prot · GB0988 · 1987-12-31 00:00:00 — Självfalletär det inte en fråga om för eller emot invandrare - det måste vi klargöra -eller för eller emot själva arbetskraftsinvandringen, utan det är en fråga omför eller emot den produktionsapparat som i fortsättningen kommer att användasig av och uppfatta arbetskraften som en slit-och-släng-vara. Det handlar bådeom svenska arbetare och om invandrarna. Jaganser att varje eftergift gentemot de krav som industrin ställer påarbetskraften, som utgår enbart från dess egna villkor, är att legitimera justden produktionsapparat som har dessa negativa effekter . Det kommer attinnebära att den regionala obalans som finns kommer att förstärkasytterligare. Anf.13 (): I det här aktuella ärendet, som jag tidigare talade om, har alltså enmajoritet i länsarbetsnämnden avstyrkt ansökan. Men det finns också andrauppgifter . uttalade då att man inte kunde fåfram arbetskraft. Det gällde hydraulpressare, automatskötare ochrobotoperatörer. Man tillstyrkte då att lämpliga invandrare med erforderligutbildning skulle få anställas. Ändå beviljades detta senare inte. Detär således kanske på sin plats att arbetsmarknadsministern undersöker ombestämmelserna fillämpas på det sätt som hon har tänkt sig. Gäller alltsåverkligen formuleringen i interpellationssvaret med tanke på hur tillämpningenfaktiskt skall vara? Anf.14 Arbetsmarknadsminister : Herr talman! Till AlexanderChrisopoulos vill jag säga att de formuleringar som finns i mitt interpellationssvarär varken argument för eller argument mot, utan det är fråga om konstateranden.De rapporter som har lämnats, t. ex. från den gemensamma marknaden, visar pådet som beskrivs i mitt svar. Omregeringens inställning till fri utomnordisk arbetskraftsinvandring Prot.1987/88:88 Sedan håller jag med AlexanderChrisopoulos om att produktionssystem 21 mars1988 slår ut människor. Därför krävs detarbetsmiljöförbättringar och en teknikut- Om regeringens inställning till fri utomnordisk arbetskraftsinvandring vecklingsom är till skydd för de anställda, så att sådant här kan undvikas. Till vill jag säga att länsarbetsnämnderna kanske inte har sammanationella överblick som AMS har när det gäller att bedöma tillgången påutbildad arbetskraft inom vissa yrkesområden. Det kan vara skälet till att AMSi sin tur har avslagit. Självfallet kan jag gå tillbaka till de speciella fall somhär har berörts och se om det finns några alldeles särskilda skäl. Men jag trorinte att det är så, utan jag tror att AMS har gjort en nationell bedömning. 15 (vpk): Vi kan således vara överens medarbetsmarknadsministern om att det är viktigt för både industrin och regeringenatt man inte gör det lättare för industrin att skaffa sig ny arbetskraftsamtidigt som man behåller produktionsmetoder som innebär att 350 000 människorårligen slås ut från arbetslivet. Vidare är det viktigt att industrin med sin brist påarbetskraft ser över sina produktionsmetoder. Det gäller ju att göraindustrijobb attraktiva också för svenska ungdomar. Det är även viktigt atteUminera orsakerna tiU den stora omsättningen på arbetskraft inom industrin . Dessutom är det viktigt att industrin, till följd av bristen påarbetskraft, tvingas undersöka om verksamhet kan lokaliseras till andra delarav landet där det bevisligen finns arbetskraft. Från alla dessa utgångspunkter är det självfallet en fördelom statsmakterna inte tillmötesgår de krav som industrin ställer på enfri import av skräddarsydd arbetskraft. Sedan är det också viktigt att konstatera att industrinmåste anpassa sig till de människor som de facto bor i . Människorna skallinte behöva anpassa sig till de alltmer extrema krav som industrinstäUer. vice talmannen meddelade attIngrid anhållit att till protokollet få antecknat att hon inteägde rätt till ytterUgare inlägg. Överläggningen var härmed avslutad. 4 § Föredrogs och hänvisades Propositionerna 1987/88:132till skafteutskottet /88:134 till finansutskottet /88:136 tillsocialutskottet 5 § Föredrogs men bordlades åter betänkande 1987/88:24 betänkande 1987/88:17 22 betänkanden1987/88:11 och 30 Trafikutskoftetsbetänkande /88:13 betänkanden /88:8 och 9 6§ Anmäldes och bordlades 1987/88:118 om inriktningav telepolitiken 1987/88:120 om ändring ibrottsbalken m. m. (straffmäthing och påföljdsval m.m.)1987/88:135 om åtgärder mot unga lagöverträdare 1987/88:137 om besöksförbud1987/88:138 om val av nämndemän, m.m. 1987/88:8821 mars 1988 7 § Anmäldes ochbordlades betänkande 1987/88:22 om skatten på alkoholdrycker(prop. 1987/88:91) 8 § Meddelande ominterpellationer Meddelades att följandeinterpellationer framställts 1987/88:214av () till finansministern om det ekonomiska läget; Den ekonomiska utvecklingen i är förnärvarande mycket oroande. Regeringens strategi som byggde på att parternaskulle sluta låga avtal håller på att haverera. Mankan konstatera att finansministerns lönenorm på är ett minne blott. Desenaste avtalen innebär kostnadsökningar som är väsentiigt högre.Beklädnadsarbetarnas avtal beräknas kosta , livsmedelsarbetarnas avtalkostar och handelsanställdas avtal ligger i topp med . Deoffentliganställdas avtal är ännu inte klara, men mycket tyder på att de ocksåhamnar väsentligt över dessa magiska . Utfallethitfills skapar i själva verket dubbla problem. För det första blirlöneökningen mellan årsgenomsnitten , för det andra uppstår ettstort överhäng . För t. ex. de handelsanställda tycks redan 3-5 %vara intecknade. Ifinansplanen varnade finansministern för tre hot. Det första var deninternationella utvecklingen, spm kanske temporärt blir något bättre än vad mantidigare antagit. Det andra hotet var löneökningar på . Detta är redan ettfaktum. Det tredje hotet var en för svag finanspolitik. Det ställer han själv iutsikt. Storrisk föreligger att konkurrenskraften och bytesbalansen försvagas kraftigt. Ettbytesbalansunderskott på ter sig sannolikt. Detär nu för sent att göra något åt årets löneförhandlingar. , men inte ,är det också för sent för att påverka . Alla ansträngningar borde nuinriktas på att rädda det som räddas kan . "Resultatetav nominella löneökningar på 1988 och 1989 blir en fortsatt snabbförsämring av bytesbalansen även och därefter. En sådan försvagning avkonkurrenskraften skulle, förutom ökad skuldsättning till utlandet, ocksåinnebära att sysselsättningen börjar försvagas igen; Realinkomsterna skuUeefter hand faUa och tillväxten försämras påtagligt. Det skulle också medföraökade svårigheter att värna den sociala tryggheten i vårt land." Så sade ifinansplanen . Jag vill därför ställaföljande frågor; Gör regeringen samma bedömning nu som ifinansplanen? Om svaret är ja, vad avserfinansministern göra för att undvika den negativa ekonomiska utvecklingen för1989? 1987/88:215av () till socialministern om bristerna i den sociala välfärden: I ett välfärdssamhälle skall människorna kännatrygghet i olika skeden av livet. Detta gäller inte minst i situationer när denenskilde behöver stöd och hjälp. Familjen skall kunna utvecklas ufifrån sinaegna önskemål, och barnen skall växa upp under trygga förhållanden. Vid sjukdomskall vård kunna ges snabbt och effektivt, och de vetenskapliga landvinningarnaskall möjligt komma patienterna till del. De äldre skall ha rätt tUlvård och omsorg, och deras självkänsla och integritet måste respekteras. Dettagäller även frågan om rättstrygghet, där bristerna även får negativa socialakonsekvenser för enskilda gamla. I ett fungerande välfärdssamhälle måstevårdyrkena ges riktig status och kunnandet hos personalen tillvaratas på ettpositivt sätt. Inompraktiskt taget alla dessa områden finns påtagliga brister. Problemen harökat mycket oroväckande . Den socialdemokratiska regeringenhar misslyckats när det gäller att slå vakt om och vidareutveckla den svenskavälfärden, och detta gäller bl. a. inom följande vårdområden: Mångabarnfamiljer upplever sin situation som pressad såväl ekonomiskt som socialt.Man kan inte leva på sin lön, och detta gäller framför allt om man valt attsjälv ta hand om de små barnen och räknat med att leva på en lön. Andrafamiljer, där båda föräldrarna väljer att arbeta utanför hemmet, får inte denbarnomsorg som de efterfrågar och som passar deras barn bäst. Mångasjuka i vårt land får inte den vård de behöver. Långa köer till viktigaoperationer eller fill behandling förorsakar onödigt lidande, i många fall t.o. m. en för tidig död. Detta gäller inom kranskärlskirurgin, där beräkningargjorts som visar att omkring 100 patienter dör i väntan på operation.Höftleds- och starroperationer kan inte genomföras inom rimUg tid, och dettaförorsakar onödigt lidande. senast har vi mötts av rapporter om att decancersjukas behandling måste åldersprioriteras, vilket innebär att de äldrepafienterna inte kan ges behandUng. Detta är helt orimligt. Jag vill dockunderstryka att ingen skugga skall falla över personalen i detta fall.Bristerna gör sig också gällandegenom att man inte kan välja läkare, att läkarbristen i glesbygd ökar, att maninte kan få en egen familjeläkare med kontinuitet i vården eller få hem enläkare på sjukbesök. Bristernaär också mycket stora inom äldreomsorgen. Detta gäller i storadelar av landet. Gamla, som inte kan eller vill bo kvar hemma, kan inte beredasplats i t. ex. ålderdomshem. Sjukhemmen läggs ner som behovet avvårdplatser inom viktiga vårdområden ökar. Många gamla människor är rädda föratt åldras. Detta beror inte på åldrandet i sig utan på bristerna inomäldreomsorgen. Till detta kommer att många känner otrygghet när det gäller livoch egendom på såväl gator och torg som hemma i sin bostad. Välfärdssamhälletfungerar helt enkelt inte för många gamla. Ytterligareett område gäller personalsituationen inom den sociala och hälsovårdandesektorn. Bristen på personal är stor inom prakfiskt taget alla yrkesområden,men mest påtaglig inom och annan äldreomsorg samt vad gällerviktiga delar inom sjukvården. Ansökningarna fill social servicelinje är för fåoch bristen på sjuksköterskor är mycket allvarlig. Här behövs kraftåtgärder.Vårdyrkenas status måste uppvärderas. Utbildningen måste förbättras och detskall löna sig att utbildas. Personalens kunskap och goda vilja måste bättretillvaratas. Mycketav bristerna och problemen har uppstått och trängt sig på svenska folket underde och då socialdemokraterna haft regeringsansvaret. Detta visaratt de lösningar som regeringen hitintills redovisat och de beslut som fattatsinte medfört lösningar på bristerna i välfärden. Regeringens ideologiskablockeringar lägger hinder i vägen för nya lösningar och politiska beslut styri alltför hög grad. Detta innebär bl. a. att personalens ambition och kunnandeinte tillvaratas så som det borde, som patienternas valfrihet ärstarkt begränsad. Jag vill med anledning avovanstående fråga socialministern: Vilka åtgärder avser regeringen vidta för att kommatill rätta med bristerna inom familjepolitiken, sjukvården och äldreomsorgenoch för att välfärden skall kunna tryggas för barnfamiljerna, de sjuka och degamla? 9§ Meddelande om frågor Meddelades att följande frågor framställts den 18mars 1987/88:407 av GullanLindblad (m) till utbildningsministern om restaurangverksamheten istudentkårsägda lokaler: Regeringen uppdrog tillbyggnadsstyrelsen att utarbeta riktlinjer för driftavtal förrestaurangverksamhet i studentkårsägda lokaler. I uppdraget förutsattes attparallellitet skulle gälla mellan de studentkårsägda universitetsrestaurangernaoch de i statsägda lokaler. När det gäller de statsägda restaurangerna harstaten kostnadsansvar för lokaler med inred- ning, utrustning, värme,vatten, lyse och elkraft. Till de kårägda s.k. L-restaurangerna utgår vissasubventioner för täckande av dessa kostnader. Byggnadsstyrelsenframlade två alternativa förslag i frågan . Trots remissförfarandeoch upprepade skrivelser från bl. Tekniska högskolans studentkår har någotavtal inte kunna träffas. Ärendet återfinns ej heller i budgetpropositionen. Mina frågor tillutbildningsministern är: Ämnar utbildningsministern framlägga något förslagi enlighet med propositionen 1986 söm ger möjlighet till driftavtal för s. k.L-restauranger? När kan ett sådant förslag förväntas? 1987/88:408av () till arbetsmarknadsministern om följderna avbyggrestriktionerna i bl. Som följd av överhettningstendenserna inombyggsektorn i bl. a. har byggstartsstopp införts för iprincip allt utom bostäder. Restriktionerna,som från bostadsförsörjnings- och storstadssynpunkt kan framstå somtilltalande, drabbar emellerfid underleverantörer och entreprenörer också iregioner där arbetsmarknadsläget är mindre gott och där många små ochmedelstora företag brottas med uppenbara problem. Ett exempel härpå ärHorndalsföretaget . Jag viU tillarbetsmarknadsministern rikta frågan: Vilka åtgärder är regeringen beredd vidta för ättminska de negativa effekterna inom t. ex. Bergslagsområdet av rådandebyggrestrikfioner i bl. 1987/88:409av () till finansministern om avgifterna för befordran avvissa postförsändelser: Ett utomlands bosatt barn skickar med fullt betaldfrakt en enkel egenhändigt tillverkad julklapp till sina morföräldrar i ettsmåländskt samhälle. Föratt få hem sin julklapp från den svenska gränsen måste morföräldrarna i skattoch olika avgifter betala . Vilka åtgärder ämnar finansministern vidta för attdet skall bli ekonomiskt rimliga möjligheter för i bosatta människoratt ta emot julklappar och andra enkla gåvor från vänner och anhörigautomlands? 1987/88:410av () till försvarsministern om kursplanen för ämnetsamhällskunskap på gymnasiet: Vilka åtgärder ämnar försvarsministern vidta medanledning av att förslag till kursplan för ämnetsamhällskunskap i gymnasiet inte innehåller något kunskapsmål innefattandeupplysning om den svenska säkerhetspolitikens mål och medel? den 21mars Prot. 1987/88:411av () till justitieministern om ökade resurser åt .. ,,, ! ~ .,,.. För én tid sedan redogjorde justitieministern förvissa åtgärder som regeringen hade vidtagit för att förbättra det pressadearbetsläget vid i och hon framhöll att regeringenäven i fortsättningen skulle ägna förhållandena där uppmärksamhet. Länsstyrelseni har hos regeringen hemstäUt om ökade resurser förStockholmspolisen. Läget är alltjämt ansträngt. Personalförhållandena är nusådana att det föreUgger en akut bristsituation. Det finns inte fordon somsvarar mot behoven, vilket i sin tur leder till ett dåligt utnyttjande av denpersonal som trots allt finns tillgänglig. harbekräftat dessa uppgifter. Min fråga är därför: Avser regeringen att utökaresurserna för polismyndigheten i ? 10§ Kammaren åtskildes .