prot · GB09131 · 1987-12-31 00:00:00 — Sedan har man redan dragit ut påliden tillräckligt när del gäller del minröjningsfartyg som man nu skallproducera. Jag har här ett schema över den produktion som man beräknarframöver, och där finns alltså ingenfing efter , om man inte fåren fidigare beställning på Ubåt 90. 51CHRISTER () replik: Jag glömde en sak i mitt förra inlägg.Karl-Gösta nämnde atl motionerna om underhåll och reparationer blivitavslagna av . Men om jag inte minns fel fanns def en mycket starkskrivning i det betänkande som ställde sig bakom , nämligen skulle la regionalpolifiska hänsyn och flytta över underhåll ochreparationer lill Karlskronavarvet.Även om några enstaka motioner blivit avslagna, är def i alla fall riksdagensmening atf de militära och civila myndigheterna skall se till alt lägga merjobb hos . sade att det inte finns någonting efter1990 när det gäller nybeställningar på varvet. Nej, men om nu - vilket jaghoppas -företagsledningen strävanden lyckas och man kan få en och annanexporfor-der, så bättrar def på läget direkt. Vi skall också i framlidendiskutera hur framför allt flottan skall se ut. Men det trendbrott som skeddenär det gällde ökning av anslaget innebar ju aft marinen fick, om jagminns rätt, 2 miljarder utöver grundnivån. Hur man sedan inom marinen fördelarde pengarna bär marinen i någon mån själv ansvaret för. Planering och anslag för totalförsvaret Tredje vice talmannen anmälde att aft fill protokollet få antecknat aft han inte ägde rätt tillytterligare replik. 52HANS (): sade flera kloka saker omrelationerna mellan militära myndigheter och poUfiker. Hur skall vi kunnastärka den politiska nivån - det gäller naturligtvis inte bara försvaret utanden offentliga sektorn över huvud taget: skola, sjukvård, ja, vad det än är-såatt de beslut som fattas politiskt också får genomslag? Det är litet poänglöstmed riksdagsval, riksdagsdebatter och riksdagsbeslut om myndigheterna sedan görnågot annat än vad som har beslutats. , och jag saft med i enförsvarsledningsuf-redning. ville där stärka ÖB:s roll mer änjag ville - jag tyckte det fanns dåliga erfarenheter av det i och Danmark- men jag har fått tänka om på den punkten. Vi hade redan året före försvarsbeslutet indikationer bådefrån försvarsdepartementet och från försvarsstaben på att kostnaderna fördriften är mycket högre, men försvarsgrenscheferna sade aff de föreslagnaanslagen räckte. Det var alltså de som tvingade ÖB att ge politikerna ettfelakfigt underlag. På samma sätt var def när ÖB hade lovat oss ett underlagnär def gällde fredsorganisationen. Han fick då infe detta avförsvarsgrenschefen. Vi kan infe ha en koncernchef, en ÖB, som gäng efter gångsäger: Jag är inte ansvarig för det här - mina underställda försvarsgrenscheferhar givit mig felaktiga underlag. Vi måste alltså stärka ÖB:s roll.- Det är detförsta. Def andra är att vi också måste stärkaförsvarsdepartementets roll, så atf man kan genomskåda vad myndigheterna hållerpå med. De skillnader som föreligger mellan de politiska partiernasståndpunkter är små jämfört med de skillnader i siffrorna som myndigheternaansvarar för. Därför är det ett gemensamt intresse för oss alla atfförsvarsdepartementet får större möjligheter. Det tredje är att vi måste stärka eget organ päområdet, försvarsutskottet, och själv. I betänkandet föresläs enutökning i förhållande till vad själv beslöt efter förslag från 1970års försvarsutredning års försvarsbeslut, enligt vilket riksdagenskulle ha insyn genom atf försvars- och utrikesutskotten fick information omförsvarsplaneringen. Vi skall nu verkligen följa upp ett redan fattat beslut. Planering och anslag för totalförsvaret nämligenfjorårets försvarsbeslut i dess förverkligande. Det är konstitutionelltmöjligt; i princip är det så all ett utskott blir en myndighet om del självtbörjar ge order nedåt, men vi kan följa upp riksdagsbeslut, och del ärnödvändigt. Det är orimligt att man på myndighetsnivå haft ett sådantinformalionsövertag aft den politiska nivån så ofta som hänt blivit så aft sägabortspelad. De former som försvarsutskottet har för defta är, trorjag, sådana atf också andra utskott måste ha dem för att kunna se till atf detsom beslutas här i huset inte bara betraktas som ett diskussionsinlägg gentemoten myndighet utan fakfiskt blir det som gäller. Vill man något annat skall mansjälv t. ex. bilda ett politiskt parti, men myndigheterna och är infealt se som likställda parter som def gäller aft kompromissa emellan, utan detär beslut som skall gälla. Så är det infe på det här området, ochdet beror på att vi har för svag riksdag, för svagt departement och för svagÖB. Det gör atf man på de lägre nivåerna kucklar fill det och ger oss konstigaunderlag för besluten. 53ÅKE () replik: Jag delar de principiella uppfattningar somHans Lindblad givit uttryck för. Jag vill bara därutöver citera vad försvarsministernsäger på s. 27 i budgetproposifionen om just osäkerheten i underlaget och problemen: "Sammanfattningsvis vill jag sålunda framhålla aftdef i försvarsbeslutspropositionen har anmälts atf ett antal områden, därstora brister eller osäkerheter förelåg, allt i förhållande fill def materialsom togs fram av försvarskommiffén. Den beredningsprocess som ägde rum iregeringskansliet från det aft kommittén lämnade sina förslag fill den färdigaproposifionen resulterade sålunda i aft betydande förändringar och osäkerheteraviserades. Betydande delar av de brister som överbefälhavaren har anmält varredan beaktade i försvarsbeslufspropositionen och har därmed även behandlats avriksdagen. Försvarsbeslutefs prioriteringar och mål ligger således fast, även omvissa delmål infe hinner realiseras fullt ut ." Det illustrerar def problem som har idel här sammanhanget. Hur vi har del i vet vi också - det är infeheller bra från de här synpunkterna. Jag tror alltså aft vi på alla nivåer har lärt oss averfarenheterna av de fidigare försvarsbesluten. Den läxan är aft det är vikfigtaft stärka ÖB:s roll i planeringssammanhangen, aff får störreresurser i de här avseendena och aft - såsom utskottet redan varitinne på - arbetar mer akfivt just inför försvarsbesluten. 54 (): Jag sitter också på Bohusbänken. Det är andraåret i rad som jag har mofionerat om fortsatt utnyttjande avunderhållskapacifeten vid marinens andra helikopterdivision. Det har i pågått en intensivnamninsamling av olika organisafioner och av vanliga människor, höll jag på altsäga. västsvenska landstingen har engagerat sig i frågan och nugått ut med ett upprop och en skrivelse. Det är, inte bara från militär synpunkt, viktigt att vifår behålla underhållet av helikoptrarna stationerade på . Det är faktisktviktigt också därför att helikopterdivisionen utför ett mycket gott arbete -och ett arbete som behövs - även vid civila utryckningar, t. ex. när def gällerolycksfall lill sjöss. Jag håller helt med om att det är en ovanligtsnål liten notis som just våra två motioner fått i försvarsutskottetsbetänkande. Där hänvisas till ÖB. Enligt ÖB 80 skulle underhållet av de härhelikoptrarna koncentreras fill . Men när det gäller underhållet har utvecklat en otrolig kompetens. Vi har t. ex. en flygplansplåtslagaresom är den ende i sitt slag i västra . kommer jag ju inte atf vara kvar i , men jaghoppas att Bohusbänken följer den här frågan och verkligen far tag i detta -def här är en stor fråga på . Jag tänker också på vad vi hörde nyssnär del gällde försvaret: Skall ligga helt öppen? När def gällerplanläggningen för försvar, såväl civilt som militärt, är detvikfigt aff någon kan vara på plats. Helikopterdivisionen kan därvid göra enmycket bra insats. Planering och anslag för totalförsvaret Överläggningen var härmed avslutad. Mom. 1(parlamentarisk utredning) Utskottets hemställan bifölls med 250 röster mot 55 förreservafion 1 av och i Bengfsfors. Mom. 2 (och försvarsplaneringen i övrigt) Utskottets hemsfällan - som ställdes mot utskottetshemställan med den ändring däri som föranleddes av bifall till motion Fö205 avLars m. fl. i motsvarande del - bifölls med acklamafion. Mom. 1(gemensamma utgångspunkter för planeringen) Utskottefs hemsfällan - som ställdes mot reservation 2 avArne i m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 1 (överbefälhavarens utredning om bl. a. arménsfortsatta utveckling) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 3 avArne i m.fl.- bifölls med acklamation. Mom. 3, 4b, 5, 6 a, 7 och 11 b (inriktningen av huvudprogrammen, m. Först biträddesreservafion 4 av i m. fl. i motsvarande del med 66 röstermot 37 för reservafion 5 av och i Bengfsfors imotsvarande del. 198 ledamöter avstod från atf rösta. Härefter bifölls utskottets hemställan med 200 röster mot67 för reservation 4 av i m. fl. i motsvarande del. 37ledamöter avstod från att rösta. 1987/88:131 lrn.11 a (planeringsramen för /89) Utskottetshemställan - som ställdes mot dels reservation 4 av ; Anderssoni m.fl. i motsvarande del, dels reservation 5 av Planering och anslag goianleroch i i motsvarande del, dels mofion for totalförsvaret pg205 avLars m. fl. i motsvarande del - bifölls med acklamation. Mom.15 (personalutvecklingen inom försvarsmakten) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 6 av och i - bifölls med acklamation. Mom.21 (reservpensionen) Utskottefshemställan - som ställdes mot reservation 7 av i m. fl. -bifölls med acklamation. Mom.23 a (försvarshögskolans lydnadsställning) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 8 av i m. fl. -bifölls med acklamafion. Morn.24 a (en värnpliktssocial utredning) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 9 av och i - bifölls med acklamafion. Mom.25 (den allmänna värnplikten som grund för det militära försvaret) Utskottetshemställan bifölls med 249 röster mot 53 för reservation 10 av i Bengfsfors. Mom.33 (utredning om frafiksäkerhetsfrågor) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 11 av och i - bifölls med acklamation. Mom.38 (de värnplikfigas försäkringsskydd) Utskottefshemställan - som ställdes mot reservation 12 av och i - bifölls med acklamafion. Mom.39 (kontant arbetsmarknadsstöd) Utskottefshemställan - som ställdes mot reservafion 13 av och i Bengfsfors - bifölls med acklamation. Mom.45 (lokalisering av /F20) Utskottetshemsfällan bifölls med 289 röster mot 16 för motion Fö420 av . Mom.46 (helikopterunderhåll) Utskottetshemställan - som ställdes mot mofionerna Fö407 av samt Fö408 avEva och i motsvarande del - bifölls med acklamation. Mom. 3 a (skyddet förcivilbefolkningen och civilförsvarets undsättningsenheter) Utskottetshemsfällan - som ställdes mot reservation 14 av i m. fl.- bifölls med acklamation. Planeringoch anslag för totalförsvaret Mom. 5 (samhälletssårbarhet) Förstbiträddes reservation 16 av i m. fl. med 71 röster mot 53för reservafion 15 av och i Bengfsfors. 179ledamöter avstod från att rösta. Härefterbifölls utskottets hemställan - som ställdes mot reservafion 16 av ArneAndersson i m.fl.- genom uppresning. Mom.6 c (decentraliserad upphandling) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 17 av och i - bifölls med acklamation. Mom.8 a (planeringsramen för totalförsvarets civila del för perioden1988/89-1991/92) Förstbiträddes reservation 18 av och i Bengtsforsmed 48 röster mot 16 för motion Fö205 av m. fl. i motsvarande del.237 ledamöter avstod från att rösta. Härefterbifölls utskottets hemställan med 249 röster mot 53 för reservafion 18 avGunhild och i . 1 ledamot avstod från atfrösta. () anmälde att han ihuvudvoteringen avsett att rösta ja men markerats ha röstat nej. Mom. 2 och 3 (det framfidasysselsättningsläget vid , m.m.) Utskottets hemställan biföllsmed 234 röster mot 69 för reservafion 19 av i m.fl. 1987/88:19 om särskilda regionalpolifiska insatseri m.m. (prop. 1987/88:86) och 1987/88:38 om särskilda regionalpolifiska insatseri (prop. 1987/88:86). 5 protokoll 1987/88:131 Prot.1987/88:131 Tredje vice falmannen meddelade aft betänkandena skulledebatteras i angiven ordning och avgöras i ettsammanhang efter avslutad debatt. ~7 ; ; ~ Först upptogs till behandlingarbetsmarknadsutskoftets betänkande 19 om * , " ' särskilda regionalpolitiska insatser i m. m. tiskainsatser i m. m Särskilda regionalpolitiska insatser i m.m. 55 (): Detta inlägg gäller arbetsmarknadsufskotfefsbetänkande 1987/88:19. kommer aft få stiftabekantskap med det kanske vackraste länet i vårt land. Def är ett väldigt länmed stora kontraster, från fjäll till kust och hav. Def är ett län med denbästa av miljöer vad gäller såväl luft som vatten. Det har en underbar naturmed vidunderliga fjällområden, stora orörda älvar, som fyllda fillbrädden kastar sig ned mot havet. Där finns djupa skogar och en skärgård somkan mäta sig med den vackraste i vårt land. Men def är också ett län där kulturen ingår som en viktigdel i vårt sätt aft leva, genom bygdeteater och musik i stor mångfald, inleminst med Musik i , festspelsveckan i Arjeplogm.m. Vår länsfeater är väl känd i vårt land. Konstutställningar förekommersåväl ute som inne. Kultur är en vikfig del i vårt vardagsliv i Norrbotten.Tillsammans med möjligheter fiU naturupplevelser i en härlig miljö sätter defprägel på vårt län och förmodligen också på dess människor. är välkommen fill . Något vill jag också säga oro länefs möjligheter. Enstadigt förbättrad infrastruktur i länet har på mångasätt närmat oss till övriga landet. Resorna med flyg från och till omvärlden ärsnabba och kan ske varje fimme. Teleförbindelserna har förbättrats. Telex- ochdatautvecklingen gör atf kommit alldeles inpå stora centra i vårtland. Men det finns fortfarande mycket kvar att göra, i synnerhet vad gällervårt inland. Högskolans roll kan inte överskattas. kommer länetaff hamna i nivå med övriga delar av vårt land när del gäller tekniskt ochekonomiskt kunnande. Men det kanske är en liten bit kvar än.Marknadsbearbefandet effekfiviseras. Högskolans betydelsefulla roll som nav iutvecklingen märks kanske mest genom den ökande kompetensen ute i denorrbottniska företagen. Avknoppningen av nya högteknologiska företag frånhögskolan skapar en fauna av företag, som tidigare helt saknades i vårt län.Utbyggnaden av ett Teknikens hus, en forskarby och ett företagarcenfrum ianslutning fill högskolan innebär ett stort steg mot en mer komplett högskola,som lockar forskare och studenter från hela världen. Vårt län har ung arbetskraft, som ofta är välutbildad. Denhar bostad och innebär därför en mycket stabil arbetskraft för de företag somfinns i länet och för de företag som planerar att lägga investeringarna iNorrbotten. Småföretagenbedriver en ökad akfivitet. Tillgången på kompetens - tekniskoch ekonomisk - innebär förbättrade möjligheter fill expansion. 66 förbättrad produktutveckling inomde stora statliga basförelagen borde inom kunnainnebära ökade möjligheter till nyinvesteringar och expansion. Detta gäller ihög grad inom träbranschen. Satsningenpå rymdverksamhet i är portalen till en kraftfull utveckling såvälprimärt som sekundärt. Avknoppningar från rymdverksamheten har redan kommit igång. Utbildningsinsatserna, både i och i , vad gällerrymdverksamhet och rymddata är stora och lägger grunden för en posifivfortsättning. Turismenär på väg att bli en stor näring i länet. Satsningarna i träsk-områdethar redan skapat förutsättningar för en god utveckling. Men det gäller attskapa en turism även inom andra attraktiva områden. Länet är i stort ettframtidslän för både sommar- och vinterturism, men är ännu bara i början.Riktiga investeringar kan ge god lönsamhet och många nya arbetsfillfällen.Mycket är således posifivt. Menhär som inom andra områden, herr falman, visar socialdemokrafisk poUtik sinoförmåga aff skapa expansion. En tro - vilket är det kanskevikfigaste för småföretagare - finns inte i tillräcklig grad. Detta villjag litet utförligare utveckla i def . Jag hävdar atfsocialdemokratisk polifik i har misslyckats! Underalla år med socialistisk regering och med socialdemokrafiskt styrda kommuneroch landsting i har arbetslösheten legat i topp vid jämförelse medövriga län, trots alla paketlösningar som presenterats, trots godakonjunkturer. Jagvill fråga socialdemokraternas företrädare i utskottet: Är det på grund av ensocialistisk majoritet i kommuner och landsfing som utvecklingen iNorrbotten är sämre än i andra delar av vårt land? INorrbotten har staten satsat -9,8miljarder! - och då är inte den kommunala skatfeutjämningen inräknad. Dettavisar med all önskvärd tydlighet aft utvecklingen i inte i förstahand är en fråga om mer pengar. Jagvill så ställa fråga nr 2 till den socialdemokrafiske företrädaren: det nugått upp även för socialdemokraterna aft utveckling inte är enfråga om enbart mer pengar? Socialdemokraternasförsök till storskaliga satsningar i länet har misslyckats. Till - äntligen har litet eftertanke slagit rot -skulle storaföretagsetableringar lösa problemen överallt i länet. Socialdemokraternasplaner på 80 och de stora utbyggnaderna av älvarna blockerade allasmåskaliga satsningar på småföretagsamheten, som skulle ha kunnat lösa många avproblemen i vårt län. I stället blev småföretagen och familjejordbruken saftapå undantag. Mintredje fråga fill den socialdemokrafiske företrädaren i utskottet är: Vart togalla de storstilade planerna vägen som socialdemokraterna hade om 80och om de stora älvufbyggnaderna till bara ? Sänkningenav arbetsgivaravgifterna - som vi moderater har föreslagit under lång fid -dröjde alltför . Den åtgärden har efteråt visat som resultat en alltstabilare småföretagarsekfor. Sänkningen skulle ha genomförts efter våraförslag med generella sänkningar, vilket skulle ha gynnat hela länet med alltnäringsliv. De statligabasindustrierna har tillåtits atf sova en Törnrosasömn alltför Särskildaregionalpolitiska insatser i m. m. Prot.1987/88:131 . Detta har kosfat tempo i förändringen mot en effektivareverksamhet. 1 juni1988 har produktutvecklingennäsfan helt legat nere. ; ] ~ innebär tveklöst svårigheter förutvecklingen i Norrbot- tiska insatser i m. rn Gruvornas framfid ärosäker. expansion sker på bred front och utgör genom deras lågalöner och ofta bristande miljöinsatser och deras lättillgängliga överjordschaktett hot mot våra gruvor. Dollarberoendet -utan möjligheter fill egen påverkan -innebär dessutom alt lönsamheten hålls nere. med en starkkonjunktur redovisar röda siffror för sin gruvverksamhet. framtid i som bulkleverantör av råstål ärinte på något sätt säkrad. Beroendet av EG:s marknad kräver ett mycket närasamarbete med den marknaden, varför det är av stor vikt hur vi i vårt landhanterar EG-frågan. Någon egentlig utveckling i med expansion och nyanställningarär inte att se fram emot, tvärtom. Nya rationaliseringar kräver att ytterligarepersonal måste gå. Problemen inom :s koksverk är stora och kommer troligenatf tvinga fram miljö- och kompletteringsinvesteringar om flera hundra miljoner.Sådana investeringar framstår som ekonomiskt ovissa. ASSLs oförmåga aft få lönsamhet på sin produkfion iNorrbotten inger också vissa farhågor för åren som kommer. Trots godakonjunkturer har infe förmått generera de vinstmedel sombehövs ens fill de allra nödvändigaste investeringarna utan tvingas nu attlägga ner ett sågverk och dra ner verksamheten på de två övriga. kommunkommer att tvingas leva i ovisshet om utvecklingen vid ASSLsanläggningar i - en arbetsplats som betyder allt för denkommunen. Samma oro kommer att finnas på Sesskarö och i Lövholmen i . Jordbruket har en klart ofillräcklig lönsamhet. I inget nyföretagande i länet. Den otillräckliga lönsamheten motiverarinte någon att satsa på ett nytt jordbruk. Medelåldern kommer således att öka.Nedläggningarna fortsätter. har producentorganisafionernaotillräcklig lönsamhet. Betydelsen av ett livskraftigt jordbruk i Norrbottenär stor. Ur sysselsättningssynpunkt måste jordbruket få bibehålla minst denlönsamhet som finns , och om vi skall få tillbaka ett nyföretagande måstelönsamheten upp. Inte heller ur miljö- och försvarssynpunkt har vi råd attförlora vårt jordbruk. Min fjärde fråga fill socialdemokraternas företrädare iufskotfef är: När skall socialdemokraterna sluta atf försvåra jord- ochskogsbruksnäringens möjligheter att utvecklas i ? Def kanske mest märkbara är dock hur inlandet ochTornedalen utarmas. Kommunerna förlorar sina invånare. Service ochkommunikafioner försvåras och skolor kan inte upprätthållas i den omfattningsom vore önskvärt. Möjligheter fill vård i hemmet för gamla försvåras också. Deunga flyttar, först flickorna, sedan naturligtvis också pojkarna, medan degamla vill vara kvar. Nio av 14 kommuner minskar sin befolkning även trotsgoda konjunkturer. Arbetslösheten är fortsatt hög trots aft vi har och harhaft goda år då hjulen snurrat snabbt i vårt näringsliv. Utanför den ordnariearbetsmarknaden finns ca 16 000 människor,nästan lika många som . De sex kommunerna med högstarbetslöshet i landet finns alla i . Utflyttningen av ungdom fortsätter. Minfemte fråga till socialdemokraternas företrädare i utskottet är: 16 000 utanförden ordinarie arbetsmarknaden - vad vill socialdemokraterna göra, eftersom defhär paketet ju egentligen inte räcker någonstans? Ständigaenergiskattehöjningar drabbar alltid och Norrlandslänen hårt,oavsett om def gäller bensinskatt, oljeskatt eller elenergiskaft. Dessaskattehöjningar har aldrig kunnat kompenseras och är en orättvisa som vi måstefå komma till rätta med. Det är inte rimligt atf människor i bl. a. Norrbottenskall sfraffbeskattas genom miljö- och energiskattehöjningar. Den kommande kärnkraffsawecklingen med början på 1990-falets mittkommer atf få avgörande konsekvenser för näringslivet i . Vårabasindustrier - , , - är mycket energikrävande. Deraskonkurrenskraft försvåras genom de kraffiga energiprishöjningar som blirföljden. Vilka konsekvenser kommer inteytterligare höjda kostnader aft få i dessa företag? Vi har redan sett prov påhur industrin kommer att tvingas stänga eller dra ned på verksamheten på grundav de förödande konsekvenser som en energiprishöjning kommer att få, exempelvisi Ljungaverken. Det allra värsta skulle vara om vi tvingades fill elransoneringar,och def vef vi egenfligen infe om vi kan klara oss helt utan. EnUgtVattenfall ökade elförbrukningen i medhela , från till . Minsjätte fråga till socialdemokraternas företrädare i utskottet är: Stängningenav kärnkraftverken in på 90-falet utgör ett ökat hot motNorrbottens 10 000 industrijobb i basindustrierna. Detta upplever jag somansvarslöst av den socialdemokratiska regeringen. Vad skall socialdemokraternai länet säga till alla dessa arbetare? Löntagarfondernafortsätter att dränera vårt län - landsting och kommuner, företag ochenskilda. Med de pengar som löntagarfonderna far från i Norrbottenskulle köerna för ögon-, höftleds- och kranskärlsoperationer kunna bringas nedtill noll. Om vi får en riksdag som säger nej till löntagarfonderna, skulledetta vara möjligt. Påsamma sätt skulle löntagarfondsskatferna som tas från kommunerna ha kunnatanvändas för aft klara hemhjälpen till de gamla och omsorgen om deförståndshandikappade, som skulle behöva få komma ut från institutionerna. Norrbottensaknar en tillräckligt god sjukvård, mycket beroende på aft vi saknarläkare. Ungefär var tredje läkarplats är vakant. Framför allt är detglesbygden som drabbas. Kontinuiteten försvinner.Läkarstafefferna kostar mycket pengar. Vårdsituationen blir allt svårare affklara. rodnar över sitt stora misslyckande. Nysysselsättning har effektivt hindrats i Norrbottensförefagen genom attlöntagarfondsskaften därifrån tagits för atf användas till aktieköp i de storabörsföretagen, som praktiskt laget alla finns med sin verksamhet utanför länet. De nuvarandeiransfereringssystemen missgynnar glesbygdslänen, oavsett Särskildaregionalpolitiska insatser i m. m. Särskildaregionalpolitiska insatser i m. m. om def gäller barnomsorg,bostadsstöd, vägar etc. betalar fill storstadsområdenas expansion,en orimlighet i sig. Jag skall presentera några ganska intressanta siffror, föraff visa vad jag menar när frågan om fransfereringssystemen kommer på tal. betalar mer pengar fill staten i avgift än vad får ibidrag. i form av bidrag från staten.