prot · GB0992 · 1987-12-31 00:00:00 — Dåröstade för att vi skulle ha kvar som tillverkare avcivila handelsfartyg, med utsläpp runt kolväten. J.ag må säga att miljömedvetande har vaknatganska snabbt. Jag tror att det beror framför allt på att vi har en vissaktivitet den tredje söndagen det här året. Sedan försöker ta poäng genom att visa pånågon osämja mellan mig och i . Han har ju överklagat detbeslut som står här och försvarar i däg, säger . Det är inte riktigt med sanningen överensstämmande. Detsom har överklagats är den del av beslutet sorn gäller , och man har sagtatt Om Saabs etablering på Kockumsområdet i sammarestriktioner för utsläppen borde gälla redan från början, i och med att det ären ny fabrik. Man har accepterat de 30 tonnen, och är faktiskt litet. Vad beträffar bensinmackar vill jag säga att alla inte harutrustning för att samla in bensinångorna. Men när jag tog exemplet medbensinmackarna gjorde jag det för att människor skall förstå litet grand vaddet handlar om. Här är det fråga om en arbetsplats med 1 000 anställda, där mankommer ner till 30 tons kolväteutsläpp . Det skall då jämföras medden arbetsplats som själv ville ha för inte länge sedan, somsläppte ut 15 gånger mer. Jag tycker förvisso att det är viktigt att vifår en god miljö, men det är också viktigt att vi har några jobb att gå till.Vi kan göra vilka uttalanden och deklarationer vi vill här i , menfortfarande innebär ändå industriell verksamhet någon påverkan på miljön. Att säga att vi bara skall ha företag som inte släpper utnågonting alls är naivitet på högsta nivå. Vi skall kämpa för att miljön skallbli så bra som möjligt, men att inbilla folk att vi kan ha industrier som intesläpper ut någonting är fegt, och det är förödande. 23 Miljö- och energiminister : På en punkt kan jag glädja med att jag helt och fulltinstämmer med honom, och det är när han säger att han ingenting 24 (); Jag skulle vilja råda i Malmöatt göra en utflykt nu under påskuppehållet till firman i . Där kanman berätta för honom att man har ordnat rening för Tetrapak av 30 000 m luft,att man har en anläggning som testas hos och som återvinner utsläppensamt att man kommer att vara färdig med testet före semestern. Det är en ny teknik som lovar väldfgt mycket. Så det finnsall anledning att slåss för en teknik som finns, som redan är etablerad på endel håll och som finns alldeles i närheten av Kockumsområdet. resonerar på ett sällsamt sätt. Att jagpläderade för att vi skulle ha ett varv i - det var litet svårt förSten i de dagarna då den diskussionen gick, märkte man - varväl inte detsamma som att jag kunde acceptera den mängd föroreningar somKockums varv i då släppte ut. Jag är fullständigt säker på, StenAndersson, att om Varv hade varit kvar som varvsindustri, hade bäde enoch annan moderat - helt uppenbart inte alla - och många andra som är måna ommiljön sett till att det också hade ställts resoluta krav på varvsindustrin. 25STEN i (m): Först måste jag säga att jag är besviken påstatsrådet . Statsrådet står här och säger att jag inte begriper någonting.Jag försöker i alla fall försvara det ställningstagande som hennes regeringsjälv har redogjort för i denna riksdag. Jag försöker försvara det, och jagvill att det skallkomma ut i debatten vad det egentligen handlar om. Jag kan tänka mig att henneskollega fyra rader längre bak inte är helt förtjust i den argumentationstekniksom statsrådet nu tillämpade. Sedan vill jag vända mig till med anledning avhans industriella mästerstycke, dvs. hans försök att försvara varför han villeha Varv kvar. Inom parentes kan jag säga, herr talman, att jag intehade några problem under de dagar vi diskuterade detta. Det måste finnas ettvisst politiskt kurage även hos en enskild riksdagsledamot, men det finnstydligen inte hos alla. säger här att han är övertygad om att KockumsVarv, och andra varv också för den delen, framöver skulle börja släppa utmycket mindre. Jag vet inte vilken kännedom har omvarvsverksamhet, men jag kan konstatera att den i varje fall infe äromfattande. Om man skulle ha begärt en rening - som någorlunda skulleligga i klass med den som nu kommer att presentera - av Varv iMalmö, såsom det såg ut det lades ned, måste man vara släkt medWalt 's för att besitta de ekonomiska resurserna. Det ärhelt omöjligt, , att ett varv där man bygger båtar i 350000-tonsklassen skulle kunna bygga in allt under ett tak. Om det mot förmodan skulle visa sig att AlfSvensson har rätt, tycker jag att han när han nu får lämna iseptember 1988 skall söka sig till varvsindustrin. Om har rätt såkommer han att få stor framgång inom den verksamheten. Överläggningen var härmed avslutad. 5§ Svar på interpellation 1987/88:199 om gruvnäringen har frågat mig om det är ettnationellt intresse att bibehålla och utveckla gruvnäringen enligt BolidenMinerals investeringsplaner och om jag i så fall är beredd att försöka uppnå enöverenskommelse med företaget, som gör att garanterar attföretagets planerade gruvinvesteringar kommer till utförande. Som svar på frågor upprepar jag här mycketgärna de besked jag lämnade om det betydande investeringsprogram somblir följden av regeringens uppgörelse med . Överenskommelsen mellan regeringen och innebär attbolaget kommer att investera sammanlagt i 15 olikagruvprojekt inom det regionalpolitiska stödområdet och i Bergslagen. Huvuddelenav investeringarna kommer att genomföras . Statenmedverkar i finansieringen av gruvinvesteringarna med 314 milj. kr. i form avlokaliseringstöd. Vidare får möjlighet att använda investeringsfondsmedel.Ungefär hälften av de totala investeringarna kommer att genomföras iVästerbottens län. Flera av gruvor är snart tömda på malm. Avsiktenmed de planerade investeringarna är bl. a. att ta fram ytterligare malmbas fören Därigenom kan också sysselsättningen i bolagets gruvverksamhetframöver värnas. I samband med överenskommelsen harTrelleborg/Bolidenkoncernen förbundit sig att genom egna projekt och andraansträngningar söka komplettera näringslivsstrukturen inom berörda regioner. Jag ser med stor tillfredsställelse på den uppgörelse vinått fram till i överläggningarna med . Det omfattandeinvesteringsprogrammet utgör en god grund för fortsatt utveckling av svenskgruvnäring, vilket också är av stor betydelse för sysselsättningen påregionalpolitiskt viktiga orter. 27BÖRJE (): Jag ber att få tacka för svaret. Trelleborgskoncernens VD, , har hållit etttal om fördelarna med att vara företagare i norr. Han framhåller bl. a. att"industrins produktivitet genomgående är något högre i ". Hansäger vidare: "Utvecklingen har vänt, realismen har återkommit. Detplaneras inga nya 80." Personligen skulle jag önska att denregionalpolitiskt ansvarige ministern visade något litet av samma offensivainriktning. Gruvnäringen betyder mycket för utvecklingen, boendet ochservicen i berörda bygder. Utredningar visar att varje gruvjobb ger-inkl.transporter, service, förädling m. m. - hela 3,8 arbetstillfällen. Jag vill idet här sammanhanget fråga industriministern: Några projekt som ursprungligen förde fram är intemed i överenskommelsen mellan regeringen och . Anser de projekten kan diskuteras i ett senare skede? Gruvnäringen har länge efterfrågat klara spelregler förnäringen - regler , . Anser industriministern attdet är ett rimligt krav? Eftersom jag bor i har jag haftmånga kontakter och samtal med Bolidenbolagets representanter. Jag vet därföratt Trelleborgsgruppen, dvs. /Ahlsells/, diskuterar attflytta ett flertal industriprojekt till norra länsdelen liksom till delar avNorrbotten, vilket medför att ett antal såväl mindre som ganska stora företagetableras till stödområdet. Eftersom det är fart på Trelleborgsgruppen är det ocksåviktigt att samhället, bl. a. industridepartementet, fattar snabba beslut närprojekten förs fram. tal är värdefullt för . Dekonkreta industriobjekten blir än mer värdefulla. När ett företag somTrelleborg går före, kan och .kommer detta att leda till efterföljd. Det finns emellertid en sak att lära av för denregionalpolitiskt ansvarige ministern. /Ahlsells hade huvudkontor iStockholm med 180 personer anställda. Det bantades ned till 40 personer. a.flyttades teknikkompetensen upp till gruvförvaltningen. Sedermera har Bolidenbeslutat att det återstående lilla huvudkontoret skall flyttas till . Tänk om industriministern och regeringen i övrigt hadelitet av denna inställning! Tyvärr är det oftast tvärtom! Jag vill ställa ytterligare en fråga: Är industriministernberedd ätt medverka till att får samma goda villkor som ochSaab när det gäller frisläpp av investeringsfonder? och etableradesig i storstadsområden med villkor som flerdubbelt överstiger vad Bolidenerhåller vid insatser i norrländska bygder. Min sista fråga lyder alltså: KanTrelleborg/Ahlsells/erhålla samma villkor just i fråga ominvesteringsfondsfrisläpp? Det finns ett gammalt ordspråk som lyder:Surt, sade räven om rönnbären. Det gäller i hög grad . Hanverkar på något sätt besviken över att regeringen har träffat enöverenskommelse med , en överenskommelse som innebär att investeringarpå 1 700 milj. kr. kommer till stånd, en uppgörelse som regeringen träffat sominnebär många räddade jobb men också nya jobb. Jag hörde inte ett ord om att var glad överdenna överenskommelse, inte ett enda ord om att han var tillfredsställd överatt regeringen har ansträngt sig för denna insats för gruvnäringen. Jag kanförstå det. Överenskommelsen stämde naturligtvis inte med det talutkast somBörje hade förberett. Kan det vara så att han t.o.m. hade hoppats atten överenskommelse mellan regeringen och inte skulle ha kommit tillstånd, i varje fall inte före denna interpellationsdebatt? Luften gick på någotsätt ur argumentationen. Jag måste säga; Jag är besviken, herr talman, för att inteen av företrädare yttrade ett enda ord av tillfredsställelse överinsatsen i . Det var tvärtom en fortsättning på kritiken motregeringen. , koncernchefen i , har upprepatvad jag har sagt tidigare i denna talarstol och runt om i landetom fördelarna med etableringar i och Bergslagen. Jag förstår intevarför inte svenska företag, i en situation då det råder brist på arbetskraft,är snabbare att etablera sig i orter och regioner där det finns arbetskraft. Isynnerhet förstår jag inte att man inte passar på att ta hand om arbetskraftennär det är industrinedläggelser. Jag har erbjudit svenska företag, både på industri- och påtjänstesidan, betydligt bättre villkor för etableringar i ochVästerbotten än i de diskuterade fallen med och . Jag har nusett i tidningarna, efter Norrbottensprogrammet, att man Inte tror att svensk industrioch svenska tjänsteföretag - banker och försäkringsbolag - har fått godavillkor från regeringen. De har tvärtom fått erbjudande om mycket bättrevillkor. passar på att ge kritik i riksdagenstalarstol. Men jag har aldrig läst att han är ute och försökerskynda på det privata näringslivet att etablera sig i och iNorrbotten. Han säger nu att han i samtal med koncernchefRune har fått klart för sig att det är ett stort antalinvesteringsprojekt och företag som och är beredda attflytta till och . För mig, herr talman, är detta enintressant uppgift. Jag har inte hört den tidigare. Jag träffade sent som sedan, dåvi diskuterade sådana här frågor. Tydligen lämnade han en helt annaninformation till i än han lämnade till landets industriminister. Jag skall faktiskt träffa koncernchefen ochVD-n i vid ett besök i . Jagskall då fråga dem vad det ligger i uppgifter här i riksdagen.Och det är klart att jag i så fall skall medverka med goda etableringsvillkorför alla de projekt som har diskuterat fram med i frågaom och . Jag har möjlighet att kontrollerade uppgifter som till min överraskning har lämnat här i om benägenhet att etablera och flytta.verksamhet tillNorrbotten och . Jag har inte heller märkt att harkritiserat / för att företaget har flyttat sitt huvudkontorfrån - inte till utan till i . Jag harinte hört någon kritik från om att företaget har flyttat söderuti stället för norrut. Jag är helt säker på, att om ett statligt företag hadeutfört samma bedrift, hade jag fått interpellationer och frågor här iriksdagen. Varför har inte tagit tillfället i akt atti sina samtal - som han säger sig ha haft - med koncernledningen förTrelleborg/framföra synpunkten att han hellre hade sett atthuvudkontoret hade flyttats till än till . Det hade varitbättre med den direktkontakten i stället för att vänta med kritiken tills hanmöter industriministern i en debatt i . 29BÖRJE (): är sig lik: som tre sura rävar! Jag sade att jag hade haft kontakter med företrädare förBoliden och fått klart för mig vilket arbete det är som pågår inom koncernen.Jag vill inte kritisera för arbetet med huvudkontoret. Del är uniktför ett svenskt stålföretag att banta huvudkontoret och föra ut delfunktionertill länen - många av funktionerna kom upp till oss i . Om företagetsedan vill ha koncernledningen samlad i , så tar jag inte upp endiskussion och riktar mig mot . Det håller jag mig för godför. hävdar att han aldrig hört att jag görnågonting. 1 nästa andetag säger han att jag tydligtvis har "talatfram" dessa projekt tillsammans med koncernchefen. Jag har aldrig sagtnågot sådant, utan jag har blivit underrättad om det arbete som pågår. Jagtänker icke ta åt mig någon ära av detta arbete. När projekten slutligen kommeratt genomföras är det och hans kolleger som bör äras. Trots ett långt inlägg från industriministerns sida fickjag inte något svar på de kompletterande frågorna. Om skall ha råd medatt investera , samt göra särskilda investeringar iförädlingsledet och dessutom genomföra dessa nylokaliseringar som övervägs,är det väldigt viktigt att detta företag, med i och för sig relativt begränsadeinvesteringsfonder, kan medges samma typ av beslut för frisläppande avinvesteringsfonder som och tidigare fick. lokaliseradesig till två storstadsregioner, formligen vräkte industriministern ochregeringen pengarna över dem. Här har vi ett företag som betyder oerhört mycketför riktigt utsatta regioner. Jag kräver inte mer än att regeringen skall kunnaleva upp till samma beslut då del gäller frisläppande av investeringsfonder.När det gäller ersättningar i övrigt har inte alls fått lika mycket somde båda stora bilföretagen. Nej, , jag är inte sur. Jagvisar t. o. m. här i talarstolen min glädje över att regeringen har nått enöverenskommelse m.ed . Jag är glad och tillfredsställd över att detta,med regeringens insatser, innebär en investering på 1 700 miljoner igruvnäringen, många räddade arbetstillfällen och t.o.m. nya arbetstillfällen.Jag har alltså uttryckt min glädje över detta. Men har integjort det. Jag menar att regeringen med sina insatser har skapat en framtidstroför gruvnäringen i . kan nu åka omkring i sinvalkrets och säga att tack vare industriministerns och den socialdemokratiskaregeringens uppgörelse med kan vi nu planera för framtiden i gruvorna. Jag noterar att slår till reträttbeträffande sina kontakter med Trelleborgsledningen. Han talade i sitt senasteinlägg allmänt om att han inte skall ta åt sig äran för dessa investeringar ochföretagsetableringar som skall komma till stånd i och Västerbotten.Men jag är nyfiken, , på vilka företag som och Trelleborgämnar flytta upp till och och vilka etableringar deämnar göra i övre . Här har tydligen bättreinformationer från Bolidenkoncernen än vad regeringen har. Detta var enintressant uppgift, och jag vill tacka för att han i riksdagenhar gett mig denna information. Jag skall följa upp detta med ledningen förkoncernen när jag kommer till , och jag skall då säga:Kom fram med de projekt för och som att ni arbetar med, och ni skall få goda villkor för att realisera dem.Börje kan åka hem till och vara helt lugn att jag kommeratt följa upp den information jag har fått här i mina samtal med . Jag skall åberopa den information jag har fått av BörjeHörnlund och försöka att så snabbt som möjligt få till stånd dessaetableringar. skall få lokaliseringsstöd, investeringsfondsfrisläpp ochutbildningspaket för de företag och arbetstillfällen som är på väg tillNorrbotten och . ställde en fråga om investeringsprojekt sominte fanns med i uppgörelsen. Det är riktigt att det finns några projekt förvilka ursprungligen ansökte om regionalpolitiskt stöd som inte ingår iden nu träffade uppgörelsen. Skälen därtill är följande. När det gäller Dammsjöfyndigheten i vill jagklargöra att det tidigare fattade regeringsbeslutet om miljökraven vid eneventuell exploatering självfallet fortfarande gäller. Därför får frågan omDammsjöprpjektet riktas till . I fråga om Saxberget visade det sig att beslutsunderlagetför projektet var otillräckligt. kommer därför att genomföraytterligare kartläggning Prot.-1987/88:9225 mars 1988 av dendjupliggande malmens beskaffenhet. Vi får tills vidare avvakta resultatet avdetta arbete. Vi är överens med när det gäller detta projekt. Företagethar velat få andrum för att göra en ytterligare utredning. Beträffande Svanselefyndigheten kommer enligtöverenskommelsen att genomföra en första etapp av gruvundersökningen. , Tyskgårdsgruvan, Rockliden och Salahar bedömts som alltför ekonomiskt svaga och icke av avgörande betydelse förråvarufill-förseln. Diskussionen med har lett fram till att ett antalprojekt bedömts som icke företagsekonomiskt möjliga. Det nu beslutade investeringsprogrammet syftar till att tryggaen tillräcklig försörjning av malmråvara för resp. anrikningsområde samt viss dél säkra tillgången för smältverket i . Jag vill gärna sammanfattningsvis notera att Bolidensursprungliga planer innehöll projekt i olika förberedelsestadier. Det hardärför varit nödvändigt att under detta arbete gå igenom alla projekten mycketnoggrant. Faktum är att de 15 projekt som genomförs inte bara tryggarnuvarande produktion utan också ger möjlighet till en produktionsökning . Jag noterar alltså att överenskommelsen har träffats - och jag noterar dettamed tillfredsställelse. Det är en framgång för gruvindustrin och försysselsättningen i . 31 (): Jo, jag är visst glad över att uppgörelsenäntligen kom till stånd. Vi har där uppe i fåttläsa negativa uttalanden ifrån industriministern och industridepartementet. Jagtycker för min del, med tanke på de belopp det gäller och de investeringar somgörs samt den risk som ligger i dessa investeringar att man påindustridepartementet har anledning att vara glad över att uppgörelsen intehar kostat mer i förhållande till uppgörelsens omfattning. Sedan ber jag faktiskt industriministern att läsa mittförsta inlägg när det kommer i protokollet. Diverse misstolkningar hade intebehövt uppstå här. Jag tar nämligen varken ett steg bakåt eller ett stegframåt. Jag har stått på samma punkt . Jag har uttalat beröm för detarbete som pågår inom /Ahlsells/med att skapa nya industrieri norra och delar av . Jag fick ändå inte svar när detgäller investeringsfondsfrågan. Personligen tycker jag - som jag framhöll - attdet är rimligt, med tanke på de stora åtaganden som koncernen gör uppe hos oss,att företagen får samma villkor som och fick. Det var i och för sigunika villkor och det rörde sig om enormt stora belopp. Här rör det sig ommycket mindre belopp. Men jag tycker att de här företagen ändå bör få sammavillkor. Kan vi få svar på frågan om dessa tre företag kommer att behandlaslikadant som och ? Jag har redan svarat på den frågan genom attsäga att om de många företag som enligt nu tänker etablera sig iNorrbotten och gör detta, kommer de att få goda ekonomiska villkorav regeringen för att företagsetableringarna skall kunna komma till stånd. kan räkna med lokaliseringsstöd, frisläpp avinvesieringsfondsmedel och utbildningspaket. Det är därför jag nu med stor opfimism när det gällerNorrbotten och kommer att förbereda min resa till den19 april för att där följa upp de uttalanden om planer som BörjeHörnlund här i kammaren har gjort. Med största intresse kommer jag att notera varjeföretagsförflyttning som , enligt , avser att göra tillNorrbotten och och de företagsetableringar som man avser att görai våra två nordligaste län. Jag kan garantera, , att kommer attfå en mycket generös behandling av industridepartementet på denna punkt. Om viss aihmu-nitiorisexport till under1960-talet Överläggningen var härmed avslutad. 6§ Svar på interpellationerna 1987/88:207 och 208 samt fråga 1987/88:421 om vissammunitionsexport till under 1960-taIet har frågat statsministern huruvidaförre direktören i FFV uppgifter om ett kringgående av detsvenska vapenembargot mot under är korrekta. harockså frågat vilka av de dåvarande statsråden som kan ha haft kännedom om dettakringgående, samt huruvida oppositionsledarna varit underrättade. Slutligen harCars frågat mellan vilka år denna vapenexport skulle ha ägt rum. har frågat statsministern om regeringen ärberedd att ta initiativ till en oberoende utredning av det påståddakringgåendet, samt om regeringen är beredd att vidta åtgärder för att förhindranågot liknande . har frågat utrikesrninistern ommyndigheterna i och bekräftat uppgifterna omleveranser av svensk ammunition via till . Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag somskall svara på interpellationerna. Även frågan har överlämnats till mig förbesvarande. Jag avser att besvara interpellationerna och frågan i ettsammanhang. I en tidningsintervju hävdade förre direktöreni FFV att leveranser av granatgevärsammunition till Australienskulle ha fortsatt även efter det att regeringen beslutade attavbryta exporten av krigsmateriel till detta land med anledning av Australiensdeltagande i . De fortsatta leveranserna, som påstås ha skett viaStorbritannien, skulle enligt Akselson ha kommit till stånd på uppdrag avdåvarande statsrådet . Akselsons intervjuuttalande har föranlett en grundligundersökning av alla relevanta arkiv inom . Inga belägg harpåträffats till stöd för tesen att regeringen - eller något enskilt statsråd -godkänt eller på annat sätt Om viss ammunitionsexport till medverkatfill leveranser av svensk ammunition till maj1966-februari 1974, vare sig direkt eller via tredje land. Inte heller FFV harlagt fram några belägg för denna tes, utöver en hänvisning till Akselsons berättelsesamt vissa andra icke namngivna medarbetares utsagor. Av detta följer självfallet att några uppgifter inteheller kunnat återfinnas om att opposifionsledarna skulle ha varitunderrättade. En annan sak är att FFV vid en presskonferens den 10 marslämnat upplysningar som enligt företaget kan tyda på att fortsatta leveransertill från faktiskt genomfördes. FFV pekar särskilt påvissa leveranser , vilka sägs ha innehållit ungefär de kvantiteteroch ammunitionstyper som man från australisk sida beställde, men inte fick,1966. Det har även i den utländska debatten framkommit vittnesmål som synesförstärka intrycket att leveranserna till ägt rum. Om svensktillverkad krigsmateriel levererades tillAustralien efter regeringsbeslutet , vore det en överträdelse av desvenska principerna för krigsmaterielexport. Det kontrollsystem som successivt har byggts ut under desenaste 15 åren har skapat bättre förutsättningar för att säkra en fullefterlevnad av de riktlinjer statsmakterna fastslagit. Jag syftar här bl. a. påde regler som avser att förhindra icke avsedd vidareexport till tredje land,inte minst kravet på ett intyg från den slutlige mottagaren, ett s. k.slutanvändarintyg. Vidare vill jag erinra om att licensavtal skall underställasregeringens prövning. Dessa krav infördes fr. o. m. . De regler jag här har nämnt torde omöjliggöra den typ avöverenskommelser som FFV hade med det brittiska försvarsministeriet under åren1963-1984, och som - utan regeringens vetskap - synes ha innefattat enomfattande vidareexport, bl. a. till länder till vilka svenskkrigsmaterielexport inte skulle tillåtas. FFV:s export av Carl-Gustaf-systemet till Storbritannienunder granskas nu av den av regeringen föregående år tillsattamedborgarkommissionen. Kommissionens betänkande väntas . Också konstitutionsutskottetgenomför en granskning av frågan.