prot · GB0931 · 1987-12-31 00:00:00 — Tandvårdsförsäkringen har inte lyckatsbibehålla den kompensationsnivå som den hade i inledningsskedet. Det medför attmånga inte kan få den tandvård de så väl skulle behöva. För de privatpraktiserandetandläkarna har kostnadsutvecklingen också inneburit att deras inkomster avarbetet har minskat. Konstrukfionen av deras tandvårdstaxa har det alltid variten strid omkring i de förhandlingar som har förts. Över huvud taget finns detmånga svagheter i nuvarande försäkringssy- 10Riksdagens protokoll 1987/88:31 stem som borde utredas ochleda till en reformerad tandvårdsförsäkring. I de motioner som tar upp dessafrågor finns det förslag på konstruktioner som borde prövas, så att man kankomma till rätta med nuvarande inte acceptabla förhållanden. Jagvill med detta, herr talman, yrka bifall till reservafionerna 1 och 5 i socialförsäkringsutskottetsbetänkande. Anf.166 (vpk): Frågan om kostnadsfria tandproteser och yrkandet från oss i vpk om attsådana proteser skall jämställas med övriga proteser är inget nytt, som utskottetockså konstaterar i sitt betänkande. Utskottetskriver däremot, med början längst ned på s. 6: "Dessutom bedömdes att ensådan förändring skulle kunna medföra stora gränsdragningsproblem beträffandesåväl vilka slag av proteser som vilka grupper av försäkrade som skulleomfattas av förändringen." Men det kan ju inte vara något stort problem,som man skriver. Detförvånar mig att man skriver på detta sätt i fråga om kostnadsskäl. Migveterligt vet man inte vad det skulle kosta, eftersom det inte har gjorts någonutredning om kostnaderna. Utskottet gör bara ett antagande att det.skulle kostamycket pengar. Om utskottet verkligen hade varit intresserat av vad det skullekosta, skulle utskottet ha gått med på vpk:s krav på att utreda frågan omkostnadsfria tandproteser. Då hade vi fått ett underlag och sluppit anta vadsaker och ting kostar. , Med detta, herr talman, vill jag yrka bifall tillreservation 3 i detta betänkande. 167 (): Jag vill börja med att yrka bifall tillhemställan i betänkandet ochavslag på samtliga reservationer. Underden tid som vi har stått här i kammaren och talat om för varandra vilka olikaideologiska utgångspunkter för tandvårdspolitiken vi har, har svenska folketstandhälsa förbättrats mycket kraftigt. Men det märkliga är att sammaståndpunkter som framfördes när tandvårdsförsäkringen beslutades år 1973fortfarande återkommer i de borgerliga partiernas mofioner och reservationer -trots att verkligheten borde tala sitt tydliga språk. Tandvårdsreformenhar på det stora hela lyckats mycket bra, förmodligen därför att man inte toghänsyn till de invändningar som de borgerliga partierna hade 1973, nämligenkring barntandvården och etableringsregler-na. Det är märkligt att inte ensverkligheten kan påverka de borgerliga partiernas argument. Menfortfarande är inte målet - en god tandvård på lika villkor för helabefolkningen - helt uppfyllt. Och vårt primära syfte måste vara att se tillatt. det målet uppfylls. Iår har konkret bl. a. följande hänt. Den tandvårdstaxa som gäller ersätterbättre än tidigare kostnader för förebyggande tandvård. Dessutom hargarantitider införts för behandling med fast och avtagbar protes. Patientenskall inte behöva betala någonting om en avtagbar protes behöver göras . Garantitiden för fast protes är . Något som också är mycket aktuellt och bör nämnas i denhär diskussionen är att har avlämnat en rapport om riskerna medkvicksilver i amalgam. Den är nu ute på remiss till . Iutredningen säger man att amalgam är olämpligt och att användningen successivtbör avvecklas. Det är också helt klart att den pafient som konstaterat lider avatt ha amalgamfyllningar skall få amalgamet kostnadsfritt utbytt. Problemen ide enskilda fallen gäller naturligtvis att fastställa när en persons besvärberor på kvicksilverförgiftning genom amalgam och när orsakerna är andra. Mennu är nya metoder för att säkerställa diagnosen på väg. I reservation 1 av samtliga borgerliga partier krävs attetableringsbegränsningen för tandläkare tas bort. Det råder storttandläkaröverskott, säger man. Men arbetslösheten bland tandläkare är i dagminimal. I de få fall arbetslöshet förekommer beror det på sociala skäl: manvill inte flytta dit där det finns jobb. Inte ens självttalar om arbetslöshet. Jag antar då att anförande baserarsig på gamla uppgifter. Det är människors efterfrågan som skall styra, säger man.Men efterfrågan på tandvård är inte , utan efterfrågan ökar medtillgången. Det finns det t.o.m. mycket statisfik kring. Tandläkartätheten ärnästan dubbelt så stor i och som i Norrlandslänen. hari t. ex. och samma andel av befolkningen blivit behandlad.Skillnaden består bl. a. i att varje pafient går ungefär en fimme längre hostandläkaren i storstadsområdena. Dessutom bedrivs tandvården i storutsträckning i folktandvårdens regi i Norrlandslänen och hos privattandiä-karnai storstäderna. Vad säger oss detta? Jo, ju fler tandläkare det finns påen ort, desto längre sitter varje patient i tandläkarstolen, till en högrekostnad för både patient och försäkring. Men det säger också något mer, som ärallvarligare, nämligen att tillgången på tandläkare bara säger en del om hureffektivt man når ut till de grupper som inte självmant går fill tandläkaren. Färsk statistik säger i stället att man i Norrlandslänen -med hög andel folktandvård och nästan hälften så många tandläkare som istorstäderna -behandlar lika stor andel av befolkningen som i ochMalmö. Det borde vara genant för de borgerliga partierna att se exemplenGöteborg, och , där man med sin höga tandläkartäthet och högaprivattandläkarandel ligger under genomsnittet när det gäller antal behandladeav samtliga försäkrade. Om vi inte hade haft etableringsreglerna hade situationenför glesbygdslänen varit betydligt sämre än den är - det är jagfullständigt övertygad om. Med det sug till som vi uppleverär jag lika fullständigt övertygad om att om vi släppte etableringen fri,skulle fler tandläkare söka sig hit och också kunna försörja sig. Det visar juall tillgänglig statistik. De som går fill tandläkaren ökar uppenbarligen sinefterfrågan -detta utan att det finns några som helst belägg för att tandhälsanblir bättre. Detta betyder sammanfattningsvis att om vi släppteetableringsreglerna , med det sug mot storstäderna som vi upplever, skulletandläkarsituatio-nen för vissa delar av landet försämras, somkostnaderna skulle öka, eftersom efterfråganökar med tillgången. Det betyder att samhället skulle betala mer för attstorstadsborna skulle få tillgång fill ännu fler tandläkare - utan att degrupper som behöver tandvård och av olika orsaker inte får det skulle blihjälpta. sade att det av regionalpolitiska skäl var aktuellt med en sådan härbegränsning 1973. Men redan då röstade nej till begränsningar. KenthSkårvik sade i sitt anförande att folktandvården tillförs ett allt störrefillskott av skattemedel. Där är återigen, , statistiken annorlundaän verkligheten. har man minskat andelen skattetillskott till folktandvården. Ireservation 2 säger och att tandvårdsförsäkringen böromfatta även barn . Jag tycker det är märkligt att man återkommermed detta krav, när man så tydligt kan avläsa att tandhälsan på ett dramatisktsätt har ökat hos barn- och ungdomsgrupperna. Varför skall man ändra på enreform som så tydligt har haft god effekt? Vi kan också klart se att om viskulle ändra reformen , skulle det bli dyrare för tandvårdsförsäkringen,eftersom landstingens kostnader inte nämnvärt skulle minska. Dessutom skulledet samlade grepp som landstingen har minska, det samlade grepp som äranledningen till den lyckosamma utveckhngen. Ireservation 3 yrkar vpk på kostnadsfria tandproteser. Det avstyrker utskottetmed hänvisning fill bl. a. ekonomiska skäl. Dessutom avstyrker utskottetförslaget därför att det för den enskilde individen kan vara ett lika Stortekonomiskt problem att få en fast protes. Om något borde göras, så är det attförbättra ersättningsnivåerna i tandvårdsförsäkringen. Men det har vi i daginte ekonomiskt utrymme för. Ireservafion 4 anför och folkparfiet att begränsningarna förspecialisttandläkarnas möjligheter att ansluta sig till försäkringen börupphöra. reserverade sig även på den punkten, men det görman alltså inte . Orsaken till att utskottsmajoriteten avstyrker dettaförslag är att specialisttandläkarna har en viktig uppgift att vara konsulteråt och utbilda tandläkarna inom allmäntandvården. Jag yrkar avslag på denreservationen. Såtill reservation 5, som är gemensam för de borgerliga partierna. Det finnsen anledning till att man skall se över tandvårdsförsäkringen, säger , och anför som ett skäl att tandvårdsreformen är urgröpt, eftersomdet nu är nästan lika dyrt att gå fill tandläkaren som 1973. Det är sant attersättningen direkt försämrades under den borgerliga regeringstiden och att deni dag inte täcker Uka mycket som då den infördes. Men om vi tittar på hur storandel av befolkningen som får sina tänder skötta , så visar inteutvecklingen att vi på något sätt skulle befinna oss nivå då detgäller tandvård. 1975 behandlades mindre än hälften av befolkningen under ettår. behandlades av befolkningen. Det visar att manåtminstone har nått fler och större grupper, även om försäkringen ekonomiskthar urholkats. Jagtycker att detta är en rätt intressant reservation. Jag har tänkt mycket påförslagen. Vid första påseendet ser de ju bra ut. Men man skall också veta attdet pågår ett arbete med att se över tandvårdstaxan, att riksförsäkrings- verket har fått i uppdragatt arbeta på en ny konstruktion, att man nu har överlämnat sitt förslag tillregeringskansliet för beredning. Jag tycker att den översynen är mycket merärlig än de förslag som lämnas i den borgerliga reservationen. Man kan nämligeninte trolla hur mycket som helst med samma summa pengar. Man kan göraförbättringar inom ramen för systemet, och det är det som regeringen nu tittarpå. Menom vi dramatiskt skall förbättra tandvårdsförsäkringen och göra det billigareför patienterna, då är det en sak som behövs, och det är pengar. Om man inteerkänner det, har jag svårt att ta det här förslaget på allvar. borgerliga reservationen anför man två skäl till att taxan behöver ändras,dels därför att tandläkarna behöver högre löner, dels därför att det börjar bliför dyrt för patienterna att gå till tandläkaren. Men hur skall man klara avdetta utan nya pengar? Jagkan inte heller påstå att jag har något större förtroende för de borgerligapartierna när det gäller att skaffa fram nya pengar till det allmännasutgifter. Dååterstår det argument i reservationen som pratade om. Eftersomdet är samma människor som anlitar läkare, tandläkare och apotek börkostnaderna för den enskilde patienten i sämsta faU gå jämt upp, säger man.Först tyckte jag att det lät klokt. Men sedan slog det mig hur cyniskt det härresonemanget är. Vad säger man? Jo, att det är de sjuka som skall betala merför sin sjukvård för att andra skall få det billigare när de går filltandläkaren. Så är det. Det är nämligen inte alls säkert att det är sammagrupper som ofta behöver sjukvård och som också går fill tandläkaren. Myckettalar för att det är tvärtom. Det är socialgrupp 3 som är sjukast, av oUkaskäl. Men det är också socialgrupp 3 som av tradition har svårast att kommaiväg till tandläkaren. Enligtdet här förslaget skall alltså alla som ofta är sjuka, alla med kroniskasjukdomar och handikapp betala mer för sin sjukvård. Men de som är friska ochstarka och sällan har utgifter för sjukvård skall få en billigare tandvård. Jagtycker att det är cyniskt. Varför skall bara de som är sjuka betala för enförbättrad tandvårdsförsäkring? Varför skall inte alla som är friska och starkagöra det också? Frånmajoritetens sida återkommer vi gärna och diskuterar en förbättradtandvårdsförsäkring utifrån patienternas behov den dag då vi kan tillföraSystemet nya pengar. Men får vi nog nöja oss med att operera inomsystemets ram, som man nu försöker göra på . Med detta yrkar jagåterigen bifall till utskottets hemställan. 168 (): var inte med i 1973, då vi beslöt omtandvårdsförsäkringen. Att läsa riksdagsprotokoll är inte det roligaste man kanfinna på, så vi skall ha överseende med för att hon interiktigt vet hur argumentationen gick den gången. Jaghåller med om att vi hade samma synpunkter då som när det gälleretableringsbegränsning, barntandvård och specialisttandvård. I övrigt föreslogmoderaterna den gången en kompensafionsnivå på från första kronan, inte som socialdemokraterna vågade sträcka sig till. bereddaatt finansiera det med den ytterligare höjning av arbetsgivaravgiften på 0,3 %som behövdes för att betala den förbättringen. Vi voterade för det, men vi fickinte igenom det. Det förslag som framförs om en grundlig översyn ärinriktat på att åtminstone se efter om det går att inordnatandvårdsförsäkringen i sjukförsäkringen. Det förslaget är däremot nytt. Detframfördes varken av oss eller av någon annan 1973. Det är till punkt och pricka håller fast vid vad som ansågs vara sanning 1973 ochsom egenfiigen inte vill ändra på någonting. Det är det vi tycker är såtröstlöst, att man inte kan inse att även försäkringssystem blir otidsenliga.Tiden går förbi, förhållandena förändras och man måste vara beredd att i vissafall även grundligt se över systemen. Det kanske kan tyckas cyniskt, om man säger att det är desjuka som skall betala för de friskas tandvård. Men vem har sagt det? Det ärnog faktiskt ändå så, sett över en hel livsfid, att det är samma människor somhar ärende både till tandläkaren och till doktorn och även till . Vaddet handlar om är den öppna sjukvården, inte den tunga lasarettssjukvården. Detär taxorna i den öppna sjukvården som man möjligen kan jämna ut mottandvårdsförsäkringen. Det är faktiskt i stort sett samma människor det gäller. Sedan kan man gå vidare och säga att det t. ex. ärbarnfamiljerna, familjer med många barn, som råkar särskilt illa ut. De harofta krassliga ungar, som behöver gå till doktorn. Jag kan mycket väl tycka attdet kanske är lika rimligt med fri barnsjukvård som med fri barntandvård. Dethör till det som vi kan undersöka - det kanske är riktigt. Vad man fårundersöka är på vilket sätt man kan göra en sådan utjämning. Jag sade i mitt första anförande att vi också naturligtvisgärna ser att det går att tillföra försäkringen litet friska pengar. Då kan manminska överföringen från en sorts vård till en annan sorts vård. Men därom vetvi faktiskt inte någonting . Det kan inte vara gjort i en handvändning attgöra en sådan här ny tandvårdsutredning. Sedan får vi väl se. Jag skall gärna vara med för min del, om jag nufortfarande finns kvar i huset och har någonting att säga till om, på attförsöka få fram litet friska pengar till detta angelägna ärende. sade att det här förslaget såg ganskabra ut vid första påseendet. Jag har tittat på det , och det serfortfarande bra ut. Jag inbjuder att göra detsamma. 169 (): Jag var inte heller med i 1973, ochdärför skall jag inte ge mig in och diskutera vad som då skedde. Jag vill istället försöka se den situation som vi har inom tandvårdsförsäkringen.Jag trodde att det var den vi skulle diskutera här. ansåg att det är hopplöst att diskuteratandvårdsförsäkringen med oss borgerliga, eftersom vi bara återkommer ochåterkommer med uppgifter. Men vi gör det för att vi är övertygade om att det ärriktigt. Lika hopplöst tycker vi faktiskt att det är att diskutera medsocialdemokra- terna i denna fråga. Ni ärså otroligt låsta i det kollekfiva tänkandet i alla sammanhang. Detsom också irriterade mig, eller det som jag tänkte på, när , var att det endast handlade om folktandvården. Det är precis som om deprivata tandläkarna inte skulle ha någon kompetens. De skulle inte vara duktiganog. Det är bara tack vare folktandvården som vi har en bra tandvård . Vierkänner att det finns en bra tandvård . Vi tror emellerfid också på deprivata tandläkarna, och vi vill ha en valfrihet för den enskildamänniskan. Denenskilda människan skall själv få välja vilken tandläkare hon skall gå till,och inte bara ha folktandvården att gå till. Det skall inte heller bero på varman bor någonstans. Det skall man få göra precis var man vill. Jag är övertygadom att om vi släpper etableringskontrollen så kommer tandläkarna även att sökasig till andra orter, där vi inte har några tandläkare. Närdet gäller översynen av tandvårdsförsäkringen tycker jag i och för sig att detär brä att det har gjorts en sådan översyn. Jag hoppas då att man inte bara -som sade - skall titta på den, utan det gäller att göranågonting. Det gäller att komma fram till ett resultat, som gör att vi fårtillbaka det läge vi har haft förut. Detråder inget tvivel om att det är betydligt dyrare för den enskilda människanatt gå till tandläkaren . Jag håller helt med vad sadebeträffande kostnaderna för de enskilda människorna när de går till den vanligasjukvården eller går till tandvården. Jag tror att det rör sig om sammamänniskor. I det långa loppet har det nog ingen större betydelse. Jag tror attkostnaderna i det fallet kommer att ligga på ungefär samma nivå. Det är därfördumt att dra den parallellen och säga att det skulle vara de sjuka som fårbetala för de friska som skall gå och laga sina tänder. 170 (): ansåg i alla fall socialdemokraterna i de beslut som fattadesatt det 1975 skulle vara möjligt att ta bort etableringskontrollen: Såhäremellertid inte skett. Denbeskrivning jag gav i mitt anförande gäller bara det som har skett medutvecklingen när det gäller tillgången på tandläkare. Det visar sig att vi hären mycket bra tillgång, och vi har täckt ett behov över hela landet. Skälettill att ha kvar etableringskontrollen finns alltså inte lärigre, och då börman plocka bort den. Sedanfirins det väl en rädsla inför att tänka sig ett nytt system när det gällertandvårdsförsäkringen. Varför inte titta på detta och belysa hur det kommer attstå och vad som kommer att hända? Vifrån var inte med på reservafionerna om specialisttandläkarnas taxa. Vitycker att den frågan skall ingå i översynen av hela tandvårdsförsäkringen. kan man nog klart säga att det är just socialgrupp 3 som har det störstabehovet av att få en god och betydligt bättre tandvård. De människorna har inte råd att gå till tandläkaren. Om denna reform skulle innebära enförbättring för dem, kan man ju inte säga nej till det.' Vi har etthögkostnadsskydd i sjukförsäkringssystemet som också skulle kunnaträda i kraft i detta sammanhang. Jag tror att det vore mycket nytfigt attbelysa hur en sådan förändring skulle kunna ge möjligheter för alla att få engod tandhälsa. 171 (vpk): gör ett fel när hon talarom vår reservation. Vi har begärt att skall tillsätta en utredningmed uppgift att utreda frågan om kostnadsfria tandproteser. Vi vet alltså inte vad det skulle kosta. VetMargareta vad allt detta skulle kosta? Om man visste det, skulle mankunna redovisa det på ett eller annat sätt. Det är litet synd att vi härbeslutar saker och fing, utan att veta vad det kostar. Om inte tycker att vi skall hakostnadsfria tandproteser är det en annan sak. Men det har vi faktiskt aldrigtalat om i vår motion. Det är faktiskt många äldre människor som saknarproteser eller som vill byta proteser eftersom de är dåliga. De har inte rådatt göra det. talar om gränsdragningsproblem. Jagtycker inte att det är så stora problem. Om vi bara kommer underfund med vadallt detta skulle kosta, tror jag säkert att vi skulle kunna komma överens,vilka sorts proteser det än gäller och oavsett vad de heter. Det kan gällafasta proteser eller avtagbara proteser, eller som sade,vanliga löständer. Jag tror inte att den delen är något problem. Problemet är att vi inte vet vad en reform kommeratt kosta. Vi kan nog vara överens om att det skulle vara intressant för allahär i kammaren som håller.på med dessa tandvårdsfrågor att få reda på vad detskulle kosta. Här beslutar vi bara, och utskottet gör ett antagande omatt det kommer att kosta mycket pengar. Men det beror på vad man menar medmycket pengar. Värdet av mycket pengar bedöms mycket olika. Går man till någonså kan det vara som anses vara mycket pengar, och går man tillnågon annan så är det ett annat belopp. Vi vet ingenfing. Jag tycker att det ärlitet synd att man inte åtminstone kunde ha haft den ambitionen att man tagitreda på vad detta skulle kosta. 172MARGARETA (): Först vill jag säga några ord till vpk. Jagtycker att man mycket väl skulle kunna förbättra ersättningen över huvud taget,den dag vi kan tillföra systemet mera pengar. Det finns emellertid risker medom man skulle styra ersättningssystemet så att det skulle bli billigare medexempelvis avtagbara proteser än med fasta proteser. Hela reservationen och motionen från vpk andas att det äravtagbara proteser man har menat. Man talar om personer som saknar egna tänderosv. Det är viktigt att vi får en billigare tandvård, oavsett om detgäller fasta eller avtagbara proteser. säger att jag bara pratar om folktandvårdenoch inte om privattandvården. Han säger vidare att man från sidavill ha valfrihet. Det är inte sant att jag bara skulle ha pratat omfolktandvården. Jag tycker att argumentering är något underlignär det gäller valfriheten. Det står också i motion att privattandvård tenderar I själva verket fick 4 miljoner människor tandvård . 2,6miljoner av dem fick det i privattandvårdens regi. Det är lika många som förfio år sedan. Detta borttynande har jag därför mycket svårt att se. Jag har också litet svårt att hänga med i turerna när detgäller agerande i tandvårdspolitiken. Ni försöker i andra sammanhangatt argumentera för en bättre regionalpolifik. Ni har tillsammans medsocialdemokraterna genomdrivit Dagmarreformen för att utjämna sjukvården.Varför är då etableringsregler så förkastUga när det gäller tänder? Tror verkligen att hennes grannar iVästerbotten skulle ha haft samma möjligheter till en hyfsad tandvård utandessa etableringsregler. Eftersom vi vet hur situationen är ute i landetmed suget fill , måste jag fråga varför centerparfiet just här iStockholm månar om mina tänder. Vi har ju redan så många tandläkare här. Vistår inför den konkreta frågan. Om vi släppte etableringskontrollen skullesuget av tandläkare till storstäderna öka. De skulle få jobb och mina"stockholmska" tänder skulle ytterligare kunna förbättras. Man kan juockså förbättra sin tandstatus av estetiska skäl, utan att för den skullpåverka tandhälsan i stort. Jag tycker det är konstigt att med densituation vi har vill måna så mycket om storstadsbornas tänder, när viklart kan se att ett sug efter fler tandläkare till skulle bliföljden. Jag förstår inte inställning på den här punkten. För eraväljare måste detta vara helt obegripligt. Men jag tror mig ändå förstå hur niresonerar. Ni sätter inte ens era intressen i glesbygden främst, utan principenom tandläkarnas fria etableringsrätt. Den principen är tydligen viktigare förer. Är det för att markera den borgerliga hemvisten som man gör detta avsteg istället för att måna om det man annars säger sig måna så mycket om? sade i sitt anförande angående den nyautredningen av tandvårdsförsäkringen något som inte alls står i motionen ochinte heller i reservationen. Han sade nämligen att det kanske vore bra om mankunde tillföra nya friska pengar. Det hade han också skrivit i en artikel iDagens Nyheter . Artikeln hade han skrivit ensam. Hans borgerligapartivänner hade inte behövt skriva under och inte heller de andra borgerligapartierna. I den artikeln hade han också en liten passus om att man kanskeskulle kunna tillföra nya pengar. Men då blir frågan en helt annan. Om man kantillföra nya pengar, är det visst möjligt att se över tandvårdsförsäkringen iden form som det då talas om. Men i motionen och reservationen står inte ettord om att nya pengar skall tillföras! Tvärtom utgår man ifrån att det integår. Alltså säger man att de sjuka skall stå för kostnaden. Jag tror faktisktinte på uppgiften att det jämnar ut sig över livet när det gäller vilka som gårtill tandläkaren och vilka som behöver gå till doktorn och få medicin. Tyvärrär inte hälsan så jämlik i .