område i samband med nedläggningen av Uddevallavarvet. Det finns olika åsikter om byggandet av denna väg, men vimåste tillämpa den decentraliserade beslutsprocess som finns i fråga omvägplanering. Den innebär att projektet har behandlats i de båda berördakommunerna. I kommun har såvitt jag vet praktiskt taget ingen somhelst oenighet funnits om detta vägprojekt. I har man haft delademeningar, inte om det skall byggas en motorväg, utan om vilken sträckning denskall ha genom . Sådant kan man naturligtvis alltid diskutera. Det finns dock en bred majoritet i de båda kommunernabakom motorvägsprojektet. Jag har sagt det tidigare här i kammaren och kan sägadet igen, att om dessa båda kommuner kommit till regeringen och sagt att det äromöjligt att dra fram detta vägbygge genom och , då hadevi naturligtvis fått sätta oss ned och diskutera saken med dem. Men detta harde inte sagt. De har tvärtom gång på gång sagt att projektet är angeläget ochbör genomföras . Anf.36 (vpk); Uttalandena från olika regeringsledamöter växlar med hurmotståndet ser ut, och motståndet har blivit allt starkare. Enligt tidningsuppgifter,som inte dementerats, , om jag inte tar fel - jäg kan ta framdem - har finansminister talat om att det var ettlöfte till Volvochefen att bygga bilfabriken. För oss som varit med i motståndsarbetet mot ScanLink frånbörjan och som gläds åt att den ekologiska medvetenheten i landet ökat såenormt, har det redan från början stått klart att vi aldrig skulle kunna värvaden nye kommunikationsministern för vår sak. gjorde ju straxföre sin utnämning till statsråd uttalanden om att han såg positivt påGyllenham-mars projekt. Det går inte att komma ifrån dessa uttalanden, som inteheller har dementerats. Därför anser jag att det är viktigt att erinra om dem. Det återstår en fråga: Vad skall de upproriska i Bohuslänkunna vänta sig. Om inte regeringen kan återkalla ett beslut som harväckt så stor upprördhet?