prot · GB0916 · 1987-12-31 00:00:00 — Låt mig först göra klart att det inte råder några delademeningar mellan utskottet och reservanterna om att svenska jurister bör åtnjutalegal privilege. Frågan gäller det lämpliga i att nu påbjuda ett svensktinitiativ i syfte att klariägga rättsläget, möjligen i form av, om jag tolkarmotionärerna och rätt, bilaterala förhandlingar mellan ochEG. Det ärovedersägligen så, precis som säger, att det föreligger en vissoklarhet om rättsläget. Å ena sidan finns ett avgörande där vägratadvokater med hemvist i icke legal privilege. Å andra sidan haravgörandet av det här målet en ganska begränsad betydelse i så måtto attadvokaterna var anställda av det berörda företaget. Mycket talar för attEG-domstolen om det hade gällt från företaget fristående advokater skulle haintagit en helt annan ståndpunkt. Avgörandet i har också utsattsför hård kritik inom EG, och man kan ifrågasätta giltigheten . Utskottet är mot den här bakgrunden närmast av denuppfattningen att svenska advokater och andra fristående svenska juristerskulle komma i åtnjutande av legal privilege om frågan kom under EG-domstolensprövning. Detta är en uppfattning som såväl EG-delegationen somkommerskollegium delar. Både EG-delegationen och kommerskollegium avstyrkermotionen under den remissbehandling som utskottet har vidtagit med anledning avberedningen av motionen. Det gör man på grund av att ett svenskt initiativskulle kunna uppfattas som att man från svensk sida efterger den allmännarättsprincipen att förhållandet mellan klient och advokat är sekretessbelagt.Det skulle naturligtvis inte vara bra om uppfattningen att efterger denallmänna rättsprincipen vann gehör. Utskottet vill mot den här bakgrunden inte för närvarandeförorda några åtgärder från sida, men framhåller det angelägna i attregeringen på lämpligt sätt och i lämpliga sammanhang tar de kontakter somerfordras för att få ett klargörande fill stånd. Med dessa uttalanden yrkarutskottet avslag på motionen, och jag yrkar bifall fill justitieutskottetshemställan. Svenska jurister och EG 177BJÖRN KÖRLOF (m): Vi skickade ut den här motionen på remissinte bara till kommerskollegium och Brysseldelegationen utan också till någraandra instanser. Två av dem tillstyrker och två avstyrker motionen.Utskottsmajoriteten stödjer sin argumentering särskilt på vad vår delegation iBryssel har sagt. Låt mig uppehålla mig litet vid vad delegationen i Brysselsäger. Jag tycker att det är en mycket egendomlig argumentering som den för.Som jag sade i mitt inledningsanförande menar den, vilket också Lars-ErikLövdén var inne på, att en framstöt från svensk sida skulle leda till att vi isjälva verket ifrågasätter om vi har denna grundläggande legal privilege ochskulle vilja förhandla om den, medan vi egentligen redan skulle ha den. Omrättsläget i denna situation pågår diskussioner i EG. Det kan inte förhålla sigpå båda sätten . Under alla förhållanden är det så - och det framgår av deandra remissinstansernas yttranden - att svenska företag uppfattar sinsituation så att det oklara rättsläget är diskriminerande. De kan inte användasig av svensk advokat på samma sätt som övriga medlemsländer i EG kan göra, ochdärför föreligger en faktisk diskriminering. Jag kan inte förstå hur man i detläget kan säga att man inte skall göra någonting alls. Dessutom har jag efter utskottsbehandlingen fått i minhand den dom som vi nu diskuterar och blivit ännu mer övertygad om attdomstolen faktiskt varit ganska tydlig på den här punkten. Det har i efterhanduppstått en diskussion 12 protokoll 1987/88:16 om de politiskakonsekvenserna av domen, och man är ute efter att på olika sätt försökaförminska dess rättsverkan. I domen står följande, och jag gör här enfrihandstolkning, eftersom man inte får läsa upp främmande språk i : "Medavseende på principer om etableringsfrihet och frihet att erbjudatjänster måste det skydd som ges i EG-rätten gälla utan åtskillnad för varjeoberoende advokat, som har rätt att utöva sitt yrke i något medlemsland,oberoende av i vilket medlemsland klienten bor. Sådant skydd kan inteutsträckas utanför dessa gränser." Detgäller alltså i vilket medlemsland klienten bor. Helt klart är att svenskaadvokater som inte bor och verkar i medlemslandet inte åtnjuter "legalprivilege". Att detta domstolsutslag sedan har fått politiska konsekvensersom EG kanske inte riktigt tycker om är en annan sak, men domstolens utslag ärganska tydligt på den här punkten. Därför måste alltså någonting göras för attsvenska jurister skall ha samma möjligheter som övriga jurister inom EG. Detåstadkommer vi genom att ta upp en diskussion med EG, vare sig det sker genombilaterala förhandlingar eller på annat sätt, om den stadga som domstolen hartolkat skall ändras eller om det kan ske på något annat sätt. Situationenär ohållbar som den är , och jag uppmanar att noggrantstudera detta dokument en gång till. Anf, 178 (): , det är kanske inte så konstigt att utskottet vid sinbedömning lagt mycket stor vikt vid vad den svenska delegationen vid EG harsagt i sitt remissyttrande. Den svenska delegationen vid EG har haft anledningatt följa dessa frågor synnerligen noggrant efter det att domen kom - och denrörde ett australiensiskt företag. Densvenska delegationen gör den bedömningen att ett domslut där svenska friståendeadvokater är inblandade knappast kan förvägras s.k. legal privilege vidbehandling av ett domstolsmål vid EG. delegation vid EG har också haftunderhandskontakter med enskilda tjänstemän inom EG och säger i sittremissyttrande till justitieutskottet att dessa tjänstemän, som haft befattningmed denna typ av ärenden, har gett uttryck för den uppfattningen att det skullevara högeligen förvånande om man från något hån inom EG eller dessmedlemsländer skulle hävda att svenska fristående advokater skulle sakna rätttill skydd för kunskap som rör förhållandet till deras klienter. Det visar attden svenska delegationen vid EG har den uppfattningen att det mål som avgjortsav knappast är adekvat för de förhållanden som togupp i sitt anförande. Tillfrågan om hur ärendet skall hanteras framöver vill jag säga följande. Det ärnaturligtvis av stor betydelse att EG-delegationen har den uppfattningen attdet skulle innebära ett uppgivande av den svenska inställningen att denallmänna rättsprincipen om sekretess mellan advokat och klient gäller, om vitog initiativ till bilaterala förhandlingar med EG i denna fråga. Det är ocksåett tungt argument för att utskottet avstyrker bifall till motionen. 179 (): var inne på hur frågan i fortsättningen bordebehandlas. Men EG-delegationens rekommendation till oss går ju ut på att viinte skall göra någonting alls, därför att om vi gör någonting skulle detinnebära att vi talar om för EG att vi tror att vi inte har legal privilege.Jag kan inte förstå denna argumentering. Det är ett slags cirkelresonemang. Omman lever i ett oklart rättstillstånd - vilket svenska företag gör, och det ärutskottets ledamöter överens om - och detta faktiskt i praktiken leder till endiskriminerande situation, är det väl rimligt att försöka göra någonting åtdet. Jag kan inte tro att man inom EG är så känslig på denna punkt att man intekan inse att det är naturligt för att ta kontakt med EG för att få detoklara rättsläget undanröjt. Dessutomskulle jag vilja tillfoga ytterligare ett element. Om har ett intresseav att söka ett närmare och mera intensivt samarbete med EG, är det viktigt attvi just i sådana här ärenden börjar med att föra ett resonemang med EG och intehgger avvaktande och är så ängsliga att störa EG eller rädda att det skallhända någonting att vi inte vågar ta kontakt och föra ett resonemang i en såuppenbar fråga som detta gäller. I EG är man medveten om denna situation. Jagtycker det är rimligt att uppmanar regeringen att ta ett initiativ ifrågan. Egenav gifter och pen -sionsgrundande inkomst för jordbrukare Överläggningenvar härmed avslutad. (Beslut i ärendet skullefattas vid nästa arbetsplenum.) 1987/88:1 om egenavgifter och pensionsgrundandeinkomst för jordbrukare (prop. 1986/87:140). Egenavgifter ochpensionsgrundande inkomst för jordbrukare 180 (): Så skall vi åter här i kammaren diskutera det kompliceradesocialavgiftssystemet. Det har föreslagits att egenavgifter inte skallberäknas på inkomst av jordbruksfastighet om intäkterna inte uppgår till 15 000kr. Det är bra att något händer på området, men jag beklagar att det inte gårtillräckligt fort, att reformerna bara sker styckevis och delt och i vissa fallinte alls. Tilldetta betänkande, som utöver propositionen om jordbrukarnas egenavgifter ocksåbehandlar ett 30-tal motioner, är fogade sex reservationer, som jag endastdelvis skall beröra vid denna sena timme. Ireservation 1 protesterar utskottets moderater och folkpartister mot att ettalternativ, som innebär en fördelning av inkomsten av rörelse och avjordbruksfastighet på A- och B-inkomst, inte utretts. Det förslag sorri nuvunnit utskottets gillande innebär stora tröskeleffekter så snart inkomsternaöverstiger . Det innebär också att samma typ av intäkter, t.ex. Egenavgifter och pensionsgrundande inkomst förjordbrukare hyresersättningar,blir beroende av om de överstiger eller understiger . eller tillvilken förvärvskälla de hänförs. Vi anser att frågan om egenavgifter från förvärvskällornarörelse, jordbruksfastighet och annan fastighet bör bli föremål förytterligare utredning. Dessa inkomster bör kunna delas upp i avgiftsgrundandeoch icke avgiftsgrundande inkomster. I avvaktan på den utredning vi begäranser vi att egenavgifter inte heller nu bör tas ut för inkomster avegenverksamhet i förvärvskällan rörelse när intäkterna inte överstiger 15 000kr. Vi anser att regeringen bör lägga fram ett förslag så attändringarna kan träda i kraft . Jag yrkar alltså bifall till reservation 1. I reservation 2 återkommer utskottets borgerliga ledamötertill den ständiga frågan om att det borde råda större överensstämmelse mellanavgifter och förmåner i socialförsäkringssystemet. Det rådande systemet ger imånga fall ett orimligt resultat för den enskilde, som får betala full avgiftpå inkomster som är så små att de över huvud taget inte ger rätt tillersättning vare sig från sjukpenningförsäkringen eller från pensionssystemet. 1annat sammanhang har vi påtalat det förhållandet att egenföretagare, t. ex.inom jordbruket, aldrig kan få högre sjukpenning än vad som motsvarar lönen fören anställd. Som argument mot en differentiering av avgiftsuttaget hardet tidigare framhållits att det enhetliga avgiftssystem som infördes harinneburit avsevärda administrativa lättnader för både myndigheter ochegenföretagare. har man gjort vissa ändringsförslag, som visar att det gåratt göra en särreglering för att undvika vissa negativa effekter avavgiftssystemet. Vi anser att det finns alla skäl i världen att utredamöjligheterna att få fram ett avgiftssystem, som innebär störreöverensstämmelse mellan avgifter och förmåner. Jag yrkar bifall tillreservation nr 2. I reservation nr 3 begär de borgerliga ledamöterna att denkvittningsrätt som borttogs 1982 skall återinföras. Det finns många anledningartill att en företagare bedriver verksamhet i olika förvärvskällor, och sådanaföretagare skall inte missgynnas vid beräkning av egenavgifter. Den slopadekvittnings-rätten kan medföra att företagare får det mycket svårt att klara uppen besvärlig situation som uppstått genom underskott i en rörelse. Vi anserdärför att överskott i en förvärvskälla skall kunna kvittas mot underskott i enannan inom inkomstslagen jordbruksfastighet eller rörelse. Vi anser attregeringen i detta syfte bör lägga fram förslag om en ändring av lagenom beräkning av pensionsgrundande inkomst. Jag yrkar bifall till reservation nr3. Reservafion nr 5 av de borgerliga ledamöterna tar återigenupp de bekymmer som åsamkats idrottsorganisationerna sedan lex Westblominfördes efter ett utslag i regeringsrätten. Genom den ändraderättstillämpningen måste nu idrottsföreningar erlägga socialavgifter föridrottsutövare när det gäller inkomster utöver ett halvt basbelopp. Vi vet attdetta redan har orsakat t.o.m. konkurser för vissa idrottsorganisationer.Idrottsrörelsens ekonomiska situation måste på något sätt förbättras - nyainkomster som motsvarar utgiftsökningen kan inte förväntas, och risken är uppenbaratt det är bredd- och knatteidrotten som kommer att drabbas. har gjort en utredning och framlagtolika alternativa förslag om hur man till rimliga kostnader skulle kunna geidrottsutövarna ett försäkringsskydd. Vi anser att det är ytterst angeläget attregeringen framlägger ett förslag i enlighet med något avRiksidrottsförbundets alternafiv och att man snabbutreder frågan. Antaletmotioner i frågan vittnar om ett synnerligen stort intresse från riksdagensledamöter för den här frågan, och det är viktigt att den får en föridrottsrörelsen positiv lösning. Jag yrkar bifall även till reservation nr 5,herr talman. I reservation nr 6 slutligen upprepar utskottets moderateroch folkpartister kravet på att även endera av parterna i ett s. k.uppdragsförhållande skall kunna ansöka om förhandsbesked i socialavgiftsfrågor.När frågan behandlades vid föregående hade många tungaremissinstanser uttryckt denna uppfattning, men utskottsmajoriteten krävdeansökan från båda parter - ett förhållande som vi alltså vänder oss emot. Det är bra att det över huvud taget gjorts vissaförändringar i det komplicerade socialavgiftssystemet, men de förändringar somgenomfördes vid föregående är långtifrån tillräckliga. a. ärreglerna inte konkurrensneutrala mellan fysiska och juridiska personer ochmellan sådana personer inbördes. När frågan behandlades av sades att"fortsatta överväganden skulle göras i ". Viefterlyser dessa överväganden och anser att bör ta ställning tillytterligare förslag redan under innevarande år. Med det sagda, herr talman, yrkar jag bifall också tillreservation nr 6 och för övrigt till de delar av betänkandet där vi är ense iutskottet. 181 (); Detta betänkande innehåller en del ärendensom har debatterats i kammaren , men ärendena är intemindre angelägna för det. har varit med om att avge fem reservationer idetta betänkande. Jag kommer här att beröra några av dem. I en motion med anledning av proposition 1986/87:140 medförslag om nya regler för uttag av egenavgifter har tagit uppen del problemställningar. Han säger där att ser positivt på denändring som är föreslagen i propositionen men anser att samma regler skallgälla även för inkomst från rörelse. a. säger han att SHIO-företagenpåpekat att de problem i avgiftssystemet som det nu i begränsad omfattningföreslås en lösning på är likartade för rörelseidkare. Det är inte ovanligt att enskilda bedriversmåföretagarverksamhet på prov bredvid fast anställning. På så sätt erhållsviktig erfarenhet som senare kan komma att ligga till grund för ett nyttföretag. För många människor är det bättre att på detta sätt kunna börja imindre skala och känna sig för. Till följd av höga marginalskatter ochegenavgifter ger dessa mindre rörelser ofta ett överskott som sällan står i överensstämmelsemed arbetsinsatsen, vilket minskar incitamenten att vidareutveckla rörelsen.Det är därför angeläget att se över de regler som gäller för uttag avegenavgifter från rörelseidkare. När detgäller reservation nr 5 angående arbetsgivaravgifter från idrotts- Egenavgifter och pensionsgrundande inkomst förjordbrukare 13 protokoll 1987/88:16 Egenavgifter och pensionsgrundande inkomst förjordbrukare det bara att konstatera att den ekonomiska situationen för många föreningargenom den ändrade rättstillämpningen radikalt har förändrats. Nya inkomster föridrottsrörelsen kan inte förväntas i den utsträckning som motsvararutgiftsökningen. Detta innebär troligen att verksamheten med bredd- ochungdomsidrott kommer att drabbas. Reservanterna anser därför att det ärangeläget att regeringen låter ytterligare utreda frågan föridrottsföreningarnas bästa. tar det fid när regeringen skall komma frammed nya förslag och förbättringar. Så har det varit när det gäller arbetsgivar-och arbetstagar-begreppet. debatterades frågan i dennakammare. Majoriteten i utskottet avstyrkte då de motioner som förelåg i fråganmed motiveringen att frågan var under beredning i medinriktningen att få fram ett förslag ganska omgående. Men nej, inget harhittills hänt. Vi säger också i reservation 6 att det enligt vår meninginte finns tillräckligt vägande skäl mot att låta endast en av parterna i ettuppdragsförhållande ansöka om förhandsbesked. Även om de flesta ansökningarsannolikt skulle vara gemensamma för parterna kan det finnas situationer dåendast ena parten kan behöva göra en ansökan. Vi anser därför att en sådanmöjlighet bör införas, i enlighet med vad som begärts i motion 253 av KjellJohansson m.fl. Jag vill härmed yrka bifall fill reservationerna 1,2,3,5 och 6. 182RUNE (); Frågan om vem som skall erläggaarbetsgivaravgifter i vissa speciella situafioner har varit en källa tillproblem för både företag och enskilda personer. Den bristande samordningenmellan skatte- och socialavgiftslagstiftningen har varit en av orsakerna tillatt problem uppstått. Avsaknaden av entydiga arbetsgivar- ocharbetstagarbegrepp har lett till att enskilda företagare i efterhand hardebiterats mycket stora avgifter. Det mest omtalade fallet är det är viktigt att komma ihåg att den efterdebitering han drabbades av ärnågot som även har drabbat många andra personer, fast beloppen inte har varitriktigt lika stora. har vi en provisorisk lösning: Arbetsgivareoch arbetstagare skall gemensamt ansöka om förhandsbesked. Någon slutgiltiglösning, en lex Hjortberg, som finansministern med buller och bång lovade imassmedia, har vi ännu inte sett till. Det är verkligen hög tid att regeringentar sig samman och kommer med en permanent lösning. Jag vill frågautskottsledamöterna från den socialdemokratiska sidan: När får vi en slutgiltiglösning av problemet? De socialavgifter som debiterasegenföretagare och företag används inte bara till att finansiera den allmännaförsäkringen utan också till att täcka kostnader inom andra områden såsomarbetsmarknad, vuxenutbildning och barnomsorg. De förändringar som hargenomförts i regelsystemet för debitering och uppbörd av socialavgifter harmedfört att avgifternas karaktär som en ren beskattning av arbete harförstärkts. Avgifternas storlek och konstruktion har i debatten oftaframförts som en hämmande faktor när det gäller möjligheten att ökasysselsättningen i företagen.Detta gäller särskilt de små företagen och vid nyföretagande. Ca 1 miljon anställda får sin utkomst i företag medmindre än tio anställda. Denna företagstyp är särskilt betydelsefull för sysselsättningeni små orter och glesbygd. Tjänstesektorn, den sektor som man ställer högaförväntningar på när det gäller att klara sysselsättningen , beståri dag huvudsakligen av små företag. Med tanke på den betydelse dessa företaghar för sysselsättningen i vårt land är det viktigt att vi politiker ger demmöjligheter att utvecklas och leva vidare. Det är mot den här bakgrunden som förslagom differentierade avgifter skall ses. Vi vill använda avgifterna som ettstyrmedel som underlättar tillblivelsen och utvecklingen av små företag. I vår partimotion och i reservation 4 föreslår vi enkraftig sänkning av sjukförsäkringsavgiften med närmare bestämt femprocentenheter för de 15 först anställda i företagen. Det finns utöver våraallmänna motiv ett sakligt skäl för en sådan sänkning. Genom undersökningar vetvi att egenföretagare och småföretag generellt sett har en betydligt lägresjukfrånvaro än de stora företagen. Man kan därför säga att de små företagen genom sina avgifter subventionerar den högre sjukfrånvaron i de storaföretagen. Utskottsmajoriteten avfärdar vårt förslag med att detskulle leda till administrativa svårigheter. Mot det vill jag invända att viredan i dag har differentierade avgifter.Vi har 10 %lägre avgift i . Jag har inte i debatten hört någon som har påståttatt den sänkningen skulle vara administrativt särskilt krånglig. Det måstealltså finnas andra motiv för att socialdemokraterna på den här punkten, tyvärrtillsammans med och , går emot en sänkning avsjukförsäkringsavgiften för de små företagen. För egenföretagare med låga inkomster leder nuvaranderegler för debitering av socialavgifter till orimligheter. Socialavgifterdebiteras för inkomster som är så små att de inte ger rätt till ersättning frånsjukpenningförsäkringen eller ATP-systemet. Avgifterna har i dessa fallkaraktären av ren beskattning. Flera centerpartimotioner tar upp dessa problem. Ireservation 2 har vi tillsammans med och enats om attbegära en utredning som skall leda fram till nya bestämmelser för uttag avegenavgifter, vilka bättre står i samklang med förmånssidan ochskattelagstiftningen. Det är verkligen beklagligt att utskottsmajoriteten inteär beredd att se över detta förfarande, som så orättvist drabbar människor medlåga inkomster. Den dellösning som föreslås i proposition 140 beträffandesmå inkomster av egen verksamhet på en jordbruksfastighet är ett fall framåt.Centerpartiet har i motioner pekat på de orimligheter somuppstår med dagens system. Det bör dock påpekas att likartade problem uppståräven i andra näringar än jord- och skogsbruk. Det är därför man måste få dethelhetsgrepp som vi föreslår i reservation 2. I utskottsbetänkandet tar vi också upp frågan omarbetsgivaravgifter för idrottsorganisationer. Utslaget som innebar att de komatt debiteras avgifter har hårt drabbat ekonomin för fleraidrottsorganisationer. Vi har kunnat läsa i pressen att mångasmå idrottsföreningar har svårigheter att få sin verksamhet att gå runt. Egenavgifter och pensionsgrundande inkomst förjordbrukare Det har till och från ifrågasatts om en särskild ungdoms-och idrottsminister i regeringen har något existensberättigande. Jag anser attfrågan om arbetsgivaravgifter för idrottsföreningar är lämplig föridrottsministern att göra något åt. Tillsammans med idrottsrörelsen kan hanlägga fram ett förslag om hur ett försäkringsskydd till rimliga kostnader skallkunna åstadkommas. Jag yrkar bifall till reservationerna 2, 3, 4och 5. (forts. prot. 18 § Kammaren beslöt att förhandlingarna skulle fortsättasvid ett senare sammanträde. 19 § Anmäldes och bordlades 1987/88:22om vissa grundlagsfrågor m. m. 1987/88:34 om fortsatt skattefrihetvid anställning ombord på utländskt fartyg i vissa fall,deklarationsskyldighet, ändrat underlag för fastighetsskatt, m. m. 1987/88:41om sekretesskyddet för vissa myndighetsregister m. m. 20 § Anmäldes och bordlades medanledning av prop. 1987/88:1 om ändring i (enskilt anspråk vid förundersökning och rättegång) 1987/88:Ju3 avtredje vice talman m.fl. (c) 21 § Meddelande om interpellationer Meddelades att följandeinterpellationer framställts 1987/88:75av () till socialministern om luftburna sjuktransporter inomtotalförsvaret: behandlade våren 1987proposition 1986/87:95 om totalförsvarets fortsatta utveckling. I propositionen togs bl. a. upp frågan om helikoptrar försjuktransporter såväl i fred som i krig. Försvarsministern anförde att vissastatliga medel borde avsättas för att förbättra sjuktransportskapaciteten medhelikoptrar, under förutsättning att sjukvårdshuvudmännen är beredda attmedverka i motsvarande utsträckning. I sammanhanget skulle också fråganövervägas om utformning av beredskapen med försvarsmaktens tunga helikoptrar iNorrland för medverkan i räddningstjänst under kväHar, nätter och . Ansvaret för de civilaluftburna sjuktransporterna borde föras över från tillsjukvårdshuvudmännen. I propositionen anfördes även att en prövning skullegöras av ett förslag från försvarskommittén om hur en ökad anskaffning avambulanshelikoptrar skulle genomföras. Socialministern skulle återkomma ifrågan. Luftburnasjuktransporter har behandlats av under perioden1980-1987. I sitt av godkända betänkande FöU 1985/86:8 (s. 36-37)anförde försvarsutskottet, med anledning av två socialdemokratiska motioner,att det inte kunde anses tillfredsställande att frågan om sjuktransporter medhelikopter utan resultat bearbetats .