prot · GB0952 · 1987-12-31 00:00:00 — Konkursen träder i kraft, och sedan kommer den andrastatliga myndigheten in, riksgäldskontoref, som skall bevaka statens intressei konkursen. Riksgäldskontoref å sin sida drar den slutsatsen aff enda sättetaft slå vakt om statens och det allmännas intresse är att färdigställa färjanoch bevilja nya kreditgarantier, nu uppgående till drygt 50 milj. kr. Mankonstaterar att detta inte bara är i allmänhet förenligt med det allmännasintresse utan det enda sättet atf slå vakt om.statens pengar i sammanhanget. Om verksamheten vid varvet i Om verksamheten vid varvet i Jag för min del har väldigt svårt atf dra några slutsatserur de dubbla budskap som de två statliga myndigheterna har lämnat. Hypoteserna kan vara många. Den första hypotesen är attmyndigheterna inte vet vad de gör. Den ena myndigheten drar en slutsats och denandra den precis motsatta, och bägge säger sig slå vakt om det allmännas ochstatens intresse. En annan hypotes är aft myndigheterna mycket väl vet vad degör -aft detta ingår i och utgör en ny fas av regeringens industripolitik, affregeringens avsikt från början har varit att lägga ned varvet och att man harmedverkat akfivt och medvetet till atf åstadkomma den konkurs som varvet hardrabbats av. är vi allihop medvetna om atf regeringens polifik gårut på aff så litet som möjligt blanda sig i de fria marknadskrafternassjälvsaneringsmekanis-mer. I större utsträckning än t. ex. de borgerligaregeringarna har man försökt påskynda den här strukturomvandlingen genomnedläggning av industrier, som till följd av tillfälliga kriser betraktats somolönsamma. Men kommer man alltså in i en ny fas. Det är inte bara det affman i största allmänhet låter kapitalismens självsaneringsmekanismer fungerafriktionsfritt, utan man medverkar också aktivt till en sanering av industrieri de branscher där industriministern anser aft det råder kris - utan aft tahänsyn till de samhälleliga konsekvenserna, såsom sysselsättningen på orten ochfrågan om hur det skall bli med de 300 anställda vid varvet. Detta är någonfingnytt, och det är kvalitativt annorlunda i förhållande till tidigare praktiseradindustripolitik. säger industriministern atf han infe tänker bidra fillnågra ersättningsindustrier när det gäller det här varvet. De 300 anställdavid varvet får skylla sig själva - därför atf arbetslöshetssiffrorna iFalkenberg och i allmänhet är lägre än genomsnittet. Hur skall mantolka deffa? Skall man tolka detta så, atf regeringen medvetet går in för atthöja arbetslöshetssiffrorna i , så aff de blir högre ängenomsnittet? Vidare: Vad hjälper det de anställda vid varvet, ifallarbetslöshetssiffrorna i i allmänhet är lägre än genomsnittet? Jag skulle önska att industriministern hade något meraposifivt att komma med i detta sammanhang, inte minst med tanke på aff denindustriella strukturen i är alldeles för ensidig. Man bör göra alltför aff få den mera differenfierad. Anf.12 (): Varvskriser och varvsnedläggningar har under det senasteåret drabbat många län och kommuner, framför allt på . Många personeroch deras familjer, liksom mindre företag med varvsanknytning, har drabbatsmycket hårt av det som har inträffat. har alltså, beklagligt nog, ävenvarvet i och de anställda där hamnat i en liknande situafion. Varv begärdes i konkurs ,Upprinnelsen fill konkursen står atf finna bl, a, i nybygget av en färja somskulle levereras till , Man har därefter fått finansiella garantier förett färdigställande av färjan i konkursförvalfarens regi. Under dessaförutsättningar har flertalet anställda arbete under sin uppsägningstid. Varvetsysselsätter några hundra personer. Av dem är en del eller äldre.Dessa känner, och det är fullt förståeligt, oro och ängslan inför framtiden.Deras förhoppning är att alla goda krafter skall förenas, så aft derassysselsättning kan tryggas för framtiden i någon form. Fackens agerande, liksomkommunens, när det stod klart att konkursen var oundviklig, har varitföredömligt. Det finns utredningar, både centralt och lokalf, som visaratt det finns en marknad för bl. a. fartygsreparationer. Menfartygsreparafionerna kan inte ge full sysselsättning åt de varvsanställdaunder , utan de måste kombineras med någon form av likartadfillverkning. Närnu dessa marknadsundersökningar har presenterats och resultaten redovisatsfinns det också intressenter som visat intresse av aff driva en verksamhet medfartygsreparafion kompletterad med annan verksfadsmeka-nisk inriktning vidvarvet i . För dessa eventuella, nya förefags-konsfellafioner kan detkanske framöver behöva vidtas etableringsfrämjande åtgärder av skilda slag. Dåborde industridepartementet kunna ge sådana signaler att manåtminstone under en övergångstid prövar ansökningar om regionalpolifiskt stöd,i likhet med det som förekommer på andra områden i landet. Ärindustriministern beredd aft ge något svar på en fråga, trots detnegativa beskedet i svaret till ? Kan det bli någon formav hjälp från industriministern och regeringen fill en eventuell nyetableringav industriell verksamhet vid varvet i ? Deanställda inom de privata varven bör kunna ställa samma berättigade krav påarbetsmarknadspolitiska och andra åtgärder som anställda vid de andra varv ilandet som av olika anledningar har lagts ner. Jag hoppas att industriministerninser att de som arbetar vid varvet i vill ha samma förmåner ochuppmärksamhet som övriga varvsarbetare i samma situafion. Detskulle vara till allas bästa om verksamheten vid varvet kunde fortsätta medfartygsreparationer och annan verkstadsanpassad tillverkning. Därmed skulle manför framfiden fa fill vara den kunskap och erfarenhet av fartygsbyggnafion och-reparationer som finns vid varvet. Det kan infe vara fill fördel förutvecklingen i landet om ytterligare kunskap och yrkeskicklighet inomvarvsområdet går förlorade. Vad som kan och bör göras är att alla krafter, bådede fackliga organisationerna och företagsledning, ägare och kommun,tillsammans arbetar för att få i gång en verksamhet efter det atf Polenfärjanär klar, vilket ger arbetstillfällen för framtiden. Detta arbete har redanpåbörjats. Minandra fråga till industriministern skulle bli: Är industriministern beredd attverka för atf sysselsättningen framöver kan tryggas för personalen vid varvet iFalkenberg? Omverksamheten vid varvet i 13 CHRISTEREIREFELT (fp): Jag har ingainvändningar mot industriministerns bakgrundsbeskrivning. Vi har eninternationell varvskris med mycket stor överkapacitet. Varvsindustrin i Sverigehar sedan mitten av 1970-falef varit i permanent 7 protokoll 1987/88:48-52 Om verksamheten vid varvet i kris.Problemen har tvingat fram drastiska strukturförändringar, och stödinsatsernafrån staten saknar motstycke i andra branscher. Men stödet har fördelats ojämnt. De privatägda mindre ochmedelstora varven har inte fått stor del av kakan. Tvärtom har de, i en redanbesvärlig situation, utsatts för extra störningar på grund av det massivastödet till statliga Svenska Varv. Jag säger infe det här för aff motivera nya statligainsatser för fortsatt nybyggnation av fartyg, varken på Varv ellerpå något annat svenskt varv. Jag tror aft det vore felakfigt. Det fakfiim aff de privata varven i större utsträckninghar fått klara sig själva, samfidigt som statligt ägda Svenska Varv har fåttdet ena kapitaltillskottet efter det andra, ger regering och riksdag ettsärskilt ansvar. a. därför tycker jag aft det är fel av industriministernatf helt utesluta alla former av insatser från regeringens sida innan man vetvad den tillsatta projektgruppen kommer fram till. De stora strukturförändringar som genomförts i svenskvarvsindustri har gett många erfarenheter, t. ex. att samhällets insatser skallkoncentreras på atf skapa förutsättningar för nya verksamheter, infe på atftill varje pris undvika förändringar som ändå måste komma. har vilärt oss aff det går atf genomföra strukturförändringar utan atf ge avkall påmänniskors rätt fill arbete och trygghet. Det som har skett och sker med anledning av problemen vidFalkenbergs Varv ligger i linje med de här lärdomarna. En projektgrupp med representanter från bl. a. kommunen,facken och länsarbetsnämnden har tillsatts. Till sin hjälp har man erfarnakonsulter. Gruppen diskuterar såväl ny verksamhet på varvet som utökadearbetsfillfällen på kommunens övriga industrier. Jag har inget bättre förslagfill hur den här situafionen skall hanteras. Goda erfarenheter, bl. a. frånBohuslän, tyder också på aft det här är riktigt. Samma erfarenheter visar atfhuvudansvaret skall ligga på kommun- och länsnivå. Då har man störst chans aftlyckas. Dét finns alltså, menar jag, ingenting aff vinna på affförsöka tänka bort verkligheten. De anställda på varvet i har ingenglädje av atf regeringen eller vi andra polifiker inger falska förhoppningar. Men det vore lika fel aft tvärsäkert påstå att FalkenbergsVarv inte har någon framfid. Det finns många exempel på hur försfåsigpåare haftfel, hur företag också i mycket besvärliga branscher hittat en affärsidé somvisat sig hålla. Jag tycker t. ex. infe atf man skall utesluta möjligheten afthitta alternafiv som bygger på att man har kvar ett mindre reparationsvarv iFalkenberg. Då är beredskapsaspekfen intressant, alltså behovet av attbehålla varvsresurser - och inte minst yrkeskunskap - i händelse av kris ellerkrig. Här visar en utredning från statens industriverk klart aff ärintressant. Kommunen ligger i ett område där man av beredskapspolitiska skälbehöver varvsresurser. Jag vill därför fråga industriministern; Om man hittar enlösning, där det som en del ingår fortsatt reparationsverksamhet, så att manalltså bevarar, varvsresurser och kunnande, kan regeringen då tänka sig afthjälpa till med medel från det25-miljonersanslag som är fill för aft upprätthålla varvskapaci-tef av justberedskapsskäl? Jag kan kanske förstå aff ställde frågan hur detkan komma sig aft staten först kan säga nej till 30 milj. kr. för fortsattfinansiering av , för att sedan i en annan skepnad säga ja fill 57milj. av samma anledning. Här är det viktigt att särskilja statens olikaroller. och regeringen hade att ta ställning fill fortsatt varvsstöd,enligt gällande regler - regler som och dess näringsuf-skott harfastställt. Regeringens och industriverkets bedömning var aft förutsättningarsaknades för ett fortsatt varvssföd. Det var t. o. m. formellt tveksamt fill enviss del. Som jag sade i mitt svar fill harriksgäldskontoref, som statens borgensman, till uppgift att bevaka statensintressen i en konkurs och därmed se fill att statens förluster minimeras.Riksgäldskontoret gjorde då bedömningen att deffa bäst skedde genom att utfärdakreditgarantier för lån så atf kunde färdigsfällas. Detta äranledningen fill atf olika bedömningar av hanteringen gjordes. Fårjag sedan tillägga i en kommentar till , att FalkenbergsVarv inte har varit utan stafiigt varvsstöd. Förutom räntestöd ochkreditgaranfier har Varv faktiskt erhållit 51 milj. kr. Detär riktigt och rimligt att de anställda i en sådan här situation ställer kravpå arbetsmarknadspolitiska åtgärder, och det är därför vi för en arbetsmarknadspolitik.Jag har i mitt svar sagt atf det i denna del inte gäller en näringspolifiskfråga utan en arbefsmarknadspolitisk fråga. Åtgärder förbereds också frånarbetsmarknadsmyndigheterna, men jag är inte beredd till någraregionalpolitiska insatser i med hänsyn fill att den förnärvarande har ett allmänt gott sysselsättnings- och ufvecklingsläge. Somsvar på den andra frågan vill jag säga aft en samrådsgrupp redan är i arbete,och i denna grupp ingår bl. a. också utvecklingsfonden. Den har ju till uppgiftatt bredda näringslivet, aft söka få till stånd insatser påsmåföretags-området. Utvecklingsfonden i Hallarids län saknar infe pengar föraff arbeta med dessa frågor. ,har av indusfridepartemenfet ocksåfått pengar för regionala utvecklingsinsatser, och dessa pengar kan användasför olika ändamål i . Jagupprepar vad jag sade i mitt svar, atf arbetsmarknadssituationen är god både iFalkenbergsregionen och i länet. Aft de anställda vid varvet får skylla sigsjälva var väl ändå ett onödigt yttrande av . Det varinte mina ord. Jag närmade mig aldrig en sådan kommentar, utan det varAlexander Chrisopoulos ord aff de anställda vid varvet skulle få skylla sigsjälva. Jag försfår inte riktigt varför man måste ta fill sådana argument i enseriös riksdagsdebatt. OmAlexander Chrisopoulos vill diskutera arbetsmarknadssituationen i Falkenbergoch , bör han ställa en fråga eller interpellafion tillarbetsmarknadsministern, som ansvarar för arbetsmarknadspolitiken. 1987/88:52 15januai-il988 Omverksamheten vid varvet i Omverksamheten vid varvet i känner till atf det ilänsarbetsnämndens bedömning av arbetsmarknaden konstateras att arbetslösheteni länet varit den lägsta /81 och atf sysselsättningen ärklart högre än under föregående år. i förväntarockså en fortsatt efterfrågan av arbetskraft under det närmaste året och en lågarbetslöshet, också med hänsyn tagen fill de varsel som lagts vid FalkenbergsVarv. ChristerEirefelt gjorde väl en rätt tvivelaktig historieskrivning beträffande deprivata varven. Jag skall inte starta någon debatt om de privata varvensstorhetstid och förfall i , men inte var det med någon större glädje somriksdagen och landets regeringar fick ta hand om det ena privata varvet efterdet.andra för att sedan klara upp affärerna genom aff tilldela dem varvsstöd.Jag fror inte aft vare sig socialdemokrafiska eller borgerligaindustriministrar har ropat hurra när man från de privata varven i ,och har kommit och sagt atf nu klarar vi inte detta längre utannu får staten ta över. Staten tog över och satsade, som vi båda vet, enormabelopp. Därför är det inte riktigt atf beskriva det som om staten skulle hasaft de privata varven i en sämre situation än de statliga. Det är ju snararetvärtom. Staten har öst uf miljarder kronor fill varvsindustrin för att båderädda sysselsättning och göra insatser för varvens del. i hastigheten glömde bort att de statliga varven tidigare var privatavarv. De blev ju statliga av helt tvingande skäl. Samrådsgruppensom nu arbetar med frågor kring Falkenbergsvarvet undersöker om det finnsförutsättningar att driva någon del av verksamheten vid varvet vidare. Det ären av samrådsgruppens arbetsuppgifter. 15 (vpk); Två statliga myndigheter kommer fill tvä diametralt olika slutsatser;den ena myndigheten säger att 30 milj. kr. är förlorade pengar, och den andratycker, aft om man satsar 57 milj. kr., är det atf fillvarafa statens intressen.Att utröna bevekelsegrunderna för sådant kan vara alltför svårt för oss lekmän.Men det är också meningslöst. Det intressanta i sammanhanget är att föra enkonstruktiv diskussion med utgångspunkt i det läge som föreligger. Jaganser att det är mera intressant att debattera de industripolitiska ochnäringspolitiska aspekterna. Minuppfattning är att Varv infe enbart är ett varv - det är intelagbundet eller ödesbestämt atf det skall vara varv i all framfid. För mig ärFalkenbergs Varv ett industriföretag, med erfarenhet, yrkeskunnande ochmarknadserfarenhet. För samhället representerar det industriföretaget ettkapital. Fråganär: Hur skall man kunna utnyttja det samhälleliga kapital som detindustriföretaget representerar, och hur skall man kunna tillvarata sysselsättningsintresset,även om de arbetsmarknadspolifiska konsekvenserna är en andrahandseffekt? Avdet som har framkommit kan man dra slutsatsen atf det realisfiska alternafivetför en framfida utveckling är atf varvet skall fortsätta och finnas kvar, bl.a. som reparationsvarv med bibehållen personalkapacifet. ges förutsättningar att utveckla någon alternativ produkfion,kompletteringsproduktion, vid sidan om. Fördet talar dels industripolitiska och näringspolifiska skäl, delsbered-skapspolifiska skäl. Regeringen har själv tillsatt en konsekvensutredningpå grund av den omfattande varvsnedläggelsen i landet, och den konsekvensutredningenhar kommit fram fill aft det från beredskapssynpunkf är nödvändigt aff små,privata varv med torrdockakapacitet, som Varv är, är nödvändiga atfbibehålla också . Alladessa aspekter visar att det är nödvändigt att bibehålla det härindustriföretaget i fortsättningen, delvis som ett litet reparafionsvarv menockså som ett industriföretag med alternativ industriell produktion. Jag villdå fråga industriministern: industriministern beredd att medverka till attbehålla det här företaget och eventuellt utveckla det med motsvarande stafiigtstöd? Omverksamheten vid varvet i 16 (): Jag delarindustriministerns uppfattning att arbetsmarknadssituationen iFalkenbergsregionen och i är god. Vi får ofta höra att vi sköter ossbra nere i , och det är vi ju tacksamma för. Men det kan uppståsituafioner som är akuta, och vi tycker att det som har hänt - att ett varvgår i konkurs och några hundra personer blir arbetslösa, av vilka några har enålder på och därutöver - innebär problem. Men vi är som sagt tacksammaför att vi har sysselsättning. Bl.a. i storstadsregionerna råder någonfing som kallas överhettning - där är detsvårt att etablera industrier. Jag tänkte därför att industriministernoch hans departement kanske hade möjlighet att ge litet hjälp i det avseendetoch kunde lämna förslag fill några som kunde vara intresserade av aft etablerasig i . Låt mig bara ställa en hten fråga tillindustriministern, eftersom staten nu ändå är inblandad i det som har skett iFalkenberg: Har konkursförvaltaren sådana direktiv att han har möjlighet attarbeta även med en rekonstruktion av varvet och också överväga annanverksamhet? Har man från departementets sida kontakt med honom i de frågorna? 17 (): Jag har ingen informafion som fillåfer mig göra någon annan bedömningän den industriministern gör av det som har skett fram fill . Jag delar ocksåindustriministerns uppfattning om att man måste skilja på statens olika roller.För mig är det alldeles självklart. Arbetsmarknadssituafioneni är naturligtvis förhållandevis gynnsam. Jag förnekar inte detheller. Det är för mig helt verklighetsfrämmande när om att det skulle vara en ensidig struktur på näringslivet i Halland.Dess bättre är det precis tvärtom, och det är det som är fördelen med . Jagefterlyser infe, industriministern, några publika paket, som har blivit vanligapå senare tid. Sådan är inte situafionen i . Det kommer infe attbehövas. Men det är inte helt problemfritt atf ersätta så mångaarbetsfillfällen på en liten ort som - inte ens med dessa godaförutsättningar. Därför menar jag att regeringen måste vara öppen föreventuella behov som kan komma att påvisas av den projektgrupp som nu Om verksamheten vid varvet i Jag är alltså inte säker på aft det kommer aft behöva görasnågra insatser, i alla fall infe i form av stora penningbelopp. Men möjlighetenskall finnas kvar. När jag talade om mindre och medelstora varvskonkurrenssituation, avsåg jag naturligtvis deras sits i förhållande tillstatliga varvunder . Industriministern vet aft det har funnitsområden,'som vi folkpartister har pekat på, där de privatägda varven harmissgynnats. Jag erinrar mig t. ex. diskussionen om avgiften förfartygskredifgaranfier, utformningen av kon-tanfstödet och några fler sådanasakdefaljer. Men framför allt är det självklart, aff om en koncern i en konkurrenssituationfår stora ekonomiska tillskott, så missgynnas de andra koncerner somkonkurrerar om samma objekt - som t. ex. har varit fallet mellan de olikareparafionsvarven. Jag vill till både och följande. Något regeringsingripande ikonkursförvalfarens handläggning är, som ni säkert känner till, formellt infemöjligt. Det är konkursförvaltaren som bestämmer om fortsatt verksamhet vidvarvet. När detta är gjort kan en prövning ske om eventuella medel frånberedskapsanslaget. 19ALEXANDER CHRISOPOULOS (vpk): Vad gäller näringslivsbilden för ochFalkenberg, kännetecknas den inte av den differentiering som jag tror att ävenindustriministern hoppas aft näringslivet i präglas av. Självfallet ärdet jordbruket och jordbruksekonomin som dominerar näringslivsbilden i Halland.Det skulle vara värdefullt om vi'kunde anstränga oss ätt ur näringssynpunktåstadkomma en differentiering av näringslivet, som också skulle innebära enstörre satsning på indusfrisysselsäftning i sådana landsdelar där jordbruketannars är den, dominerande näringsgrenen. Jag vet inte huruvida jag får svara påEirefelts inlägg, eftersom jag blev apostroferad av honom. Men jag måste fåframföra några reflexioner som har gjorts, till stor del i tidningsspalter,kring denna debatt om Falkenbergsvarvet. Det har varit en unik företeelse ialla krisbranscher och alla krisregioner, aft riksdagsmän från de berördaregionerna aktivt har medverkat till nedläggningar av industrier som har varithotade i dessa landsändar. Det är det som har ägnat sig åt, iden mån han har ansträngt sig aff delta i denna debatt om nedläggningen avvarvet. Jag kan försäkra honom aft varvet kan läggas ned även utan hans akfivamedverkan. säger också att han delarindustriministerns uppfattning vad gäller bakgrunden till krisen vid varvet.Ja, det kan man nafurligtvisgöra, om man talar i allmänna ordalag om denkrissituation som varvsnäringen i har råkat in i. Men det betyder inteatt vi bör lägga ned alla varv som över huvud taget finns i detta land. Det kanemellerfid tolkas så, atf han menar atf vi inte ens ur beredskapssynpunkf skallbibehålla en varvskapacifet i . Att man drar slutsatser av den allmännakris som varvsbranschen har befunnit sig i är ingen som helst ursäkt för afflägga ned även varvet i . Anf.20 (); Jag är intresserad av de 25 milj. kr. som det talas om iproposifion 1985/86:120. Där står det att genom reservafionsanslag har mananvisat 25 milj. kr. för att upprätthålla viss varvskapacitet avberedskapsskäl, och dessa pengar ligger hos statens industriverk. Enligt vadjag har hört är pengarna inte förbrukade, och jag har också fått reda på attvarvet i skulle ligga i någonting som heter prioriteringsgrupp 2.Vad deffa innebär vet jag inte, men jag kanske kan få reda på det under dagensdebatt. Jag menar att just av beredskapsskäl borde det finnasmöjlighet att hjälpa varvet. Enligt min mening är det nödvändigt atf man, dådet föreligger en marknadsundersökning som säger att här finns kapacitet förytterligare reparafionsvarv, kombinerar detta med något annat. Jag hoppasnaturligtvis atf man från regeringens sida - från arbetsmarknadsdepartementetoch från industridepartementet - konimer aff hjälpa till så långt det ärmöjligt för att vi skall kunna upprätthålla sysselsättningen i . Om verksamheten vid varvet i 21CHRISTER EIREFELT (fp): Ingen lär vara överraskad av att AlexanderChrisopoulos öch jag har helt olika utgångspunkter för våra ställningstaganden.Kommunisternas ekonomiska polifik, med planhushållning och statligdetaljstyrning av näringslivet, skulle ytterligare ha försämrat chanserna förvarvet i , liksom naturligtvis för företagsamheten i landet iövrigt. har ju motsatt sig alla nedskärningar vid varven. Tänk, AlexanderChrisopoulos, vilken situation vi skulle ha haft på varvsorferna, om vi hadelåtit kommunisterna bestämma. säger atf jag medvetet skulle haarbetat för nedläggning av varvet i . Jag vet inte vad som ärbakgrunden till detta påstående. Naturligtvis har jag också, även.om det infekommit till synes i stora tidningsrubriker, arbetat med aft försöka skapakontakter och undersöka olika möjligheter. Även i näringsutskottef har vi - somframgått också av dagens diskussion - aktivt arbetat för att förbättravillkoren för de mindre och medelstora privata varven. Jag har emellerfiderkänt atf jag inte har någon möjlighet att påverka den internationellavarvskrisen. och övriga inom vpk anser tydligen aff manhar möjlighet att göra detta. Men jag erkänner alltså för min del aff jag intekan klara den saken. Liksom skulle jag slutligen vilja be om ettförtydligande när det gäller detta med beredskapsanslagef. Såvitt jag kanförstå måste varvet i enligt den undersökning som industriverketgjort, ligga mycket bra till - varvet fyller utomordenfiigt väl de krav somställs och svarar mot de behov som finns framför allt på , utanförGöteborgsområdet.