prot · GB0976 · 1987-12-31 00:00:00 — a. att domen indikerar att i stort sett vilket politiskt beslut somhelst, som skall fattas av ett landsting eller en kommun, måste föregås av enMBL-förhandling. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag somskall svara pä frågan. Tvisten i målet gällde frågan om medbestämmandelagen vartillämplig på ett beslut av ett landsting att ändra nämndorganisationen påhälso- och sjukvårdsområdet. Arbetsdomstolenkonstaterade att det aktuella beslutet skulle få direkta och betydelsefullaåterverkningar på förvaltningsorganisafionen och därmed för de anställda ochansåg därför att det hade ålegat att bereda personalensorganisationer tillfälle fill samverkansförhandlingar. Av domen framgår ocksåatt ett beslut av ett landsting eller en kommun i en fråga av rent politiskkaraktär, utan beröring med arbetsgivararbetstagarförhållandet, faller utanförMBL. Enligtmin mening indikerar domen alltså inte att i stort sett vilket politiskt beslutsom helst måste föregås av MBL-förhandlingar. Enligt domen är det här ingenändring i förhållande till fidigare rättspraxis när det gäller gränsdragningenmellan medbestämmandet i kommuner och den politiska demokratin. Detråder bred enighet om att arbetstagarinflytandet inom den offentliga sektornmåste vara underordnat den politiska demokratin. Enligt min mening saknas detanledning för regeringen att vidta några särskilda åtgärder med anledning avdomen. Men jag fortsätter att följa frågornas utveckling med störstauppmärksamhet. Omåtgärder för att skydda den politiska demokratin 26 (): Först vill jagtacka civilministern för svaret. Jag skall villigt erkänna att svaret gick i enhelt annan riktning än jag hade förväntat mig när jag förberedde mitt inlägghär. Detär alltså så, att arbetsdomstolen har filldömt 25 000kr. i skadestånd därför att har brufit motmedbestämmandelagen. borde således ha genomfört MBL-förhandlinginnan det politiska beslutet fattades om en ändrad nämndorganisation inomvårdsektorn. Jag är alltså mycket förvånad över statsrådets svar. Enligt ettTT-telegram av säger en av medarbetarna påarbetsmarknadsdepartementet att en översyn av den här lagen är på gång. UllaWeigelt på säger nämligen: Vi har länge diskuteratatt göra en översyn av den här lagstiftningen. Men ännu så länge befinner vioss pä förberedelsestadiet, så jag kan inte säga när någon utredning kommer atttillsättas. Landstingsförbundetsjurist säger till TT: Den här domen innebär att kommunerna intekan införa kommundelsnämnder eller bestämma mandatfördelningen ikommunfullmäktige utan att först förhandla med facket. Vidare säger hon: Dethar ända sedan MBL-lagen infördes varit problem med att dra en gräns mellanpolitiska och administrativa beslut. Vi begärde att regeringenskulle se över lagen, men ingenting har hänt. Jag tror att vi alla inser vilken enormt stor principiell betydelse ensådan här dom har för den polifiska demokratin i kommun- ochlandstingspolitiken. tar ett stort och farligt steg i korporativistiskriktning, om den här tolkningen skulle stå fast och bli praxis i våra kommuner.Jag skulle vilja fråga civilministern om han kan nämna några typiska beslut ikommunfullmäktige och landsting som irite påverkar arbetsgivar- ocharbetstagarorganisationerna. Om åtgärder för att skydda den politiska demokratin Herr talman!.Låt mig först säga att frågan omgränsdragningen mellan , politisk demokrati och företagsdemokrati i denoffentliga sektorn verkligen inte har så att säga legat stilla vare sig vadgäller överläggningar i regeringen eller vad gäller diskussioner här iriksdagen. Jag vill därför säga till att regeringen i enskrivelse till tog upp dessa frågor. Regeringens slutsats var att maninte borde aktualisera någon utredning som tog upp resp. ändrade de principersom. slogs fast beträffande medbestämmandet. sade:Utskottet delar regeringens uppfattning att några ytterligare, åtgärder intebör vidtas. När regeringen därefter hade att ta ställning fill fråganom de anställda skulle ha beslutanderätt och förslagsrätt i kommunala styrelseroch nämnder sade vi nej. Vi stannade vid yttrande- och närvarorätt, just föratt göra en klarare gränsdragning mellan den politiska och den fackligademokrafin. Detta har följts upp på det sättet att verksledningskommittén ocksåhar gjort en motsvarande klarare gränsdragning, så att de anställda numera intehar beslutanderätt i förvaltningsmyndigheterna utan har, i likhet med deanställda i kommuner och landsting, yttrande- och förslagsrätt. Jag vill erinra om att regeringen har träffat ettkollektivavtal, som har anmälts i och som innebär att har ändrats för att gränsen skall bli klarare. Denna dom ger ingen anledning att ändra vad regering ochriksdag har uttalat eller att nu sätta till en utredning, som mycketpåtagligt och förutsättningslöst skulle ta upp och diskutera pohtisk demokratioch företagsdemokrati. Anf.,28 (): Jag har inte krävt någon utredning, utan jag har frågat omstatsrådet tänker vidta några åtgärder. Det han säger hade. naturligtvisgiltighet,fram fill dess att domen föll. Att det finns en skillnad i tolkning av vad domen innebärframgår av den 16. februari, där det står: "MBL-lagen måste stramas åt. Som den nu är skrivenöppnar den möjligheter för ett korporativistiskt inflytande på den,politiskabeslutsprocessen, vilket är helt främmande för svensk tradition och urholkarden kommunala självbestämmanderätten. En utredning om översyn av MBL-lagen pågår visserligen iarbetsmarknadsdepartementet men lär ännu befinna sig på förberedelsestadiet. Regeringen bör omgående tainifiativ till en lagändring som innehåller spärrar -mot fackUgt inflytande påområden som ligger utanför de fackliga organisationernas naturliga intresse-och kompetensområden." Jag vill på en punkt reda ut ett missförstånd.I likhet med hörde jag att det i massmedia sades attarbetsmarknadsdepartementet övervägde att sätta fill, en utredning för att seöver MBL. mot bakgrund av domen i . Det är inte sant.Arbetsmarknadsministern övervägericke att sätta till någon utredning som skall ompröva nuvarande gränsdragningvad gäller MBL inom den offenfliga sektorn. Vad både regering och riksdag har uttalat är att varje gångsom parterna, fack och arbetsgivare, misstänker att den fackliga demokratin ärpå väg att träda den pohtiska demokrafin för när, har de ett gemensamt ansvarför att först via kollekfivavtal försöka se till att gränsdragningenupprätthålls. Det är också viktigt att framhålla att MBL är underordnadden kommunala demokratin och den politiska demokratin. Det är i första handarbetsgivare och fack som ansvarar för att gränserna är klara. Skulle vidförhandlingar eller i mycket uppenbara fall denna gräns trädas för när kommerfrågan i ett helt annat läge, men den aktuella domen indikerar enligt minmening inte att det har skett. Denna dom indikerar inte, , att vilkafrågor som helst fortsättningsvis får träda den politiska demokratin för.när. 30 (): Vi är helt överens om att rågången måste hål|as öppen, mendenna dom är ändå ett grundskott mot den praxis som har rått.Civilministern har ännu inte gett något exempel på typiska kommunala beslut sominte berör arbetsgivararbetslagar-relationerna. Vad beror det på, om detta inte är något problem, attregeringen ända fram tvingades MBL-förhandla om regeringsärenden med de statliga fackförbunden SACO-SR-S, , TCO-S m. Enligt MBL hade statstjänstemännen rätt fill förhandlingar i alla de regeringsärenden som kunde påverka motsvarande förhållanden mellan de statliga arbetstagarna och arbetsgivaren. ersattes denna rättighet av ett avtal där regeringen ensidigt har åtagit sig att tidigt lämna information i vikfiga frågor. Men om statstjänstemännen inte är nöjda med regeringens agerande kan detta avtal sägas upp när som helst - och då är vi fillbaka i en situation med medbestämmandelagen igen. Kan inte det vara ett sätt att lösa de problem som har uppstått i samband med den nuvarande domen? undrar vilka frågor som ärundantagna från MBL och MBL-förhandlingar. Naturligtvis är det vad som är omnämnti beslutet om MBL-lagstiftningen, nämligen den kommunala verksamhetens mål ochinriktning- den politiska'sfären. Sedan är det alltid svåra gränsdragningsfrågor.Huruvida sådana politiska beslut också skall kopplas så, att de påverkarorganisationen och därmed arbetsgivarförhållandet det kan man ha olikameningar om. Det är just detta denna dom handlar om, dvs. en tolkning avhuruvida detta avsåg den rena demokratin eller om det hade en anknytning tillarbetsorganisationenoch därmed de anställdas arbetsvillkor. Jag vill upprepa att regeringen inte medanledning av denna dom kommer att nu ta några utredningsinitiativ. Jag anserinte heller att den rör eller förändrar den grundläggande arbetsfördelningenmellan politisk demokrati och arbetsplatsdemokrafi. Om åtgärder för att skydda den politiska demokratin Överläggningen var härmed avslutad. Om handeln med importerade utrotningshotade djur 9 §Svar på frågorna 1987/88:349, 355, 359 och 361 om handeln med importeradeutrotningshotade djur 32 TREDJE VICE TALMANNEN: I frånvaro medger jag att för hansräkning mottar svaret. har frågat mig om jag ämnarvidta några åtgärder för att utnyttja möjligheterna i artikel 14 iWashingtonkonventionen vad gäller handel med B-listade djur. har frågat mig vilka åtgärder jag ärberedd att vidta för att dels minska importen av exotiska djur, dels förbättraförhållandena i samband med transporten m.m. har frågat mig vilka åtgärder jag tänkervidta för att sanera handeln med exotiska djur. Slutligen har frågat om jag avser vidtanågra åtgärder mot olaglig handel med utrotningshotade djur. Jagbesvarar frågorna i ett sammanhang. Det är oacceptabelt att djur utsätts för lidande i sambandmed import till liksom att import och illegal handel sker medutrotningshotade djur. Enligt konventionen om internationell handel medutrotningshotade arter av vilda djur och växter, den s. k.Washingtonkonventionen, är det exportlandet som har ansvaret för att exporteninte kommer att påverka överlevnad ogynnsamt och att varje levande djurkommer att behandlas och transporteras på sådant sätt att risken för skadaeller djurplågeri blir så liten som möjligt. Sådana intyg och försäkringarkräver lantbruksstyrelsen för att ge tillstånd till import av sådana djur tillSverige. har lantbruksstyrelsen tillåtitimport av reptiler. Efter avslutad försöksperiod har fr. o. m. iår sådan import stoppats. Lantbruksstyrelsen ger inte heller införseltillståndför de djurärter som finns upptagna i bilaga 1 till Washingtonkonventionen. I fråga om djurarter upptagna i bilaga 2 fill Washingtonkonventionenmedger lantbruksstyrelsen införseltillstånd i enlighet med de krav somuppställs i konventionen. Det innebär att av exportlandet kräver defillstånd och intyg som föreskrivs i konventionen. Långväga transporter av djurmedför problem från djurskyddssynpunkt. Den europeiska konventionen om skyddav djur under internationella transporter har ratificerats av i stort settsamtliga europeiska länder. Transport av djur upptagna på lista 2 röremellertid import från andra länder. Transportproblemen i denna handel haruppmärksammats av Washingtonkonventionen. Vid ett partsmöte inomkonventionens ram antogs en resolution om riktlinjer för transporter. Iresolutionen anges bl. a. hur djuren skall förpackas och transporteras. Även den internationella flygtransportföreningen, lATA,har bestämmelser om transport av djur. Bristande efterlevnad av dessabestämmelser har påtalats från svensk sida. Enligt uppgift har förhållandenaför djur under transporter numera förbättrats, men de är ändå intetillfredsställande. svenskrätt är tillämplig är det redan nu ett brott mot djurskyddslagen afttransportera djur så att de utsätts för lidande. I regeringens aviseradeförslag till ny djurskyddslag har kravet på skydd vid transport av djurutvidgats till att omfatta även skydd mot värme och köld samt mot andra djur. Från har regeringen bemyndigats attmeddela föreskrifter om in- och utförsel till skydd för utrotningshotade eller sällsyntaarter av djur. Regeringen avser att använda bemyndigandet bl. a. för att stoppasådan import som innebär ett hot mot särskilt sårbara arter. Regeringen kommerockså att vidta de ytterligare åtgärder som krävs för att rätta till övrigapåtalade missförhållanden. Om handeln med importerade utrotningshotade djur 34 (): Jag ber att få tacka jordbruksministern försvaret, men jag fick egentligen inte svar på min fråga. Tiden är knapp, och min konkreta fråga är: Har Sverigeratificerat alla artiklar i Washingtonkonventionen? Jordbruksministern sägeratt man skall gå in för en större restriktivitet, men bakgrundentill att bl. a. och har varit hårdare i bedömningen är justatt de ratificerat artikel 14, vilket ger dem utrymme för en sådan hårdarebedömning. talar om en resolufion som antagits inomkonventionens ram. Men resolutioner är icke bindande, de ger bara uttryck fören vilja. Vad som är nödvändigt i detta fall är en klart deklarerad uppfattningsom kommer till uttryck vid ratificeringen av en konvention. Sedan är manskyldig att följa artiklarna i konventionen. Man är inte skyldig att iakttarestriktivitet, men man har möjlighet att göra det. Det är skrämmande förhållanden som har uppdagats, och detvore intressant att få veta varför behövde extra föratt avge svaret. Det kan ha funnits andra skäl, men antagligen är skälet var tvungen att gå till botten med dessa frågor och se efter vadlantbruksstyrelsen egentligen har gjort eller vad den inte har gjort. Det är också stora pengar i omlopp. Man ställer sigfrågande till att det har importerats 50 000 papegojor fill ettvärde av 125 milj. kr., och huvudparten av dessa papegojor stannar i . Jag vill också fråga vilketunderlag som finns för att bedöma vad det är för djur som är utrotningshotade.Är de geografiskt specificerade? Borde inte all import förbjudas tillslantbruksstyrelsen kan klara av den koritroll som är nödvändig mot bakgrund avdet lidande som många djur utsatts för? 35BERIT (): På vägnar vill jag tackastatsrådet för svaret på frågan. Både på mina egna och påfrågeställarens vägnar vill jag också uttrycka tillfredsställelse över attregeringen är beredd att agera. Många av oss såg ett TV-programom import av djur, vilket starkt upprörde oss. Själva hanteringen varupprörande usel. Jag kommer särskilt ihåg en stor låda full med sköldpaddor imånga lager. Ännu levande, halvdöda och döda djur låg i en enda osmaklig röra.Sådant kan naturligtvis inte få fortsätta. Om handeln med importerade litrotnings-hotadedjur Än värre är det att djuren inte bara behandlas illa, utanatt det kan röra sig om utrotningshotade djurarter. Jag tycker det är bra att missförhållandena nu bl. a.genom massmedias och olika organisationers försorg uppmärksammats. Det äralldeles utomordentligt att statsrådet är beredd att snabbt vidtaåtgärder. Särskilt den sista meningen i svaret, där det sägs att regeringenkommer att vidta de ytterligare åtgärder som krävs för att rätta till övrigamissförhållanden, tyder på att förhållandena behöver ändras till det bättre. Anf.36CHRISTER (): Jag ber att få tacka statsrådet för svaret. Allt tyder på att djurimpörten till sker eller harskett under förhållanden som är djupt upprörande och helt oacceptabla, för attknyta an till statsrådets sätt att uttrycka sig: Djuren lider och dör undertransporterna. Vi ser i TV och läser i fidningar om vad som händer. Ödlorligger i fyllda kartonger; vid framkomsten är många döda. Ormar krälar i säckari sin egen avföring. Papegojor har tur om de kommer levande till . Som nation bidrar vi till att djur utrotas. Det som händerär en tragedi som inte går att uttrycka i ord. Om det är något som upprörmänniskor så är det en skrupelfri handel med värnlösa djur. vill komma till rätta med problemet. Betydelsefullt är naturligtvis ministerns positiva inställning och hansvilja att handla. Han finner säkert de lagtekniska lösningar som behövs. Tveka inte när det gäller att värna djuren, MatsHellström! Jag tror att de flesta människor står på er sida. 37 (): Jag tackar för svaret och vill citera vad statsrådet därsäger: "Regeringen avser att använda bemyndigandet bl. a. för att stoppasådan import som innebär étt hot mot särskilt sårbara arter. Regeringen kommerockså att vidta de ytterligare åtgärder som krävs för att rätta till övrigapåtalade missförhållanden." Det är juett positivt svar, men det motiverar vissa följdfrågor. Världsnaturfonden och ornitologiska förening hartagit fram en rapport om import och export av exotiska djur - det ärdenna rapport som ligger till grund för den debatt som förts. Det är enambitiös rapport. Såvitt jag kan bedöma är den fackmannamässigt gjord och visarvad organisationslivet utanför den offentliga förvaltningen kan åstadkomma. I rapporten ställs en rad förslag, som tillsammans bildarett åtgärdspaket. Jag' kommerdå tillbaka till den sista meningen i svaret, därstatsrådet säger att regeringen kommer att vidta de ytterligare åtgärder sombehövs. De förslag som ställs gäller förbättrade rutiner för kontroll, åtgärderför att viltfångade djur skall kunna ersättas med i fångenskap uppfödda, och.slutligen förbättrade förhållanden i samband med handeln med djur. I avvaktanpå utredningar och förslag i den här riktningen föreslås ett temporärt import-och exportförbud. Jag vill då fråga: Är statsrådet beredd att biträda förslagetom ett temporärt import- och exportförbud i avvaktan på att utredningar görs? Slutligen vill jag också fråga om statsrådet ärberedd att ta med rapporten i det utredningsarbete som jag förutsätter nukommer att ske på departementet. ifrågasatte om hon hade fåttsvar på sin fråga. Hennes fråga lyder: Ämnar statsrådet vidta några åtgärderför att utnyttja' möjligheterna i artikel 14 i Washingtonkonvenfionen vad gällerhandel med B-listade djur? Sista stycket i mitt svar är ju ett direkt svar på denfrågan, nämligen att vi från i regeringen har ettbemyndigande att meddela föreskrifter om in- och utförsel. Jag säger också attvi avser att använda bemyndigandet för att stoppa sådan import som innebär etthot mot särskilt sårbara arter. Detta syftar på artikel 14. Vi har alltså tidigare från regeringens sida inte haftnågot bemyndigande att agera på grundval av artikel 14. har vid det, och viär i full gång med en beredning föratt stoppa sådan import av sårbara arter. Jag är därmed inne på de frågor som bl. a. har rests avLars . Det gäller de övriga frågorna om kontroll och om de åtgärder somföreslås i rapporten rörande import och export av exotiska djur frånden svenska sekfionen av Världsnaturfoden. Vi har tänkt agera snabbare genomtemporära stopp än vad som förutsattes i fråga. Om två veckorkommer vi att få tullens och lantbruksstyrelsens svar på de frågor som finns irapporten. Vi avser då att agera snabbt. Det är bättre att direkt sätta in långsikfiga åtgärder närdet gäller att stoppa import av djur som är utrotningshotade, i de fall vi inteanser att vi kan godta de försäkringar som ges av exportlandet. Här ingårgivetvis också frågorna om att förstärka kontrollen. I det förslag till ny djurskyddslag som vi kommer attförelägga tas också frågan om att förbättra villkorenför djur i upp. Det gäller de sällskapsdjur som redan finns här. Detbehövs ytterligare restriktioner för att komma till rätta med de oacceptablaförhållandena. Jag delar de värderingar som har kommit till uttryck frånfrågeställarnas sida när det gällerde exotiska djuren. Om handeln med importerade utrotningshotade djur 39INGRID (): Jag skulle bli glad om jag kunde få ettkonkret besked av om har ratificerat konventionen ifråga och alla artiklar. Kommer man , med de åtgärder som antyds isvaret, att medverka till att icke skall kunna fungera som mellanland?Länder med hårdare importrestriktioner än har utnyttjat vårt land somen form av mellanland. Djuren har hållits i karantän här och har sedan skickatsvidare. Därigenom har vi.medverkat till att öka denna handel i orimligt höggrad, enligt de siffror jag har till mitt förfogande. Jag frågade vidare konkret vilka djur somär utrotningshotade samt vilka som är sällsynta, öch betydelsen av derasgeografiska hemort. Det finns exempelvis vissa typer av sköldpaddor som ärmycket sällsynta Om fukt- och mögel-skadade bostadshus inom vissaområden och vanligt förekommande inom andra. Vilken typ av arbete skall detröra sig om, och vad har man att gå efter? Ett litet land som kan aldrig ensamtklara av detta. Det måste röra sig om ett internationellt samarbete. Planerarman från regeringens sida att också agera i internationella sammanhang? 40 (): Rapporten i fråga tar upp vilka konventioner som finns ochvilka arter som är hotade. Jag förstår att statsrådet också har dessa uppgifterpå sitt bord, eftersom han har samma rapport som jag. När jag nu får svaret att statsrådet skall ta till vara deförslag som har kommit i denna rapport och dessutom tänker gå fram ännusnabbare än vad rapporten föreslår, kan jag inte vara annat än nöjd med detsvar jag har fått här . Tack för svaret! Som har sagts är enigheten stor omatt det rör sig om oacceptabla förhållanden. Vi måste ta kritiken på allvar. Ja, , vi har ratificerat alla artiklar ikonventionen. De skärpningar som vi nu avser att införa måste kunna komma attminska möjligheterna att utnyttja vårt land som ett mellanland. Sedan till frågan om vilka djur som är hotade. Det är jualldeles riktigt att vissa djur är utrotningshotade i vissa delar av världen,men inte i andra. Det är just sådant man skall ta hänsyn till i exportlandetsdeklaration. Vi har fått möjlighet att inte bara granska dessadeklarationer, utan också agera i förhållande till dem om vi inte tror på dem.Denna möjlighet har vi inte haft tidigare. Inom arbetar vimed förteckningar och listor över de djur som är relevanta. Det är slutligen alldeles riktigt att vi inte kan klaraarbetet med dessa frågor ensamma. Washingtonkonventionen är uppbyggd så attdess sekretariat spelar en central roll. Man skall påtala missförhållanden tillsekretariatet, som i sin tur skall ta upp saken med exportländerna. Vi kommeratt aktivera oss även här. Självfallet kommer vi också att delta i den mån detkan behövas att man bilateralt stöttar de framstötar som sekretariatet kangöra. Överläggningen var härmed avslutad. 10 §Svar på fråga 1987/88:368 om fukt- och mögelskadade bostadshus har frågat mig hur jagförsäkrar mig om att de som drabbas av mögelskadade hus enkelt och snabbt kanfå hjälp av småhusskadenämnden och fonden för fukt- och mögelskador. Bakgrunden till frågan är att antalet ansökningar om stödför att avhjälpa fukt- och mögelskador ligger på en lägre nivå än väntat.Birgitta menar att informationen om den hjälp som erbjuds har varitotillräcklig. och den statliga fonden inrättades för två år sedanbedömde jag att informationen om verksamheten skulle ske via etableradekanaler. Det kan inte ha undgått att somnämnden och fonden funnits, så har verksamheten vid åtskilliga tillfällenbelysts i massmedia, både i riks- och lokalpressen, i TV och radio.Villaägareförbundet och i småhus har informerat omverksamheten via sina kanaler. De kommunala förmedlingsorganen, byggnadsnämndernaoch länsbostadsnämnderna har lämnat information i de fall den drabbade har väntsig dit. Fonden har vidare ett fast samarbete med försäkringsbolagensskadeinspektörer. Jag utgår också ifrån att konsulter och andra experter, somofta anlitas i samband med fukt- och mögelproblem, informerar husägaren omvilka möjligheter fill hjälp som finns. Men trots den, som jag menar, omfattande information somhar lämnats, har jag erfarit att den statliga fonden avser att gå ut med eninformationskampanj just i syfte att försäkra sig om att verksamheten är kändhos alla dem som behöver hjälp med att reparera sina fukt- och mögelskadadehus. Om fukt- och mögelskadade bostadshus Anf.43 (): Jag ber att få tacka bostadsministern försvaret på minfråga. Det är mycket glädjande att den här informationskampanjen kom tillstånd, eftersom det är uppenbart att folk inte känner till vad som gäller. Närde drabbas får de inte heller rikfig information.