prot · GB095 · 1987-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1987/88:5 1 § Kompletteringsval till utskott Centernspartigrupp har som suppleant i bostadsutskottet under ledighetanmält hans ersättare . suppleanti bostadsutskottet () 2 §Föredrogs och hänvisades Skrivelse och proposition 1987/88:16 fill socialförsäkringsutskottet /88:17 fill jusfitieutskottet 3§ Föredrogs och hänvisades 1987/88:K1-K5 tillkonstitutionsutskottet 1987/88:A1 tillarbetsmarknadsutskottet 1987/88:Skl och Sk2 tillskatteutskottet 1987/88:Bol-Bo5 tillbostadsutskottet 4§ Anmäldes och bordlades Propositionerna 1987/88:1 om ändring irättegångsbalken (enskilt anspråk vid förundersökning och rättegång) 1987/88:6om de offentliga organens verksamhet vid krig eller krigsfara 5 §Meddelande om interpellationer Meddeladesatt följande interpellationer framställts 1987/88:38 av () till industriministernom Tobaksbolagets lansering av en särskild cigarett för kvinnor: Enligt uppgifter i dagspressenkommer att publicera en folkhälsorapport där man bl.a. uttrycker sin stora oro för att lungcancer och andra rökningsrelateradesjukdomar skall öka kraftigt . Orsaken till detta är attdagens unga och medelålders kvinnor röker mer än tidigare generationerskvinnor. Kvinnors rökning blir särskilt ödesdiger eftersom det ärkvinnorna som föder barn. Rökning under graviditet innebär skadeverkningar förbarnet. Senast rapporterade massmedia nu omen svensk vetenskaplig studie där man funnit samband mellan rökning hos gravidaoch leukemi hos barn. Bara någon dag därefter rapporterar massmedia att detstatsägda lanserar en ny cigarett, "utveckladspeciellt för kvinnor". I rosa helsidesannonser går Tobaksbolaget nu ut ihandelns fackpress och presenterar "ett sofistikerat högkvalitativt märkeför den moderna kvinnan." Bolaget utlovar ett massivt säljstöd. Men det rör sig inte om någon "mindre farlig"cigarett som tagits fram av hänsyn till rökningens skadeverkningar för kvinnor.I stället rör det sig om en vanlig farlig cigarett som skall säljas i "ettsmart brunt paket med guldkanter" och påstås hålla "slim size",vilket kan ses som ett sätt att exploatera kvinnors oro över att gå upp i viktnär de slutar röka. Hela marknadsföringen verkar avsedd att främja rökningbland kvinnor. Tobaksmarknaden i är underligt nog helt fri. Detfinns dock en lag (1978:764) som kräver "särskild måttfullhet" imarknadsföringen av tobaksvaror. Lagen motiveras av rökningens storaskadeverkningar för hälsan. I förarbetena till lagen framgår att begreppet"marknadsföring" inte bara omfattar reklam utan även självasaluhållandet, även om det är helt passivt. Då Tobaksbolagets lansering av ensärskild cigarett för kvinnor inte förefaller förenligt med samhälletssträvanden att begränsa tobaksbruket vill jag fråga industriministern omregeringen avser att vidta någon åtgärd. 1987/88:39 av () till miljö- ochenergiministern om restaureringen av : Enligt ett enhälligt riksdagsbeslutår uttalade sig för en fullständig restaurering av Hornborgasjöni . en sjö som enligt det av underskrivna fördraget omspeciellt skyddsvärda våtmarker (Convention on Wetlands) är en omistlig ochviktig naturresurs. Efter åratal av utredande för mångmiljonbelopp står vi ,efter riksdagsbeslutet. nästan därvi började, med en sjö som inte är restaurerad och där ingen kan säga närden egentliga restaureringen skall påbörjas och vara slutförd. anseende ute i världen som värnare om omistliganaturvärden kan få sig en allvarlig knäck eftersom vi ännu inte ens påbörjatden restaurering vi förbundit oss att genomföra. utredande inom har visat påden orimliga uppgiften att inom verket förena dess kompetens som vårdare avviktiga naturvärden med uppdraget att som byggherre i prakfiken genomförarestaureringen av . Prestige, i förening med beslutsvånda liksom oförmåga atträtt samarbeta med markägarna och ortsbefolkningen m. fl. berörda sakägare irestauré-ringsfrågan, har lett till att verket inte heller kunnat förarestaureringen till ett genomförande. Osäkerhet hos verket när det gäller att i egen regigenomföra förberedan-deentreprenadarbeten/byggnadsarbeten i sjön liksom när detgäller att utveckla en lämplig maskinpark för ändamålet har inneburit storakostnader för staten - kostnader som inte motsvaras av åstadkommen nytta.Eftersom verket - specialiserat på kunnande när det gäller naturvård - i stortsaknar den kompetens som stora byggnadsföretag har vad gäller byggnadsverksamhethar kostnadsutvecklingen under de 21 gångna årens utredande etc. varit svår attstyra och överblicka. För att bryta denna olyckliga kostnadskrävande verksamhetsom lett till så ringa resultat krävs en ny organisation avrestaureringsuppdraget, nämligen följande: En speciell kommitté/projektgrupp med enda uppdrag attgenomföra restaureringen av (enligt och regeringensuppdrag) bildas: Kommittén (projektgruppen) knyter för genomförandet till signödvändiga experter och sakkunniga, lägger ut själva byggnadsarbetet i sjön påentreprenad och väljer lämplig entreprenör för genomförandet. roll blir central i sammanhanget. Verkethar att med all sin viktiga kompetens utforma restaureringsuppdraget (utifrånriksdagsuppdraget), formulera hur en väl fungerande och bestående våtmark.Hornborgasjön, skall se ut när restaureringen är genomförd. En självklar konsekvens av att restaueras,med vattenståndshöjning som en beståndsdel, är att det beståendeHornborgasjöns sänkningsföretag avvecklas. En avveckling framstår som självklarmed tanke på att detta företag har som uppgift att med olika åtgärder vidmakthållaresultaten av gångna tiders sjösänkningar i . Denna företagetsenda uppgift är självklart oförenlig med uppgiften att på något som helst sättmedverka i en höjning av sjöns vattennivå. Med ovan nämnda tillvägagångssätt uppnås flera goda ting:Entreprenören blir ansvarig för att uppdraget utförs på det sätt somkontraktet föreskriver till den kostnad som stipulerats. Kostnaden är med andraord fastslagen - inga obehagliga fördyringar drabbarprojektet! Tidpunkt när restaureringen av sjön skall vara genomförd är ocksåbestämd! Bygdens folk, de boende runt - inte minstlantbrukarna som är beroende av kunskaper om hur sjörestaureringen ekonomisktpåverkar deras näring - får klarhet i hur framtiden kommer att gestalta sig. Sist och inte minst, anseende, att enligt det undertecknadefördraget om speciellt skyddsvärda våtmarker återställa ,återupprättas också. Med åberopande av vad som ovan anförts hemställer jag atttill statsrådet få framställa följande frågor: Är regeringenberedd att medverka till att restaureringsarbetet avseende läggsut på entreprenad? Är regeringenberedd att initiera nedläggning av sänkningsföretag? Kan statsrådetredovisa vad projektet restaurering totalt har kostat? 1987/88:40 ay (vpk) tillkommunikationsministern om luftföroreningarna i : , civilingenjör ochtrafikutredare vid , är medförfattare till en skriftligkritik av Öresundsdelegationens presentation av miljökonsekvenserna. Améenmenar att en korrekt presentation av delegationens eget siffermaterial visaratt en enligt förslaget kommer att leda till en kraftig ökning avluftföroreningarna. Han skriver bl. a. följande: "Det första trickset: I utredningen jämförs aldrigutsläppen från bron med dagens färjetrafik. I stället jämför man bron med ettfingerat färjealternativ, där personbilstrafiken över sundet redan ökat - lastbilstrafiken har fördubblats! Vilken utsläppsökningen blir från dennakraftigt ökade trafik förtigs i utredningen. Det andra trickset: I trafikprognoserna har man tagithänsyn till den trafik som passerat sundet samt till trafik somomfördelas från att ha kört inom resp. till att nu passerasundet. Utsläppsökningen för kväveoxider och kolväten blir då . Däremothar inte nyskapad trafik tagits med i prognoserna, t ex ökad turisttrafik, nypendeltrafik mm. Beaktas även denna trafikökning blirutsläppsökningen istället ! Det tredje trickset: Hur kan då utredningen påstå att denna utsläppsökning ärmarginell? Jo, man lägger samman det enskilda vägprojektets ()utsläppsökning med det totala utsläppet i hela regionen (dvs från all annanvägtrafik, all industri, alla värmeverk etc). Självklart drunknar effekten då.Antingen får man beräkna den procentuella utsläppsökningen för själva bron.Eller får man se på hela regionen och beräkna den procentuella utsläppsökningenför hela dettrafiksystem som bron är en del av. Men att räkna utsläppsökningen på bron iprocent av utsläppen i hela regionen är klart missvisande. Med utredningens egna siffror, använda på ett riktigtsätt, kan alltså konstateras att utsläppsökningen pga bron blir iförhållande till ett fingerat färjealternativ. Jämfört med dagens färjetrafikblir utsläppsökningen ännu mycket större. Att kalla denna utsläppsökning'marginell' är utan tvekan grovt vilseledande." Fakta när det gäller miljöskadorna i sydvästra och västraSverige, dvs. i det område som skulle komma att drabbas oerhört kraftigt om ochnär och övriga motorvägsdelar av ScanLink byggs, är bl. * Skogsmarken isödra har förändrats kraftigt de . Näringsinnehållethar minskat (i genomsnitt i ), och mängden för träden giftigtaluminium har ökat. Aluminium löser sig bara när marken blir sur. * Halterna avozon i luften i södra och västra överskrider ofta den nivå där trädenkan ta skada. * På mångaskogsmarker i sydvästra ligger svavel- och kvävenedfall resp. 75 %över den nivå skogsmarken tål på lång sikt. * Skogsskadornabreder ut sig. I har en femtedel av granarna förlorat en femtedelav sina barr. * Lokalt ärskogsskadorna lika allvarliga som eller värre än de var i numeraskogsdödsdrabbade områden i . Värst drabbat är området kringStenungsund. Där är av granarna skadade. Jag vill med hänvisning till redovisningen ovan frågastatsrådet följande: Kommer kommunikationsministern att syna Öresundsdelegationensutredning närmare bl. a. mot bakgrund av Améens kritik? Vilka lokalaoch regionala åtgärder för att minska föroreningarna från trafiken iMalmöregionen vill statsrådet rekommendera? Har regeringenplaner på att t. ex. förorda en sänkning av hastighetsgränserna i de värstdrabbade områdena redan nu? 1987/88:41 av () till miljö- ochenergiministern om en internationell luftvårdsfond: träffas ECE, FN:sEuropaorgan, för att diskutera försurningssituationen i . Skogsskadornavisar sig alltmer omfattande. De drabbar allt fler trädslag. Markförsurningeninger oro för att effekterna kan bli drastiska. På historiska museet iStockholm kan vi på ett åskådligt och skrämmande sätt studera hur luftföroreningarnavittrar ner kulturskatter. När medvetenheten om försurningsproblemet kom, sågsluftföroreningarna som ett lokalt problem. Det fanns påtagliga bevis förhälsoeffekter i städer och industriområden, men man var omedveten om problemenpå större avstånd från utsläppen. Försurningen blev den första illustrationentill att inget land i helt bestämmer över sin egen miljö. vet viatt den industrialiserade världens föroreningskapacitet inte bara sträcker sigöver grannländernas gränser utan berör hela jorden. Luftföroreningsproblemensförändring från lokala till lokala och globala problem måste naturligtvispåverka miljövårdsarbetets inriktning. Vi måste fortfarande handla nationellt,men tänka internafionellt. Första steget blev internafionellt arbete mellanvetenskapsmän för att försöka skapa en gemensam kunskapsbas. Det var en storframgång när sedan en konvention om långväga gränsöverskridandeluftföroreningar kunde undertecknas 1979. Även om konventionen inte innehållerbindande åtaganden om reduktioner av utsläpp så har den visat sig vara envärdefull plattform att agera från. Arbetet med konventionen lyfte fram enannan realitet, nämligen att det är svårt att få till stånd åtgärder som iförsta hand gagnar ett grannland. Den internationella försurningskonferensen ochdärefter luftföroreningskonferens , som båda hölls iStockholm, visade på en förändring av denna atfityd. Experten kunde nu ocksåvisa på de kritiska nivåerna för nedfall av svavel och kväve. För att klaranaturens gränsvärden måste en minskning av nedfallet ske . Dessanivåer utgör underlaget för nästa steg i det internationella samarbetet: Eneuropeisk aktionsplan för att avveckla försurningen. har i lagt fram förslag om hur detinternationella samarbetet kan aktiveras. Vi har föreslagit att regeringen börta initiativ till internationella teknik- och industrimässor. En sådan kommeratt genomföras i på initiativ från där. Vi föreslog attexportkreditgarantier skall utgå för export av reningsteknik m.m. Riksdagenställde sig positiv till en sådan möjlighet. Vi har också föreslagit att detvetenskapliga samarbetet utvidgas genom att ett Miljö-Eureka bildas, liksom attett förstärkt stöd ges till samarbetet mellan miljöorganisationerna för attdriva på beslutsfattarna i . Det är uppenbart att finansierings- och valutaproblemen ivissa av länder förhindrar effektiva åtgärder. Bristen på åtgärderdrabbar såväl dessa länders som bl. a. vår egen miljö. har därförföreslagit att en ekonomisk fond inrättas för att komma fill rätta med luftföroreningsproblemen,en europeisk luftvårdsfond. biföll 1985 centerförslaget. Utskottetansåg att en ökad vikt måste läggas på det internationella arbetet:"Motionärernas förslag att genom avgiftsuttag bygga upp en internationellluftvårdsfond förtjänar därför enligt utskottets mening att vidare övervägas avregeringen. Liknande tankegångar framförs nu i förmiljö och utveckling i ett globalt perspektiv. Där föreslås att en specielllåneinrättning i regi sätts upp. Länder i tredje världenskall kunna söka bidrag för reningsteknik och återställande av områden somskövlats eller drabbats av miljökatastrofer. har besökt och där bl. På polska miljöskyddsinstitutet framhöllluftvårdschefen att ökningen av svavel- och kväveutsläpp kan stoppas förstunder den närmaste tioårsperioden. Inom nästa skall det blimöjligt att minska utsläppen. Det kan alltså enligt dessa bedömningar dröja upptill innan något positivt händer i detta vårt södra grannland. Frånpolskt regeringshåll framhålls att man inte har ekonomiska möjligheter attskaffa tillfredsställande reningsutrustning. Erfarenheterna från Polenbesöket är ytterligare ettexempel på nödvändigheten av intensifierat internationellt arbete påmiljöområdet. Jag vill mot denna bakgrund frågamiljö- och energiministern vilka åtgärder regeringen vidtagit för attförverkliga beslut . 6 §Meddelande om frågor Meddeladesatt följande frågor framställts 1987/88:39 av () till statsrådet om ett miljömål för biståndspolitiken: har beslutat bifalla ettcenterförslag om ett miljömål för det svenska u-landsbiståndet. En utredninghar lagt fram förslag om hur ett sådant miljömål skall se ut. Statsministernhar i regeringsdeklarationen vid öppnande lovat attregeringen skall lägga fram förslag i frågan. På vad sätt avser regeringen att setill att ett miljömål för biståndspolitiken får genomslag i vårt bistånd? 1987/88:40 av () till justitieministern omutfärdandet av nytt pass åt : Omständigheterna kring denspiondömde rymning är häpnadsväckande. Så sent som iaugusti vägrades nåd för livstidsstraffet. Någon månad senare geshan permission utan vakter. Även försvarsadvokaten anser att detta äranmärkningsvärt och tyder på slapphet hos någon myndighet. Vidare framkommer det att rikslarm inte gick ut förrännära efter det rymningen upptäcktes. Har ingenting av skärpningägt rum sedan mordet på inträffade? Kabinettssekreterare vid UD har uttalat atthan ser ytterst allvarligt på rymning och de konsekvenser dennakan få. Klart är att den livstidsdömde spionen fortfarande betecknas som säkerhetsrisk för vårt lands försvar och frihet. Vill justitieministern redovisa deomständigheter, bl. a. utfärdandet av ett nytt pass med ny identitet, somgjorde det så behändigt för den livstidsdömde att rymma? 1987/88:5 den 9 oktober 12oktober 1987 1987/88:41av (vpk) fill kommunikationsministern om motorvägsbyggandet iBohuslän: Den socialdemokratiskaparfikongressen avvisade partiledningens förslag om att säga ja till enÖresundsbro. Frågan skall behandlas i ett internt rådslag.Motorvägsbyggnationen i har lokalt mött likastarkt motstånd som Öresundsbroförslaget gjort i riksmåttstock. Jag vill därför fråga : Är statsrådet i konsekvens med beslut om attrådslags-behandla även beredd att gå opinionen i Bohusläntill mötes genom att återkalla regeringsbeslutet om motorvägsbyggnationen? 7 §Kammaren åtskildes .