prot · GB0911 · 1987-12-31 00:00:00 — De enskildamedborgarnas ställning i förhållande till skattemyndigheten måste därförstärkas. Vimoderater har lagt fram ett omfattande program, som kan genomföras så snartväljarna förkastat nuvarande socialisfiska majoritet. Det föreligger uppenbara risker för att rättssäkerheten kaneftersättas vid tillämpningen av denna lagstiftning. Vi menar att de regler somredan finns för genomförande av s. k. husrannsakan är fullt tillräckliga närdet gäller möjlighet till ingripande vid misstanke om skattebrott. Betalningssäkringslagenmåste bli rättssaker. Beslut om säkring skall i fortsättningen omprövasperiodvis. Den som lidit skada fill följd av tillämpning av lagen skall få fullersättning för uppkomna förluster. Interimistiska, tillfälliga, beslut ombetalningssäkring måste omfattas av sekretess tills ett faktiskt beslut harfattats. Deenskilda skattebetalarna bör ges tolkningsföreträde när det gäller tvister tillföljd av en oklar skattelagstiftning. Det är ju naturligt att staten, somfaktiskt stiftar skattelagarna, också får stå risken om lagstiftningen utformaspå ett oklart sätt. och entydiga regler om när en arbetsgivare har ansvarför andras skatter bör införas. Därmed kan s. k. Hjortbergsfall undvikas iframtiden. k. angiverilagen skall avskaffas. Lagen behövs inte med tanke på debestämmelser som redan finns i uppbördslagen om uppgiftsskyldighet ochskatteansvarighet. Generalklausulenmot skatteflykt skall avskaffas. Klausulen är så allmänt formulerad att den iprincip kan tillämpas på varje rättshandling med skattekonsekvenser. Det är imånga fall omöjligt att i förväg veta om den kan komma att tillämpas. Den ärdärför oacceptabel ur rättssäkerhetssynpunkt. Enstrikt rätt till ersättning för kostnader i skattemål skall införas. Enskildaskattebetalares kostnader i samband med skattemål skall i fortsättningenersättas fullt ut i de fall skattebetalaren vinner målet. Även i de fall målet Prot.. 1987/88:11 21oktober 1987 vinnsdelvis eller förloras bör ersättning för kostnader kunna utgå. Frågan om ökad rättssäkerhet i beskattningen är mycketviktig. Det gäller förhållandet mellan enskilda människor och den övermäktigastaten med dess resurser. I detta avseende, liksom i många andra avseenden iden allmänna skattelagstiftningen, har de tre borgerliga partierna i stort enöverensstämmande uppfattning. Det här är alltså realiteter, som kan komma attgälla redan från . Det enda som behövs är att väljarna inseratt en socialdemokratisk regering hotar rättssäkerheten på skatteområdet ochen del andra områden, som man vill låta medborgarna finansiera ettoffentligt tvångssparande och offentlig ineffektivitet. 43BRITTA BJELLE (fp); Det påstås ibland i debatten att kvinnor inteär intresserade av skatter. Riksdagsledamoten och ordförande , men också andra, att om de ändåskulle vara det så är de emot en skattereform som innebär sänkt marginalskatt.Skälet härtill skulle vara att kvinnor rent generellt tjänar mindre än inan ochdärför inte skulle ha något att vinna på en sådan reform. En skattereform medsänkt marginalskatt skulle i huvudsak gagna män. har i en intervjui tidningen och Ekonomi blivit tillfrågad om hon ändrat denna sininställning.- svarar då: "Nej, inte ett dugg. Jag hävdarfortfarande att kravet på sänkt marginalskatt är en fråga för män." Eftersom jag anser att påstående är oriktigthar jag valt att tala om kvinnor och skatter. Som redan sagt är hälften av Sverigesbefolkning kvinnor, och de är intresserade av skatter. Skälen härtill är flera.Trots förhållandevis göda löner har en svensk arbetarfamilj enprivatekonomisk standard som är lägre än standarden för samma kategori i deflesta andra västliga industriländer. Enligt en undersökning av ekonomen kommer en svensk arbetarfamilj med hemarbetande maka och två barnförst på artonde plats bland motsvarande familjer i 21 jämförbara länder. Föratt förbättra familjens standard är det alltså nödvändigt att båda makarna harinkomster. Dessutom har det blivit allt svårare att klara ekonomin om enförälder är helt eller delvis hemarbetande. Vidare är egen ekonomi för kvinnor en av hörnstenarna ijämställdhetssträvandena. Genom egna inkomster växer oberoende, självkänslaoch självständighet fram på ett naturligt sätt. Av egna inkomster och ensjälvständig ekonomi följer intresse för skatter. Som belägg för detta kanåberopas att infördes särbeskattning av arbetsinkomster,vilket innebar en väsentlig ökning av nettolönen för kvinnor. Empiriskaundersökningar pekar på att detta var en vikfig förklaring till den kraftigtökade förvärvsfrekvensen bland kvinnor . Härtill kommer, somIngemar framhåller i sin bok och samhällsekonomi, att mångasamstämmiga undersökningar visar att kvinnors arbetsutbud, och speciellt giftakvinnors arbetsutbud, är förhållandevis känsligt för nettolönens nivå. Ett viktigt motiv för en skattereform är att göra det meralönsamt med arbete, sparande, risktagande, studier och andra samhällsnyttigaverksamhe- Enreform som bidrar till detta ger en snabbare ekonomisk tillväxt. Och frågan ärdå: Är det nödvändigt med ekonomisk tillväxt för kvinnor? Svaret på den fråganär obetingat ja. Det beror inte på att de som redan har det bra behöver få detbättre, utan på att det bara är genom tillväxt som vi kan klara bl. a. defördelningsproblem som finns i samhället. Om vi hade nöjt ossmed att omfördela de tillgångar vi då förfogade över, hade vi fortfarande varitett fattigt land. Det är bara genom tillväxt som det har varit möjligt attlyfta de många människornas standard på det sätt som skett. På samma sätt ärdet . Ett enkelt räkneexempel kan illustrera det. Med utgångspunkt i vissa samband mellan skattesystemetsutformning och arbetsutbudet, som redovisats bl. a. i den senastelångtidsutredningen, kan man anta att en skattereform med sänkt marginalskattpå en två- eller treårsperiod skulle öka bruttonationalprodukten med ett parprocent, eller ca . Redan om skatteomläggningen bara ledertill en engångseffekt av detta slag, kommer alltså våra samlade inkomster att iframtiden vara ca större än vad de skulle varautan skattereform. Och det mest sannolika är att den ekonomiska utvecklingenäven sedan reformen genomförts kommer att bli mer gynnsam. Den högre tillväxtenkan vi sedan använda för att bl. a. höja reallönen för personer med låga löner.Till den kategorin hör just många kvinnor. Men det här resonemanget förutsätter att skattetrycketinte stiger. För att belysa detta använder jag chefsekonomen . Han har redovisat att räknat penningvärde harårskostnaden för en industriarbetare stigit med . Av densumman har . tillfallit den anställde. Resten har gått bort iskatt. Det har inte räckt till någon standardstegring. Reallönen har i motsatstill skatteinbetalningarna legat stilla eller sjunkit. Socialdemokraterna harsedan 1982 höjt ett otal skatter. Dessa skattehöjningar har påverkatbarnfamiljer och låginkomsttagare hårdast relativt sett. De betydandehöjningarna av arbetsgivaravgifterna slår också relativt hårdare för låg- änför höginkomsttagare, eftersom låginkomsttagarna skulle ha fått behålla enstörre del av det löneutrymme som avgifterna lagt beslag på. Med andra ord:Kvinnor tjänar på tillväxt under förutsättning att skattetrycket inte stiger. har de högsta skatterna bland allaOECD-länder, varvid inkluderas bl. a. , och . I början ochmitten av var skatteandelen i några procent högre än i andrahögskatteländer som , ,. Dengenomsnittliga skatteandelen för samtliga låg under Sverigesnivå. Detta innebär att skatterna har speciellt stor betydelse i Sverige.Risken för att arbete, kapital och kompetens flyttar ur landet är en realitet.Av skatterna är den personliga inkomstskatten störst och ger skatteintäktermotsvarande av bruttonationalprodukten. Det viktigaste inslaget i en skattereform gäller just denpersonliga inkomstskatten, nämligen en marginalskattesänkning. Rent generelltkan sägas att allvarliga och naturliga effekter med våra höga marginalskatterär utbrett skattefusk och skatteplanering. Som exempel på mycket vanligskatteplanering kan nämnas subventionerade måltider i stället för kontant lön,eftersom man därmed kan undvika såväl inkomstskatter som andra Både arbetsgivareoch löntagare tjänar på en sådan uppläggning. Liknandeskatteplanering kan gälla semesterstugor, tjänstebil, biltelefon, pensionsrättigheter, resor m. m. Med det skattesystem vi har uppmuntrarman till denna typ av obeskattade eller lågt beskattade ersättningar. Det ärtveksamt om denna styrning till förmån för olika typer av obeskattade eller lågtbeskattade förmåner gagnar kvinnors ekonomi. Förmodligen är det tvärtom så attdet är mäns ekonomi som tjänar på den här utvecklingen. Enmarginalskattesänkning skulle göra denna typ av skatteplanering mindreattrakfiv. Förkvinnor skulle en marginalskattesänkning vara viktig särskilt då det gäller attfå bort marginaleffekter. skapar marginalskatter tillsammans medinkomstprövade bostadsbidrag och dagisavgifter besvärande marginaleffekter förmånga barnfamiljer. I värsta fall har de knappast någon möjlighet att påverkasin egen ekonomiska situafion. Stiger inkomsten till följd av en extra insatsförsvinner nästan allt i skatt, ökade avgifter och minskade bidrag. Dennautveckling drabbar ofta familjer när kvinnor som arbetat delfid vill övergåtill heltid. Detta problem kan inte lösas enbart genom lägre marginalskatter,men lägre marginalskatter är ett steg i rätt riktning. Generellt för kvinnorgäller samma som för män, att.lägre marginalskatter stimulerar fill extrainsatser. som lät göra 1985 sade sig 31 %av de fillfrågade ha tackat nej fill extraarbete därför attmarginalskatten är för hög. Näringslivets ekonomifakta lät göra enliknande SIFO-undersökning, och enligt den skulle av arbetareföredra längre arbetstid om skatten på extrainkomster sänktes. Enmarginalskattesänkning skulle därtill ge en pedagogisk vinst. När alla fårbehålla minst hälften av en löneökning behöver de många osäkra, som är okunnigaom vad de får behålla efter skatt och minskade bidrag, inte sväva i tvivelsmål.Många tror att de betalar mindre inkomstskatt än vad de faktiskt gör, menännu fler tror att de betalar mer än vad de gör. En garanti att allfid fåhälften kvar skulle därvid vara av stort värde. Detär viktigt att komma ihåg att en skattereform måste ses i ett längreperspektiv. Det går inte att utvärdera en så stor reform genom att se hur denslår i kronor och ören för den ena eller andra, förutsatt att den genomförs frånen dag till en annan. Långt viktigare är vilka effekter den får för människorsbeteende och företagskalkyler som i sin tur påverkar tillväxt och reallön.Intressant är att även små förändringar i t. ex. tillväxten ganska snabbt gereffekt på enskilda individers ekonomi. I det perspektivet blir kvinnor ingaförlorare. 44 (): Jag tycker, , att den här dagens debatt visar att kvinnorär intresserade av skatter och ekonomisk politik. Det är glädjande, tycker jag. Närvi betalar vår skatt är vi alla med och betalar priset, vad det kostar attbygga ett gott samhälle. Skatterna behövs för att vi skall få en bra skola, enbra sjukvård, trygghet på ålderdomen och annat som det finns starkt folkligtstöd för i land. För de flesta skulle bli ett sämre land attleva i om viförsökte anpassa vårt välfärdssystem efter utländska förebilder av den typ somfinns i t. ex. eller . Vi skall självfallet vara öppna för att det behövs rejälareformer av det svenska skattesystemet. Skatterna kan, bör och skall blienklare, effektivare och rättvisare. Regeringen har tillsatt tre viktigautredningar, som arbetar parallellt med sikte på att bli klara . Detär, såvitt jag förstår, första gången man får ett samlat grepp på skatterna.Det måste vara en historisk händelse, och det är min förhoppning att vi skallnå en bred enighet om det framtida skattesystemet. Jag skall i mitt anförande framlägga någraprincipiella synpunkter på hur ett framtida skattesystem bör utformas. Skatter har tagits ut alltsedan människor börjadeorganisera sig i samhällen och lät en central statsmakt handha vissa gemensammauppgifter. Skatten blev därvid om inte den enda så i varje fall den viktigastefinanskällan för statens verksamhet. har statsmakten i alla länder fåttutvidgade uppgifter. Den har på ett helt annat sätt än tidigare ingripit föratt på olika sätt påverka människornas levnadsförhållanden. Det har gälltsocial omsorg i vid bemärkelse: sjukvård, skolor, omsorg om barn och gamla,pensionärer, arbetsmarknadspolitik, regionalpolitik - listan kan göras mycketlång. , frihet är för mig att ha en bra omsorg, enbra skola och en bra sjukvård och att veta att mina gamla föräldrar får entrygg ålderdom. Som följd av denna utveckling har det naturligtvis krävtsväsentligt större skatteinkomster . Nya skatter har införts ochskattesatserna har höjts. Skatterna i vårt land har i takt med denna utvecklingkommit att spela en viktig roll som fördelningspolitiskt instrument. Det harskett på två sätt: Dels har skatteinkomsterna i höggrad använts för att finansiera offentliga utgifter som på olika sätt syftat till att påverka fördelningen av inkomster och välfärd. Dels har skatteuttaget i vissutsträckning skett för att ändra inkomst- och förmögenhetsfördelningen. Tanken är att skatten skall tas ut efter bärkraft. Detta har främst kommit till uttryck i att inkomstskatten gjorts progressiv, dvs. den tas ut med högre andel vid stigande inkomster. Även skatt på förmögenheter, arv och gåvor skall ses som ett uttryck för bärkraftsprincipen. Den första aspekten påskattesystemets fördelningspolitiska roll, dvs. finansieringen av detoffentliga välfärdssystemet, är för mig den avgjort mest betydelsefulla. Sågott som hela den sociala välfärden i vårt land är kostnadsfri eller prissattefter sociala beslutsregler. I diskussionen om skatternas roll i fördelningspolitikenhar intresset i hög grad koncentrerats till den progressiva delen avinkomstbeskattningen. Det är i och för sig riktigt att den progressivainkomstskatten -om den verkligen fungerar på avsett sätt - jämnar utfördelningen av inkomster. I viss utsträckning gäller det också fördelningen avförmögenheter. Men det finns flera faktorer som ger den progressiva inkomstskattenen väsentligt beskedli- 7 protokoll 1987/88:11 gare rolli fördelningen av den totala välfärden än dess roll i skattedebatten. Skattesystemets uppgifter bör så långtmöjligt renodlas till vad som uppfattas som vikfigt och där möjligheterna ävenär goda att nå de mål som ställts upp. Målen förskattesystemet bör vara: 1. det skall finansiera de offentligautgifterna 2. det skall bidratill en utjämning av levnadsstandarden både genom att finansiera det offentligavälfärdssystemet och genom att skatt tas ut efter bärkraft 3. det skall bidratill en gynnsam ekonomisk utveckling genom att stimulera arbete, företagandeoch sparande. En reform av inkomstskatten börenligt oss socialdemokrater bygga på följande fem principer: Enhetligoch mera rättvis kapitalbeskattning Skatteskalorna har fram till nu innehållit ganska mångaskatteskikt med olika skattesatser. Uttryckt i diagramform ser marginalskattekurvanut som en trappa med många relativt små trappsteg. Redan ganska små inkomsthöjningarhar kunnat leda till att man har hamnat i ett högre skatteskikt. 1982 fanns detinte mindre än 14 olika skatteskikt, och uppgick deras antal fill 10. Genom den skatteomläggning som vi här i kammaren beslutadeför och 1988 reduceras dock antalet skatteskikt kraftigt. Som ett led i strävandena att skapa ett enkeltskattesystem och för att undvika en snabb upptrappning av marginaleffekternabör antalet skatteskikt vara litet även efter 1988. Ett rimligt synsätt är attha en relativt låg skattesats för låga inkomster, som omfattar bl. a. den storagruppen delfidsarbetande. Som bekant är det främst kvinnor som ärdeltidsarbetande, . Skiktet däröver, med en något högreskattesats, bör omfatta det stora flertalet heltidsarbetande. Med en sådan uppläggning skulle, tror jag, framtidaavtalsrörelser inte behöva kompliceras av ett omfattande skattetänkande. Men vifår, som sagt, inte glömma bort alla de deltidsarbetande - och de är oftastkvinnor. Om man kan begränsa avdragen och därmed vidga skattebasen,uppstår förutsättningar för att finansiera åtminstone en del av kostnaderna försänkta skattesatser. kan också en del problem med en långtgåendeavdragsrätt lösas. Självfallet måste begränsningar av avdragsrätten avvägas motsänkta skattesatser, så att den sammantagna effekten för skattebetalarna blirrimlig. Olika slag av kapitalinkomster och kapitalvinsterbehandlas olika skattemässigt på ett sätt som ofta förefaller godtyckligt ochorättvist. Detta inbjuder i sin tur till avancerad skatteplanering i syfte attfå ner skatten. Det är också påtagligt att sparande, herr talman, med vissaundantag beskattas hårt,medan i gengäld skuldsättning ofta medför stora skattelättnader. Totalt sett ger kapitalbeskattningen ett minus förstatskassan genom att det skattebortfall som följer av avdragsrätten överstigerde skatteinkomster som tas ut på avkastningen av sparandet. Det finns inteheller något som tyder på att det nuvarande systemet leder till någraväsentliga fördelningspolitiska vinster. Snarai-e är det så att skattereglernasom vanligt gynnar de välbeställda inkomstagare som laborerar med stora avdragoch skatteplanering. En reform av kapitalbeskattningen är därför synnerligenangelägen. Den bör resultera i; - ökadlikformighet vid beskattning av olika slag av kapitalinkomster och kapitalvinster för att minimera möjligheterna till skatteplanering, - ökadlikformighet vid beskattning av kapital- resp. arbetsinkomster, - gynnsammarevillkor för sparande och mindre gynnsamma villkor för skuldsättning, - enklare regler, Det går naturligtvis inte, utan ytterligare precisering avskatteskalorna och avdragsreglerna, att ange en ungefärlig kostnad för enframtida skattereform. Däremot är det möjligt att säga något om åt vilket hålleffekterna av de här skisserade förändringarna skulle gå. Det uppstår en stor kostnad genom att skattesatsernasänks, och det torde vara nödvändigt att finansiera en betydande del av dennakostnad genom andra åtgärder. Vi måste få en breddning av skattebasen. ; Vi säger bestämt nej till skatteförslag somminskar eller försämrar den sociala välfärden. Jag möter inte heller människorute som vill något sådant, utan i stället vill de utveckla välfärden ochrättvisan. Detta måste också, anser jag, vara grunden för en fortsattskattedebatt. Jag förväntar mig ganska mycket av de parlamentariskautredningar som pågår. Själv har jag glädjen att tillsammans med Bo Lundgrensitta i inkomstskattekommittén. Jag hoppas att vi skall nå en bred enighet ochatt vi, när vi är klara med vår utredning, skall kunna genomföra en braskattereform, som gynnar hela det svenska folket. 45 BOLUNDGREN (m) replik; När jag hörde beskrivaSveriges skatter och deras utveckling i så lyriska ordalag som hon gjorde, blevjag nästan rörd. Det var nästan så att jag själv började tycka att man bordebetala så mycket skatter som möjligt för att få uppleva all den frihet somAnita talade om. Det gällde nya skatter, högre skatter, omfördeladeskatter, ännu mer skatter - och allting var, enligt henne, så fantastiskt bra! Men så kom jag till besinning igen, även om jag tyckte attAnita talade vackert. För hurudan är verkligheten? Vad är det som göratt socialdemokraterna ändå talar om att de inte skall höja skattetrycket mer-även om de sedan faktiskt gör det? Det måste finnas något skäl till det. Detär naturligtvis så att höga skatter snedvrider människors beslut, gör attmänniskor arbetar mindre, jobbar mer svart, inte vill ha extraknäck. Detta harvisats i en mängd olika undersökningar, bl. a. i egenlångtidsutredning. Det är också så att de höga skatterna givetvis ger politikerna merbestämmanderätt och människorna mindre bestämmanderätt. sade att frihet är att ha en bra skola och bra social omvårdnad. Sålångt kan jag hålla med. Men det allra första som kan sägas är att vi trots dehöga skatterna inte har någon bra skola. Vi löser inte skolans problem genomatt ge skolan mer pengar, som tas ut genom nya och ännu högre skatter. Vadär det egentligen som är fel? Jo, felet är ineffektiviteten i monopolsituationen.Valfrihet finns inte. Så fort det håller på att skapas alternativ till denkommunala barnomsorgen rycker socialdemokraterna in med lagstiftning ochhindrar effekfivisering och kvalitetshöjning. Vad är det som gör att AnitaJohansson tycker att inte ett par förskollärare själva skall få starta ettdaghem och driva det om det kan bli effektivare och t.o.m. bättre för barnen?Föräldrakooperativ i många kommuner i mitt hemlän är mycket billigare än ochminst lika bra som kommunala daghem. De är fillåtna, men varför inte tillåtaandra alternativ? Varför vågar ni inte låta människor välja? Är det därför attni vet att människorna i så fall kommer att inse den bluff som er välfärdspolitikfaktiskt innebär? Vadär det som säger att vi har en bra social omvårdnad, när människor dör ioperationsköer därför att människornas egen efterfrågan inte har fått styrasjukvården utan i stället politikernas planering? Nej,skatterna i sig själva är negativa. Den offentliga sektorns monopol, som göratt man kan använda skattepengar till ineffektiv verksamhet, är allvarligt. Detkostar människorna pengar och ibland också deras liv. 46 ()replik: beskriver målen för en ny skattereform så att vi skallfå ett enklare och rättvisare skattesystem, begränsade avdrag, breddadskattebas. Jag minns inte om hon också nämnde förenklad företagsbeskattning. Mycketav det låter bra. Men det är först sedan man sett det hela i siffror som manvet vad det verkligen innebär. Vad är en förändrad inkomstskatt? Är det ensänkning av marginalskatten från eller är det en sänkning till , som vi i föreslår? Finnsdet några reella siffror eller tankar bakom alla dessa ord, som egentligen intesäger någonting förrän man också ger någon typ av exempel på vart man villkomma? nämnde också, när hon räknade upp rhålen för en ny skattereform, bl.a. rättvisare och enklare skatter. Men hon nämnde inte lägre skatter! Jag vetinte riktigt hur ser på detta, men statsministern sade fidigarei dag - om jag förstod honom rätt - att han tyckte att socialdemokraternaskulle sträva efter att komina ned till ett skattetryck på51,. Eftersom vi ligger på och är på väg mot 56 %bordedet vara rimligt att också talaom lägre skatter som ett mål. Det gör att min fråga till är:Ingår i alla dessa fina mål också lägre skatter? 47ANITA () replik: Det är bra att blir lyrisk närdet gäller skatterna. Det är faktiskt första gången sedan jag började vara medi skattedebatterna som jag har hört det. Först några ord om daghem, . Jag tycker att maninte skall få göra profit på våra barn. Det är därför som jag motarbetar attPysslingen och andra privata daghem skall få etableras i vårt samhälle. Sedan skulle jag vilja se gå ut på Nackasjukhus och tala om att den offentliga verksamheten är ineffektiv! Det är bra om vi dämpar tonen i skattedebatten, och jagtycker mig märka att vi har gjort det. Låt mig bara få göra ett konstaterandenär det gäller marginalskatterna. Jag har ändå sysslat med dessa frågor sedan1979, och såvitt jag kan bedöma har den största marginalskattesänkningengenomförts sedan vi fick fillbaka regeringsinnehavet. Jag skulle faktiskt viljabe att svara på min fråga: Vad åstadkom de fyra borgerligaregeringarna beträffande marginalskatter? Vi socialdemokrater har på vår kongress sagt att vi skallsänka marginalskatterna, . Det har under härutvecklats en marginalskattedebatt, både mellan statsministern och deborgerliga partiledarna och mellan finansministern och andra talare. Jag sermed förtröstan fram mot utredningsarbetet, och jag vidhåller att jag hoppas attdet skall vara möjligt att nå en bred lösning när det gäller skattesatsen. AttBo Lundgren och jag kommer överens i slutomgången är väl inte troligt. 48 BOLUNDGREN (m) replik: Nej, det är inte så troligt att AnitaJohansson och jag kommer överens. Jag blir inte heller lyrisk när jag hör talasom skatter.