prot · GB0942 · 1987-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1987/88:42 1§ Justerades protokollet för den 2 innevarande månad. 2§ Talmannen meddelade att () återtagit sin plats iriksdagen, varigenom uppdrag som ersättare upphört. 3§ Företogs till avgörande betänkande 1987/88:22,arbetsmarknadsutskottets betänkanden /88:9, 8, 7 och 6 samt skatteutskottetsbetänkanden /88:9 och 10 (beträffande debatten i dessa ärenden, se prot.41). Mom. 2 (ytterligare ökatsekretesskydd för vissa personer) Utskottetshemställan bifölls med 157 röster mot 152 för reservation 1 av m.fl. Mom.3 (den s. k. upphandlingssekretessen) Förstbiträddes reservation 2 av och med 47 röstermot 18 för reservation 3 av . 241 ledamöter avstod från att rösta. Härefterbifölls utskottets hemställan med 245 röster mot 61 för reserva tion 2 av och . 3 ledamöter avstod från att rösta. ' Mom.4 (sekretess m.m. i ärenden om avskiljande av studerande från högskoleutbildning) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 4 av -bifölls medacklamation. Mom.6 (förstärkt-skattesekretess) Utskottetshemställan bifölls med 159 röster mot 151 för reservation 5 av m.fl. 1987/88:42 betänkande 9 Mom. 1och 2 (förutsättningarna för jämställdhetsarbetet m. Utskottetshemställan bifölls med 241 röster mot 69 för reservation 1 av m.fl. Mom.3 (redovisning av konsekvenserna för jämställdheten) Utskottetshemställan bifölls med 263 röster mot 44 för reservation 2 av CharlotteBranting och . Mom.4 (jämställdhet bland män) Utskottetshemställan bifölls med 264 röster mot 45 för reservation 3 av CharlotteBranting och . Mom.5 (samhällsplaneringens betydelse för jämställdhet m. Utskottetshemställan bifölls med 271 röster mot 37 för reservation 4 av . Mom.6 (utredning med syfte att skärpa jämställdhetslagen) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 5 av och - bifölls med acklamation. Mom.9 (ökad kvinnorepresentation i arbetsdomstolen) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 6 av m. fl. -bifölls med acklamation. Mom.10 (parlamentariskt inflytande över jämställdhetsarbetet) Utskottetshemställan bifölls med 163 röster mot 146 för reservation 7 av . Mom.12 (minister för kvinnopolitiska frågor) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 8 av - bifölls medacklamation. Mom.13 (utvärdering av den nya tekniken) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 9 av - bifölls medacklamation. Mom.14 (uppvärdering av traditionella kvinnoyrken) Hemställan Utskottetshemställan bifölls med 289 röster mot 16 för hemställan i reservation 10 avKarl-Erik . 2 ledamöter avstod från att rösta. Utskottetsmotivering godkändes med 190 röster mot 117 för den i reservation 11 av BengtWittbom m.fl. anförda motiveringen. Mom. 16 (manliga chefers syn på kvinnan isamhället) 4 Utskottets hemställan - som ställdes motreservation 12 av - bifölls medacklamation. Mom. 17 (meritvärderingför vård av egna barn) Prot. Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 13 av Hörnlundoch - bifölls med acklamation. Mom.18 (kartläggning av de kvinnliga företagarnas verksamhet och behov) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 14 av och - bifölls med acklamation. Mom.20 (egenföretagande och entreprenadverksamhet) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 15 av m. fl. - biföllsmed acklamation. Mom.23 (ungdomslagen som jämställdhetsinstrument) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 16 av och - bifölls med acklamation. Mom.24 (behovet av kvinnliga förebilder i arbete och utbildning) Utskottetshemställan bifölls med 289 röster mot 16 för reservation 17 av Karl-ErikPersson. Mom.30 (kvinnornas betydelse för utveckling av landsbygden) Utskottetshemställan bifölls med 271 röster mot 38 för reservation 18 av . Mom.34 (tidsbestämda mål för jämnare fördelning avkvinnor och män på statligachefstjänster) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 19 av och - bifölls med acklamation. Mom.35 (kvinnornas representation i statliga styrelser och kommittéer) Utskottetshemställan - som ställdes mot dels reservation 20 av ochSigge Godin, dels reservation 21 av - bifölls medacklamation. Mom.36 (jämn könsfördelning på alla beslutsnivåer) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 22 av - bifölls medacklamation. Mom.37 (statistisk utredning av fördelningen av kvinnor och män i ansvarigställning inom industrin) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 23 av och - bifölls med acklamation. Övriga moment Utskottets hemställan bifölls. 1987/88:42 betänkande 8 7(arbetsmarknadslagarnas utformning och effekter) Hemställan Utskottets hemställan bifölls med 241röster mot 69 för hemställan i reservation 1 av BengtWittbom m. fl. Utskottetsmotivering - som ställdes mot den i reservation 2 av anfördamotiveringen - godkändes med acklamation. Mom.2 (demokratiska rättigheter i arbetslivet m. Utskottetshemställan bifölls med 293 röster mot 16 för reservation 3 av Karl-ErikPersson. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom.3 (ändring av MBL i fråga om förhandlingar och information i småföretag) Utskottetshemställan bifölls med 158 röster mot 152 för reservation 4 av ElverJonssonm.fi. Mom.4 (ändring av förtroendemannalagen i fråga om de små arbetsplatserna) Utskottetshemställan bifölls med 290 röster mot 17 för reservation 5 av Karl-ErikPersson. 3 ledamöter avstod från att rösta. Mom.5 (finansiering av fackligt samarbete i transnationella företag) Utskottetshemställan bifölls med 291 röster mot 18 för reservation 6 av Karl-ErikPersson. Mom.6 (negativ föreningsrätt m. Utskottetshemställan bifölls med 159 röster mot 147 för reservation 7 av m.fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom.7 (chefstillsättningar) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 8 av m.fl. - biföllsmed acklamation. Mom.8 (facklig vetorätt vid entreprenader) Utskottetshemställan - som ställdes mot deb reservation 9 av m.fl., delsreservation 10 av - bifölls med acklamation. Mom.9 (förbud mot blockad av enmans- och familjeföretag) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 11 av m. fl. - biföllsmed acklamation. Mom.10 (blockadrätten i övrigt) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 12 av 6 m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 11 (fredspliktsbestämmelsernaoch 200-kronorsregeln m.m.) Prot. Utskottetshemställan - som ställdes mot dels reservation 13 av 10december 1987 m.fl., dels reservation 14 av - bifölls med ' Mom.12 (medlemsomröstning före strejk) Utskottetshemställan med godkännande av utskottets motivering - som ställdes motutskottets hemställan med godkännande av den i reservation 15 av . anförda motiveringen - bifölls med acklamation. Mom.13 (arbetsrättsliga skadestånd) Utskottetshemställan bifölls med 158 röster mot 152 för reservation 16 av . Mom./5(följsamhetsklausuler m. m. i löneavtal) ' Utskottetshemställan med godkännande av utskottets motivering - som ställdes mot utskottetshemställan med godkännande av den i reservation 17 av m. fl.anförda motiveringen - bifölls med acklamation. Övriga moment Utskottets hemställan bifölls. Mom. / (översyn av LAS) Utskottetshemställan bifölls med 240 röster mot 70 för reservation 1 av . Mom.2 (vidgad undantagskrets i LAS) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 2 av m.fl.- bifölls medacklamation. Mom.3 (arbetstagarbegreppet i den arbetsrättsliga lagstiftningen) Utskottetshemställan bifölls med 196 röster möt 112 för reservation 3 av m.fl. 2 ledamöter avstod från att rösta. Afow.4 (ändrade förutsättningar för uppsägning m. Utskottetshemställan - som ställdes mot dels reservation 4 av m.fl., delsreservation 5 av - bifölls med acklamation. Mom. 5 Utskottets hemställan bifölls. Mom.6 (skadestånd vid ogiltigförklarad uppsägning m. Utskottetshemställan bifölls med 293 röster mot 16 för reservation-6 av Karl-ErikPersson. 1987/88:42 Mom. 7 (turordningsreglerna i LAS) Utskottets hemställan - somställdes mot reservation 7 av m. fl. bifölls med acklamation. Mom.8 (turordningsregler i koncerner) Utskottetshemställan bifölls med 291 röster mot 16 för reservation 8 av Karl-ErikPersson. Mom.9 (provanställning) Utskottetshemställan - som ställdes mot dels reservation 9 av m. fl., delsdet av under överläggningen framställda yrkandet - bifölls medacklamation. Mom.10 (anställning vid arbetsanhopning) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 10 av m. fl. - biföllsmed acklamation. Mom.2 (prövning av formerna för lönegarantianspråk) Utskottetshemställan bifölls med 158 röster mot 149 för reservationen av . 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 1 (beloppsgräns m.m.) Utskottetshemställan bifölls med 262 röster mot 45 för reservation 1 av i motsvararide del. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom.2 (gemensamma konton m. Utskottetshemställan bifölls med ,240 röster mot,68 för reservation 2 av KnutWachtmeister m.fl. i motsvarande del. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom.3 (konton utan personnummer) Utskottetshemställan -,som ställdes mot reservation 3 av m. fl. imotsvarande del - bifölls med acklamation. Mom. 4 och 5 Utskottets hemställan bifölls. Mom. 1 (höjning avinbetalningskvoten) Utskottetshemställan bifölls med 158 röster mot 150 för reservationen av . 1987/88:7 om energipolitik(prop. 1986/87:159 och 1986/87:167). Anf.1 (): Vi har att i ta ställning till vad regeringen kallarett utvecklingsprogram, som innebär att vi och 19941996skall avveckla två kärnkraftsreaktorer. Iregeringens energipolitik har "utveckla" blivit att"avveckla". Det är i en säregen värld vi lever, där orden förlorareller ändrar sin innebörd. Inte att undra på att ett politikerförakt växer sigallt starkare i och att politikernas anseende är lågt. BirgittaDahl säger i sin proposition, att kärnkraftsavvecklingen inte får ske påbekostnad av miljön. Uppställda välfärdsmål får inte äventyras. Avvecklingeneller utvecklingen får inte leda till att de relativa energikostnaderna iSverige ökar och försämrar vår konkurrenskraft. Det låter bra. Men hur ärutvecklingen bakom avvecklingen? Den av socialdemokraten utnämndasocialdemokratiske.generaldirektören har i sitt statens energiverkfått socialdemokratiska energi- och miljöminister uppdrag attutreda bl. a. de samhällsekonomiska och regionala konsekvenserna av olikaalternativ, som har samband med avvecklingen av två reaktorer . Arbetetinom har med "sinnrika" antaganden utvecklats till enrapport, där det bara kostar att avveckla tvåreaktorer som producerar el värt . En hästhandlare skulle falla i djup beundran för den kalkylteknik, somenergiverket utvecklat. Tro'tden som vill, men inte gör jag det! , som kom i går ochsom egentligen borde ha funnits med som underlag för bedömning, ärett politiskt dokument mera dikterat av socialdemokratisk maktstrategi änpräglat av den objektivitet och självständighet, som vi svenskar i decennierlärt oss att förvänta från våra ämbetsverk. Det är ju faktiskt så, att om någon råkar säga något som inte passarvår ärade energi- och miljöminister, tar hon fram hårdhandskarna. Då utgår frånhennes Vatikan en bannbulla. Enlång rad professorer i teknisk-vetenskapliga ämnen, som talat om kärnkraftensmiljömässiga fördelar, har av dömts ut som obegåvade ochförstockade. Ett socialdemokratiskt kommunalråd i blev av BirgittaDahl i denna talarstol beskylld för lögn. Han skrev till henne, talmannen ochstatsministern med begäran om en ursäkt, men den lyser än med sin frånvaro.Vattenfalls ledning var för någon vecka sedan i och talade om att detefter kärnkraften sannolikt blir kolkondens i . Någon dag därefterutgick bannbullan. hela ledning var korkad. Allaskall tycka som . Demokraten har utvecklats till en despot.Debatten om energipolitiken tystnar. Allt flera i maktens korridorer - frånoffentliga verk till kraftindustrin - inordnar sig i ledet. Det är bara som vid behov höjer rösten när någonavviker från mängden. Socialdemokraternahar en egen tideräkning. Den börjar 1982. har varit ansvarig förenergipolitiken . Med energi har hon föresatt sig att göra oss i Sverigeoberoende av kärnkraften så fort som möjligt. Under de som BirgittaDahl har varit energiminister, har elförbrukningen i ökat från ca 96TWh till . Det är mer eller fyra stycken . Mendet har också gått bra för . Industrin har investerat i ny produktion.Byggsektorn har kommit i gång. Arbetslösheten har minskat. De anställda har fått reallöneförbättringar. Skullevi, herr talman, ha fått uppleva denna remarkabla utveckling om vihade haft brist på el? Skulle vi så snabbt ha lyckats lösa alla våra storastrukturproblem, om vi inte hade haft tillgång till kärnkraft? Detvar en fantastisk prestation, som våra tekniker, vårt näringsliv och helafolkhushållet utförde : att vid sidan av stora kostnader föratt lösa kriser inom varv, stål- och gruvnäring samt skogsindustri genominvesteringar i kärnkraft lägga grunden för det näringsliv ochde framgångar som växte fram tack vare den el som kärnkraften frambringat. Jagtycker detta måste sägas. De människor som arbetar vid våra kärnkraftverk ochalla de som på olika sätt ser till att hålla elpriserna nere och ser till attvi får ström fram till våra väggkontakter, måste få erkänsla för vad de gjort. generaldirektör skall inte kallas för korkad avenergiministern bara för att han är ärlig nog att utifrån sina betydligtdjupare insikter om energiförsörjningen än energiministern tala om kolet somersättning för kärnkraften. Alla de andra mycket kunniga och engagerademänniskorna inom forskning och 'kraftindustri som tror på kärnkraften får inteförföljas med glåpord. Deras uppfattningar måste respekteras och bemötas medsakargument. Saknas sakargument flnns det anledning att även som energiministersätta sig ner och fundera om man handlar rätt och vet rätt. Allverksamhet, såväl ekonomisk som politisk, i en värld fylld av konkurrens, måstehandla om att man ständigt frågar sig vad som kan göras bättre. Man måsteständigt ompröva, ständigt ställa frågan: Varför inte tvärtom? Detta är jobbigtpå många sätt och det kostar på. Men framför allt. kräver det mental styrka attklara detta eviga om- och nytänkande. Det är så mycket skönare och bekvämare attfortsätta i den gamla trallen - men det leder obevekligt till nedgång och fall. Det finns verkligen anledning att fråga sig om vi lever säkrare och ien bättre miljö, om vi avvecklar vår kärnkraft och länderna runt omkring ossbehåller och utvecklar sin kärnkraft. Mårvi bättre och är vi lyckligare om vi i stället för vår kärnkraft - somuppfyller mycket höga säkerhetskrav och som beundras av en internationellexpertis - importerar kärnkraftsel via och över nordelsys- temet från ochVästtysklands kärnkraftverk? Detta redovisar även statens energiverk i denrapport som presenterades i går om tvåreaktorsut-redningen - vi tvingas se framemot en import av el. Mårvi bättre om vi - vilket vi tvingas till - ersätter kärnkraft med kol? Ty ävenmed de hårda reningskrav vi ställer på förbränningsanläggningar, får viföljande ökning av föroreningar om vi ersätter två reaktorer med kol i mittenav : ., Pb/år , Aska/år Omenergiminister frågar miljöminister om detta,vilket svar får hon då? I vilka andra länder i har man lagt energi-och miljöfrågorna på en och samma person och på samma departement? Är det braför energin? Är det bra för miljön? Folkomröstningaroch riksdagsbeslut är ingenting som får fungera som rättesnöre hur länge somhelst i en föränderlig värld. De är inte eviga. Det gäller att fråga sig: Ärdet dags att ompröva? Varför inte tvärtom? Det har gjorts en rad opinionsundersökningar som ärintressanta och tankeväckande. Professor har visat att enkvalificerad majoritet av våra professorer i tekniska och vetenskapliga ämnenhyser tilltro till kärnkraften. Professor visade också attallmänheten hyste en mycket stor tilltro till forskarna men liten tilltro tilljournalister och politiker. Parallellt med denna undersökning tog man reda påjournalisternas inställning till kärnkraften, och det visade sig att journalistkårenvar mycket negativ till kärnkraft och därmed gav sina läsare och lyssnare ennegativ beskrivning av det som hände på kärnkraftsområdet. Motbakgrund av dessa undersökningar är det förvånande - ja, faktiskt förvånande -att allmänheten, trots allt, är så positiv till kärnkraften. EnSIFO-undersökning som publicerades visade att avde tillfrågade ville låta våra kärnkraftverk gå -alltså iöverensstämmelse med moderat uppfattning. En övervägande del av tillfrågadesocialdemokrater tvivlade på att det skulle vara möjligt att avveckla tvåreaktorer . Det var intressant att notera att av detillfrågade socialdemokraterna hade förtroende för och förmyndigheternas planering när det gäller att avveckla kärnkraften. Sju av tio ärövertygade om att svenska kärnkraftverk kan drivas utan allvarligare olyckor.Slutligen: Av dem som tillfrågats är, om kärnkraften avvecklas, för vattenkraft, för gaskraft och för kol. Medandra ord är den allmänna opinionen inte i fas med de uppfattningar som de avfolket valda ombuden i företräder. Det är bara vi moderater somligger i fas med den allmänna opinionen, och det är värt att begrunda. Jagtror, herr talman, att det inte är möjligt för något parti att alltför mycketoch alltför länge avvika från de uppfattningar som folket företräder. Det får förödandeeffekter. Det här kan man ju se . De två partier som arbetat hårdastför en snabb avveckling av kärnkraften - vpk och - har inte vunnitnågot på detta, tvärtom. Inte heller tror jag att den svenska järnladyn ilängden orkar hålla emot - åtminstone hoppas jag att hon inte skall göra det.Redan nu har upprorsflaggan hissats av ett antal ärade socialdemokratiskaledamöter av riksdag. De har motionerat om ökad objektivitet när detgäller informationen om kärnkraften, och det har vi moderater ingenting emot.Betydligt fler har nog skaffat upprorsflaggan, men den ligger kvar i byrålådanän så . Detär, herr talman, värt att notera att det vid det styrelsesammanträde somstatens energiverk hade i går uppstod en klar splittring inom detsocialdemokratiska lägret. En grupp ställde upp bakom och denbeställda rapporten från departementet. stod tillsammansmed LO och TCO för en annan uppfattning som han inte fick gehör för. Hans Rodesröst - är ordförande - fick bli avgörande. Jag utgår från att någonform av bannbulla kommer att utsändas från energi- och underdagens debatt. Vimåste ta den allmänna opinionen till oss. Det är vår skyldighet som politiker.Många nya miljöhot har konstaterats . Vihar blivit medvetna om den försurning som förbränning av fossilabränslengerupphov till. Jag tänker då t. ex. på skogsdöden. Vi är många somplågas av alla tungmetaller som sprids. Sambandet mellan tillväxt, utveckling,bättre livskvalitet och tillgångar på elektrisk energi är mycket starkt. Det ärett faktum som inga skrivbprdsmässiga kalkylövningar eller politiska önskningaratt tänka bort kärnkraften kan göra någonting åt. Viär oroade över vad freonerna skall åstadkomma. reser världensmiljöministrar runt och talar med varandra om behovet av internationellaöverenskommelser när det gäller svavel, kväve, freoner och tungmetaller. Enfråga som har berörts väldigt litet i den svenska energi- och miljödebatten ärvilka krav omvärlden kan komma att utsätta oss i för. Själva är viberedda att engagera oss i krav på länder med stora utsläpp av svaveldioxid ochfreoner. Forskningsresultatpekar redan nu på allvarliga klimatförändringar till följd avdrivhuseffekten. Koldioxiden, som uppstår vid förbränning som är ett olösligtproblem, bidrar starkt till att höja jordens temperatur. Dels hugger vi nervåra regnskogar som förbrukar koldioxid, dels kommer förbränningen av fossilabränslen att öka fram . Det här leder till att detblir varmare. Naturkatastrofer- torka och översvämningar - kommer att följa.Om dessa resultat - som redan vår egen i slutet av 1800-taletnoterade - blir bättre verifierade, kan vi räkna med starka internationellarekommendationer om att inte öka förbränningen av fossil energi. Ävenom vi i själva ännu inte har tagit till oss varningarna för vadkoldioxid kan ge upphov till - och detta omnämndes verkligen inte mycket igårdagens miljödebatt - kan det konstateras att det här redan är ett påtagligthot i flera länder. Det gäller inte minst , som till stora delar liggerunder havsnivån. Vi har ständigt attompröva och ställa frågan: Varför inte tvärtom? Ärdet klokt av oss att avveckla kärnkraften för tidigt och ersätta den med koloch naturgas, med tanke på koldioxidfaran? Då har vi ju enelproduktion som bygger på fossila bränslen och som är ett hot motmänskligheten. Detfinns mot bakgrund av den långa rad av miljöhot som är förknippade med fossilförbränning anledning att fråga sig om en alltför snabb avveckling i ären klok åtgärd. Av gjorda opinionsundersökningar har det framgått att en klarmajoritet ifrågasätter det kloka i att avveckla en kärnkraft som uppfyller högasäkerhetskrav. Detsvenska folket är inte berett att betala fram till1997 för att avveckla två reaktorer. Anställda inom den elintensiva industrin -i hög grad återfinns dessa i Norrlandslänen - känner oro för sina arbeten. Enavveckling till 2010 innebär enligt beräkningar att elprisernastiger från fill 2010. För hela folkhushållet innebärdet att kommer att överföras från konsumenterna tillstaten via och privata kraftproducenter. Det här är en gigantiskomfördelning av pengar som inte gynnar den enskilde. Staten blir starkare ochindividen blir svagare. Det är nu dags för oss att sätta oss ned och försöka att en gång föralla, över partigränserna, komma fram till en lösning på det spektakel somenergipolitiken utgör. Låtfolket mot bakgrund av vad som hänt under sju på nytt ta ställning tillkärnkraften i en folkomröstning. Efter två oljekriser och enfolkomröstning , som tyvärr bara stod för avveckling, kan vi varaövertygade om att det svenska folket är väl insatt i de energipolitiskaproblemen. Därmed kan man ge oss politiker ett klart besked om vad man vill ha. Detär givet att en folkomröstning kan te sig jobbig och svår. Det kräver, somsagt, mental styrka att tänka om, att ompröva. Men är inte detta politikensinnersta syfte, dvs. att kanalisera och tolka folkviljan så att det leder tillett bättre ? Politik är att respektera folkviljan. Om nu - som allttalar för - folket vill något annat än riksdagsmajoriteten, är kanske en nyfolkomröstning på sin plats. Vi moderater vill inte motsätta oss demokratinsspelregler. Vill de andra partierna det? Meddetta vill jag, herr talman, yrka avslag på regeringens och majoritetens inäringsutskottet mening att avveckla två reaktorer , och yrkabifall till samtliga de reservationer som vi moderater står bakom. Jagkommer att begära rösträkning dels om reservation 1, dels om reservation 9, sombygger på en motion som näringsutskottet har behandlat om objektiv informationom kärnkraften av trafikutskottets socialdemokratiske ordförande samt , , i , NilsT och . Anf, 2 HÄDAR (): Det finns ett samband mellan utveckling och energianvändning. Detinnebär inte att sambandet nödvändigtvis är linjärt, att all ökadenergianvändning resulterar i ett högre välstånd. Men det är odiskutabelt attdet är svårt att åstadkomma en hög levnadsstandard för många människor utan attdetta också får konsekvenser för energianvändningen. Låtoss ett tag se på den globala situationen. Det finns en miljard människor i denrika delen av världen, dvs. i Öst- och , , och Australien.Den miljarden, som utgör av jordens befolkiiing, förbrukar tillsammanslångt mer än de som lever i de andra delarna av världen. Omdet skall vara möjligt att höja levnadsstandarden för dessa , så att de t.ex. skulle få ungefär hälften av den levnadsstandard som vi har i den rikadelen av världen, skulle detta, med nu tillgängliga energiråvaror ochenergiteknik, leda till en ur miljösynpunkt globalt sett oacceptabel användningav fossila bränslen såsom kol, olja och naturgas. Det skulle också fåkonsekvenser för jordens skogar som redan tunnats ut kraftigt under de senastedecennierna.