prot · GB09133 · 1987-12-31 00:00:00 — Det är alldelesutmärkt aff ni moderater ställer er bakom den skrivningen som avvisar ert egetmotionsförslag.' De övriga reservationerna, 1,3,4 och 5, ärrenamoderafreservafioner. Jag har i min inledning om grunderna förkriminalvården redan markerat utskottsmajoritefens avståndstagande frånreservationerna 1 och 3. Jag vill gärna säga aft det är glädjande atf såvälfolkpartiet som står bakom utskottets skrivningar i detta avseende. När def gäller reservation 3 om stramare permissionsreglervill jag dessutom hänvisa fill den översyn av riktlinjerna för delångtidsdömdas permissioner som gör. Där tar man siktepä aft i möjligaste mån minska riskerna för missbruk av permissioner. Rymningar från våra kriminalvårdsansfalferkan infe accepteras. Inriktningen av bevakningen måste vara sådan attrymningar förhindras. Därför måste anordnandet av bevakningen både personelltoch tekniskt kontinuerligt anpassas efter utvecklingen. Det är också ett arbetesom pågår inom . Utskottet inskärper ibetänkandet betydelsen av detta arbete. Def är i debatten om kriminalvården ett förbisett faktumaft antalet rymningar har minskat i betydande omfattning . Faktum är att det sedan 1978-79 har skett en minskning avantalet rymningar . Också permissionsmissbruket har minskat kraftigt.Detta konstaterande tycker jag aft kunde ha kostat på sig i sittinledningsanförande. Man kan inte direkt påstå att i den Ändring i lagen om kriminalvård i anstalt Ändring i lagen orn kri-niinalvård i anstah . offentligadebatten har haft något särskilt stort intresse av aff sprida dessaupplysningar, och det beklagar jag. Jag yrkar bifall till utskottets hemställanoch avslag på samfliga reservationer. Sedan vill jag, herr talman, passa på tillfället, när HansPetersson i Röstänga nu lämnar kammaren och har hållit sitt sista anförande,aff uttrycka min uppskattning av de sakliga och uppfriskandeinlägg som han har gjort under sin mångåriga riksdagsmannagärning. Vi har haftett utomordentligt gott samarbete, och def har varit särskilt glädjande atfHans Petersson allfid har. givit uttryck för en uppslutning bakom den humanakriminalpolitiken. Def har varit mycket bra. 20BJÖRN KÖRLOF (m) replik: Atf hålla sig till fakta i en diskussion omdessa frågor är naturligtvi:5 oerhört viktigt. Jag konstaterar atf vi i denmoderata reservationen 5 har skrivit ner just def som togupp, nämligen atl antalet rymningar generellt sett har minskat . Dock ökade antalet något under def senast förflutnaåret. Man skall dock vara medveten om aft det är räknat i procent avfångklientelet. Det fångklienfelef varierar . Def verkligaantalet rymmare växlar naturligtvis beroende på hur många intagna vi totalt harhaft i landet. Men def kanske inte är det som är def intressanta. Defintressanta är om förbrytare som begått mycket allvarliga och grova brott,vilka har lett fill långvarigt frihetsberövande, kan rymma på ett sådantuppseendeväckande sätt som har skett under den senaste fiden. Ett alldelespåtagligt faktum är aff dessa brottsUngar är farliga. Den bedömningen har bådekriminalvårdsstyrelsen och polisen gjort. Det är naturligtvis upprörande förallmänheten aft det har varit så lätt för brottslingarna atf komma loss frånanstalterna och att de sedan kunnat fortsätta sin brottslighet. Mot dennabakgrund är kravet på en sådan bevakning av våra slutna riksansfalter aft deverkligen fungerar som slutna riksansfalter högst berättigat, tycker vi. säger aft vi skall slå vakt om en humankriminalvård. Vi är överens om def. Ingen av oss förespråkar enkriminalvård som skulle betecknas som inhuman. Men mot def måste stå ett kravpå aft de som har dömts till frihetsberövande påföljd verkligen avtjänar denfrihetsberövande påföljden och aff systemet kan upprätthållas med tilltro hosallmänheten. Vi har verkligen anledning aff fundera över om def ärpå det viset. Alldeles påtagligt är att allmänheten inte upplever atf svenskkriminalvård fungerar riktigt som den borde göra. Systemet har inte fungeratsom def skall beträffande permissioner, möjligheten att rymma osv. Jag tror atldel är viktigt alt vi hittar regler som stramar upp detta förhållande och fårsystemet att fungera. ville infe kommentera min principiellakrifik av nuvarande system beträffande det vi kallar normalitetsprincipen ochnäringsprincipen. Han vill inte ta upp de problem som dessa principer ledertill, med del kraftigt narkolikabelastade klientel vi har på våra anstalter.Dessa principer leder lill all de intagna kan fortsätta sitt missbruk. atf man går emot sitt eget syfte. Def vore intressant omLars-Erik . 1987/88:133 ville diskutera denna principiella fråga med mig. 21 () replik: Med reservafion 2 anger vi aff vi vill återgåfill de regler som gällde . Def kommenterade med aftvi har haft andra synpunkter därefter. Att vi har velat pröva andra reglermellan 1979 och 1988 har betytt att vi har fått erfarenhet. Av erfarenhet kan slutsatser. Vi har kunnat se aff våldsbrotten har ökat under den här tiden.De har blivit grövre och råare. Rånbroften oroar oss mycket. Som jag sade imitt inledningsanförande gäller det aff skydda allmänheten. Den tvåårsregel som vi föreslår för särbehandling vid allbrottslighet skall gälla dem som har en benägenhet att fortsätta med brottsligverksamhet. Vi tycker också att JQ:s remissvar väger tungt. JO är inne på sammalinje som vi. Def är även olika instanser inom åklagarväsendet. Inom skäms vi inte för att ändra åsikt och göraett nytt ställningstagande, om vi anser aft det finns anledning att göra def.Jag antar att ni inom socialdemokrafin känner likadant. Ni har haft anledningatt ompröva er syn på t. ex. samhällstjänst och kriminaliseringen av ickemedicinsktbruk av narkotika. Def skulle gå att räkna upp många fler exempel. Jag antar ialla fall att def är något ni inte ångrar inom er grupp, liksom vi inte ångrarätt vi ändrat ståndpunkt. Ändringi lagen om kriminalvård i anstaU Anf.22 () replik: Jag vet att i grund och botfensluter upp bakom tankarna på en human kriminalpolitik. Men jag tycker interiktigt atf den motion som har lagt fram i anslutning till detärende vi nu behandlar präglas av en uppslutning bakom den humanakriminalpolitiken. Ni säger i motionen att utrymmet för att legalt vistasutanför anstalterna måste minskas påtagligt. Def är ett generellt uttalande,infe något som är knutet fill en viss grupp av de intagna. Permissioner får iförsta hand komma i fråga som ett led i återanpassning, i nära samband medfrigivningen. När man läser er motion ser man att det är fråga om en mycketlångtgående uppstramning av de nuvarande reglerna och en viss flykt fråntankarna bakom den humana kriminalpolitiken. Jag tycker infe, när jag studerar statistik från senareårtionden, både över permissionsmissbruk och antal rymningar, att jag kan finnabelägg för att den humana kriminalpolitiken har havererat. Låt mig ta någrasiffror som belyser detta. , när var jusfifieminisfer,ryrride 1 536 stycken från våra aristalfer, varav 921 direkt från anstalterna.78 rymde från de slutna riksanstalferna; Enligt den senaste statisfiken frånkriminalvårdsstyrelsen, som omfattar /87, var def 1 049rymningar, varav 500 direkt från anstalterna och 33 från de slutna riksanstalterna.Det är alltså fråga om en mycket kraffig minskning av antalet rymningar, nästanen halvering om man räknar dem som rymt direkt från anstalterna. Mer än enhalvering blir det från de slutna riksanslalterna. Liknande siffror finner man om man tittar på antaletmisskötta permissioner. , då var jusfifieminisfer,misskötte sig 2 258 Ändring i lagen om kriminalvård i anstalt /87 var siffran nere i 1 354. , när mankan säga att antalet intagna totalt sett inte har genomgått någon mer markantförändring men antalet långfidsdömda naturligtvis har ökat, har utvecklingenbåde när def gäller rymningar och permissioner gått mot en mycket drastiskminskning av rymningarna och av antalet misskötta permissioner. Atf ta dettasom intäkt för en allmänt skärpt inställning i kriminal-vårdssammanhang tyckerjag inte atf det finns fog för. 23 () replik: Jo, det fordras en skärpt inställning. Detberor på att domstolarna i mycket motvilligt dömer till fängelse. I defall fängelsestraff trots allt utdöms, läggs det inledningsvis inom de allralägsta sfraffskalorna. De i vårt land som döms fill långafrihetsberövanden, upp till två eller , har ofta begått mycket grovabrott eller bedrivit upprepad brottslighet. Def handlar om grova våldsbrotteller grova narkotikabrott. Det är till stor del detta klientel som är intagetpå våra slutna anstalter. De får inte ha möjUghet att avvika under permission,frigång eller rymma direkt från anstalten. nämnde aft 33 stycken lyckadesta sig från vara slutna riksansfalter. Oavsett om det är en lägre siffra änåret , vilket vore bra, är def en på tok för hög siffra. Detta ärett allvarligt belastat klientel, som ofta gjort sig skyldigt till grovbrottslighet. Situationen är inte acceptabel, utan skärpningar måste till ifråga om deras frigång, permission och bevakning. Det är ett krav som jag troraft flertalet medborgare tycker är rimligt, så länge vi inom våra straffskalor,i vår brottsbalk, har ett sysfem som innebär att vi motvilligt dömer fillfängelse, och när vi gör det är def mycket korta frihetsberövanden som utdömsde första gångerna. Men vi talar inte om försfagångsförbryfarna, utan om demsom gjort sig skyldiga fill grov och upprepad brottslighet, som drabbatenskilda människor i stor omfattning. Det är ett rimligt krav aff de får avtjänadessa långa frihetsberövanden på ett sådant sätt all de inle kan begå brottunder - under rymning eller permission. Det är någonfing som jag troratf också instämmer i. Här handlar det i allra högsta grad omatf vara human också mot dem, genom att infe ge dem möjlighet atf begå nyagrova brott. 24 () replik: Regeringsförslaget och utskottsmajoritetensställningstagande innebär en skärpning av synen på de intagna som är dömdatill långvariga fängelsestraff. Jag delar uppfattning all definte är fillfredsställande att rnan kan rymma från kriminalvårdsanstalternanär man fått ett mycket långt fängelsestraff och befraktas som farlig. Men i er mofion och i reservation 3, som moderaternaensamma står bakom, tar ni inte sikte enbart på defta klientel, ulan ni menarju att permissionsreglerna skall skärpas mera generellt och ni vill över huvudtaget ha en mera skärpt syn i dessa frågor. Ni säger i er motion atlpermissioner i första hand bör komma i fråga som ett led i återanpassningen ochi nära anslutning fill frigivning. Visst innebär det en glidning mot en meraallmänt skärpt synpå kriminalvården som - fack och lov ensamma - står bakom genom sinreservation nr 3. Så dessa siffror en gång fill. I er reservafionkonstaterar ni aft antalet rymningar har minskat, men jag menar atf ni i denoffentliga debatten infe är särskilt angelägna om att upplysa om dettaförhållande. Det är vikfigt aft vi tar ett gemensamt ansvar och i denoffentliga debatten talar om att utvecklingen faktiskt inte har gått i felriktning utan snarare i rätt riktning. De siffror jag nämnde från talarstolenbelyser detta faktum. Ändring i lagen om kriminalvård i anstaU Talmannen anmälde att aff fill protokollet få antecknat atl han inle ägde rätt tillytterligare replik. 25 HANS (): Jag har avgivit ett särskih yttrande i dettaärende för att markera atf def finns grupper som kan bli mycket hårt drabbadeav de skärpta bestämmelserna. Det rör sig om fångar som är särskilt isoleradepå anstalterna, exempelvis utländska fångar och fysiskt och socialt handikappadefångar. Det är viktigt att fästa uppmärksamheten på deras situation. Denna fråga behandlades av i hans utredning,men defta har inte lett till något förslag från regeringen. Däremot har en radremissinstanser - brottsförebyggande rådet, statens invandrarverk ochombudsmannen mot etnisk diskriminering - uttalat att det behövs lättnader förde isolerade fångarna. Det hade naturligtvis varit önskvärt att man hade kunnatgenomföra en lagstiftning i denna fråga parallellt med lagen om villkorligfrigivning men också alt de regler som är under utarbetande avkriminalvårdsstyrelsen hade kunnat avvaktas. föreligger inte något förslagpå denna punkt, men det kommer aft bli nödvändigt att ändra bestämmelserna såatt man, i varje fall efter individuell prövning, kan förhindra att dennakategori fångar kommer särskilt i kläm och får en extra bestraffning. Till slut, herr talman, vill jag markera betydelsen av i det fortsatta lagstiftningsarbetet inte åstadkommer en särbehandling isärbehandlingen. Def är olyckligt att en grupp av brottslingar -narkotikabroffslingarna - får betydligt strängare permissionsregler än övrigamycket grova brottslingar. På den punkten har utskottet som sin mening uttalataft def är önskvärt aff frågan kommer fill en lösning. Det är alldeles klart att de mycketstränga synpunkter som har anförts från borgerlig sida måste vara oroande idetta sammanhang. Del sägs ju i en reservation all permissioner bör ges endasti nära anslutning fill frigivning. Def som är särskilt allvarligt är afffolkparfiet numera intar en så sträng hållning när det gällerpermissionsfrågor. Det är välkänt aff och har en sådan syn,men def är däremot infe lika känt aft man i numera infe alls har enså human inställning som man hade tidigare. Överläggningeni detta ärende var härmed avslutad. (Beslut fattades efter debatten omsocialförsäkringsutskottets betänkande 31.) Flyktingpolitiken och flyklingin vandringen Kammaren övergick tiU att debatterasocialförsäkringsutskottets betänkande 27 om fiyktingpolifiken ochflyktinginvandringen. 26GULLAN (): Def betänkande vi nu skall diskutera är ett ien rad betänkanden detta , som behandlar flykting- och invandrarfrågorna.Betänkandet baseras dels på en regeringsskrivelse, dels på två rapporter frånriksdagens revisorer, och dels på en rad motioner från detta och föregåenderiksmöte. Det är att beklaga, att vi inte har kunnat behandlaflykting- och invandrarfrågorna med ett mera samlat grepp och särskilt att viännu inte har fått ta slutlig ställning till de förslag, som framlagts avutredningarna Kortare väntan och Översyn av utlänningslagen. En del av defrågor som behandlas i detta betänkande är mer eller mindre hänskjutna tillbehandlingen av de förslag som kommer aft framläggas vid nästa ianledning av de båda utredningarna, som är föremål förbehandling i . Ä andra sidan skall för rättvisans skull sägasatl en del förslag redan behandlats av . Utskottet har i annat sammanhang uttalat att de långaväntetiderna vid förläggningarna är ett av de största problemen iflyktingpolitiken, och jag vågar nog fala för ett samlat utskott, när jag sägeratf åtgärder som är ägnade att förkorta handläggningstiderna är synneriigenvikfiga och bör prioriteras. har ju också tagit ställningtill en ny organisation för invandrarverket, som förhoppningsvis skall kunnanedbringa väntetiderna. Måtte det bara infe uppslå akuta problem innan den nyaorganisationen träder i kraft! Det finns oroande tecken på detta. En delkommuner -inklusive - är ju minst sagtavvaktande, för att infe säga negafiva, till atf ta emot fler asylsökande ochflykfingar. Ä andra sidan engagerar sig mänga kommuner, enskilda människor ochorganisafioner hårt mot utvisningar av asylsökande, som vistats ikommunerna. Det är bra att människor engagerar sig, men det är viktigt aftfastslå, att det måste råda fasta och klara regler på flyktingpolitikens områdeoch aff handläggande myndigheter måste känna stöd, när de agerarenligt gällande bestämmelser. I def föreliggande betänkandet är vimoderater i utskottet eniga med ulskottsmajoriteten på de flesta punkter. Dettaberor delvis på att vi avvaktar de förslag, som senare kommer alt läggas ianledning av de båda utredningar som jag har nämnt. Vi hardock två reservafioner, nr 14 och 15, som jag ber att få yrka bifall till. I reservafion 14 anser vi aff åtgärder börvidtagas för atf man skall kunna bestämma asylsökandes identitet. Det kan integodkännas aft passlöshet och total avsaknad av identitetshandlingar är nära nogdef vanligast förekommande. Infe minst revisorerna har pekat på det faktum ättupp fill - ja, i genomsnitt - av de hitresande asylsökande kastarbort varje form av identitetshandling innan de når vårt land. Vi är medvetna om atf en flykting kan ha stora svårigheteratt uppvisa passhandlingar, men någon form av resedokument ochidentitetshandling borde kunna krävas, när man kommer för att söka asyl i vårtland. Den fullständiga avsaknaden av varje handling försvårar naturligtvisutredningen och vad värre är: det finns en uppenbar risk aff passlösa fårföreträde framför andra vid asylbedömningen, ett faktum som riksdagensrevisorer har påtalat. Dessutom kan man infe freda sig mot att kriminellakommer in i landet för atf här fortsätta sin brottsliga verksamhet. Som utskottet säger är frågan om asylsökandesdokumentlöshet uppmärksammad, inte bara hos oss utan även internafionellt, ochnågot förslag torde väl vara att vänta med anledning av översynen avutlänningslagen. Vi anser emellertid att redan nu bör ge regeringenfill känna att sådana åtgärder bör vidtas atf asylsökandes identitet säkrare ännu kan bedömas. I reservafion 15 upprepar vi vårt förslag om atfasylsökande bör kunna få arbetsfillstånd under väntefiden. Mänga asylsökandeupplever en stor psykisk påfrestning i atf tvingas till sysslolöshet ochpassivitet, och många svenskar förstår inle atf "vänfarna" heltenkelt är "förbjudna" att utföra arbete. Def finns en risk att debetraktar de asylsökandes beroende av socialvården som ett hot mol den egnavälfärden. Det förhållandet kan tyvärr underblåsa den främlingsfientlighet somvi alla bekämpar. Visserligen fär de asylsökande rätt att delta isvenskundervisning efter två månaders vistelse här, men vi anser att def borderåda en betydligt större frihet för kommunerna att anordna undervisning ochpraktikplafser och att ett tidsbegränsat arbetstillstånd skall kunna ges underväntan på uppehållstillstånd här. Därmed, herr falman, yrkar jag bifall fill de bådareservationerna och i övrigt till utskottets hemställan. 27 (): Det är förtryck av mänskliga rättigheter somger upphov till världens flyktingproblem. Därför är en generös flykfingpolitiken oumbärlig del av globala arbete för de mänskliga rättigheterna. De stater som skapar de största flyktinggrupperna ärsådana där den politiska oppositionen förföljs och inte kan verka fritt, därfrihetsberövanden sker godtyckligt och av polifiska, religiösa eller etniskaskäl och där tortyr är , ett vanligt vapen i förtryckarnas arserial. Det kan ivissa fall också vara länder vilkas regeringar inte längre förmår skydda deegna medborgarnas liv och säkerhet. Ofta är de som tvingas fly och söka asyl iett främmande land just de människor som mest intensivt sökt bekämpa brottenmot de mänskliga rättigheterna. har inneburit ett västvärldens nederlag påden humana flyktingpolitikens område. Trots aff antalet flyktingar i världeninte minskat byggs murarna allt högre i . Den negativa spiralen i västvärldens flyktingpolitik måstebrytas. är ett av de få länder som förmår och förväntas gå i spetsenför en mer human och generös behandling av flyktingar och asylsökande. Därförmåste alla tendenser alt glida in i en restriktiv hållning med kraftmotarbetas. Regeringens och invandrarverkets främsta uppgift på detta område äratt varaförsvarare av en generös flyktingpoUtik, både i internationella sammanhang ochi . 1987 var vi kommer att minnas framför allt för deoroande tendenser och problem som kastade sin skugga över flyktingpolitiken.Främlingsfientliga och rasistiska demonstrationer fick stor uppmärksamhet.Beslut i en enstaka kommun om att inte ta emot flyktingar och att anordna enfolkomröstning i frågan var ett uttryck för polifiska stämningar som bestämtmåste bekämpas. Men , herr falman, har svenskarnas vilja ochberedskap att välkomna och bereda plats för flykfingar demonstrerats tydligareän fidigare. I olika kommuner har man ställt upp vid aktiviteter för attflykfingar som tyvärr fått vänta på besked i två skall få stanna kvar iSverige och i den kommun som de lärt känna och trivs i. Sådana fall har påsenare fid uppmärksammats i . En posifiv inställning visar ocksåattitydundersökningar om svenskars tolerans och förståelse gentemot fiykfingaroch inte minst många kommuners beslut att ta emot flyktingar - ofta ett långtstörre antal än vad som ursprungligen planerats. Ingenting tyder dess värre på aft övergreppen motmänskliga rättigheter kommer att minska i någon större utsträckning under denärmaste åren. Vi måste därför allfid föra en generös och humanflyktingpolifik. Så länge det finns något land i världen där demokrafin sittertrångt, måste vi ha beredskap för atf fa emot flyktingar i . Rättssäkerheten måste vara omutlig. Svensk lagstiftningoch praxis måste garantera varje asylsökande en human och värdig behandling. har fastslagit atf asylpolitiken skall varahuman och generös och att lagen skall fillämpas i överensstämmelse med Sverigesinternationella förpliktelser. En sådan förpliktelse är arfikel 14 i FN:sallmänna deklaration om de mänskliga rättigheterna. Där står: "harrätt atf i andra länder söka och åtnjuta från förföljelse." Vid tillämpningen av asylbestämmelserna har utvecklats enpraxis som innebär alt en asylansökan inte prövas i om den asylsökandehar haft möjligheten att få skydd i annat land. Detta gäller inte bara närflyktingen redan fått i annan stat utan även när den asylsökandepasserat länder där han kunnat få skydd. Meningen med principen om första asylland varursprungligen atf skapa en skyldighet för det första asyllandef att geasylsökande . Sedan har den principen också kommit att användas som ettmedel för tredje land att förvägra den asylsökande asyl. fillämparförsta asyllandsprincipen mycket strikt. Även korta uppehåll i andra länderräcker för avvisning. Defta system upprätthålls trots att rentgeografiskt ligger så fill, att mycket få flyktingar kan resa direkt fillSverige utan atf passera andra länder. Har flykfingen valt ett annat färdsättän flyg blir def oerhört svårt för honom eller henne aft bevisa aft det baravarit fråga om resa igenom ett land utan uppehåll. Första asyllandsprincipenbör infe få fillämpas om den asylsökandes vistelse i första landet är aft ansevara av genomresenafur. Viseringstvång för flykfingar är oförenligt med självaflyktingbegreppet. Enligt Genévekonvenfionen och svensk lag är det omöjligt affkalla sig flykting i sitt hemland. Först när man är på flykt kan man begäraasyl. Folkpartiettar avstånd från alla förslag om atf med hjälp av visumkrav söka förhindraasylsökande aff komma in i landet. I strid med utlänningslagen och förarbetena till den harförvarstagande av asylsökande blivit allmänt förekommande i stället för att -som avsikten var -tillgripas i undantagsfall. De som av polisen bedöms fåavslag på asylansökan fas på vissa håll i landet regelmässigt i förvar i vänfanpå beslut. Detta gäller exempelvis barnfamiljer. Tagande i förvar är ett frihetsberövande och måste såledestillämpas ytterst restriktivt. För utlänningar som tagits i förvar gäller delagar som är fillämpliga på häktade och anhållna. Diskrimineringsombudsmannenhar dock uppmärksammat aft det förekommer klagomål på aff dessa regler inteföljs. I strid med gällande lag hindras också rättsliga biträden, vänner ochanhöriga att komma i kontakt med de förvarstagna. Uflänningar i förvar skallinte underkastas onödiga restriktioner. Barn i flyktingfamiljer bär ofta på svåra upplevelser. Dekan ha väl så starka skäl att söka politisk asyl som föräldrarna - kanske deibland har starkare behov av skydd än föräldrarna; ändå får de ytterst sällanegna utredningar. Den fruktan familjen känner för att tvingas återvända tilldet land den flytt från drabbar barnen hårt. De reagerar på föräldrarnassinnesstämning. Deras egen psykiska tillväxt är beroende av att föräldrarnaorkar ge dem en trygg omgivning. Barnexpertis bör därför kopplas in från förstabörjan av utredningen. Def råder ett principieUt förbud mot atf fabarn i förvar.