prot · GB0985 · 1987-12-31 00:00:00 — Därför voredet ett bidrag till strävandena att få en bättre miljö, om man lade höjningenpå den blyade bensinen. För att de ledamöter som vill höja bensinskattenskulle få möjlighet att bidra till skapandet av en bättre miljö hade jag tänktbegära votering och rösträkning om min motion, så att Bensinskatten, m. m. skattehöjarnafick demonstrera att de hade någon form av miljöintressen. Till min besvikelsefår jag genom kammarkansliet veta att något sådant yrkande inte går att ställapå grund av att skatteutskottet har varit bekvämt och inte delat upp mina tvåyrkanden. De är hopbuntade, och därför går det inte att utan lagtext ställa ettsådant här yrkande. Jag beklagar verkligen, detta, för det hade varit ett sättatt testa om skattehöjarna hade någon form av miljöintressen. Jag vill ändå fråga , som är talesman förmajoriteten, varför ni inte alls har varit intresserade av det här. Det gick junyligen bra att genom ha stor show under en hel dag i TV, närregeringen lade fram sin miljöproposition. Här hade det nu funnits möjligheteratt på ett enkelt sätt tala om, att man är intresserad av att göra någonting påmiljöområdet. Det är orimligt att landets 4 eller 5 miljoner bilisterskall betala alla former av delkostnader i samhället. Det gäller inte bara dekostnader som det är skäligt att bilismen får betala, utan det gällerkostnaderna på en mängd andra områden. skall bilisterna betala för att det,förhoppningsvis, skall bli förbättringar av en dålig järnväg. De människor somskall betala - och de är väldigt många - är sådana som inte på något sätt kankomma i närheten av och använda det järnvägsnät som skall ha de pengar sombilismen får betala. Det hade varit en annan sak om man gett dessa.människormöjligheter att använda järnvägen, men sådana möjligheter kommer ju tyvärr inteatt stå till buds, utan man är hänvisad till att använda sin bil, om man skallkomma någon vart. Sedan har vi detta fantastiska förslag i fråga om en delNorrlandskommuner. Det finns faktiskt också andra glesbygder i vårt land, mendet brukar handla om , och där skall man nu av regeringen få en allmosagenom att fordonsskatten sänks med . Det är väl inte så ovanligt att demänniskor det gäller kör 3 , och då får jag skattehöjningen till750 kr. Ni bjuder sannerligen inte på några stora belopp, , menmatemafik har ju aldrig varit socialdemokraternas starka sida utom när detgäller att räkna upp skatter. Så några ord om kilometerskatten. Det har sagts att dentunga trafiken står inte för sina kostnader. Såvitt jag vet kom den senastetrafikpolitiska utredningen, som hade till uppgift att undersöka detta, framtill att den tunga trafiken betalade sina kostnader. Det skulle vara intressantatt få veta vilka nya siffror som kan ha kommit fram. Den tunga trafiken svararju ändå för att det här landet kan fungera. Det är sannerligen inte järnvägensom ser till att rullar, utan det är tack vare landsvägstrafiken vi kanha viss verksamhet och viss produktion ute i olika bygder, exempelvis iNorrland. Självfallet är det konstigt att norrlänningen ,Forslundnu är med.om att lägga nya pålagor på det näringsliv som naturligtvis behövsför att människorna även i skall kunna överleva. Jag är van vid attdet parti som ju tillhör ständigt lägger pålagor på näringslivet.Däremot är jag något förvånad över att och hennes parti nu är medom att införa sådana här pålagor. Man brukar, ju, sägs det i varje fall, varamera näringslivsvänlig. förvånande att ni kan vara med om att plussa påkostnadshöjningar om ytterligare några hundra miljoner för det norrländskanäringslivet. Det är sannerligen inte fråga om några stimulanser. innebärandeen satsning på de bygder som vi brukar vara överens om att vi Prot.1987/88:85 skall slå vakt om. Bensinskatten, m. m. Jag yrkar bifall fill de moderatareservafionerna, eftersom jag inte kan framställa något eget yrkande. 65 BO () replik: ' sade att man i skatteutskottetvarit slö, men det vill jag dementera. Även om vi hade åstadkommit en särskildkläm i utskottets betänkande, hade någonting annat inte varit möjligt. WiggoKomstedt föreslog ju inte någon lagtext och det var det som var problemet. Detvar alltså inte bekvämlighetsskäl som var avgörande. 66 () replik; Det är kanske enförklaring, . Men ett utskottskansli har väl ändå alla möjligheteroch resurser, inte minst när det gäller att skriva lagtext. Det skulle väl intevara så märkligt att åstadkomma någonting i detta sammanhang. Jag tyckersåledes att det- framförda argumentet inte var speciellt starkt, Bo Forslund.Hade det funnitsen vilja från er sida att säga att nu skall den blyade bensinen- som ju är miljöovänligare än den oblyade bensinen - bära den här kostnadenför att det skall bli någon skillnad, hade ni säkerligen kunnat åstadkomma enlagtext. Göm er alltså inte bakom så enkla argument i riksdag! 67ALF (): Regeringen och utskottets majoritet förordaren höjning av bensinskatten med per liter. För dieseldrivna personbilarföreslås kilometerskatten höjas i motsvarande grad: Intäkterna frånbensinskattehöjningen skall, enligt utskottsmajoriteten, användas för attfinansiera vägunderhåll och investeringar liksom investeringar i järnvägar.Detta är enligt vår uppfattning angelägna ändamål, och medel måste ställas tillförfogande för att den nödvändiga upprustningen av väg- och järnvägsnätet skallkunna åstadkommas. Vi i kds instämmer vidare i att bensin- resp.kilometerskattehöjningar är ett acceptabelt sätt att finansierainvesteringarna. Men vi i kds anser att bensin- och kilometerskatten skalldifferenfieras. Vi vill sänka bensinskatten och kilometeravgiften i glesbygdmed , beroende på stödområdestillhörighet. För en bilistmed en årlig körsträcka om 3 skulle en sänkning med innebära enlättnad på . Vi i kds avvisar bestämt den ytteriigare belastning sombensinskattehöjningen kommer att innebära för de glesbygdsboende. För många ärbilen det enda kommunikationsalternativet. De:5sa skall inte dra lasset när detgäller finansieringen av den i och för sig nödvändiga upprustningen av vägaroch järnvägar. För många som bor i glesbygd kan tyvärr kollektivtrafiken aldrigbli ett verkligt alternafiv. Om den förordade bensinskattehöjningen-mofiverasav-miljöskäl, är det inte rimligt att extra kostnader läggs på dem som bor iglesbygd och som ofta inte har några andra alternativ än bilen. Bensinskatten, m. m. ningar ärsjälvfallet störst i storstadsområdena. Om höjningen skall ha någon miljömässigeffekt, bör bensinskatten alltså framför allt höjas i tätorter, där kollektivaalternativ står till buds. Om man menar allvar med talet om att hela Sverigeskall leva, måste regeringens politik läggas om och mera inriktas på att skapahyggliga förhållanden och förutsättningar för boende i glesbygd. Herr talman!Jag yrkar bifall till min motion Sk514. 68ULLA (): Som sista talare i debatten skall jag tala omnågonting helt annat än det som tidigare debattörer har berört. Jag skallnämligen något kommentera ett par motioner, som handlar om skattefriförsäljning på Gotlandsbåtarna och om önskemålet att göra till enfrizon. Jag kan inte låta bli att oroa mig när det gällerframtidsutsikterna. Men jag gläder mig åt att framlagda förslag avstyrks avutskottet. Jag vill dock ägna åt att kommentera dessa saker. I motion 564 av och sägs bl. a.att "de gotländska näringarna i mycket ringa utsträckning konkurrerar medlandet i övrigt". Men vem tror då motionärerna att vi konkurrerar med?Tror man att är en underutvecklad del som lever av naturahushållning?För stora delar av det gotländska jordbruket t. ex. gäller att , ja, kanskemer, av det som produceras säljs utanför . Är det meningen att entullorganisation skall inrättas i eller för att ta emotalla varor? Med fasa ser jag framför mig ett gotländskt jordbruk utan tullskydd.Det gäller, herr talman, en av våra absolut viktigaste näringsgrenar. Den härfrågan diskuteras väldigt mycket på just . Företrädarna för deborgerliga på har genomdrivit en utredning. Jag noterar dock medtillfredsställelse att de flesta av deras partivänner i har en annanmening. När det gäller skattefri servering och provianteringombord på färjorna kan jag, i likhet med utskottsmajoriteten, inte förstå hurresonemanget kan stämma överens med övriga alkoholpolitiska åtgärder frånsamhällets sida. I strävandena att utveckla turismen på kan endiskussion om skattefrihet i detta sammanhang möjligen motiveras. Ett sådantarbete pågår. Jag ser alltså ingen som helst anledning att stödja den moderatareservationen nr 8. På en punkt vill jag korrigera en något missvisandeskrivning i utskottets betänkande. Man beskriver nämligen "AvstampGotland" som en arbetsgrupp för investeringar i turistprojekt. "Avstamp " är dock något mycket mera. Det gäller ett stort arbetepå många områden. Utgångspunkten är en utredning som på regeringens uppdraghar utförts av statens industriverk. Turismen utgör en liten del isammanhanget. Slutligen, herr talman! Vi gotlänningar är inte särskiltintresserade av att bli särbehandlade. Däremot vill vi ha rättvisa. Jag hoppasatt vi kan påräkna motionärernas stöd för sådana krav i fortsättningen. Stödoss alltså när vi vill att färjorna skall betraktas som vår landsväg! Stöd ossnär vi inte vill bli betraktade som en belastning! Stöd oss när vi vill attplaneringen för trafiken skall utformas efter behoven! Överläggningen var härmed avslutad. Mom. 1 och 2 (skatt på företagens utlandsinvesteringar, m.m.) Utskottets hemställan bifölls med 319 röster mot 20 förreservafion 1 av . Mom. 3(bensinskatten) Utskottets hemställan bifölls med 170 röster mot 167 förreservation 2 av m.fl. i motsvarande del. 2 ledamöter avstodfrån att rösta. Mom. 4 (kilometerskatten för personbilar) Utskottets hemställan bifölls med 176 röster mot 161 förreservation 2 av m.fl. i motsvarande del. 2 ledamöter avstodfrån att rösta. () anmälde att honavsett att rösta nej men markerats ha röstat ja. 5 och 9 (kilometerskatten för lastbilar, släpvagnaroch bussar, m. Utskottets hemställan bifölls med 220 röster mot 117 förreservation 3 av m. fl. i motsvarande del. 2 ledamöter avstodfrån att rösta. Mom. 6 b (förslag om kompensation till glesbygden) Utskottets hemställan - som ställdes mot dels reservafion5 av Sfig Josefson och , dels utskottets hemställan medden ändring däri som föranleddes av bifall till motion Sk514 av imotsvarande del - bifölls med acklamation. Mom. 7 (fordonsskatten för bensindrivna personbilar ochmotorcyklar, m. Utskottets hemställan - som ställdes mot motion Sk514 avAlf i motsvarande del - bifölls med acklamafion. Mom. 10 b (s. k. A-traktorer) Utskottets hemställan - som ställdes mot dels reservation6 av m.fl., dels reservafion 7 av ochKari-Anders - bifölls med acklamation. Mom. 12 (vissa Gotlandsfrågor) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 8 avKnut m. fl. - bifölls med acklamation. Utskottets hemställan bifölls. Prot.1987/88:85 16 mars 198,8 1987/88:26 om anslag tilldatainspektionen (prop. 1987/88:100 delvis), 1987/88:27 om stöd till politiskaparfier (prop. 1987/88:100 delvis), 1987/88:28 om anslag till allmänna val(prop. 1987/88:100 delvis), 1987/88:29 om anslag till de kungl. hov- ochsloUsstaterna (prop. 1987/88:100 delvis), 1987/88:24 om anslag tillstatsrådsberedningen m.m. (prop. delvis),1987/88:25 om anslag till justitiekanslern (prop. 1987/88:100 delvis),1987/88:26 om anslag till brottsskadenämnden (prop. 1987/88:100 delvis),1987/88:27 om anslag till m. m. (prop.1987/88:100 delvis) samt 1987/88:15 om ändrade,regler vid löneutmätning och införsel (prop. 1987/88:59), 1987/88:17 om nordiskaboskillnadsmål (prop! 1987/88:83), 1987/88:18 om anslag tillbokföringsnämnden (prop. 1987/88:100 delvis). Kammarenbiföll vad utskotten i dessa betänkanden hemställt. 7§ På förslag av andre vice talmannen medgav kammaren att de ärenden som hanndebatteras färdigt under återstoden av dagens sammanträde skulle företas tillavgörande i ett sammanhang i början av morgondagens arbetsplenum. 8§ Kammaren beslöt att ajournera förhandhngarna till förmiddagsuppehåll. 9§ Förhandlingarna återupptogs under ledning av tredje vice talmannen. 10§ Föredrogs justitieutskottets betänkande 1987/88:23 om anslag till polisverksamheten rörandebrott mot rikets säkerhet m. m. 1987/88:100 delvis). 69 BO (vpk): När vi nu har klarat av 25-öringen på bensinen, kanske vi kan övergåtill litet viktigare ämnen. motionerade såväl vpk som folkpartieti den för rättssäkerheten så viktiga personalkontrollfrågan. Justitieutskottethar således haft god tid på sig att tänka igenom de förslag som förs fram i debåda motionerna. Men eventuell tankeverksamhet har i varje fall inte satt någraspår i utskottets ytterst torftiga betänkande. I en fråga som väckt mycket stoi debatt och skapatallvarlig oro för rättssäkerheten tycker utskottet över huvud taget ingenting.Man har inga synpunkter på att oförvitliga medborgare råkar illa ut, inte fårarbete som de är kvalificerade för eller sparkas från sina arbeten bara därföratt det råkar finnas obestyrkt skvaller om vederbörande i säkerhetspolisenslösliga spaningsregister. Utskottet nöjer sig med att utan vidare spisning skickaöver motionerna till den nya utredningen om säkerhetspolisens arbete ochorganisation - den tillsattes ju alldeles . Inte ett enda litet ord påvägen har utskottet att ge den här utredningen. Att vara liberal är att vara kluven, har vi fått lära ossingår i liberalismens trosbekännelse. Ändå kan jag inte låta bli att känna bådeförvåning och besvikelse över agerande i den här frågan. har representanter gjort aktningsvärdainsatser för att tillsammans med bl. a. vpk skapa klarhet kringpersonalkontrollen. Vpk, och hade ett gemensamt yttrande ifrågan till förra årets dechargebetänkande. Så sent som gick BirgitFriggebo här i kammaren till storms mot åsiktsregistrering i en debatt medAnna-Greta . Men läser vi ett betänkande från justitieutskottet,signerat av utskottets folkpartistiska ordförande , som avspeglarett totalt ointresse för den här frågan. föreslår avslag inte bara,på vpk-mofionen utan också på motion. Det är mig därför ensärskild glädje att nu yrka bifall inte bara till vpk-motionen Ju204 utan ocksåtill yrkandena 2 och 3 i motion Ju235 av m.fl. I samband med dechargedebatten betecknade jagpersonalkontrollen i vårt land som en svensk variant av berömdaMoment 22. I princip äger den som är utsatt för personalkontroll rätt att fåunderrättelse därom enligt personalkontrollkungörelsens 13 §. Både JO och JK har understrukit att det är ytterstangeläget att den kontrollerade erhåller del av vad som framkommit mot honomeller henne och att den s.k. kommunikationsprincipen upprätthålls. finns detemellertid vissa sekretessbestämmelser som gör att kommunikationsprincipen - ivissa undantagsfall - inte alltid behöver följas. I realiteten är detemellertid så att kommunikationsprincipen aldrig tillämpas. Vad som sägs i 13 § är en teoretisk rättighet, förklarade dentidigare justitieministern med en fullkomligt oslagbar formulering förkonstitutionsutskottet . Teoretiskt får inte åsiktsregistreringförekomma; i praktiken förekommer den. 7VoretoÄ:r har den som utsätts förpersonalkontroll möjlighet att försvara sig; i praktiken är det omöjligt. TCOoch andra fackliga organisationer som skall hjälpa drabbade medlemmar harprotesterat mot orimligheterna som gör det närmast omöjligt för facket på grundav hemligstämpeln att stödja sina medlemmar: I bådevpk- och folkpartimotionen läggs konkreta förslag för hur man skall Prot.,1987/88:85 rätta tilldessa för normal rättskänsla upprörande missförhållanden. Ett genomförande avvåra förslag skulle påtagligt stärka rättssäkerheten och öka den demokrafiskainsynen i fråga om personalkontrollen. Vårt land behöver ett vetfigt och effektivtpersonalkontrollsystem, som kanske skulle kunna bidra till att stoppa spionersom och . Men vi skall inte ha en personalkontroll somstraffar åsikter eller trakasserar människor för att de t. ex. engagerat sigför en socialistisk eller kommunisfisk organisation eller demonstrerat sinsolidaritet med det palesfinska folket eller befrielsekamp. Det finns många och sorgliga exempel på hur enskildamänniskor hårt drabbats på grund av den politiska idioti och paranoia som fråntid till annan grasserar inom säkerhetstjänsten; Leanderfallet har tidigarebelysts här i kammaren, en del andra fall också. Låt mig nämna ytterligare ettav många andra upprörande fall: En svensk medborgare har varit anställd i DAFAoch skött sig utomordentligt. Plötsligt får han sparken därför att han harpalestinsk bakgrund och självfallet känner starkt för det palesfinska folket.DAFA har egenmäktigt skyddsklassat alla tjänster i företaget. Enpersonalkontroll visar att en anställd av för mig fullständigt oförklarligaskäl finns i säpo-registret, det lösliga spaningsregister som jag tidigaretalat om. Utan en chans att försvara sig får han sparken. Därmed är det normaltpunkt och slut. Men i det här fallet tog en oförvägen advokat sig an fallet,och det hela slutade med att tingsrätten konstaterade att avskedandet varolagligt. Men vad hjälper det? Den orättfärdigt avskedade får visserligenekonomisk kompensation - och det är ju bra - men jobbet får han inte tillbaka,inte heller självförtroendet, anseendet. Tragedin är ett faktum. Ansvaret för att systemet kan fungera på dethär sättetligger naturligtvis hos dem som beslutat och byggt upp ett personalkontrollsystemsom får sådana här effekter. Ansvaret ligger också hos dem som inte skyndsamtvill ändra systemet, däribland justitieutskott, som vill dra den härfrågan i en ny långbänk. måste, som framhävs i både vpk:s ochfolkpartiets motioner, ta sitt ansvar i de här frågorna och skaffa sig kontrollöver verksamheten. 70LARS-ERIK (): Jag skall börja med att yrka bifall tilljustitieutskottets hemställan och avslag på det yrkande som Bo Hammarframställde. Sedan skall jag ge några korta kommentarer med anledning av BoHammars inlägg. Vi har i , precis som i de flesta andra länder, ensärskild polisverksamhet vars syfte är att hindra och uppdaga brott mot riketssäkerhet. Att det för att värna om vårt oberoende, vårasäkerhetspolitiska intressen och vårt demokratiska statsskick behövs en sådanpolisverksamhet torde i stort sett vara oomtvistat. Det är nödvändigt att vihar en effektiv säkerhetspolis för aft motverka infiltration, främjasäkerhetsskyddet i övrigt, bedriva kontraspionage, motverka terrorism och andrainre och yttre hot mot vårt demokratiska statsskick. Säkerhetspolisensverksamhet bedrivs med nödvändighet under stor Så mycketviktigare är det då att säkerhetspolisen står under demokratisk kontroll ochatt dess verksamhet regelbundet blir föremål för granskning och översyn. I detsyftet tillsatte regeringen en parlamentarisk kommitté med uppgift attgöra en genomgripande - jag vill understryka genomgripande - översyn avsäkerhetspolisen. Kommittén skall bedöma om säkerhetspolisens inriktning ochorganisation är rätt avvägd eller om förändringar bör ske. I direktiven sägsatt det är särskilt viktigt att kommittén lägger fram förslag i syfte attstärka verksamhetens demokratiska förankring. Iuppdraget ingår också att förutsa! tningslöst pröva vilket system vi bör ha förkontroll av medborgerlig pålithghet hos personer som innehar eller avsestillträda säkerhetskänsliga befattningar, det som vi i dagligt tal kallarpersonalkontroll. Jag kan försäkra , om han nu känner sig orolig, attkommittén tar sitt uppdrag på utomordentligt stort allvar. Särskilt gäller detpersonalkontrollfrågorna. Översynenav personalkontrollen och de registerfrågor som har samband med detta ser jagsom en mycket betydelsefull uppgift. Det behövs en förutsättningslösutvärdering av den nuvarande ordningen. Det gäller vem som skall besluta om attlämna ut registeruppgifter. Kommittédirektiven pekar här på möjligheten attlägga det beslutsfattandet på ett särskilt judiciellt organ. Hurkommunikationsprincipen skall upprätthållas är en annan central fråga förkommittén. Så långt det över huvud taget är möjligt skall uppgifterna ipersonalkontrollen kommuniceras med den enskilde. I kommitténs uppgift ingåratt pröva hur detta krav på ett bättre sätt än skall uppfyllas. Jagtrodde att hade tagit del av kommittédirektiven. Om han hade gjortdet hade han förstått att regeringen verkligen vill ha till stånd engenomgripande översyn såväl av säkerhetspolisens organisation och inriktningsom av den personalkontroll som är nödvändig för att vi skall kunna bedriva enverksamhet inom ramen för säkerhetspolisens uppgifter. Detutfall som gjorde mot justitieutskottets betänkande är någotegendomligt mot bakgrund av att den parlamentariska kommittén med de uppgifterjag redogjort för är tillsatt och mot bakgrund av att den parlamentariskakommittén i sina direktiv också har fått i uppdrag att arbeta osedvanligtskyndsamt med tanke på att det är ett så omfattande utredningsuppdrag. Manskall redovisa sina förslag i alla delar före utgången av . Meddetta vill jag, herr talman, än en gång yrka bifall till utskottets hemställan. 71 BO (vpk): Jag är till överens med om att vibehöver en effektiv säkerhetstjänst vars uppgift skall vara att uppdaga brottmot rikets säkerhet och förebygga sådana brott. Men ett av problemen är att viuppenbarligen inte har en sådan effektiv säkerhetstjänst. Vi har ju haft alladessa affärer. Vi har haft Wennerströmaffären och senast Berglingaffären.Det är människor som såvitt jag förstår över huvud taget inte har utsatts förnågon säkerhetskontroll eller personalkontroll. Vi har haft ett enormt antalavslöjanden om förekomsten av extremister inom polisverksamheten, vilketjag ser som ytterst allvarligt. Jagkan inte begripa att man kan underlåta att göra personalkontroll ochsäkerhetskontroll på människor som anställs för viktiga uppgifter inompolistjänsten medan man lägger ner möda på att säkerhetskontrollera en oskyldigtjänst som snickare på ett i . Jag kan inte se någon logiki detta. Det befrämjar inte rikets säkerhet att vi har kontroll på marinmuseeti men däremot ingen kontroll på de människor som tillåts fåanställning inom polisiär verksamhet. Vi har tydligen ingen kontroll när detgäller människor på höga befattningar, som sedan avslöjas som mästerspioner förden ena eller andra stormakten. Jagär mycket stor anhängare till tanken att vi skall skärpa reglerna när detgäller anställning inom säkerhetskänsliga områden - inom polisverksamhet ochinom mihtärverksamhet - men jag är definitivt motståndare till att man skall hasådana vidlyftiga definitioner som vi har , när en mängd tjänsteruppenbarligen klassificeras som säkerhetskänsliga på mycket lösa boliner. Detfinns inte heller från statsmakternas sida någon kontroll över hur mångatjänster som är klassificerade som säkerhetskänsliga, hur många som ärskyddsklassade. Jag.ställde den frågan fill i konsfitutionsutskottet,och han kunde inte ge något besked om detta. Han visste inte, och det tyckerjag är skrämmande. ' Jag tycker att vi skallha ett begränsat antal tjänster som är skyddsklassade, och de skall verkligenvara skyddsklassade så att man ordentligt kan avgöra vad det är för människorsom anställs på dessa tjänster. Jag tror att det finns tjänster som ickeär skyddsklassade men som borde vara det, och det finns uppenbarligen en enormmängd tjänster som det icke finns någon anledning att skyddsklassa men somäridå är skyddsklassade, utan att ansvariga högsta myndigheter inom regeringskanslietkänner fill att de är skyddsklassade. Härhandlar det i hög grad om att man trakasserar vanliga människor, och Lars-ErikLövdén borde vara medveten om detta. Jag är besviken, det säger jag än en gång,över att justitieutskottet inte har kunnat avge något slag av viljeyttring idenna fråga och kunnat säga att detta faktiskt är ett problem.Konstitutionsutskottet har sagt det. Där har majoriteten sagt det, och en storminoritet bestående av tre partier har gjort ännu skarpare formuleringar. Det ärbedrövligt att justitieutskottet kan skilja sig fråndessa motioner med detta - förlåt uttrycket - ynkliga betänkande. Jagär medveten om att en kommande utredning skall granska frågorna, och det ärbra.