prot · GB0951 · 1987-12-31 00:00:00 — , kommun och kommun har gemensamtuppvaktat SJ för atf få företaget att inse problemen i detta sammanhang.Tusentals människor i har skrivit på protestlistor, men ingenfinghjälper. Då återstår inte något annat än atf vädja fill regeringen och kommunikationsministernom att regeringen utifrånregionalpolifiska aspekter tar upp en diskussion medSJ om konsekvenserna av tågnéddragningarna. Överläggningen var härmed avslutad. ' Om nya motorvagnar för SJ 8 § Svar på fråga 1987/88:288 om nya motorvagnar för SJ har frågat mig om vilka åtgärderregeringen vidtagit eller ämnar vidta med anledning av riksdagsbeslutet år 1981om att överväganden bör komma fill stånd beträffande nya motorvägnar för SJ. Bakgrunden är atf ansåg det önskvärt attregeringen lät utreda förutsättningar för projektering av en svenskbyggdmoforvagn. Medel från transportforskningsberedningen, som är ettstatligt forskningsorgan på transportområdet, har fidigare använts bl. a. tillforskning kring lätta motorvagnstyper. Jag är av den åsikten att om järnvägstrafik av lokal ochregional karaktär skall kunna bibehållas och bedrivas rationellt på många hålli landet, krävs ett intensifierat tekniskt utvecklingsarbete. I den framlagda trafikpolitiskaproposifionen föreslår regeringen aff 100 milj. kr. anvisas tilltransportforskningsberedningen för utvecklingsarbete och demonstrafionsprojektinom kollekfivtrafiken. Enligt förslaget kommer medel ur denna ram att avsättasbl. a. för aff utveckla nya fordon för lokal och regional persontrafik påjärnväg. Jag bedömer atf dessa angelägna projekt kan samfinansieras med berördaavnämare och andra intressenter. 23SIGGE GODIN (fp); Jag ber att få tacka statsrådet för svaret.Jag tycker att det ligger mycket positivt i det. I den nya situationen; där länshuvudmännen skall ta överen stor del av den regionala trafiken, är det viktigt aft man får fram lämpligafordon för denna typ av trafik. Flera experter har uttalat sig om hur de härmotorvagnarna bör vara beskaffade. De skall ha lägre vikt, god prestanda ochlåga driftkostnader. i har dåligbeläggning när det gäller fillverkningen av spårbundna vagnar, varförregionalpolitiska insatser har gjorts för aff företaget skall kunna behålla densynnerligen erfarna och tekniskt kunniga personalen. Vi vet också att Hägglundshar ett enastående kunnande beträffande konstruktion och tillverkning avlättare motorvagnar. Det är viktigt aft dessa kunskaper tas till vara. Men detär också av ytterst stor vikt att regionalpolitiska värderingar görs för affrädda ett av landets framgångsrikaste företag när det gäller tillverkning avmotorvägnar. Jag tolkar statsrådets svar så, att kan få varamed vid framtagningen av den nya moforvagnen. Men jag vädjar fill statsrådet omett någorlunda snabbt beslut i frågan. Det här brådskar för del. Manmåste få ett besked, så att man vet man skall göra. Regeringenhar givit generaldirektörerna vid de statliga verken i Om ombyggnad av sträckan pä väg E 4 uppdragatt fa regionalpolifiska hänsyn i sina verksamheter. Därför förutsätter jagaff man tänker på samma sätt även i den här frågan - nämligen attregionalpolitiska hänsyn också skall vägas in när det gäller iÖrnsköldsvik så att företaget kan få vara med vid framtagningen av en sådan härviktig motorvagn. Överläggningen var härmed avslutad. 9 § Svar på fråga 1987/88:292 om ombyggnad av sträckanNyland-Ullånger på 4 har frågat mig om regeringen ärberedd aff vidta åtgärder så aft sträckan kan byggas omsnarast. Vägplaneringen är decentraliserad. Såvitt jag har erfaritär i länet och överens om innehållet i den nyligenfastställda flerårsplanen för byggande av riksvägar för åren 1988-1997.Ombyggnaden av väg E 4 på delen ingår i denna plan med beräknadbyggstart . brukar betona betydelsen av aftvägplaneringen är decentraliserad. Vid behandlingen av väganslagen för år 1988framhöll atf det är av stor vikt atf vägbyggnadsobjekfen tillkommer iden prioritetsordning som de regionala och kommunala instanserna i samverkanmed har uppställt. Jag har infe för avsikt att frångåden decentraliserade planeringsordningen. 25SIGGE GODIN (fp); Jag ber atf fä tacka för svaret, även om detvar mycket negafivt. Detta avsnitt av , sträckan , är i ettsådant skick att det inte kan räknas till det stamvägnät vi talar om. Olikaföreträdare för länet har i skrivelser till och vid uppvaktningar hoskommunikationsministern och hans medhjälpare vädjat om åtgärder för dettaavsnitt. Tyvärr finns det inga planer som avses träda i kraft , ochdet är helt oacceptabelt. Inom skall denna sträcka rusfas upp för 5milj .kr. - pengar som direkt kommer att kastas i sjön. Vi som bor iVästernorrland och har sett de stora och tunga transporter som trafikerar E 4befarar aff nya allvarliga olyckor kommer aft ske om någonfing inte görs. Min fråga är: Kan en del av de 500 milj. kr. som anslåsför upprustning av vägar i framför allt glesbygdslänen avdelas för dennainsats? Jag skulle gärna vilja ha ett svar på den frågan. Trafikanter, främst åkare, har också vädjat tillkommunikationsministern. De som bor utefter sträckan, företrädarna förvägverket i och vi polifiker är helt ense om atf någonfing måstegöras. Ingen kan längre ta ansvar för de uppenbara risker för olyckor somfinns. Utöver vadjag sagt om de tunga transporterna vill jag påpeka aff det fraktasmycket miljöfarligt gods på denna sträcka, och det är infe lämpligt aft dettasker på en så urusel väg. Överläggningen var härmed avslutad. 10 § Svar på fråga 1987/88:256 om försvarsresurserna iSkåne har frågat mig följande: Försvaret av liksom försvaret av övre hartidigare ansetts vara försvarets huvuduppgift. Delar försvarsministern chefensför armén tveksamhet rörande de framfida möjligheterna att med nuvaranderesurser försvara ? När beslutade om totalförsvaretsfortsatta inriktning tog man också ställning till försvarspolitikensinriktning. Jag vill därför citera ur regeringens proposition 1986/87:95, som idessa delar var förankrad försvarskommittés i enighet beslutaderapport säkerhetspolitik inför 90-talet, Beträffande försvaret avsvenskt territorium anges; "Utgående från målet atf varje del av landet skallförsvaras och att militära angrepp skall kunna mötas varifrån de än kommer skallsärskild uppmärksamhet ägnas förmågan att möta operationer riktade mot svensktterritorium i norra , östra inkl, och de södradelarna av . Även hotet mot vårt luftrum i dess helhet skall särskiltuppmärksammas. Sådana förberedelser skall vara vidtagna att försvaret inomrimlig tid kan möta även hot som växer upp mot andra delar av landet." Hela landet skall sålunda försvaras. En stor del avförsvaret är avsett för försvar av bl. Om så erfordras kanytterligare resurser efter hand tillföras till liksom till andralandsdelar. Jag vill anmäla att det ankommer i första hand påöverbefälhavaren och berörd militärbefälhavare atf bedöma den samlade förmåganatt genomföra olika typer av försvarsoperationer. Jag känner emellerfid infe till atföverbefälhavaren, berörd militärbefälhavare eller chefen för armén har anmälttveksamhet rörande de framfida möjligheterna aff med nuvarande resurserförsvara . Min uppfattning är aft försvarsmaktens framfida förmåga atfmöta operafioner riktade mot de södra liksom fill de övriga delarna av Sverigeär goda. För egen del känner jag sålunda infe någon tveksamhet. 27KNUT (); Jag tackar försvarsministern för svaret. Denbakomliggande orsaken till frågan är den oro som uppstått efter förra åretsförsvarsuppgörelse. Överbefälhavaren ställde själv frågan om vi i framfidenkan slå fientligt, pansar på slätter. Enligt min uppfattning går detsäkerligen infe utan ett starkt och förnyat pansarvapen. Ett annat orosmoln är atf arméns sfridsförmåga redan nudramatiskt försämrats genom uteblivna repetitionsövningar. I årets budgetföreslås dess värre aff minskningen i fråga om dessa övningar skall fortsätta.Antalet Prot.1987/88:51 14januari 1988 ' övadekommer näsfan att halveras i jämförelse med första halvan av 1980-falet. Denutbildningstiden hinner inte fas igen i ett snabbt krigsskede. I det underlag som redovisades till överbefälhavaren förett par månader sedan fastslog arméchefen bl. a.: "När det gällerfältförbanden, dvs. anfallsbrigader, samt fördelningsförband inryms endast ca15 brigader (utöver Goflandsbrigaden) och därfill svarande fördelningsramar iden angivna ekonomiska nivån. Detta skall jämföras med dagens 20-1-6 brigader(jämte Gotlandsbrigaden)." Det heter vidare i arméchefens rapport aff endast enbegränsad anskaffning av nya stridsvagnar för två pansärbrigader kaninplaneras med hänsyn till ekonomin. Enligt arméchefens uppfattning fordras minst 20anfallsbrigader för att försvara hela landet. En rninskning till 15 fårsjälvfallet ödesdigra följder, särskilt för . .Det är enligt min uppfattning egendomligt attförsvarsministern inte har följt debatten och noterat vad rhan yttrat, alltsådet som jag återgeff samt vad ÖB yttrat. Militärbefälhavaren,generallöjtnant , har synnerligen aktivt arbetat för bättreframtida resurser för försvar. Jag frågarnu försvarsministern; Hur många pansarbrigaderanser försvarsministern aft det behövs för aft försvara , ochhur snabbt behöver stridsvagnarna förnyas för att man skall kunna lösa den uppgiften? Till vill jag sägaföljande; Jag har följt debatten och förstått debatten. Jag kan konstatera attKnut har följt debatten men ej förstått den. Det är möjligt aff de yttranden som till i sin fråga härrör från ett remissvar som chefen för arménavgivit fill överbefälhavaren i anslutning fill nu pågående utredningarrörande bl. a. arméns framtida utformning. Jag vill då meddela aff jag inteönskar föregripa överbefälhavarens arbete och spekulera om arméns framfidaförmåga. Jag konstaterar endast atf grunden för överbefälhavarens utredningarär det beslut om inriktningen som lades fast totalförsvarsbeslut,vilket jag fidigare delvis citerat. Anf.29 (); Det är egendomligt aft försvarsministern beskyller mig föratf ha tagit del av debatten men inte förstått den. Om arméchefen i sittremissvar säger att 15 brigader är otillräckligt i jämförelse med de 20 plus 6plus Gotlandsbrigaden som vi har , innebär väl det aft han är tveksam tillden framfida möjligheten atf försvara hela . Överbefälhavarenifrågasatte om vi med de resurser som ställts till förfogandeskulle ha möjligheter atf föra en framgångsrik försvarssfrid på slätter. Jag beklagar att försvarsministern infe här vill delgeriksdagen sina synpunkter på hur starkt pansarvärn vi måste ha. Det är justpansarvapnet som är kärnan i försvaret av . Jag upprepar frågan; Skulleinte försvarsministern vilja delge kamrnaren sin synpunkt? Det är inte att föregripa några beslut, utan man kan ha en uppfattning omden allmänna Prot. 1987/88:51 inriktningen. Överläggningen var härmed avslutad. Omåtgärder för att förhindra ubåtskränk- 11 § Svar på fråga 1987/88:278 om åtgärder för attförhindra ubåtskränkningar har frågat mig följande: När kan allmänheten förvänta sig atf regeringen ställersådana resurser till försvarets förfogande atf främmande ubåtar i högre gradhindras från att tränga sig in i svenska skärgårdar? Som väl känner fill har statsmakterna sedanflera år prioriterat ett förstärkt ubåtsskydd. 1 försvarsbeslut harytterligare medel tillförts för aft höja kvaliteten i ubåtsskyddet och därmedförmågan atf möta undervattenskränkningar. Det handlar emellertid infe enbart om ekonomiska resurser.I mångt och mycket är det en fråga om möjlig anskaffning av lämpUg utrustning,erfarenhefsanalys och utbildning. Detta innebär att uppbyggnaden avubåtsskyddet tar tid. Efter hand kan vi dock se resultat. Svaret på fråga är alltså att försvaretsuccessivt och i allt högre grad försvårar för främmande ubåtar aff tränga in isvenska skärgårdar. Jag vill med anledning av fråga även påpekaatt regeringen givit överbefälhavaren i uppdrag att senastden inkomma med en utvärdering av vår samlade förmåga att upptäckaoch möta kränkningar. Överbefälhavaren skall därvid också bl. a. redovisamöjligheterna atf tidigarelägga åtgärder, ekonomiska konsekvenser av förslagensamt när avsedd effekt kan uppnås av föreslagna åtgärder. Innan regeringen fattade beslut omdetta uppdrag skedde en överläggning med företrädarna för opposifionsparfierna. Anf.31 (); Jag tackarförsvarsministern för svaret. Ubåtskränkningarna är en mycket allvarligsäkerhetspolifisk fråga, den kanske allvarligaste som vårt land haft sedan andravärldskriget och som vi fortfarande bär med oss. Det märktes också i detuttryckssätt som statsministern använde vid den sovjetiske premiärministernRyzjkovs besök . Men det hjälper inte med verbala insatser. För aft nåresultat i ubåtsjakfen måste vi också ha resurser, både materiellt och i frågaom kunnande. Vi måste få fatt i dessa främmande ubåtar, miniubåtar och"undervattensmopeder". För detta krävs bl. a. ytterligare enubåtsjaktsstyrka. Vi måste kunna jaga ubåtar på mer än en plats i taget. Förden skull behövs det bl. a: minst ett par kustkorvefter, ytterligare en ubåt90, helikoptrar och andra resurser, vilket vi moderater i likhet med ÖB harföreslagit och för vilket vi har anvisat medel. Men försvarsministern antyderinte med ett ord aff han är beredd aff Om ersättningsbeloppen vid skador i militärtjänst anslåytterligare ekonomiska medel, trots ÖB:s ytterligt alarmerande och skrämmanderapport . Jag vill fråga försvarsministern om han anser attsituafionen är acceptabel, när han i sin egen del av budgetproposifionen, på s.32-33 i försvarshuvudtiteln, redovisar atf man icke kan hålla den takt somförutsatts i resursanskaffningen för ubåtsjakten. Det är en fråga fillförsvarsministern. hade kanske liksom jagtillfälle att se ett inslag i Rapport om uppbyggnaden av en bl.a. elektronisk övervakning inom de södra delarna av Stockholmskusfarfilleriförsvarsområ-de. Effekten av denna uppbyggnad var enligt denintervjuade chefen mycket god, och några kränkningar hade sålunda inteindikerafs sedan systemet fogs i bruk. Jag vill därför avslutningsvis säga aftden inriktning som regeringen givit uppbyggnaden av ubåtsskyddet gör atfytterligare resurser successivt kommer atf skapas, varvid främmandeundervattensverksamhet efter hand kommer att försvåras. 33 (): Det blir inte mer pengar till försvaret därför aft man harfått till stånd den sensoranläggning som försvarsministern nu erinrar om. Deträcker infe med den anläggning och det system som finns i den femårigaförsvarsplaneringen - det måste till fler ubåtjaktsresurser! Jag erinrar om vad chefen för sade i TV så sentsom i går; Det är nödvändigt med en andra ubåtsjaktsstyrka! Det innebär flerfartyg, och det kräver att vi tar fram pengar. Vi är från moderat håll bereddaaft ställa upp för det. Vi föreslår detta. Utan mera pengar kan vi inte helleröka takfen. I det svar som försvarsministern har givit mig säger hanockså aff ubåtsskyddet tar fid - och det är det det gör. Det har tagit aft få fram ett enda flygplan för ubåtsspaning. Överläggningen var härmed avslutad. 12§ Svar på fråga 1987/88:287 om ersättningsbeloppen vid skador i militärtjänst har - med hänvisning fillpåståendet att ersättningsbeloppen för dem som skadas i militärtjänst infe harhöjts - frågat mig om jag är bereddaft vidta nödvändiga åtgärderför atf den påtalade brisfen skall kunna rätfas till och för aft en uppräkningav ersättningen även skall ges retroaktiv verkan. En värnpliktig som drabbas av kroppsskada undertjänstgöringen har enligt gällande bestämmelser rätt fill ersättning enligtsamma principer som vid arbetsskada. Ersättningen motsvarar i de flesta fallvad som skulle ha utgått i skadestånd. Ersättningen för inkomstförlust och sjukvårdskostnaderfastställs av . Ersättning för sveda och värk, lyte ellerannat stadigvarande men samt allmänna olägenheter beslutas avtrygghefsnämnden. Skadestånds- och trafikskadeersättningar regleras dock genomförsvarets civilförvaltning. Ersättningsbeloppen höjs , och fastställdalivräntor räknas också upp forfiöpande enligt särskilda bestämmelser. Jag kan därför inte se något behov av ytterligare åtgärderför uppräkning av ersättningarna vid skador i militärtjänst. 35 (vpk): Jag får tacka försvarsministern för svaret på min fråga. Svaret gör mig faktiskt något konfunderad. Jag vet inte omdet föreligger någon missuppfattning i den här frågan från min sida. Men såmycket kan jag väl säga, atf jag skulle ha varit nöjd med det svar jag fåttfrån försvarsministern om jag endast hade utgått från den fråga jag ställde.Men som försvarsministern säkert har förstått ligger det ett verkligt fallbakom. behöver vi inte diskutera det enskilda fallet. Men jag kan läsa vadförsvarets civilförvaltning har svarat en person som råkat uf för enskada under militärtjänst: "Vad gäller din fråga om beloppets storlek kan jagendast med beklagande konstatera att någon uppräkning av beloppet ej har skettsedan år 1969, och med all sannolikhet inte heller kommer atf göras iframfiden." är det mycket möjligt atf det finns en mängd olikaskydd i det militära, att det är nya bestämmelser som gäller och att någonbestämmelse har upphört. Men jag tror att vi lättast kan diskutera det här påtu man hand och försöka reda ut det. För jag måste säga att svaret gör migmycket fundersam med hänsyn fill de informationer jag fått. Överläggningen var härmed avslutad. Om åtgärder mot sandsugning runt Falsterbonäset 13§ Svar på fråga 1987/88:129 om åtgärder mot sandsugning runt Falsterbonäset 36Miljö- och energiminister : Per Stenmarck har frågat mig vilka inifiativjag är beredd att ta för att få till stånd ett stopp för sandsugning runtFalsterbonäset. Låt mig först påminna om aft utvinning av sand, grus ochsten på vår kontinenfalsockel, dvs. havsbottnen och dess underlag inom allmäntvattenområde, regleras i lagen (1966:314) om kontinenfalsockeln ochkonfinental-sockelsförordningen (1966:315). Sandsugning kräver tillstånd enligtdenna lag. En ansökan om tillstånd prövas givetvis av myndigheterna mot andraallmänna intressen som kan beröras. Om tillstånd ges kan det förenas med olikaföreskrifter fill skydd för sådana intressen. Sandsugning kan också krävatillstånd enligt vattenlagen (1983:291). Tillsynsmyndigheter enligt denredovisade lagstiftningen är geologiska undersökning (SGU) resp.länsstyrelsen inom det område där verksamheten bedrivs. Vad gällerpågående, fillståndsgiven täktverksamhef utövas en fortlöpan- Prot.1987/88:51 de kontroll av tillsynsmyndigheterna som, då så krävs,ingriper inom ramarna för gällande lagstiftningoch lämnade tillstånd. Om åtgärder mot sandsugning runt Falsterbonäset het enligtvattenlagen kan också ingripa mot icke fillståndsgiven verksamhetsom skadar motstående intressen. Om missförhållanden skulle uppstå finns alltsåmöjlighet för tillsynsmyndigheterna aft ingripa. Mot denna bakgrund är jag inte beredd att verka för någottotalförbud mot sandsugning runt Falsferbonäsef. Berörda natur- och miljövärdenbör kunna skyddas utan ett sådant ingripande. 37 PER STENMARCK (m); Herr talman!Jag tackar miljöministern för svaret. Låt mig få säga aff det är glädjande aft regeringen nuinser att detta är en miljöfråga; det tycker jag sker i och med att det nu ärmiljöministern som handlägger ärendet. Men med tanke på aff frågan lämnades inden hade jag vissa förhoppningar om aff två månaders betänketidskulle ha resulterat i något mer än det som miljöministern nu har presterat. Sandsugning utanför Falsterbonäset har bedrivits i mångaår. Under 1970-talef gjordes i flera omgångar stora uttag. Något eller några årdärefter inträffade kraftiga erosioner på stränderna och på ön . Dettakan knappast ha varit någon fillfällighet. Ändå kan varken jag eller någonannan med säkerhet säga aft det är just denna verksamhet som orsakat skadorna. ansökte och om att fågöra ett uttag sand, avsett för utfyllnad avKockumsbassängen i . Efter en formlig opinionsstorm beslöts atf fa dettauffyllnadsmaferial där det kunde förväntas orsaka mindre skada. Detta uttryckteindustriministern sin tacksamhet över: Den senaste utvecklingen av detta ärende framgår avtidningar . drar fillbaka sin del av ansökan, medanSaab vill vänta med sitt besked fill . Därmedfinns en risk kvar att sand tas ut i detta område. Jag undrar därför: Vad anser miljöministern och regeringenom det faktum aft det nu finns risk för aft sand tas i detta nafurkänsliga område? I miljöministerns svar sägs aft berördanatur- och miljövärden bör kunna skyddas utan ett sådant ingripande som jagföreslagit, och jag vill fråga: Vilka åtgärder är det då som miljöministerntänker på? 38 Miljö- och energiminister ; Regeringen slår vakt om respekten förlagstiftningen och för den ansvarsfördelning som finns mellan den politiskamakfen, förvaltningsmyndigheter, tillsynsmyndigheter och domstolar, och jaghyser förhoppning atf också moderata samlingsparfiet gör det. Det betyder i det här falletatt , Sverigesgeologiska undersökning och har aff utöva tillsyn och ocksåfa de initiativ som eventuellt kan behövas, om man kommer fram fill aft besluteller tillstånd kan behöva förändras eller skärpas, och då även vidta en sådanåtgärd som Per Stenmarck har varit inne på. Några sådana förslag har inte kommit från någon avtillsynsmyndigheter- 74 ,. na,och jag vill understrykaaft detförhåller sig på det sättet. Jag tycker aff vi måste hasom utgångspunkt att de här myndigheterna fyller sin uppgift med det ansvar somåligger dem. Jag har ingen anledning atf utgå från något annat. När det sedan gäller den aktuella frågan vill jag påpekaatf förutsättningen för aff sand skall få utvinnas är aft gertillstånd. Den prövningen är ännu inte avslutad. Å andra sidan äruffyllnadsarbefena i nu näsfan helt slutförda med annat material som tasfrån annat håll. Så i praktiken, Per Stenmarck, tror jag inte atf problemet ärsärskilt stort. Prot.1987/88:51, Om skärpning av miljöskyddslagen 39 PER STENMARCK (m): Jag delar miljöministerns förhoppning på den sista punkten. Låt mig säga atf jag också har den största respekt förbåde myndigheter och domstolar, men jag tror inte att det är obekant förmiljöministern att sanderosionen är ett stort problem runt stora delar av denskånska kusten. Sunt förnuft säger aft om man gör stora sanduttag så är detåtminstone en bidragande orsak fill dessa erosioner. Om nu miljöministern och även SGU och diverse myndigheterär så säkra på att sandsugningen inte orsakat de erosioner som förekommit,varför då inte ta chansen atf bevisa detta? Varför då inte medverka till aff vifår ett stopp för den här typen av verksamhet ? Varför då intemedverka fill aft det under fiden görs noggranna mätningar av effekterna?Någonfing sådant har infe gjorts, vare sig av SGU eller några andra,men om så sker får vi veta om det finns något samband. Om sandfiykfenfortsätter, är orsaken någon annan. Upphör erosionerna är sandsugningen boven. Överläggningen var härmed avslutad. 14§ Svar på fråga 1987/88:295 om skärpning av miljöskyddslagen 40Miljö- och energiminister : har frågat mig om intestraff reglerna i miljöskyddslagen bör skärpas. Det enskilda fall som far upp kan jagnaturligtvis inte kommentera, eftersom rättegång pågår. Men jag vill framhållaatf jag liksom självfallet ser med största allvar påmiljöbrott. Därför krävs att såväl lagstiftning som tillsyn och efterlevnadfungerar effektivt.' Förslag till ändrade och skärpta sfraffregler vid brottmot miljöskyddslagstiftningen har lämnats av utredningen ommiljövårdens organisation. Förslag till en skärpt miljöskyddslagsfiffning ochen bättre fillsynsorga-nisafion bereds inom ,och regeringens ställningstaganden kommer aft redovisas tillriksdagen. är det infe lämpligt atf jag uttalar mig i den härfrågan. 41 (); Man kan bara konstatera att brott lönar sig,åtminstone miljöbroft i dagens läge. Det kan vara mycket ekonomisktfördelaktigt för ett företag att bryta mot miljölagarna. otillfredsställande.Om brott uppdagas tycks det vara svårt för åklagarna aff bevisa atf uppsåtlegat bakom. Och vem skall ställas fill svars? Ett fåtal brott har lett till fällande domar, och ingengång har fängelse utdömts som påföljd , då miljöskyddslagen trädde ikraft.