prot · GB09131 · 1987-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1987/88:131 1 § Justerades protokollet för . 2 § Talmannen meddelade atf () i dagåtertagit sin plats i , varigenom tjänstgöringsom ersättare upphört. 3 § Föredrogs men bordlades åter Konstitutionsutskoftefsbetänkande /88:40 betänkande 1987/88:28Utbildningsutskottets betänkande 1987/88:34 Arbetsmarknadsutskottetsbetänkanden /88:17, 18, 20 och 23 4 § Företogs fill avgörande kulturutskottets betänkande1987/88:20, näringsutskottets betänkande 1987/88:39 samt bostadsutskottetsbetänkanden /88:17, 18, 21 och 22 (beträffande debatten i dessa ärenden, seprot. betänkande 20 Punkt 1 Mom. 1(inriktningen av samhällets stöd till idrottsrörelsen) Utskottets hemställan bifölls med 269 röster mot 38 förreservafion 1 av och . Mom. 3 (anslag till Stöd till idrotten) Först biträddes reservafion 2 av och 41 röster mot 17 för reservation 3 av . 250 ledamöter avstod frånatt rösta. Härefter bifölls utskottefs hemställan med 252 röster mol54 för reservation 2 av och . Mom. 4 (utredning om idrottsrörelsens finansiering) Utskottets hemställan bifölls med 263 röster mot 45 förreservafion 4 av och . 1987/88:131 Mom.5 (statens represenfafion i ) Utskottets hemställan - som ställdes motreservafion 5 av m.fl.- bifölls medacklamafion. Mom.6 (det statliga stödet till främjandeorganisationerna) Utskottetshemställan bifölls med 193 röster mot 114 för reservation 6 av . Övriga moment Ufskottets hemställan bifölls. 1 (Sverigesturistråds ansvar för de sociala målen för turist- och rekreafionspolitiken) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 7 av m. fl. - biföllsmed acklamation. Mom.3 (ny huvudman för rekreationspolifiken) UtskottefshemstäUan - som ställdes mot reservation 8 av -bifölls medacklamafion. Mom.4 (plan för turismens utveckling) Utskottefshemsfällan bifölls med 269 röster mot 39 för reservation 9 av och . Mom.5 (strukturplan och industriverkets branschsfudie) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 10 av m.fl.-bifölls med acklamation. Mom.6 (investeringsbidrag till ett nytt bokningssystem) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservafion 11 av och -bifölls med acklamafion. Mom.7 (anslag fill Stöd till turism och rekreation) Utskottetshemsfällan bifölls med 268 röster mot 38 för reservation 12 av och . Mom.8 (sammansättningen av turistråds styrelse) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 13 av m.fl. -bifölls med acklamation. Mom.9 (vissa turistfrämjande åtgärder) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservafion 14 och -bifölls med acklamation. Mom. 11 (insatser för turism i ) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 15 av 4 och - bifölls medacklamafion. Mom. 12 (insatser förturism vid vissa ) Prot. Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 16 av - 1 jum 1988bifölls med acklamafion. Mom.14 (åtgärder för att utveckla båtlivet) Utskottetshemställan med godkännande av utskottets motivering - som ställdes mot delsutskottets hemsfällan med godkännande av den i reservation 17 av IngridSundberg m.fl. anförda motiveringen, dels utskottets hemställan med godkännandeav den i reservation 18 av och anförda motiveringen -bifölls med acklamation. Övriga moment Utskottets hemsfällan bifölls. Mom. 1 (lagförslagen) Utskottetshemställan bifölls med 241 röster mot 67 för reservation 1 av . Mom.2 (tillämpningsområdet) Ufskottetshemsfällan bifölls med 269 röster mot 39 för reservafion 2 av ochElving . Mom.3 (tillståndsgivning och tillsyn m. Utskottetshemställan - som ställdes mot dels reservafion 3 av m.fl.,dels reservation 4 av och -bifölls medacklamafion. Mom.5 (utvidgad verksamhet) Utskottetshemställan med godkännande av ufskottets motivering - som ställdes molutskottets hemställan med godkännande av den i reservation 5 av m.fl. anförda motiveringen - bifölls med acklamafion. Morn.6 (den centrala myndighetens namn) Utskottetshemställan med godkännande av utskottets motivering - som ställdes motutskottets hemställan med godkännande av den i reservation 6 av m.fl. anförda motiveringen - bifölls med acklamafion. Övriga moment Utskottets hemsfällan bifölls. Mom. 1 (ökade resurser vidlänsstyrelsernas naturvårdsenhefer) Förstbiträddes reservation 2 av och med 39 röster mot 18 för reservafion 3 av . 251 ledamöter avstod från att -* 1987/88:131 Härefter biträddes reservation 2 av och med 54 - röster mot 47 för reservation 1 av ochIngrid ------ ''----- Nyvall. 207 ledamöter avstod från aft rösta. Slutligenbifölls utskottets hemsfällan med 207 röster mot 54 för reservation 2 av AgneHansson och . 44 ledamöter avstod från att rösta. Mom.2 (länsstyrelsernas instruktion och arbetsordningar) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 4 av och - bifölls med acklamation. Mom.7 (dataresurser vid vissa länsstyrelser) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 5 av och -bifölls med acklamation. Övriga moment Utskottets hemställan bifölls. Mom. 1 (skäligt hyreskrav) Förstbiträddes reservation 1 av m. fl. med 118 röster mot 54 förreservation 2 av m. fl. 135 ledamöter avstod från att rösta. Härefterbifölls utskottets hemsfällan med 160 röster mot 113 för reservation 1 av RolfDahlberg m.fl. 35 ledamöter avstod från att rösta. Mom.2 (hyresvärdens uppsägning) Ufskottetshemställan bifölls med 253 röster mot 53 för reservation 3 av m.fl. Mom.3 (medlingsförfarandef) Utskottetshemställan bifölls med 254 röster mot 54 för reservation 4 av . Mom.4 (ersättningsregler) Förstbiträddes reservafion 5 av m.fl. med 114 röster mot 54 förreservation 6 av m. fl. 138 ledamöter avstod från att rösta. Härefterbifölls utskottets hemsfällan - som ställdes mot reservation 5 av . - genom uppresning. Mom.5 (indexklausuler) Utskottetshemsfällan - som ställdes mot reservation 7 av m. fl. - biföllsmed acklamation. Mom.6 (ändrad användning) Ulskollelshemställan - som ställdes mol reservation 8 av m. fl. - biföllsmed acklamation. Mom. 7 (andrahandsuthyrning) Utskottets hemsfällan - som sfäUdes mot reservation 9 avRolf m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 8 och 9 Utskottets hemställanbifölls. Planering och anslag för totalförsvaret Mom. 1(ändringar i hyreslagen m. Ufskottets hemställan bifölls med 192 röster motT13 förreservafion 1 av m.fl. Mom. 2 (utredning om andrahandsuthyrning av bostadsrätter) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 2 avErling och - bifölls med acklamafion. Mom. 3 (prövning av förstagångshyran vid uthyrning iförsta hand) Ufskottets hemställan bifölls med 290 röster mot 18 förreservation 3 av . 1987/88:11om planering och anslag (prop. 1987/88:100 bil. Planering och anslag för totalförsvaret 1 (): Jag kommer att ge några övergripandesynpunkter på försvaret som det behandlas i budgetpropositionen. senare att beröra de moderata reservationerna till utskottsbetänkandet ivissa delar. Försvarsbeslutet var ett beslut på helt ofillräcklignivå. Knappt hade beslut fattats av majoritet förrän det stod klartatf ca 800 milj. kr. saknades för att uppfylla de lågt ställda krav påförbättringar som redovisades i försvarsbeslutet. I debatten har därefter gjorts ett stort nummer av att maninom majoriteten ansett sig vilseförd. Jag skulle hellre vilja beskriva det såatt man varit helt omedveten om den verklighet som råder inom försvarsmakten. När repet if ionsövningar har måst ställas in i storomfattning, när omfördelning har måst ske från materielanslagef till det somkrävs för operafiv verksamhet, t. ex. ubåtsspaning under lång fid, närvälmotiverade satsningar gjorts för fast anställd personal och för devärnpUkfiga i form av höjda löner och ersättningar utan att motsvarande pengarställts fill förfogande, då måste man förstå att nivån på försvarsbeslutet varalldeles otillräcklig. Vi moderater ville i försvarsbeslutet successivt höjaanslaget och anslå nära extra fillförsvaret. Det skulle ha medgivit satsningar på ett bättre och starkareluftförsvar, ett effekfivare Planering och anslag för totalförsvaret ubåtsskydd,modernisering av pansarförbanden och fler repefifionsövningar. Regeringen har talat vitt och brett om ökade satsningar -jag ser att försvarsministern inte finns här i kammaren - men har, bortsettfrån det OtillräckUga tillskott som föreslås för ubålsskyddsåtgärder och som vii skall ta ställning fill här i kammaren, infe tillskjufit ett öreutöver försvarsbeslutet , trots aft ihåligheten i detta beslut sedan längeär uppenbar. Infe heller i den proposifion som vi nu behandlar syns någratillskott utöver försvarsbeslut. Tvärtom hävdas i propositionen att"inget inträffat som motiverar ändring av inriktningen avförsvarspolitiken". I stället har överbefälhavaren och chefen för arméntvingats redovisa konsekvensen av oförändrad medelstilldelning. De visar på enomstrukturering av armén med innebörden atl dagens 26 brigader skullereduceras lill 15 och att stora delar av arméns värnpliktiga skulle få endasttio veckors grundutbildning. Stora materielköp skulle dessutom behöva skjutaspå framtiden. En så omfattande reducering av brigaderna skulle innebärasådana minskningar av vår operativa förmåga aff vi i fortsättningen inte kanmöta, hejda eller slå en motståndare i anslutning fill ett invasionsområde. För t. ex. del skulle def medföra risker för alt viredan i ett tidigt skede tvingades ge upp ett rikt landskap med en miljoninvånare och med för landet livsnödvändig produktion. Motsvarandeexemplifiering kan göras för andra områden. Detta är helt otillfredsställande. Vi kan från moderathåll aldrig acceptera en sådan utveckling, och jag hoppas att vi, närkonsekvenserna av en sådan inriktning blir uppenbar också för övriga partier,kan få gehör för vår uppfattning att betydande anslagshöjningar är nödvändigaför försvaret, om det skall kunna lösa sina uppgifter. Vi moderater fullföljer nu vårt ställningstagande från . Det betyder atl vi detta budgetår vill anslå 610 milj. kr. mer änregeringen till det militära försvaret för atf därefter - utöver uppräkning medförsvarsprisindex -successivt höja anslagen . Med defta vill vi åstadkomma en fasthet i planeringen ochmöjliggöra en successiv teknisk förnyelse. Det blir också möjligt att bibehållafler operativa förband i form av t. ex. brigader inom armén. Genom defta förfarande återgår vi fill ett system somsocialdemokraterna och var helt överens om. Detsystemet möjliggjorde då upprätthållande av ett respektingivande försvar.Tyvärr kom senare andra strömningar inom socialdemokratin att bidra till atfvår försvarskraff genom prutade försvarsanslag urholkades. Def är beklagligt,eftersom en social reformpolitik inte står i motsats till ett starkt försvar. anslogs avbruttonationalprodukten till det miUtära försvaret. Vi är nu nere i ungefär 2,. Det är inte orimligt atl hävda att har råd all anslå avBNP till del militära försvaret. Dit når vi successivt med det moderataförslaget. Vad vi moderater nu närmast vill salsa på är ytterligareen jaktdivision till flygvapnet. Vi vill detta budgetår anslå 175 milj.kr. extra för det och dessutom 40 milj. kr. Vi vill förstärkaubåtsskyddet. behandlas den frågan här i kammaren. För dettabudgetår rör del sig om ca330 milj. kr. utöver regeringens förslag. Vi vill då skaffa ytterligare tvåkustkorvetter för aff möjliggöra uppsättandet av en andra ubåtsskydds-styrka.Vi vill också ersätta det äldre stridsvagnsbeståndet. Och vi vill haett bättre utbildningssystem. Redan defta budgetår vill vi anslå 200 milj. kr.för att kunna genomföra repefifionsövningarna. Vi menar också att det blir nödvändigt med ett extraförsvarsbeslut eller , när ett fullständigarebeslutsunderiag föreligger. Det beslutet blir avgörande för hållfastheten i densvenska säkerhetspolitiken. Vi måste se fill aft vi har tillräckligt medinsatsberedda, välutrustade och välutbildade förband ur alla försvarsgrenar ochur civilförsvaret för att kunna möta en motståndare som vill utnyttja svensktterritorium för sina syften. Endast med ett starkt försvar kan vi hävda freden. Om vi inte är beredda aff avsätta de medel som behövs,måste vi gå ut och tala om detta för medborgarna. Då måste vi säga: Vi har inferåd atl försvara landet. Vi måste tala om att vi tidigt måste uppge stora delar avterritoriet för att sedan kanske föra strid i terräng som måhända ärolämpligare för en anfallande. Vi måste fala om aft vi infe har råd aft gepansarförbanden nya stridsvagnar, aff vi infe har råd aft upprätthålla tvåubåtsskyddsstyrkor, aft vi infe har råd att ge vårt luftförsvar ökad effektivitetoch att vi inte heller har råd aff utbilda våra soldater så att de kan mötavälutrustade luftlandsättnings-förband eller infiltratörer som söker slå utförsvarets vitala anläggningar. Är man beredd atf ge svenska folket sådana besked, ellerär man i stället beredd att anslå behövliga medel, så att devisen "Helalandet skall försvaras" får ett reellt innehåll? Vi moderater vill gå den senare vägen. Jag hoppas aft viblir fler som är beredda aff göra def. Måtte aldrig en situation uppstå där man omoss politiker kommer att säga: Det ni gjorde för försvaret var för litet ochgjordes . Jag yrkar bifall fill de moderata reservationerna. Planering och anslag för totalförsvaret I defta anförande instämde och (bådam). 2 (): Arbetsordningen här i gör att vibehandlar försvarsutskottets belänkande frislående från utrikesutskottets. Detär dock helt klart aft utgångspunkten för hur vi formar vår försvarspolitikmycket intimt hänger samman med vår utrikespolitik. Utrikespolitiken skalltillsammans med försvarspolitiken ge trovärdighet åt vilja ochförmåga att föra en alliansfri politik som syftar fill neutralitet i krig. Den försvarskommitté som förberedde 1987 årsförsvarsbeslut ägnade också stort intresse ål att både beskriva och bedöma densäkerhelspolifiska situation vi befinner oss i. När man följer dagens debatt itidningar och annorstädes, kan del kanske vara svårt atl tro att det faktisktrådde bred enighet om de bedömningar som gjordes. Vi har givetvis haft dessabedömningar som utgångspunkt vid årets behandling av försvarspolitiken iutskottet. Detta faktum är värt att framhålla - särskilt som del i sig ärmycket värdefullt. Planering och anslag för totalförsvaret Deförändringar av hotbilden som skett sedan 1982 års försvarsbeslut är välbeskrivna i försvarskommitténs arbete. Stormakternas konventionella styrkedominans kvarståroförändrad. Vi ser ingen ljusning i detta avseende på nedrustningsområdef. Vikan dock konstatera aft infe ens stormakterna orkar fortsätta atf vara såduktiga på alla operativa eller tekniska områden. Detta bör vi ha i minnet närvi gör våra bedömningar. Vår karaktär av randstal, så aff säga, mellan blocken harfaktiskt blivit mer tydlig . Detta beror på det militärt låsta läget iCentraleuropa och de ökande räckvidderna för flygplan och vapen av olika slag.Av synnerlig vikt är också Murmanskbasens extremt stora betydelse. Qm en konflikt uppstår kan en utveckling som leder tillmilitärt angrepp mot snabbt ske. Det vef vi. Vi vet också atf ellmilitärt angrepp fortfarande kräver vissa förberedelser, bl. a. att militär istor omfattning måste flyttas fram mot gränser. Def är just dennaförberedelsetid och denna stora transportrörelse som vi måste utnyttjamilitärt. Dessa förhållanden ger oss en rimlig chans aft även i fortsättningensatsa på ett existensförsvar. Angriparen måste nämligen samfidigt gardera sigmot huvudmofsfåndaren. Vissa slutsatser kan dras av hur hotbilden tecknas. Ensådan slutsats är att det är angeläget för oss att satsa på ett starktluftförsvar och på försvarssystem med uthållighet och god beredskap. är Norrlandsförbanden särskilt vikfiga. Just dessa tankar leddetill de krav som folkparfiet ställde inför försvarsbeslutet, och de ligger nuockså till grund för detta beslut. För luftförsvarets del finns vikfiga inslag iförsvarsbeslutet vilka har sin grund i förslag framförda av . Denmöjlighet vi nu har aft i början på 1990-falet utöka luffförsvaret med endivision genom att använda redan befintliga Drakenplan är framsprunget ur ettfolkpartiförslag. Då förslaget första gången framfördes möttes del avoförståelse. Desto mer glädjande, herr falman, är def aft konstatera aftinvändningarna tystnade och aft ytterligare Drakenplan nu modifieras till ettantal motsvarande en division. Detta ökar handlingsfriheten - mycketberor på när personalsituationen medger utnyttjande av planen. Förstärkning avluftförsvaret genom anskaffande av luftvärn med längre räckvidd är också en avde satsningar som skall genomföras. Det nytänkande som präglade försvarskommitténs arbete förmarinens vidkommande påverkade också inriktningen i försvarsbeslutet. Enprioritering av ubåtar och tunga kustrobotförband ansågs viktig i försvaretmot amfibieoperationer. Något som fortfarande kastar sin skugga överföregående års försvarsbeslut är aff def endast några månader efter del altriksdagen fattal sitt beslut uppdagades att försvarets driftskostnader kraftigtöversteg de belopp som redovisats till försvarskommitlén. Det handlade i förstavändan om för femårsperioden. Något som knappastframkommit i debatten efter försvarsbeslutet är atl dessa brister inle varkända av något parfi; utgångspunkten för jämförelser skall därför alllid utgåfrån all partiernas anslagsförslag drabbas lika såvitt gäller möjligheten alt anförande visar atl denna insikttydligen helt saknas hos . Det kan ju inte vara så, men han användesig faktiskt av felaktiga uppgifter. föreslår i verkligheten infeett öre mer till priskompensation än och socialdemokraterna. Defär en ansfändighefsfråga att medger detta förhållande, så att detinfe verkar som om de hade insikter som vi andra saknade. Def är, för att uttrycka sig milt, givetvis klartotillfredsställande atl underlaget visar sig innehålla sådana brister. Vi harunder som försvarspolitiker hävdat att försvarets planeringssystemfungerar väl och faktiskt också framhållit aft def borde vara ett föredöme förde civila delarna av den offentliga förvaltningen. Den bilden är i dagordentligt havererad, och det måste framhållas all en av ÖB:s viktigaste uppgifterinför kommande försvarsbeslut är atf återupprätta försvarets anseende pä dennapunkt, herr talman. Vad som däremot ligger fast, enligt mening,är inriktningen försvarsbeslut. Eftersom def var en tioåriginriktning som beslutades innebär det inträffade möjligen vissasenareläggningar - inga förändringar i sak. När det gäller uppföljningen av försvarsbeslutet har allapartier varit överens om att det är oerhört viktigt att vi noggrannare än förutföljer upp regeringens och myndigheternas hantering av beslut. Dåriksdagen har beslutat om viss inriktning av freds- och krigsorganisationen,fillkommer det endast atf eventuellt förändra denna inriktning. erfarenheter från föregående period och en del uttalanden och tankar frånförsvarsgrenscheferna har lett fill atf vår vaksamhet nu är hög. Del är i huvudsak två ting som har dominerat, ochdominerar, försvarsde-batlen. Del ena är arméns framtida organisation, detandra är ubålsskyddet. Ubåtsskyddsfrågan kommer alt behandlas häri kammaren. Jag inskränker mig därför till att konstatera att det samförståndsom nåtts om satsningarna är värt att välkomna. Även om kränkningarna i sig ärallvarliga, får naturligtvis våra ansträngningar aft möta detta hot inle ledatill aft vårt exisfensförsvar får en annan inriktning. Def kan ju t. o. m. varadefta som främmande makter eftersträvar. Vi väntar på alt få la del av ÖB:s förslag tillarméns framlida organisation. Detta förslag bör innehålla svar på frågan vilkenkvalitet han vill ha på förbanden i framliden och även redovisa hur mångaförband han kan inrymma inom givna ekonomiska ramar. Det viktiga nu är att lösafrågan om lämplig kvalitet i förhållande fill den moderna hotbilden. Sedan fårvi ta ställning lill antalet krigsförband och allra sist bedöma vilkakonsekvenser detta kommer atl få för fredsförbandens antal och placering. Vikan aldrig gå den omvända vägen! Tyvärr domineras debatten - liksom alllid närförändringar inom armén aviseras - av hur fredsorganisalionen skall utformas.Diskussionen borde mer handla om den uppenbara obalans som råder mellankvantitet och kvalitet för huvuddelen av armén. Det slår helt klart allkvaliteten inte motsvarar kraven i dagens och morgondagens slridsmiljö. a. i vad det gäller eldkrafl, skydd, ammunilionsulhållighel ochrörlighet. Vi i är positiva till en strukturomvandling av armén.Del kommer alt Planering och anslag för totalförsvaret Planering och anslag för totalförsvaret gesmöjlighet atl diskutera dessa frågor vidare inför beslutet om den framlidaorganisationen, men grundtanken att minska kvantiteten för atf öka kvaUtetenanser vi vara riktig. Vilken ekonomisk ram som blir nödvändig är en fråga förframtiden. Vi väntar nu på besked om vilken arméstruklur som ger bästförsvarseffekt med bibehållet anslag. , som sade att vi skulle fala om för svenskafolket atf vi inte har råd till vissa saker, vill jag fråga om ärberedda aft ge svenska folket besked om de verkliga kostnaderna för desatsningar som talar om vid alla fillfällen. Förslagen i regeringens proposifion bygger ihuvudsak på aff inriktningen försvarsbeslut fullföljs. Vi ifolkparfiet fick inför det beslutet gehör för flertalet av de konkreta krav somvi ställt under utredningsarbetet och i de debatter som föregick beslutet. Jagundantar dä givetvis en del krav vad gäller bl. a. arméns organisafion, mendefta kommer ju aff behandlas . Värt ansvar är nu aff genom kommandebeslut fullfölja den inriktning som lades fast. Jag yrkar därför bifall fillhemställan i betänkandet 1987/88:11 i dess helhet. 3 () replik: Jag blev apostroferad av . Jaghade inle tänkt föra någon lång debatt med , men låt mig säga följande. Vi i saknar inte insikt om verkligheten. Defär just därför som vi begär ökade anslag till försvaret. Vi är medvetna om att det kommer att ta att nåmålet och att täcka luckorna i anslagen än vad vi tidigare räknat med. Verkligheten är densamma för oss som för andra, men justdärför aft vi ser den har vi t. ex. detta budgetår utöver den plan som tidigarevar tänkt anslagit 200 milj. kr. extra för repetitionsövningar. Vi är verkligen medvetna om aft försvar kostar rejält medpengar, och vi vill hjälpa till att ta fram de pengarna. 4 () replik: säger att man inte saknar insikt,och det är ju glädjande. Han säger också att det tar längre fid att nå målet.Del är ju bra om denna insikt finns och att erkänner att det tarlängre tid, men def var väldigt svårt att få fram detta innehåll, när manlyssnade på första inlägg i den här debatten. Då fick man en känslaav aff satt inne med några upplysningar inför försvarsbeslutet sominte vi hade och aff skulle ha klarat sina åtaganden i samband medatt vi beslöt om försvarefs framfida inriktning på ett helt annat sättän de övriga parfierna. Jag tycker atl vi en gång för allakan slå fast: Ni hade inte mer pengar atf kompensera de brister som uppdagadesefter del atl beslutet hade fallats. Den sanningen tycker jag i alla fall viskall hålla på. 5OLLE () replik: Vad Kersfin läser in eller inle läserin i milt anförande vet jag inle rikligt. Det beror ju ibland också påmottagaren, inle bara på sändaren, alt det stämmer bra. Det verkar i alla fall som om manvar omedveten om atl extra är ganskamycket pengar och atl man kan få ut en hel del för de pengarna. Jag tycker inteman skall negligera de satsningar som vi gör. Och jag sade atf det förmodligen kommer att fa längre tidaft fylla luckorna än vad vi hade hoppats. 6 (): Den svenska neutralitetspolifiken är denfrämsta garanten för vår fred och vårt oberoende. Nyckeln till framgång liggeri vår förmåga alt upprätthålla trovärdigheten kring våra strävanden. Den bästaförutsättningen för att uppnå trovärdighet är om vi kan visa omvärlden attSveriges folk och de politiska partierna står enade kring värnet av vårt landsoavhängighet och frihet. De nordiska länderna har som gemensamt mål att åstadkommastabilitet och avspänning i norra , även om man valt olikasäkerhetspolitiska lösningar. Ett konsekvent fullföljande av dessamålsättningar har resulterat i ett framgångsrikt arbete.