prot · GB0918 · 1987-12-31 00:00:00 — Nusäger utbildningsministern i,sitt svar att möjlighet att få läsa C-språk i allatre årskurserna kan i princip erbjudas i vilken skola som helst. Men YlvaAnnerstedt har redan påpekat att i praktiken är gymnasium denenda skola som också gjort det. Det måste väl ändå vara av värde för detallmänna skolväsendet att åtminstone en skola i prakfiken har omsatt denprincipen. Isin frikostigt negativa inställning till fristående skolor tycks utbildningsministernförbise de pedagogiska experiment som de fristående skolorna måste visa upp föratt erhålla statsbidrag. De experimenten skall rymmas inom gällande kursplaneroch timplaner. De fristående skolorna skall således dels bedriva minst sammaundervisning enligt fastställda kurs- och fimplaner som övriga skolor, delsbedriva pedagogiskt utvecklingsarbete för att erhålla statsbidrag. Däremot harde anmänna skolorna ingen som helst skyldighet att bedriva någotutvecklingsarbete. Det förekommer visserligen i vissa skolor, men de är intepiskade att bedriva sådan verksamhet. Utbildningsministernhar naturiigtvis läst Per , f. d. landshövding i , artikel itidskriften nr 2 under rubriken . Låt mig citera: "Settutifrån de intentioner som låg bakom grundskolereformerna är partiets politikpå utbildningsområdet ingenting annat än ett misslyckande." Jagfrågar: Är utbildningsministern rädd för att detta uppenbara misslyckande bliralltför tydligt när vi har fristående skolor som är framgångsrika pådet pedagogiska området och som är mycket populära och mycket eftertraktade? Omstatsbidrag till vissa privata skolor i Jag finnerdet angeläget att göra några klarlägganden. Vihar i 46 fristående gymnasieskolor. Av dessa har 33 statsbidrag. De fårstatsbidrag som sammanlagt uppgår till 90 milj. kr. Att framställariksdagsbeslutet som innebärande ett hinder mot att driva fristående skolor i.Sverige är alltså felaktigt. Mende skolor som får statsbidrag är sådana som meddelar en undervisning somskolorna i offenthg regi av olika skäl inte kan fillhandahålla. Friståendeskolor som inte får statsbidrag har ett utbildningsprogram av i stort settsamma innehåll som de i offentlig regi drivna. Den omständigheten att en skolaär liten är t. ex. inget skäl att ge den statsbidrag. IGöteborgs högre samskola och även i har man enMontessoriinspirerad undervisning. Jag säger (n,spirerarf undervisning,eftersom det är detta det är fråga om. Det innebär att eleverna har mycketenskilt arbete. Antalet lektioner är ungefär en fjärdedel mindre än i övrigaskolor. Om statsbidrag till vissa privata skolor i När regeringen för introduceradelärarlösa lektioner i det allmänna skolväsendet utlöste det en utomordentligtstark kritik. När man sade att antalet lektioner i de skolor som hade ett litetelevantal i klasserna kunde vara färre och att eleverna skulle läsa på egenhand föranledde också det att uttala sig mot tanken. Den utredning som de två föregående talarna med sådanemfas har berömt säger att eleverna är i klassrummen är det istort sett lärarna som tar i anspråk den övervägande talefiden. Det är medandra ord katederundervisning av samma slag som i övriga skolor. Om man skulle kommunalisera dessa skolor, varmed de skullebli berättigade till statsbidrag och därmed upphöra att ta emot terminsavgifterfrån enskilda, är det ingenfing som hindrar att man fortsätter med dennaMontessoriinspirerade pedagogik. Jag vill också säga att det ligger en fara i att intemedge att utbildningsexperiment kan förekomma också i de offentliga skolorna.Jag besökte en skola i offentlig regi i , skolan. Dennaskola har utbildningslinjer i naturvetenskap, humaniora och samhällsvetenskap.Skolan har en särskild bildlinje och över huvud taget en specialisering påbild- och mediakunskap. Skolan har bedrivit timplaneförsök med bl. a.u-landskun-skap och datakunskap. Det pågår nu i över 800 försök underden gemensamma beteckningen "Gymnasieskola i utveckling". Det ärorimligt att framställa de försök som förekommer vid de två skolorna i Göteborgsom den enda form av pedagogiskt utvecklingsarbete som i detta land eller ens iGöteborg skulle bedrivas. Sedan vill jag säga något om vad det är för elever som gåri dessa skolor. Detta kanske särskilt har kännedom om. visades en TV-film som hette "Pårätt sida omälven". Den visade de skiftande levnadsbetingelser som gäller för barn sombor i den ena änden av spårvägslinje 5 i , nämligen i , och fördem som bor i den andra änden, i . På spårvagnen i filmen kundeman också urskilja . Filmen visade två världar i fråga ombostäder, i fråga om möjligheter till rekreafion, i fråga om möjligheter fillett rikt liv över huvud taget. Ingen av de i filmen medverkande riksdagsmännen förnekadedet faktiska i vad vi såg. Det visade sig att eleverna gick i helt olikaskolor. Just de två skolor som här har talats så varmt för var de skolor somrekryterade barnen från . Jag skall räkna upp vilka titlar föräldrarna har, enligtden utredning som har omtalats: direktör, chefstjänsternan, ingenjör, arkitekt,tjänsteman inom offentlig förvaltning, läkare, tandläkare, civilekonom osv. Av359 barn hade 16 stycken föräldrar som hänförts till gruppen"Övriga", inom vilken det uppgavs finnas sådana yrken sombutiksbiträde, rörläggare, elektriker, montör och pensionär. Jag anser att detinte finns anledning att med hjälp av statsbidrag upprätthålla en skola som iså hög grad delar upp ungdomen i efter deras föräldrars vilja ochförmåga att betala elevavgifter, när dessa skolor inte ger någonting som detoffentliga skolväsendet inte kan ge. Under detta anförande övertog andre vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar. 33 (): Jag konstaterar att säger att det finns 46 friståendeskolor på gymnasienivå. 33 får statsbidrag. Det innebär att det är 13 styckensom inte får något statsbidrag och som alltså förhindras att verka medstatsbidrag. Naturligtvis är förutsättningen att de uppfyller kvalitetskraven. LennartBodström säger vidare att det här inte finns någonfing som inte de offentligaskolorna kan tillhandahålla. Men med sin Montessoriinspireradepedagogik tillhandahåller någonting som inte finns på någon annan skola iGöteborg. Förnekar utbildningsministern detta? När det gäller noterar jag att utbildningsministern inte säger ett ljud om denutomordentligt värdefulla elevvård som bedrivs där. Den lovordas och ses somfullständigt oundgänglig av intagningsnämnden i , som utan undantagplacerar elever med speciellt behov av en trygg miljö just på SigridRudebecksskolan. Likaså förbigås frågan om C-språk på N-linjen på . Det finns ingen annan skola i som erbjuder detta. Detspelar väl ingen roll om man säger att alla kan göra det, när det inte är någonenda som gör det annat än . Utbildningsministernåterkom till terminsavgiften. Först tycker jag att man skall tala om att det iprivatskoleförordningen faktiskt står att privatskolorna har tillåtelse ochmöjlighet att ta ut terminsavgifter. I ett TV-program sade LennartBodström att om skolorna bara tar bort terminsavgifterna får de statsbidrag. Nuhar det hänt att det finns en skrivelse från skolstyrelsen i somförordar att terminsavgifterna skall tas bort. Betyder det att de här tvåskolorna får det statsbidrag som jag tycker att de skall ha, och förändrardetta utbildningsministerns inställning? Självklartär det bra med försök i de allmänna skolorna också. Alla skolor skallnaturligtvis utvecklas, förändras och bättre möta de krav som finns isamhället. Men det är ingenting som hindrar att det också skall finnas någraalternativ. I det här fallet har föräldrarna valt att sätta sina barn i SigridRudebecksskolan och i . Om de nu får statsbidrag, så att de intebehöver ha några terminsavgifter, betyder det att alla har råd att sätta sinabarn där, vilket vi i folkparfiet förordar? Omstatsbidrag till vissa privata skolor i 34 HUGOHEGELAND (m); Utbildningsministernsargumentering tycker jag verkligen är minnesvärd. För all den krifik han riktarmot min uppfattning gäller givetvis i precis lika stor utsträckning SörenMannheimer. Den gäller socialnämndens ordförande i , socialderriokratenIngela Tuvegran, den gäller , kommunalråd i - alltsåsamtliga socialdemokrater i kommunstyrelsen i , i skolstyrelsen, ilänsskolnämnden osv. Den ståndpunkt som intar har hangemensamt bara med en enda göteborgare, som har uttalat sig i de här frågorna.Det är kommunisten . Det är mycket möjligt att i det sällskapet. Men det är inte fråga om någon utpräglat ensidiginställning från min sida som gör att jag talar för , förRudebeckskolan eller över huvud taget för alla fristående skolor. Där finnsdet t. o. m. en socialistisk fristående skola. Om statsbidrag till vissa privata skolor i tolerantaär socialdemokraterna eller de borgerliga, vilket man vill välja, där. Där går78 % av eleverna i fristående skolor. Danska socialdemokrater tar sig förpannan när de hör den argumentering som presterar. I fråga om Montessoripedagogiken har verkligen Göteborgssamskola gjort en insats. Det är rörande att höra räkna uppvilka yrken de föräldrar har som har barn i denna skola. Men varför glömdeLennart , på sin fid socialdemokratisk ordförande istadsfullmäkfige i . Han var mycket uppskattad. Hans dottergick i . Vi har flera socialdemokrafiska ombudsmän i vilkasbarn gick i . Vi har många socialdemokrater i skolförvaltningen, derasbarn går i . En fidigare utbildningsminister, , lätsina barn gå i privatskola i , för att inte nämna en fidigarestatsminister osv. Varför har de valt detta? Jo, för att dessa skolor ger enbättre undervisning. Det är inte för att det är finare skolor eller för attföräldrarna har stora förmögenheter. Det är också rörande, tycker jag, att programmet På rätt sida älven, som var otroligt vinklat. Jag hinnerinte gå in på det närmare. Montessoriundervisningen på gymnasiet vid iGöteborg innefattar enskilt arbete . Det är inte dåligt.Därför får man naturligtvis minskad undervisning i övriga avseenden. kommer in på detta med terminsavgifter.Det är helt fantastiskt, för har inte uttalat ett enda ord om attterminsavgifter vid en fristående skola är diskvalificerande för att erhållastatsbidrag. kommer varje gång dragandes med att bara rikaföräldrar kan betala terminsavgifter. Men det är visst inte bara rika föräldrarsom vill ha detta alternativ. Det är för att det inte finns fler friståendeskolor som vi får ett sådant skevt urval. Om ni vore mer posifiva och släpptefram denna typ av skolor, skulle många fler kunna gå i fristående skolor. för ned debatten på den nivåsom han finner lämplig, genom att diskutera vilken skola personer 20-30 årfillbaka i tiden valde för sina barn och om de eventuellt hade sina barn vid enprivatskola. Om vi nu skulle återvända till sakfrågan, skulle jagfaktiskt vilja framhålla att den omständigheten att en skolstyrelse är enig närden anhåller om statsbidrag inte är någonfing unikt. Eftersom staten ochkommunerna gemensamt svarar för skolväsendet förekommer det ärendenpå regeringens föredragningslista där kommuner för än det ena än det andraändamålet begär statsbidrag. I en del fall beviljas detta och i en del fallavslås framställningarna. Jag skulle vilja påstå att skolstyrelserna nästanallfid är eniga i sina framställningar. För del skulleMioildningsbudgeten antagligen se annorlunda ut om vi tinämpade principen attbifalla allt som skolstyrelserna är eniga om. Låt mig därutöver säga att jag kan ha all respekt för deval av timplan som man kan ha gjort i de här skolorna. Om jagsäger att andra skolor inte har valt samma timplan, behöver det inte betyda oförmåga. Mankanske finner att det är bättre att eleverna har lärarledda lektioner än atteleverna sitter och läser läxorna på lektionstid. Det är ju skolledningens ochlärarnas - knappast polifikernas - sak att avgöra hur undervisningen skalldisponeras. Vidare är det inte på det sättet att man genom att dra instatsbidrag till en skola därmed har sagt att skolan måste upphöra. Skolan kanfortsätta i alla fall, om det finns ett intresse för att driva den. Men det ärinte rimligt att staten och kommunerna, som själva driver skolor, också skallbehöva ge särskilda bidrag till de här aktuella skolorna, som i så ringa gradavviker från övriga skolor. HugoHegeland vill undervärdera betydelsen av terminsavgifter. Det är möjligt attjag har överskattat dessa. I utredningen sägs det att elevfördelningen tycksvara densamma som den som skulle gälla på teoretiska linjer i övriga skolor ilandet. Men då har man gått litet väl långt när det gäller tron påsnedvridningen i tillströmningen av elever till gymnasierna. Inteär det så, att det bara är av eleverna på de teoretiska linjerna vid riketsövriga gymnasier som kommer från de avgränsade yrkesgrupper som föräldrarna vidde här skolorna tillhör. Detpåpekades också att placerar alla elever som har behov av särskildtrygghet i nämnda skolor. Då vill jag säga att det i en av skolorna bara rörsig om fyra elever som åtnjuter nedsatt terminsavgift - möjligen inte heltbefrielse från terminsavgift. Om detta bara gäller 1 av 100 elever vid dessaskolor, måste jag säga att behovet av åtgärder för elever med särskilda krav påtrygghet tycks vara ringa i . Detär naturligtvis inte förbjudet att ta ut avgifter vid privata skolor. Det harriksdagen aldrig sagt, och jag har inte heller uttolkat beslut pådet sättet. Vid de flesta privata skolor som får statsbidrag måste man också taut terminsavgifter. Det gäller alla de skolor som har utbildning, i estefiskaämnen eller inom andra ämnesområden eller där undervisning meddelas på t. ex.ett främmande språk, vilket inte är möjligt i de offenfliga skolorna; där görföräldrarna en uppoffring eller också får eleverna själva låna pengar till sinastudier. Jag tycker att det är onödigt med terminsavgifter när det gäller enskola som i stort sett överensstämmer med den vanliga skolan. Därmedvill jag uttala att det inte finns någon ovilja mot fristående skolor. Men såväl är skolväsendet här i landet rimligtvis ordnat att statsbidrag tillfristående skolor bör begränsas fill att gälla de skolor som driver sådanutbildning som staten och kommunerna inte kan ge. Omstatsbidrag till vissa privata skolor i 36 (): Jag tycker att det är intressant att vi kan uppehålla oss vidfrågan om terminsavgifter. säger att de aktuella skolornamycket väl kan fortsätta utan statsbidrag, eftersom det inte krävs sådana föratt skolorna skall kunna fortsätta. Nej, det gör det inte. Men det hindrar juytterligare ett antal föräldrar, som inte har någon som helst chans att väljanågon av de här två skolorna för sina barns utbildning. Alla föräldrar betalarju till utbildningsväsendet genom sin skatt, och om de då väljer en skola somhar en terminsavgift betalar de dubbel avgift till utbildningen. Det är rimligtatt dessa skolor, som fungerar alldeles utmärkt - vilket också vitsordas avalla myndigheter i - åtminstone skall kunna få ett vanligtstatsbidrag. Om statsbidrag till vissa privata skolor i säger att det vid dessa skolor är endast4 % av eleverna som har fått nedsatt terminsavgift. Han tar upp det i sambandmed elevvården, men jag förstår inte det sambandet. Behovet av nedsatt terminsavgifthar väl ingenting att göra med behovet av en trygg miljö och en god elevvård!Det skulle vara intressant att få ett klarläggande. Vidare säger att det inte är unikt att gåemot en enig skolstyrelse eller en enig nämnd. Jag anser att det nog är ganskaunikt att gå emot en enig nämnd i en mycket kontroversiell fråga. Då brukar mani allmänhet se närmare på frågan och följa de råd som nämnden och/ellerstyrelsen ger. Jag skulle vilja veta hur socialdemokraterna har tänkt gede möjligheter till valfrihet som de har talat om dels iregeringsförklaringarna, dels i besluten och uttalandena vid partikongressen.Är det fråga om den typ av valfrihet som gav kunderna som köpteT-Fordar, när de fick välja vilken färg de ville bara de valde svart? Anf.37 (): När jag kompletterar lista överföräldrar vilkas barn går på högre samskola och säger han att jag drar ner debattnivån. Det tyder inte på någotutpräglat sinne för distinktioner. nämnde ochHvitfeldtska gymnasiet i , och det är utmärkta skolor. Vi har ävenBurgårdens gymnasium. Men det är just och som harstimulerat de allmänna skolorna i att verkligen anstränga sig ochförnya sig - de har haft den pressen på sig. är utmärkt som skolstad. Sedan till detta om det skall vara lärarledda lektionereller ej. Montessoriundervisningen är helt annorlunda upplagd; både under detförsta, det andra och det tredje året går lärarna mellan klasserna, ocheleverna får individuell undervisning. Det är alltså inte bara fråga omlärarlösa lektioner, där eleverna sitter och arbetar själva, utan de fårindividuell handledning, anpassad med hänsyn till begåvning. Det vore utmärktom det var så i andra skolor. I allmänna skolor har det också gjortsförsök med en Montessorilinje. Det är rörande att höra kritiken mot terminsavgifter, somutbildningsministern var inne på. Varför då inte kritisera daghemsavgifterna,som är ännu högre? Föräldrar får betala betydligt mer i daghemsavgifter än iavgifter till de till hälften fristående skolorna. När det gäller de helt friståendeskolorna kan jag nämna , där jag själv är inspektor, ochterminsavgiften ligger där på , medan avgiften till ärdrygt . Om man ser på elevsammansättningen i man att det inte är överklass som går där - ingalunda! Det ären mycket medelklassbetonad elevskara. Flera elever är sådana som har blivitmobbade i andra skolor - det allmänna skolväsendet kan nämligen inte ta hand omdessa elever, så i det avseendet verkar de fristående skolorna som enreservutgång. Det ärsjälvfallet inte förbjudet att ta ut terminsavgifter. tjänar 7 milj. kr. på attSamskolan och tar ut terminsavgifter.Så det får man ju punga ut medden dag man drar in statsbidrag. En sådan åtgärd uppskattas alltså inte där.Det är ju därför som inte bara skolstyrelse och skolförvaltning utan ocksålänsskolnämnd och kommunstyrelse är positiva till att man skall beviljafortsatt statsbidrag fill och . Jagunderstryker att dessa skolor vill verka som en stimulans för det pedagogiskautvecklingsarbetet i . De har fakfiskt också sfimulerat vissa skolor -det känner jag mycket väl till - att ta initiativ som man inom vissa friståendeskolor inte har tagit. Jag vill bara kort besvara fråga om hur man skalltillgodose elevernas valfrihet. Om det problemet är stort i med detrikt utvecklade skolväsen som där finns, vad återstår då för eleverna iflertalet av rikets övriga kommuner? Jag menar att behovet av frihet vid valetav utbildningslinje i är uppfyllt i så hög grad att det inte finnsskäl att ge ytterligare statsbidrag fill de här skolorna. Överläggningenvar härmed avslutad. 13 § Svar påinterpellationerna 1987/88:33 och 72 om reformerad gymnasial yrkesutbildning och har frågat mig hur länge det dröjerinnan någon proposition om en reformerad yrkesutbildning kommer samt om skälentill att det dröjer. Ijuni 1984 tillsatte min företrädare en arbetsgrupp för översyn av dengymnasiala yrkesutbildningen (ÖGY). ÖGY lämnade sina förslagavseende en reformering av yrkesutbildningen till mig. Förslagen var mycketomfattande och innebar i flera avseenden ett nytänkande. Även om arbetsgruppenvar enig i sina förslag fanns enligt min mening skäl för en omfattanderemissomgång. Den resulterade i över 200 yttranden med synpunkter på förslagen. Huvudlinjernai ÖGY:s förslag tillstyrktes av praktiskt taget alla remissinstanser.Beredningen av en proposition pågår nu inom . Förslagen frånÖGY har dock tekniskt sett, inte minst ur ekonomisk och juridisk synvinkel,varit mer komplicerade än vad man kunde förutse, och vissa frågor återstår ännuatt bereda. Det faktum att det rått enighet kring ÖGY:s förslag betyder såledesinte att beredningen är okomplicerad. Så snart beredningen är avslutad kommeren proposition att överlämnas till . Jagvet att det knyts stora förhoppningar till en ny och förbättrad yrkesutbildningoch att beredskapen att genomföra en sådan är stor. Enligt min bedömning är enreform också mycket angelägen och brådskande. Om reformerad gymnasial yrkesutbildning 40YLVA (): Först ett tack för svaret, som - om man ärbara litet elak - kan karakteriseras som inget annat än ett "Goddag,yxskaft". Den centrala meningen i svaret är nämligen: "Så snartberedningen är avslutad kommer en proposifion att överlämnas tillriksdagen." Ja, det är självklart att beredningen skall vara avslutadinnan man lägger fram en proposition. Min fråga gällde faktiskt när detta skallske. Gymnasieskolan har varit föremål för utredning . Det innebär att det finns ett ganska stort upjjdämt förändringsbehov.Utbildningens innehåll behöver moderniseras och studievägarna behöveromprövas. Varje sedan blev klar har en propositionutlovats. Besvikelsen är stor både hos utbildningsanordnarna och hosbranschföreträdare. Det finns tre tunga skäl för att en förändring snarastmåste komma till stånd. För det första ökar kraven på yrkesutbildad arbetskraft.För det andra försvinner allt fler tempobetonade rutinarbeten, vilket för varjeyrkeskategori bereder utrymme för en breddad eller fördjupad kompetens. Ivissa länder är yrkesarbetarna inom t. ex. verkstadsindustrin redan gymnasieingenjörer,för att göra en svensk jämförelse. För det tredje går utvecklingen snabbt. Julängre vi dröjer desto allvarligare blir konsekvenserna för somindustri- och exportnation, inte bara för att kunnandet sjunker utan också föratt ungdomskullarna kommer att bli mycket små . blirallt sämre rustat i yrkeskompetens. Remissinstanserna är också eniga om behovetav en snabb reformering. Jag vill nämna några riktlinjer för syn påhur en förändrad gymnasieskola bör se ut. Först och främst vill vi att det skall vara engymnasieskola för alla. Liksom för bör siktet i fortsättningeninriktas på en rullande reformering som snabbare kan svara mot marknadensutbildningsbehov och som också lättare kan inriktas mot nya utbildningsområden.I dag finns t. ex. en mängd nya yrken som man vid gymnasieutredningenstillsättning inte kunde ana sig till. En ny gymnasieskola måste vara flexibel både när detgäller tillval och modulsystem. Man måste avlägsna alla återvändsgränder. Vi tycker att en förlängd yrkesutbildning skall varahuvudmodellen, men att det naturligtvis måste finnas utrymme också för deutbildningar som faktiskt inte behöver vara längre än t. ex. . Det skalli sådana fall finnas möjlighet och rätt för eleven att komma tillbaka och tasitt tredje år , när man kanske är mera motiverad ochser vad man behöver i fillskott av utbildning. Likaså måste linjesammansättningen ständigt kunna omprövasoch snabbare anpassas till en föränderlig arbetsmarknad. Praktiken är ett viktigt inslag i yrkesutbildningen. Vitycker att den skall vara yrkesanknuten och kunna anskaffas på skilda sätt,dvs. också genom arbete i yrkeslivet, som ungdomarna skaffar sig på annat sättän bara genom en av skolan organiserad praktik. Det är också viktigt attkursplanerna kontinuerligt skall kunna reformeras. Förslagetom en reformerad yrkesutbildning har dröjt så länge att arbetsgivarna börjartröttna. Förlorarna i första hand blir ungdomarna, som får en föråldrad ochinaktuell utbildning och därmed också svårare att hävda sig på arbetsmarknaden. Frågankvarstår alltså: När kommer förslaget om en förändrad yrkesutbildning? Vilkafrågor är det som hindrar regeringen från att avsluta beredningen av förslaget? 41 (); Jag ber att få tacka utbildningsministern för svaret på min fråga, menjag måste fillstå, herr talman, att svaret var tunt, ja, rent av intetsägande. .AttÖGY-förslaget sändes ut på en bred remiss var förvisso helt i sin ordning. Motdetta förfaringssätt har vi i aldrig riktat någon anmärkning. Vi harju tvärtom ibland sett oss nödsakade att svara för remissomgången,dådepartementet underlåtit att företa någon sådan. Jaghar också full förståelse för att frågorna kan ha varit komplicerade ochtidskrävande. Det är också utan tvivel bra att propositionen är väl genomarbetadnär den läggs på bord. Vi har alltför ofta råkat utför dåligt genomarbetade hastverk.