prot · GB09137 · 1987-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1987/88:137 1§ Justerades protokollet för den 1 innevarartde mårtad. 2§ Föredrogs och härtvisades 1987/88:108 tillnäringsufskottet 3§ Föredrogs och hänvisades 1987/88:24 fillfinansutskottet 4§ Föredrogs men bordlades åter Socialförsäkrirtgsutskoffefs befärtkartde1987/88:29 Närirtgsutskotfefs betärtkandert 1987/88:42 och 44 1987/88:41 om uppskov medbehandlirtgert.av vissa ärertdert och 1987/88:41om den europeiska kouvcrtfiortert fiU förhindrande av forfyr m. m. . (prop.1987/88:133), 1987/88:49 om upphävande av viss förordning. Vadutskotten hemställt bifölls. 1987/88:30 om de allmänrtariktlirtjerna för den ekonomiska politiken och för budgefreglerirtgen m.m.(prop. 1987/88:150 bil. 1, 3 och 6 samt prop. 1987/88:100 bil. Den ekonomiska politiken m.m. Den ekonomiska politiken m. m. AnL 1 (): Redan i finartsdebatfert i börjart av mars konstateradejag aft världsekonomin utvecklades bättre än vad man allmänt hade väntat efterfjolårets börskrasch. Prognoserrta revideras rtu upp på de fiestahåll. Deu goda konjunktur som rått sedan början av årtiondet vägrar att ge sig.En väsentlig förklaring härfill är atf flertalet industriläuder sätterinflafiortsbe-kämpningert främst. Det gör aft mart inte riskerar denöverheffnirtg av ekortomin med åtföljande uppdrivning av lönekostnaderna ochräntenivån som leder fill omslag i investeringarna och recession - som regelförstärkt av en felaktig fidsanpassad sfabiliseringspolitik. kan tjäna som ett exempel på atf fillväxten fack vareskattesänkningar och ufbudssfimulerande åtgärder består trots allaförutsägelser om föresfåeude avmaffrtirtg. På rtärmare håll är dert brittiskaekortomirt särskilt framgångsrik. Tillväxten är god, irtflafionen kan trotsstora löneökrtirtgar hållas nere med hjälp av en god produkfivifetsufvecklirtg,och arbetslösheten sjunker månad för månad. I viss mån utgör def tidigareunderlandet en kontrast. Där har man infe på samma sätt lyckats sänkaskatteuttaget och mjuka upp försfelnade marknader genom privafisering ochavskaffartde av subveutiouer. Det visar atf länder - även med regeringar avsamma färg - kan vara olika framgårtgsrika när det gäller aff driva enfillväxffrämjande polifik. Här i Nordert ser vi för övrigt hur , somfram fill brukade befraktas som något av eu fattigkusin från landet, nu har den mest dynamiska ekonomirt och med rådandetendertser kommer aft förvisa fill dert rtordiskajumboplatseu vad gäller bruttonationalprodukt per invånare. Herr talman llnfemirtsfden reviderade firtartsplanen visaratf def finns gott om orosmoment i ekortomi just . Frågan är ändå ominte def allra största problemet måsfe anses vara aff def redan vid en årligtillväxttakt på ertdast framträder tydliga överheltrtirtgssymptom. Det kartsyrtas starkt att trots den långsamma produkfionsöknirtgert har ert sålåg arbetslöshet. Mert andra sidan av detta förhållande är affprodukfivitefsför-bätfringeii är minimal. Detta är i sirt fur en följd avomfattningen på den offenfiiga sekforrt, där produktivitetsutvecklingen tidvist. o. m. varit negafiv. Det slutliga beviset för atf den tredje vägens polifikmisslyckats är aff trots en lägre tillväxttakt än OECD-gertomsniffetåter brottas med växande underskott i bytesbalansen. Fastän råoljepriset ärnere på samma nivå som , dvs. före den andra oljekrisen, går vifrån plus 7 miljarder fill minus 10-15 miljarder . som tidigare är kruxet deu snabba kosfnadssfegringen.Finansmirtis-ferrt satsade i firtansplartcn på aff lönerrta infeskulle sfiga med . Han visade också med all önskvärd tydlighet atf omlönesteg-ringeri skulle bli , stod inför en snar katastrof. I denmoderata parfimofionert gjordes dert bedömrtirtgert atf med de förutsäftuiugarsom rådde - främst regerirtgens underlåtenhet aft med skattelättnader bädda förmåttfulla lörteökningar - skulle den genomsrtitfliga löneökrtirtgert srtararehamna över än . I den reviderade finartsplartcrt, som lades fram i april, fick regerirtgerterkänna atf mart irtte klarar de örtskade 4 proccrtfcrt. Progrtosen var där6.%. Men i överensstämmelse med vad vi motiortsvis hävdat har finansutskottetssocialistiska majoritet sedan tvingats skriva upp siffran fill 7. Därmed harmart medgivit aft lörtcbildrtirtgert följer kafasfrofal-ferrtafivet, något somvi redan i jartuari förutsäg skulle ske. Ochdef är iute rtog med detta. Gertom avfalerts kortsfruktion blir det ettkraftigt överhäng . De flerårsavtal som slutits ger dessutombetydUgt större höjningar än de som artges i freårskalkylerna och som därbetecknas som ert förufsättrtirtg för aft lartdets kortkurrenskraff infe heltskall fördärvas. Sanningen är aff arbetskraffskostnaderrta sfiger åtskilligaprocertfenheter fortare här hemma än i våra konkurrertflärtder både ochrtästa är. Dettafår rtaturligtvis sitt gertomslag på prisstegringen. ansåg regeringenatt priserna skulle stiga med . Vi hävdade aff enrealistisk inflafiortsprogrtos snarare borde hamna över än . Här måstejag nog medge att vi var väl optimistiska. I partimotionen höjde visiffran till , och firtansufskoffefs majoritet har sedermera frångåttregeringens lägre bedömnirtg och artslufit sig fill deu uppfaftnirtgert. Dertsenast redovisade prismätnirtgert talar för aff infiafionsfakfen dert närmastefiden kommer atf stiga på årsbasis. Denfrämsta orsaken till såväl den snabba lörtesfegringen som dert högairtflafiortsfakfen är dert forfgåcrtde skärpningert av skattetrycket. Trotsallt tal frän regeringerts sida om aff skaffefaket har nåtts och affskattekvoten egenfligert borde föras ned från fill , kommer skattehöjningarna slag i slag. Det senaste är aff oljeskaften skallhöjas på ett sätt som ger både småhusägare och dem som bor i lägenhet ertförsmak av de rtya pålagor som vänfar, när taxeringsvärdena sfiger,skattevillkoren försämras ytterligare och kärnkraffsavvecklingen får betalasmed kraftigt höjda uppvärmnirtgskosfnader. Trotsde förebråelser som firtartsmirtisterrt fidigare riktat mot bl. a. ossmoderater för aff vi föreslagit margirtalskatfeläffrtader redart 1989, aviserarhan nu själv åtgärder av detta slag. Meu def är typiskt aff regerirtgert trotsaff def är val om fre mårtader irtfe vill redovisa sitt förslag, vidare affförändringen skall göras beroende av överläggrtirtgar med arbetsmarkrtaderts parteroch aff särtkrtirtgen av skattesatser, som fill stor del endast kommer aftkompensera för infiationert, fullt uf skall betalas med höjningar av andraskatter. I det här sammanhanget vill jag, herr talman, varna för def numera såutbredda talet om aff nyckeln till en skattereform ligger i en breddning avolika skattebaser. Risken är stor aft basbreddriingert blir beståcrtde, medartnedsättningen av skattesatserna redan från början blir otillräcklig och sedansnabbt äts upp av inflation och andra orsaker. Efter den basbreddning somskedde den underbara nafteu har skattetrycket sfigit rekordsrtabbt, och kvar äregerttligen bara avdragsbegränsuingen. Det kanske går an atf slopa avdrag ochlikställa kapitalvinster med kapitalinkomster, när som i marginalskattennormalt är eller som i Storbrifanrtien 25. Men i , där enbart denkommunala delen av inkomstskatten är betydligt högre än så, är det rtödvärtdigtaff vara mera rtoggrartrt rtär def gäller aft bedöma vilkert skattekraft ertviss inkomst representerar. Prot; 1987/88:137 Denekonomiska politiken m. m. Redanmed nuvarande skatteregler finrter många innehavare av småhus ochbosfadsräffslägenhefer atf de infe har råd att flytta. Trots aff de kanskeegentligen skulle föredra en mirtdre bostad, ser de sig rtödsakade aft bo kvari sin latenta skatteskuld. Detta minskar omsättrtirtgert på bosfadsmarkrtadert,vilket ytterligare driver priserna i höjden. Denavdragsbegränsnirtg som andra partier nu vill skärpa har också ett tydligtsamband med raset i hushållssparandef. En sparkvot på minus -det är vadfinansplarten säger gäller för vår del - irtnebär aft intar ensärställning vid en internationell jämförelse. Trots allt fal om aft det aldrigvarit mera fördelaktigt än nu aft spara, verkar def bara bli värre och värre.Den grundläggande orsaken är naturligtvis att det hårda skaftetrycket inte germänniskor mycket kvar aff spara av. Dessutom har de lärt sig aff def de sparatkan fas ifrån dem genom en pensionsskaff eller liknande irtgripanden. Vimoderater har hårt drivit kravet på atf det sparartde som krävsför näringslivefs utbyggnad skall ske hos hushållen och infe i deu offerttligasektorn. Vi var därför glada över den formulering i den revideradefinansplanert som sade aff def infe längre är möjligt atf kompcrtsera ettförsämrat hushållssparande med en uppgång i det offerttliga sparartdet, somåstadkoms med ett höjt skatteuttag. Denrta dörr, som öppnats litet på glänt avregeringen, slås dock igen med en smäll av finansutskottets socialdemokrater,som skriver: "Ävenom en förbättring av hushållens finartsiella sparartde skulle komma fill ståndär det infe realisfiskt aff förutsätta aff deuna förbättring av sparandetskulle svara mot de krav som en utbyggnad av industrin kräver. Utskottet anserdärför att ett ökat finartsiellf offerttligt sparartde är ennödvändighet." Jagmåsfe fråga finansutskottets ordförande: förordar och hanskamrater en fortsatt och t.o.m. skärpt överbeskattnirtg av medborgarna, närsjälvaste överskattmäsfaren har uttalat atf en sådan bör undvikas? Jagmåste, herr falman, rtäsfart be om utsäkt för aff jag än en gång påminner om enförutsägelse i den moderata partimofionen som har slagit in. Viförutspådde då att regeringen fill följd av sin passivitet skulle tvingasingripa med ett improviserat och brådskande åtgärdspaketenligt def mönster som kommit aff formas uuder senare år. Årets"Feldf-slag" mot konsumenter och närirtgsliv består bl. a. avskaftehöj-rtirtgar och likvidifefsindragnirtg. Somvi redovisat tidigare artser vi atl detta är fel väg att gå. Defär irtte skatterrta som behöver höjas utart de offerttliga utgifterna som måsfebantas. Produkfionen i näringslivet behöver öka. Den privata konsumficmert ärinte hög jämfört med andra indusfriläuders kortsumfiou. Def gäller emellertidatf skapa utrymme för den genom återhållsamhet från def allmärtrtas sida. snabbt öka def privata sparandet är en metod att försälja offentligt ägdatillgångar, t. ex. aktier i statliga företag. "Feldf-slagens"karaktär av srtabba improvisafiorter framgår av aft varkert motiveringar ellerkonstruktion tycks ha huurtif tänkas igenom ordentligt. Likviditetsindragningenbeskrevs först som ett sätt att bestraffa storföretagen för aft de ägnar sigåt att köpa upp varaudra i stället för aff irtvesfera. när så stafiiga PKbankertsköp av kom emellart, fick def i stället heta affföretagert skulle tviugas aft trärtga uudan allmänheten från bartkerrtas lårtediskar.Gertom aff som bas för irtdragrtirtgert välja ert post i balartsräkrtingert fårdessutom åtgärdeu ett stort drag av godtycke. Likvida medel säger irtgerttirtgom likviditet, eftersom de fullt uf och mer än så kan uppvägas av kortaskulder. Mängden likvida medel just kan också bero påtillfälligheter, t. ex. en lageruttömnirtg efter julhaudelrt. Likvidifefsirtdragrtirtgeripåmirtrter vad avser fillkomsfhisforiert om dert utvidgade omsättuingsskatfertpå värdepapper - gemertligcrt kallad valpskat-fen. Motivet för denrta angavs vara att motverka svängrtirtgar på definansiella marknaderna, men resultatet blir uppenbarligen del motsatta. Det ärockså egendomligt att när andra länder funnit skatter av detta slag vara såskadliga aft de bör avvecklas, så går i av allt friarekapitalrörelser över grärtserrta motsatt väg. Frårtborgerligt håll har vi lärtge hävdat aft regerirtgens bristande vilja ochförmåga atf gertom offerttliga utgiftsbegräusrtirtgar strama åt firtartspolifikertlägger ert alltför stor börda på pertrtirtgpolitikert. Detta bekräftades rtär.riksbartksfullmäkfige dagen efter den reviderade firtartsplanens framläggandefann sig föranlåten aft genomföra en höjrting av den redan höga svertskarärttertivårt. Tydligen hade man lärt av vad som härtde , dåbesvikelsen på marknadert över ert svag komplefferirtgsproposifiort efterrtågra veckor framfvirtgade ett krispaket med bl. a. en ränteuppdragrtirtg med2 procertfenheter. Så till vida får operatiortcrt betecknas som lyckosam,eftersom ränfeuppgången vid detta fillfälle startuade . Ävenden mindre vidgningen av räntediffereusen mot utlandet som därav blev följdenskapar problem för både penningpolitikert och statsskuldspolitiken. Närinflödet på dert privata kapitalbalansert är större än underskottet ibyfesbalansert, får riksgäldskontoref parera detta genom aff dra ned statensutlandsskuld. Det kan i och för sig låta bra, men def medför en kraftigt höjdupplånirtgskosfnad. I stället föratt låna kort utomlands t. ex. , får statenbetala ca 5 procertfenheter mer för irthemsk upplåuirtg mot sfatsskuldväxlar,vilka köps av företag som lånar utomlands och tillgodogör sigmellanskill-naden. Normenatf staten inte skall neftplåna utomlands skall ligga fast, om infe annat så av rent självdisciplirtära skäl; Det kart dock irtfe vara rimligt aff riksgäldskorttoret i en fid av växande bytesunderskoff skall amortera ned statens utlandsskuld med förhöjda kostnader för skattebetalarna som resultat. Landets totala utlandsskuld måste' ju äudå under dessa omstän digheter allfid växa. i. . . Förufsäftuingarnaför staferts upplåning har undergått en kraffig förändrirtg jämfört med förnågra år sedan. Behovet av nya lån är litet. a. inbetalningert avpertsiortsskaft medförde t. o. m. en neddragrtirtg av stocken avsfatsskuldväxlar, så aft uu anser sig ha brist på material för sinamarkrtadsoperafiorter. I detta sammarthang skapar alle-manssparandet problem. Förstaten är def ert dyr upplåuirtgsform, över vilken man har dåligkontroll. 'Pertgar flyter irt, oavsett om de behövs eller irtfe. Upplåningert ärextremt kort till sirt karaktär, eftersom medlen kan återfås mot enobetydlig uttagsavgift. Denekonorijiska politiken m. m. 1987/88:137 Allemanssparandet hos infördes i då staten hade ett stort si)arartdeurtderskotf och rtäringslivetovanligt nog ett överskott, m. m. ~ 7 - ~. ~ varför hushålleus sparartde borde kartaliseras fill statsskulden. Def var då ,;i. rationellt aff lyfta uf såväl inlånirtg somstafsobligatiorter frårt bankernas balansräkningar och låtahushållen placera sina sparmedel direkt i riksgäldskorttoret. Mert idagsläget, när def offentliga sparandet visar ett stort överskott och deicke-finansiella företagert fill följd av ökade irtvesteringar har ett negativtsparande, uppkommer besvärliga störningar. Def skaftegyn-rtade sparandet börunder dessa omstärtdighefer i stället styras fill näringslivet. Jag villunderstryka vårt mofionskrav aff man vid den föresfåertde översyrtcrt avriksgäldskorttoret skall fa upp den tydliga målkonfiikf som här föreligger. Defmest effekfiva sättet aff sänka det höga ränteläge som häller tillbaka den förlartdets framfida välfärdsökrtirtg nödvärtdiga utbyggrtadert avproduk-fiortskapacifetert är aft avskaffa valufaregleriugen. Defta yrkande, somän en gäng framförs gemensamt av de fre borgerliga parfierna, får betecknas somen i den ekonomiska polifik vi vill föra efter ett regeringsskifte ihöst. Vi moderater förordar dessutom en svensk anknytning till def europeiskamonetära samarbetet, EMS, vilket vi bl.a. ser som ett sätt att knäckainflationen genom att öka trovärdigheten hos vår fasta växelkurspolitik. Med detta är jag, herrfalman, inne på det åtgärdsprogram som de borgerliga partierna vill genomföraoch som kommer fill uttryck i våra reservationer. Väl kända sedart fidigare ärvåra plarter på aff avskaffa lörtfagarfonderrta och stoppa artdrasocialiserirtgsframsföfar, t. ex. femte AP-fortdeti. Vid sidan avvalufaregleriugerts avskaffande är den viktigaste offensiva åtgärden,af t sänkaskattetrycket, i första hand befräffartde hushällens inkomster och sparande.Def är en förutsättning för aft tendertsert fill Srtabbare kostrtadssfegrirtghär ärt ufomlauds skall kunna brytas. Utrymme för skatfesäuknirtgar skapasgertom aff de offerttliga utgifterua hålls tillbaka. Utöver sänkta offentligautgifter och lägre skatter sikfar vi pä borgerligt håll till en avreglering avolika marknader. Valufaregleriugerts slopartde har jag redart nämnt. Därfillgäller def aff avlägsna de många föreskrifter och förbud som gör atf vikfigasektorer av vår ekonomi är så höggradigt förkalkade. Det gäller inte minst påbostadsområdet, där den bristande rörligheten i sin tur är en väsenfiigförklaring till stelheten på arbetsmarknaden. Nyligenhar expertgruppen för studier i offentlig ekonomi publicerat en kritiskgranskrting av olika slags subvenfioner. Def genomgående temat är atl dessaingripanden, som sägs ha till syfte aff motverka vad man kallar marknadsfel, isjälva verket skapar äurtu större reglerings- eller sfyrningsfel. Studienanknyter fill en utredning som för någon fid sedan utfördes av statens pris-och kartellnämnd. Men def räcker infe, herr firtartsmirtister, aft lägga framintressanta utrednirtgsresultat - de rtyvuurta insikterna måsfe också leda fillhandlande från firtartsminisferns sida. Ettsätt aff reducera stafeus irtblandning i det ekortomiska livet är rtaturligtvisatt privatisera statliga företag. De borgerliga parfierua har här arbetat framen plan för hur detta bör gå till. Def skall gärna medges aff regeringert under senarefid har tagit små steg i rätt riktning, men i ett interrtafiouellf perspektivter sig detta alldeles ofillräckligt. Def är inte mycket vunnet med aff avbrytareduktionen av statens andel när mart närmar sig , somi fallet PKbankertellerrtuseiiasf NCB. Förutsätt ningen för aft PKbankerts förvärv av skall bli en lyckad affär är att såväl mäklare som kunderstannar, och då måste man löpa linan fullt ut och privafisera resten också. Menkravet aft mjuka upp stela artärer häuför sig irtte ertbart till det ekonomiskalivet i trängre mening. Inom barnomsorg, utbildning och vård gäller det aftbryta de offenfiiga tjänstemonopolert och skapa möjligheter till privataalterrtafiv. Det ger ökad valfrihet och större behovstillfredsställelse försåväl konsumertlerrta av dessa tjänster som de yrkesverksamma inom berördaområden. Sammanfalfrtingsvis måste jag konstatera att resultatet av sex årssocialdemokratisk ekonomisk politik - under gynrtsamma irtlerrtalio-nellaförhållanden - har blivit atl är på väg in i nya svåra obalanser. Detär inte bara så aff de gruudläggande problemen kvarstår, trots aff perioden haruppvisat goda befingelser för en genomgripartde restaurering av ekonomin, utandärfill har nya svårigheter tillkommit, t. ex. geuom att skattetrycket nått enny rekordnivå. Situafionen är på väg att bli verkligt allvarlig. Detta bordefinartsmirtisferu själv medge, eftersom löne- och prisstegringarna nu pekarrätt in i def katasfrofalteruafiv som han så enständigt har varnat för. Ingenfingär enklare än aff, som skett, kortsiktigt i någon mån ordna ekonomisk tillväxtmed hjälp av inhemsk konsumtion, privat och offentlig. Men i längden är dettaförödande för en liten öppen ekonomi. Så var det i mitten av 1970-talef föredef borgerliga maktövertagandet, och så är def också . Efferfrågelägeti den inferrtafionella ekonomin medför inga hinder för en uthålligt högretillväxttakt här hemma i . Restriktionerna finrts i stället påutbudssidan - plågas av besvärliga flaskhalsproblem. Detär infe svårt aft med devalveringar lyfta ekonomirt från ett lågtkapacifetsutnyfljande, som 1982, och skapa tillväxt under så goda yttre villkorsom vi sett uuder 1980-falef. Problemen och def verkliga testet på om denekonomisk-polifiska strategin håller kommer vid fullt kapacifetsufnytf-jaude.Då bestäms om man kan uppuå en god uthållig tillväxt. Def är detta som den s.k. tredje vägens ekonomiska polifik har misslyckats med. Nuropas def på skattehöjningar för aff dämpa den privata konsumtionen, som sägsöka för snabbt. Som vanligt - i linje med min inledande krifik -kommer nurapporter om att innart dessa åtgärder ens safts in håller konsumtionen på attavta. Def är återigen eu felaktig fidsanpassad sfabiliseringspolitik. Vissa avde "Feldf-slag" som vi skall behandla går uf på justskattehöjningar. Men vi måsfe ändå ha klart för oss att dagensöverhettnings-tendenser och flaskhalsproblem i grunden beror på faktorer somåterfinns på ekonomins utbudssida snarare än på efferfrågesidan. Uppgiffertför dert ekortomiska politiken måsfe vara aff angripa orsakerna tillsvårigheterna snarare än symptomen. Atf bara reflexmässigt höja skatternaförsvagar utbudssidan ytterligare och är därmed direkt skadligt. Prot.1987/88:137 . Denekonomiska politiken m. m. Den ekonomiska politiken m. m. Def finns ertkel metod för aft lösa de problem somdert socialdemokratiska politiken har ställt lill med. Vad som under allaomständigheter krävs är alt den tredje vägen överges och all den ekonomiskapolitiken läggs om i enlighet med vad bl: a. moderata samlingspartietförespråkar. Och de åtgärder sorn vidtas på kort sikt måste stämma med denlångsikfiga strategin. Fria kapitalrörelser och en fast växelkurs ger en yttreram för stabiliseringspolitiken. Eiärmed anges spelreglerna för bl. a.arbetsmarkrtaderts parter i lörteförhartdlirtgarrta och för företagen vidprissäftnirtgert. Alla skall veta aft devalverirtg:>vägert är stärtgd.Regerirtgerts lirtje; med delvis bibehällert valufaregleriug och nuvarande valutakorg,ger intrycket atf devalveringsdör-ren står på glänt, precis somBrookings-ekortomerrta rekommertderade. Men det räcker inte med aft bara lägga fast den yttreramen och de övergripande spelreglerna. Den ekonomiska polifiken måste ocksåmedverka till atf dessa förutsättningar faktiskt utnyttjas. Mest angeläget är atf sänka skattetrycket. Det förutsätteraff statens och kommunernas utgifter hålls tillbaka genom atf offentligamonopol bryts upp och privata alternativ släpps fram; Ökad konkurrens ochvalfrihet befrämjar både effektivitet och kvalitet. Dessutom måsfe näringslivetavregleras och hushållens sparande stimuleras. Def är dags, herr falman, aff slutligt underkänna ochavsluta def experiment som går under befecknirtgen den tredje vägens polifik.Nu krävs en ny ekouomisk-poUfisk strategi av def slag som de borgerligaparfierua i allt väsentligt är överens om. Det är således dags aff bytaregering. Med del anförda yrkar jag, herr lalman, bifall lill dereservatiorter som de moderata ledamöterna i finansufskoftef står bakom. AnL 2 ANNEWIBBLE (fp): Dert ekortomiska politikert debatteras mårtgagånger här i kammaren. Jag har för kritiserat regerirtgenför atl den inle har någort riktig strategi för att lösa de grundläggartdestrukturella proble-rnen. I den gemensamma reservafionert 1 tillfirtartsutskoffets befärtkartde 30 har folkparfiet, och moderaterrta iår liksom beskrivit hur vi anser att dert ekonomiskapolitiken skall läggas upp för aff få större framgång: har ,centerrt och i ett annat betänkartde dessutom en gemertsamreservatiort om rikflirtjer för sparartde-polifikert. Def grundläggande problemet är aff den konkurrensufsaffasektorn är för liten för aff skapa balans i de utrikes betalningarna vid fullsysselsättning. Här har det infe skett rtågon vidare förbättring under de sexsocialdemokrafiska regeringsåren. Defta trots aff socialdemokraterna har haftmycket god draghjälp av oavbruten internafionell högkonjunktur, halveradoljenoia, gynnsamma växelkursförändringar etc. I detta avseende - ettgrundläggande avseende - har den ekonomiska politiken klart misslyckats. Dettamisslyckande beror till största delen på alt pris- och löneökningarna helaliden har varit alldeles för stora. Regeringen medger själv atf polifiken har misslyckats.Varje år skriver man i finartsplaner m.m. aff def viktigaste målet för denekonomiska polifiken är att få ner pris- och kostnadsökningarna fill den nivåsom råder i Den ekonomiska poUtiken m. m. Varje ärupprepas detta påstående, ibland . 1987/88:137Detta är ett direkt underkännartde av den egna politikert..Om dert hade 9juni 1988 lyckats, skulle ju iute påsfåertdet behöva upprepas. Avdetta misslyckande syns rtu två huvudresultaf.