prot · GB09136 · 1987-12-31 00:00:00 — Detta strider mot gällande lag och måsfe beivras. Jag yrkar därför bifall till reservafion nr 7. I denna understryksnödvändigheten av aft regeringen skyndsamt överväger hur man skall komma tillrätta med defta problem med diskriminering i samband med föräldraledigheten. 1987/88:136 8junil988 RättentiU ledighet, rn. Prot.1987/88:136 Herr talman! Jag har således yrkat bifall till samfiigafolkparfireservationer som är fogade till dettabetänkartde. Rätten tid ledighet, 9 (): '"'"' Herr talmart! Jag vill specielltberöra tre reservatiorter, som har fogat lillarbetsmarknadsutskottets betänkande om ledighet. Reservafion nr 3 handlar om rätt till ledighet föranhörigvård. Det är ett krav som centerrt har förf fram uuder . Ertertig utrednirtg, anhörigvårdskommittén, lade - som här påmindeom - fram förslag om rätt fill ledighet för vård av arthörig. Deflesta märtrtiskor har eu önskart om aff få bo hemma, ävert om de blir gamlaoch sjuka. Vård i hemmet förutsätter dock i mårtga fall aff def firtrtsarthöriga som ställer upp och hjälper fill med vård och fillsyu. Def äremellerfid svårt att få ledigt. Def finrts faktiskt mårtga som har tvingatssluta sina arbeten för atf kunrta göra en insats för en anhörig. änfligert - efter rtäsfart fem: år - kom ett förslagfill riksdagert om rätt fill ledighet . Det ärmedtillfredsställelse vi noterar detta. Om förslaget gåi igenom i skulledessa regler gälla fr. o. m. , och det är väl vår förhoppning. Ministern skriver t. o. m. i proposifionert:"Hindrert för de närståertde som vill göra en insats och vårda sjuka ochhandikappade i hemmet bör i största möjliga utsträckning undartröjas. "Vidare sägs: "Frågart om rätt till ledighet frårt förvärvsarbete uuder ertlärtgre vårdperiod bör övervägas rtär erfarenheter vunnits av rätten tillledighet uuder ." Det här låter ju hoppfullt. Reservation nr 4 gäller förlängning av småbarnsföräldrarsrätt till ledighet. Den rätten firtrts till dess barrtet har uppnått euålder av . Vi anser i - derina reservation har vigemensamt med -aft rätten till hel ledighet bör förlärtgas tilldess barrtet har fyllt . Aff vara småbarnsförälder är en verkligtangelägen uppgift. Del är viktigt atl man känner all man kan fungera och klaraav deu uppgiffeu. Det är för barncrts bästa som föräldrar och barrt måste fåmer fid för varartdra. Vi har samma mofiv för reservation nr 5. Det är encenferreservafiort. I dertrta reservafiort följer vi upp ett motionskrav på atfrätten för föräldrar att förkorta sin arbetstid till fre fjärdedelar av normalarbetstid bör utsträckas atf gälla fill dess barnert har fyllt . I denna rätt fill dess barnet slutar sitt första skolår. Vi vef afftillgångert på fritidshemsplatser varierar myckel. Beroertde på det firtns detockså stora variationer när det gäller fill vilken ålder barrtcrt kan få visfasdär. Det är inte ovanligt atf tio-tolvåringar är helt utan tillsyrt under del av dagen. Detta är långt ifrån bra. Jag menar att det borde vara angeläget och också möjligtalt få rätt att förkorta sin arbetstid lill tre fjärdedelar av normal arbetstidfill dess barnet har fyllt . Den rätten finns inskriven i avtalför statligt anställda. Många privata företag och arbetsgivare tillämpar.detla,därför att de är rädda om sina anställda och vill tillmötesgå deras krav. Jag yrkar med.def anförda bifall fillsamtliga reservafioner där finns med. AnL 130STEN (): Med föreliggande betänkande frånarbetsmarknadsutskottet är def andra gårtgert under innevarartde somvi behartdlar ledighetsfrågor. Irtledningsvis vill jag yrka bifall tillutskottets hemställan i betänkandet och avslag på därtill fogadereservationer. Enligt beslut tidigare under dennavår skall tillfällig föräldrapenrtirtg i normalfallet infe utges uuder ettbarns 240 första levnadsdagar. Def beslutet betingades främst av atf ert praxishade börjat utvecklas som gjorde det möjligt att under, pågåendeföräldraledighet vid barrts sjukdom avbryta ledighefeu och i stället ta uftillfällig föräldrapeurtirtg. Detta var infe avsikten rtär lagarrta arttogs.Def har rtu därför rättats fill i och med riksdagerts beslut fidigare i vår. Om hemmavarartde förälder blir sjuk och infe kan svara förvårdnaden av barnet, inrtebär emellerfid detta atf infe heller den andreföräldern kan få ledigt enligt lagen om tillfällig föräldrapenning. Detta varinfe avsett rtär vi. tidigare begrärtsade rätten till tillfälligföräldrapcrtnirtg. I den proposition som utskottet har behandlat i detta betänkartdeföreslås ändrirtgar som rättar till dessa oörtskade effekter. Ett enhälligtutskott biträder proposifionert. I sambartd med behartdlirtgert av dertrta ledighetsfrågatar utskottet också upp tio motioner från den allmänna motionstiden . Dessamotioner har i sin tur resulterat i sju reservafioner. behandladeutskottet motionerna från deu allmänna motionsfidert i betärtkande AU1987/88:5. I flera av de nu föreliggaude, från tidigare tillfällen mycketvälkända, mofionerna och reservafionerrta begärs begrärtsrtirtgar ellerutredningar om begränsningar i rätlert till ledighet för fackliga uppdrag ochstudieledighet och utökad ledighetsräft för vissa situationer i föräldrarollen.Det framförs också krav på vissa artdra ledighefsformer. Vi har diskuteratdessa frågor grundligt år . Vi har dessutom gjort def en gårtg fidigareurider innevarande , - snabbprotokoll 1987/88:36.Mot bakgrund av detta skall jag infe nu ytterligare ta upp kammarens tid med deväl kända och goda argumeufert för utskoffsmajorifefens sfällningstagande. Jag vill bara avslutnirtgsvis erirtra om affvi nu har fått en proposifion om äldreomsorgen inför 90-talel, proposition1987/88:176. I den propositionen finns förslag om rätt till ersättning ochledighet i samband med aff en svårt sjuk persou vårdas av ert rtärsfåertde ihemmet. Det förslaget får vi tillfälle aft behartdla uuder kommande . Prot,1987/88:136 Rätten till ledighet, rn. Överläggnirtgerti detta ärertde var härmed avslutad, Kammarert övergick fill aff fatta beslut i de förevaråndeärendena. 1(avslag på regeringens förslag) Utskottets hemställart - som ställdes mot mofion Fi30 avLars m.fl. i motsvarande del - bifölls med acklamafion. 1987/88:136 Mom.2, 4, 5 och 6 (inriktningen av skyddet mot främmande undervaffens- verksamhet, m, m.) Utskottelshemställan bifölls med 223 röster mot 66 för reservationen av iLjung m,fl: 7 ledamöter avstod från att rösta; Övriga moment Utskottets hemställan bifölls. Mom. 1 (utredrtirtg om ert allmänarbetslöshetsförsäkring) Först biträddes reservafion 1 av m.fl.med 141 röster mot 17 för reservation 2 avLars-Ove . 140 ledamöter avstod från att rösta. Härefter biföllsutskottets hemställan med 157 röster mot 141 för reservation 1 av ElverJortsson rii. Morn.2 (avslag på proposition 1987/88:114) Utskottetshemställan bifölls med 231 röster mot 66 för reservafion 3 av m.fl. ' Mom.3 (ersäffnirtgsbelopp ) Utskottetshemställan - som ställdes mot dels reservation 4 av och , dels reservation 5 av -bifölls med acklamation. Mom.6 (avstängning samt ersättning vid studier) Utskottetshemställan bifölls med 274 röster mot 15 för reservafiort 8 av Lars-OveE[agberg. 4 ledamöter avstod från att rösta. Mom.9 (avgifter för enskilt anslutna medlemmar) Utskottetshemsfällan bifölls med 161 röster mot 138 för reservation 13 av . Mom.10 (inträde i arbetslöshetskassa) Utskottetshemställart - som ställdes mot reservatiort 14 av m. fl. -bifölls med acklamation. Mom.11 (arbetslöshetskassornas fonder) Utskottetshemsfällan bifölls med 157 röster mot 140 för reservation 15 av . Morn.13 (nivåer för permitterirtgslöneersättningen) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservafion 19 av m.fl. -bifölls med acklamatiort. Mom.15 (utbefalrtingsrutinerna för permitferingslörteersäftrtingen) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 20 av m.fl. - biföllsmed acklamation. Mom. 16 (anslag tillKontant arbetsmarknadsstöd och utbildningsbidrag) Prot. Utskottetshemställan - som ställdes mot dels reservafion 21 av 8 juni 1988Wertrterfors m. fl,, dels reservation 22 av och ,dels reservafiort 23 av och - bifölls medacklamation. Mom.17 (regeländringar i fråga om företagarkassor) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservafiort 24 av och - bifölls med acklamation. Övriga moment Utskottets hemställan bifölls. Mom. 1 (AMS möjligheteratt disponera beredskapsmedel för regionala projekt) Utskottetshemställan bifölls med 280 röster mot 17 för reservation 1 av . Mom.4 (ytterligare åtgärder i syfte atf främja flyktingars möjligheter till arbefe) Utskottetshemställan bifölls med 261 röster mot 35 för reservation 2 av . ' Mom. 2 (översyn avledighefslagstiffnirtgen) Utskottetshemställan bifölls med 158 röster mot 140 för reservation 1 av m.fl. Mom.4 (tjänstledighet för medverkan i det svenska katastrofbiståndet) Utskottetshemsfällan - som ställdes mot reservation 2 av m.fl. - biföllsmed acklamation. Mom.5 (ledighet för anhörigvård) Ufskottetshemsfällan - som ställdes mot reservation 3 av m.fl. - biföllsmed acklamatiort. Mom.6 (förlärigning av småbarnsföräldrars rätt till ledighet) Utskottetshemsfällan bifölls med 223 röster mot 75 för reservation 4 av m.fl. Mom. 7 (rätfen till förkortad arbetstid försmåbarnsföräldrar) Utskottets hemsfällan - som ställdes mot reservation 5 avKersti och -biföllsmed acklamation. Prot,1987/88:136 Mom. 9 (diskrimirterirtg i sambartd med föräldraledighet) Utskottetshemställart - som ställdes mot reservafiort 7 av m.fl. - bifölls med acklamatiort.Kulturmiljövård Övriga moment Utskottetshemställart bifölls. 1987/88:21om kulturmiljövård (prop. 1987/88:104 och 1987/88:100 bil. AnL 131 (): I och med att dert miljö som vi har vistats iuuder de sertaste årtiortdcrta förärtdrats i sådart srtabb takt harkulfurmiurtesvårdert alltmer tagit plats i samhällsplarterirtgert. Frän aft största uppmärksamhet har ägnats åt vård avfornlämrtirtgar och särskilt värdefull bebyggelse är def uu fråga om helamiljön; hela stadskvarter och fabriker, ja, t. o. m. ängar och hagar. Vi ärmedvetna om atf vi har ett värdefullt kulturarv aff vårda. Samhället har också- fillbaka -gjort insatser på detta område, och vi harskyldighet atf fortsätta. Vi skall också komma ihåg aft vårdert avkulturhistoriskt värdefull bebyggelse i vårt land har burits upp av enskildaägare och brukare av fastigheter. En förärtdrirtg har skett: Nya tätorter har vuxit fram,industrin har ändrat utseende och de större sfäderua har fått rtya stadskärnor.Tillsammans med angreppen från luffen på monumentalbyggnader har detta medförtatt vi för att finna former aft vårda kulturmiljön måste göra ändringar ilagsfiftningen. Def betänkartde som behartdlas blir just deu regelbok viskall arbeta efter. Den rtya lagert irtrtebär aff lagstiffrtirtgert på områdetförcrtklas. bestämmelser om forrtminnert, byggrtadsminnert, kyrkligakulturminnen och om utförsel av äldre kulturföremål sammanförs till ert értdakulturminneslag. Vi moderater har varit med om atf avge elva reservafionerfill betärtkartdet. Det kanske skulle kunna tolkas så att vi i fleraavseendert är missrtöjda med lagförslaget. Så är absolut infe fallet. Vi tyckeratf def är en bra lag, och vi har egentligen bara små anteckrtirtgar imargirtalert att göra. Ertligt plart- och bygglagert skall kommurterrta styrabebyggelseutvecklingen på ett sådant sätt aff kulturminnesvårdens intressentillgodoses. Med detta läggs ett stort ansvar på kommunerna. Man kan funderaöver om kommunerna besitter den kompetens som fordras. Enligt 86 § byggnadslagcrt fartrts def fidigare enmöjlighet för länsstyrelsert aff förordrta om förbud mot aft utan särskilttillstånd företa rtybyggrtad irtom kulturhistoriskt värdefulla områdeu. Dertordrtirtgert gav möjlighet till samråd mellart den som önskade bygga i områdetoch lärtssfyrelsert. Vi moderater tycker aff kulturmiuneslagen borde irtuehållaeu sådan 128 bestämmelse. Enligt proposifiortCrtär kulturmiuisferrt infe helt främmande förtankert, och ett beslut i den rikfnirtgert skulle fjäua som vägledrting för Prot, 1987/88:136 Def ärsjälvklart atf länsstyrelserna i vissa fall måste meddela föreskrifter ,., .,..- . Detta kan innebära ingrepp i äganderätten. Enligtmoderata samlingspartiets uppfattning måsfe begränsning i pågåendemarkanvärtdrtirtg ersättas. Dertrta ersätfrtirtg skall utgå även vid mindreintrång. En bestämmelse om ersättning bör således tas in i kullurmiunes-lagert. När det gäller byggrtadsminnesförklarirtgar anser vi allde regler som föreslås ger alltför låga ersättningar till ägare av sådanabyggnader. Reglerna bör med andra ord bli generösare. Vid en översyn av PBL börfrågan om ersällnirtgsreglerna las upp. Vi har ett förvaltaransvar inför kommande generationer uärdet gäller aft skydda och bevara värdefulla byggnader och lämrtirtgar frångångna tider. I några motioner med moderat härkomst påpekas aff de statligamedel som sfär fill förfogande är rirtga och pä irttet sätt täcker deöverkosfrtader som drabbar dem som vidtar åtgärder för aff vidmakthålla sirtegendom i önskat skick eller vill bygga på mark som kräver arkeologiskaundersökningar. Som villkor för fillstånd ställs krav på företagaren atfbekosta dokumeufationert av forrtlämnirtgert eller vidta särskilda åtgärder föratt bevara dert. Urtdersökrtirtgar av forrtlämningar är dyra. Ireservatiort 3 föreslår vi åtgärder som syftar till all hålla kostrtaderrtartere vid de urtdersökrtirtgar som krävs. får utgå ifråu att ertkuuskapsuppbygguad fortgår hos lärtssfyrel-serrta, och aff de undersökrtirtgarsom utförts fiuns väl dokumenterade. Pä länsstyrelserrta måsfe de vara välförberedda för aff kuuna lämna långfgåert-de besked om kostrtad för ufgrävuirtgeller om de vill, med utgångspunkt i tillgängligt material, ge tillstånd förborttagande av fornlämning. I flertalet fall är def riksartfikvarieämbetet som utförundersökningarna. För atf pressa kostnaderna och ge vefcrtskaplig bredd åtverksamheten anser vi aff ävert artdra irtsfifufiorter, både här hemma och iutlandet, borde få komma i fråga med anbud på aktuell undersökning. Även vårauniversitet har hög vetenskaplig kompefens och borde kunrta åta sig uppdrag. När del gäller tilläggslåu bör en ärtdrirtg av reglerrtaske som gör del möjligt ävert för artdra ärt byggare av bostäder aff få komma ifråga. Nuvaraude begränsrtirtg till enbart bostadsfastighefer är inte rimlig.Vidare borde mindre byggnadsföretag helt befrias från kostnadsansvar vidarkeologiska undersökningar. I fornminneslagert firtrts ert bestämmelse sombefriar s. k. mirtdre arbefsföretag frårt kostnadsansvar. Enligt föreliggandebetänkande finns infe deu möjligheten. Def sägs dock aff bidrag skall kunnages. Vi är av den uppfaftnirtgert atf avgrärtSrtirtgert mellart större ochmindre företag skall bibehållas. Vi föreslår en ökad medelsanvisning för afttäcka kostnader som uppstår genom atf mindre företag befrias frårtkostnadsansvar. Enligt betärtkartdet skall skyddet för byggrtader istatens ägo inte regleras i den nya lagen, utan i ert särskild förordning. Viär av dert uppfattningen att def infe finns någon anledrtirtg atf särbehartdladessa byggnader. Skyddet för de stafiiga byggnaderna bör regleras i lagen. Flera mofionärer har reagerat över aff regeringenbegränsar rätten aff överklaga länssfyrelserts beslut atf inte förklara en byggnad för byggnadsmin- 129 9 protokoll 1987/88:136 Prot,1987/88:136 ne. Motivet är märkligt. Regeringen säger attbyggnadsmiunesvårderts krtappa resurser iute skall tas i artspråk för processer. länsstyrelsensbeslut kunrta överklagas. Irtskränkningen skall således tas bort ur lagtexten. fick vi ert lag om skydd för utförsel avvissa äldre kulturföremål. Vi hade då synpunkter på vilka föremål deu skulleomfatta och hur efterlevnaden skulle kontrolleras. Eftersom den lagen nuöverförs till kulturminneslagert, är det pä sirt plats att ufförsellagenutvärderas. Vi har i värt land många kyrkliga kulturminnen.Bestämmelserna för värd av dessa tas nu in i kulfurminrtcslagert. Riksartfikvarieämbetetskall utöva den stafiiga tillsynen. Vi har inget att erinra mot innehållet iregeringsförslagef. Vi vill dock i sammanhartget påpeka, atf riksdagenbeslutat atf kyrkofondens styrelse numer kan lämna bidrag fill underhåll avförsamliugs-kyrkor. För aft vårda och rädda kulturarvet krävs ekonomiskainsatser. Gåvor för ändamålet skulle vara av stort värde. Vi begär ireservation 16 aft man i en bredare utredning om rätt fill avdrag för gåvorfill ideella ändamål far in möjligheten till skattereduktion i de fall då gåvorges för aft rädda kulturarvet. När vi slutligen kommer till medelsanvisningen vill viredan nästa budgetår öka resurserna för kulfurmiljövårdert. Vårt förslag överstiger regerirtgerts ' med 5 milj. kr. Vi vill aft 1 milj.kr. tillförs posten Vård av kulturhistoriskt värdefullbebyggelse, för atf möjliggöra ökade bidrag fill antikvariska överkosfrtadervid ombyggrtad. För vård av kulfurlaudskap och fornlämningar bör ytterligare 2milj. Ertskilda arkeologiska undersöknirtgar fårdärmed ett ökat stöd. För insatser mot luffförorenings-och försurrtirtgsskadorföreslår vi 2 milj. kr. mer ärt regerirtgsförslagef. Med det artförda ber jag atf fä yrka bifall fill samtligade reservatiorter som moderata ledamöter ställt sig bakom. Under detta anförande överfogtredje vice falmanrten lednirtgert av kammarens förhartdlirtgar. AnL 132 (): Propositionen om kulturmiljövårdeu ärefterlängtad, först och främst av dem som arbetar inom kulturminnesvårdert påalla samhällets rtivåer, mert också av alla dem som crtgagerar sig irtom olikaideella förertirtgar och orgartisatiorter för atl bevara kulturarvet. Detfiurts ell stort, och slärtdigi ökande, intresse för de här frågorna blandallmänhetert. Del är därför positivt aff propositiorien understryker allasansvar för kulturmiljövårdeu, men också atf den betonar betydelsen av deideella insatserna. Atf all lagstiftning som hör till området nu samlas i enenda lag, kulfurminrtcslagert, är både piakfiskt och ger ert större tyngd åtområdet. Ett enigt utskott understryker vikfen av ökad ekonomisksafsrtirtg fram över på biide fornlämnirtgsvård och byggrtadsvård. Just dessa områdeu har eftersatts på grund av urholkade anslag och av den kraffiga minskrtirtgert av beredskapsarbefcrt, Defta är problem som folkparfiet har pekat på i mofioner, både och fidigare. 130 Beträffande problemen kringbevarandet av vissa kulturhistoriskt värde- fullamiljöer, sådana som slott och herrgårdar, måste jag dock anmäla vårt Prot.1987/88:136 storamissnöje med aft det fortfarande infe firtrts rtågot förslag filllösrtirtg. Dertöversyrt som riksdagert via ett ertigt kulturutskott beställde för två och ett halvtår sedau har infe ens påbörjats. Beställningen föranleddes av en folkparfimofion,vari föreslogs en utrednirtg kring problemen. denstödform som firtns i Storbrifanrtiert studeras uärmare. Trust ären stiftelse som inrättats för aff bevara stora, kulturhistoriskt intressantabyggnader, som är i privat ägo. Denna stödform är speciellt intressant,bl. a. föratt den kombinerar stafiiga och frivilliga irtsatser. i ärendetskall komma "", enligt proposifionert. jag i dagkart få svar på vad defta "" mer exakt inrtebär. förägarrta atf bevara dessa miljöer intakta har snarare ökat än minskat de Det brådskar aft finna lösningar. upprepar också sin reservafion frårt 1985 medartledrtirtg av lagert om skydd mot utförsel av vissa äldre kulturföremål. Vivill ha en nedre värdegräns pä . för de mindre kulturföremålen för aftminska antalet fillsfåndsartsökrtingar, dvs. För atf sfimulera införandet av kulturföremål med svensktursprung vill sänka eller ta bort mervärdeskatten på sådanakulturföremål. Ertskilda persorters möjlighet aff överklagalärtssfyrelserrtas beslut aft iute byggrtadsminrtcsförklara ert byggrtad är bortfagert i lagförsla get. Det protesterar vi emof.Dcrtua inskrärtkrtirtg i gällartde regler är obegriplig för oss i , särskilt i förhällartde fill vad som sägs i proposifionen om aft kultiirarvefs bevaraude är ert artgelägcrthef för alla landets invärtare. Def är då irtkortsekvertt aft vägra märtuiskor rätten atl klaga. ' Den stora ideella insats som görs inomkulturmiljövårdeu och del starkt ökade intresset för dessa frågor måsteuppmuntras. De mindre kommunerna har infe någon egen expertis och måste litalill länsstyrelserna och länsmuseerna, som gör en stor insats, infe mirtsf iarbetet med kulfurmirtnesvärdsprogrammen. Vi anser att det borde anvisats medeldirekt till den regionala nivårt. Det borde klart uttalas alt de viktigaiuformations-och kunskapsuppbyggande uppgifterna, gentemot enskilda, föreningaroch kommuner, måsfe ligga hos dem som har närheten till, kontakterna med ochkunskaperna om vad som behöver göras. Aff framtiden är hotad av alla giffigautsläpp och föroreningar vef vi . Men insiktert om aft också vårtförflufrta håller på atf utplånas av samma förorenirtgar har rtått oss gartskartyligert. För ca 10 sedart kom de första märtrtiskorrta fill vårtlartd. Generatiorterrta har avlöst varartdra sedart dess, och alla har lämrtafspår efter sig. Att vi kart veta rtågot om hur märtrtiskor levde långtfillbaka i fiden är fornlämrtirtgarrtas förtjänst. stiftades den första lagert som skydd motförstörelse av fornläm-nirtgar. Alltsedart dess har mart trott att det går atfskydda olika slags kulturminnen genom alt förbjuda skadegörelse. är dettaskydd inle tillräckligt. Det går inle atl förbjuda regnet atl falla eller virtdertaff blåsa och därmed föra med sig frätande ämnert frårt bilavgaser, irtdusfriufsläpp och oljepaunor. Prot, 1987/88:136 Alla slagskulturminnen är utsatta för samma miljöhot som allt annat i naturen. Byggnaderoch fasadutsmycknirtgar såväl som hällristrtirtgar och rurtsfenar, ja, t. o. m.föremål som ligger oupptäckta i jordeu, vittrar bort i allt snabbare takt. Detverkar otroligt aff så beständiga material som stert och järrt kart påverkas avluft och regn. Aff så är fallet kan vi konstatera på mycket nära håll, t. ex. iGamla stan i . Skulpturer som stått opåverkade fallernu sönder på . Föroreningarna följer t. o. m. med luften in imuseernas morttrar och fortsätter där sin förstörelse. Trots en ofullständig irtventering kart experterna geexempel på angripna kulturminnen i alla delar av landet. Def framgår av dethandlirtgsprogram som riksartfikvarieämbetet presertferade , och somskall bilda uuderlag för arbetet framöver. artslöt sig isin kulturmotion i jartuari till riksarttikvarieämbetefs rapport, enligtvilken läget är mycket allvarligt, och också fill def äskande om anslag som därfördes fram. Glädjande nog föreslår regeringen nu samma belopp, dvs. Enligt behövs först och främst"snabba och kraftfulla åtgärder för atf miuska både de irthemskautsläppen och utsläppen från övriga av avgörande betydelse för atf hejdafortsatt förstörelse av oersättliga kulfurmiurtcrt". självt kart arbeta med är irtvertterirtg,dokiimertfation, skydd och konserverirtg, forskning, utbildning ochinformation, allt lika angeläget. Den utmärkta påHistoriska museet i viutras ställde besökaren inför ett symboliskt vägskäl medfre val . Man fick se in genom anirtgslöshetens port,tvehågsertheferts port och insikfsfullheterts port. Bakom dert sisfrtämrtdafartrts def gröna gräset, de friska djuren och den oskadade skulpturen. För atfvälja deu vägen fordras omedelbar handling, om man skall rädda def som räddaskan av vår natur och kulfur fill framtiden. För folkparfiet är uppgiffeu aft rädda kulturarvet, vårkulturmiljö, absolut tvingande. Den kan infe värtta - kan det varaför sent. Atf berövas sitt kulturarv är atf förlora siua rötter, har rtågortsagt. Våra efterkommartde har lika stor rätt som vi fill sirt historia. Med detta, herr talmart, yrkar jag bifall till dereservationer som har underfeckrtaf och i övrigt bifall fillutskottets hemsfällan. AnL i:33STINA (): Herr t;ilman! Den bebyggelse och den landskapsbild somomger oss är i väsenfiiga delar ett arv frän gångna generafiortcr. Vår fidssamhällsutveckling med dess krav på effektivitet och lönsamhet har irtueburitkraftiga befolkuirtgsomflytfrtingar och en ökad exploatering av mark och artdranaturresurser.