prot · GB0918 · 1987-12-31 00:00:00 — Frånnäringslivets sida har man i en utförlig skrivelse tin regeringen i juni i årbegärt en utredning härom, varvid näringslivets bistånd i utredningsarbetetutfästs. Ännu synes regeringen inte ha åtgjort något i denna för såvälskattemyndigheterna som näringslivet viktiga fråga. Istället har ett förslag till en provisorisk lagsfiftning, som delvis föregriperlösningar av de frågor som skall utredas, utarbetats av datainspektionen ochskickats ut på snabbremiss. Förslaget har visserligen avstyrkts av mångaremissinstanser, men det föreligger stor risk att, om det antas, provisorietkan bli bestående. Vad som behövs är en snabb men grundlig utredning av degrundläggande frågorna. Helt nya regler behövs i taxeringslagen för hur detdatoriserade materialet skall granskas vid taxeringsrevision. Dessa reglermåste utgå från den faktiska verkligheten, dvs. från de villkor under vilkadataräkenskapssystem arbetar. Jag vill därför frågastatsrådet och chefen för : När kan regeringen väntas tillsätta utredningen omtaxeringsrevision av databaserat räkenskapsmaterial? 1987/88:83 av MarianneStålberg (s) till kommunikationsministern om upprustning av vägarna i Jämtlandslän: Det allmänna vägnätet i uppgår fillca (). Detta innebär allmän väg per 1 000 invånare, vilket är mest i hela landet. Ungefär53 % av de allmänna vägarna i har beläggning, medan motsvarandeandel för hela riket är . Iinget annat län i landet utförs, i absoluta tal, så stort trafikarbete (mätt ifordonskilometer) på allmänna vägar med slitlager av grus som i län.Drygt 12 % av trafikarbetet i länet utförs på sådana vägar, medan medelvärdetför landet endast är . På en tredjedel av det allmänna vägnätet rådertjälskaderestrikfioner under (längstaavstängningstid tre och en halv månad). Huvudvägnätets andel av de allmänna vägarna i länet utgörnästan . (Riksvägar -I- primära länsvägar = .) Enligt uppfattning är det så självklart atthuvudvägnätet i hela landet skall ha beläggning, att denna förutsättning inteens längre uttalas som ett mål. Huvudvägnätet i är belagt påendast . Hela , dvs. , av huvudvägnätet i länet utgörsav grusvägar. Det finns totalt endast grusvägar på landets huvudvägnät. Av dessa grusvägar finns mera än hälften i (). På huvudvägnätet i förekommer tjälskaderestrikfionerpå . På av huvudvägnätet i länet nås intemedelresehastigheten /fim. På huvudvägnätet i länet finns mer, än 50 broar som inteklarar . Endast två län utöver (T- resp.W-län) har över 30 broar som inte klarar dessa bruttoviktsbestämmelser. Tilldelningen av medel i långfidsplaner för riks- resp.länsvägar , som föreslagits, motsvarar i 19öre/fordonskilometer, medan genomsnittet för landet är ca . Det bör dåbeaktas att andelen trafikarbete på grusvägar i länet är störst i hela landet. Tilldelningen av medel i har föreslagits bli31,/m allmän väg, medan genomsnittet för riket är 81,15.1 länföreslås /m. Till dessa minst sagt allvarliga fakta kommer behoven avväginvesteringar för att utveckla länets turism, vilket är den snabbast växandenäringen i länet. Turism räknas inte som näringsliv i vägverketsvärderingsmodell. Turismens behov av goda vägar beaktas därför inte ifillräcklig omfattning. Ändå vet vi att trafikflödena i länrepresenterar större värden under turistsäsong än värdena underårsdygnstrafiken. Turismen berör också i hög grad det sekundära och tertiäravägnätet i länet. Det s. k. bärighetspaketet kommer inte att kunna användas föratt fillgodose turismens behov, även om det ger möjligheter till vissapunkfinsat-ser inom länet. Jag villmot denna bakgrund fråga kommilnikationsministern: Vad tänkerregeringen göra för att förbättra de allmänna vägarna i och"lyfta" dessa till i vart fall riksgenomsnittet i avseenden därlänets vägar uppenbarligen är sämst i landet? Vilka initiafivämnar regeringen vidta för att turismens behov av goda vägförbindelser skall fåett bättre utslag i värderingsmodell? 1987/88:84av () till industriministern om sysselsättningen i : Enligt uppgift i DI s. k. statssekreterargruppen för regeringens räkning fört fram kravet attSaab-Scanias flygdivision och Flygmotormåste skapa nya jobb i Bergslagen för att staten skall ställa upp médriskpengar i nya civila flygprojekt. När Uddevallavarvet lades ned satsade staten 1 480 milj.kr. i stöd för att nya jobb skulle skapas genom Volvos etablering. Vid i satsade staten 900milj. exkl. investeringsfondsmedel för att nya jobb skulle skapas genomSaab-Scanias etablering. Vilka åtgärder har statsrådetvidtagit, och vilka ytteriigare åtgärder planerar statsrådet vidta som kanmedverka fill att ersätta de ca 3 000 jobb som kommer att försvinna inom loppetav i basindustrier - i , ochSeskarö, SSAB-Lule-åverken, i Malmfälten, och /,och inom SJ i länet? Det är företag där staten som ägare och arbetsgivare harett alldeles särskilt ansvar. 1987/88:85 av i (vpk) tillstatsrådet om viss u-hjälpskredit fill : Beredningen för internationellttekniskt-ekonomiskt samarbete (BITS) har fattat beslut om att ge enförmånlig kredit om 60 miljoner, varav minst en tredjedel är en gåva. Beslutethar tagits av BITS utan att regeringen har hörts, trots att så skall ske närlandet i fråga inte tidigare erhållit bistånd. Att ge bistånd utan att frågan blir föremål förett politiskt beslut - i detta fall av regeringen - förefaller vara heltorimligt med tanke på situationen i . av i dagkännetecknas av hård repression, kränkning av mänskliga rättigheter och ettrått krig av folkmordskaraktär mot Östfimor. observatörskap i IGGI, den internationellastödgruppen för , och den kritiserade vapenexporten fill Indonesienär illa nog. Men kommer dessutom ett ekonomiskt stöd och gåvor till regimen. Motbakgrund av ovanstående vill jag fråga biståndsministern: Kommer biståndsministern attvidta några åtgärder på grund av att BITS beslutat om bistånd till och beslutet inte blivit föremål för politiskt beslut? Hur serden på sin roll som observatör i IGGI? 29 § Meddelandeom fråga Meddelades att följandefråga framställts 1987/88:111av () till kommunikationsministern omresurstilldelningen till länsvägarna: Ibudgetpropositionen 1986/87, bil. 8 fördelas pengarna till byggande av stadigavägar sålunda: Byggande av riksvägar . Byggande av länsvägar . Även om jag anser att fördelningen ger länsvägarnaalldeles för litet, så får de dock av det samlade beloppet. TillÖstergötland är fördelning för den närmaste tioårsperioden 428,1miljoner till investeringar i riksvägar och 51,5 miljoner för investeringar ilänsvägar. Länsvägarna i "mitt" län får alltså av anslaget. Med anledning av dettavill jag fråga kommunikationsministern: Avser regeringen vidta några åtgärder för attförstärka resurstilldelningen till länsvägarna så att de regionalpolitiskamålen kan uppnås? 30 §Kammaren åtskildes .