prot · GB0999 · 1987-12-31 00:00:00 — Arbetsgivarna i expansionsorter börsjälva svara för kostnaderna i samband med rekrytering av arbetskraft frånregionalpoUtiskt prioriterade områden. Däremothar samhället ett starkare ansvar när flyttningen gär från expansionsorterna.Bidraget för medflyttande bör därför förbättras. När nyckelpersoner skallrekryteras är det ofta förenat med problem att bereda arbete för medflyttandemaka eller make. Bidraget bör göras mer effektivt än . Därför vill vi höjabidraget till medflyttande till av den totala lönesumman under förstaåret. Landsbygd 90-kampanjen pågår . Den syftar till att gelandsbygden en chans att utvecklas. inomjordbruket, som kommer att innebära att många jordbrukare minskar eller heltupphör med sitt engagemang. Dessa jordbrukare kan då vara intresserade av attstarta en verksamhet utanför den egna gården eller som komplement. Ettstarta-eget-bidrag till jordbrukare är i detta läge helt nödvändigt. Förutsättningen för ett sådant bidrag är att man ärberättigad till ersättning från A-kassa eller KAS. Jordbrukare uppfyller iregel inte detta krav. Från sida anser vi att reglerna bordeändras, så att även jordbrukare som vill satsa pä något nytt kan få ett dyliktstöd. En utveckling ät detta håll skulle vara bra för landsbygden och passarutmärkt in i Landsbygd 90-kampanjen. Det är ingen hemlighet attarbetsmarknadsläget har förbättrats . Vi har fått mångavittnesbörd med detta innehåll. Den goda internationella högkonjunkturen hållerfortfarande i sig. Vi anser därför att anslaget till sysselsättningsskapandeåtgärder kan minska med 300 milj. kr. Från sida har vi satsat demedlen på en aktivare regionalpolitik. Slutligen yrkar jag bifall tillreservationerna 7,10, 20, 24,27, 29, 34, 45, 46 och 49. 8 § Kammaren beslöt att ajourneraförhandlingarna till för middagsuppehåll. 9 § Förhandlingarna återupptogs under ledningav andre vice talmannen. (forts,arbetsmarknadsutskottets betänkande 11) 96ALEXANDER CHRISOPOULOS (vpk): I mitt anförande kommer jag att tala förreservation 6 av kommunisterna. Man kan konstatera att det har skett en kraftigförskjutning av arbetsmarknadspolitikens roll och målsättning. Från att havarit ett instrument för att dämpa konflikterna mellan olika mål i denallmänna ekonomiska politiken och för att genom olika åtgärder mildra denegativa effekterna av den industriella strukturomvandlingen, har den nu enannan målsättning. prioriteras enbart åtgärder som syftar till attunderlätta och påskynda industrins strukturella omvandling helt päarbetsgivarnas egna villkor, vilket ytterligare förvärrar den regionalaobalansen och ökar klassklyftorna i samhället. Detta är inte vpk:s påståenden istörsta allmänhet, utan det här står att läsa i utskottsbetänkandet. Utskottetsmajoritet, dvs. socialdemokraterna och de borgerliga partierna, är heltöverens om att den arbetsmarknadspolitiska strategin har varit inriktad på attgenom aktiva insatser stödja tillväxten i ekonomin.och näringslivets expansion. Vadman inte talar om är på vilka villkor den ekonomiska tillväxten tillåtits Prot. 1987/88:99 öka. Vem har betalat tillväxten? Var har tUlväxten koncentrerats? Tillvilket pris har tillväxten åstadkommits? I dagbefinner vi oss i en situation där det de facto sker en ken ena sidan har vi i vissa överhettade regioneren ökad efterfrågan på arbetskraft. Å andra sidan har vi en stor, växande grupp av människormed kronisk eller långvarig arbetslöshet och som inte kan placeras in iindustrin. Det beror delvis på de annorlunda och helt nya krav somindustrin ställer på arbetskraften. har vi en situation på arbetsmarknaden där ungdomarna inte vill ta anställninginom industrin, och de ungdomar som jobbar inom industrin uppfattaranställningen' som tillfällig till dess de hittar något annat. Man frågar sig:Vad beror det på att industrijobb numera inte är lika attraktivt för ungdomarsom det var tidigare? befinner vi oss i en situation på arbetsmarknaden där omsättningen påarbetskraften är större än någonsin och övertidsuttaget har slagit alla rekord,som det finns 335 000 förfidspensionärer - ett antal som ökar meddrygt 50 000 personer . Enligten , som nyUgen kommit, har arbetsskadorna ökat under den förstahälften av 1980.talet från 20 000 till 40 000. Även antalet olycksfall - somunder översteg 100 000 men som minskade i början av 1980-talet- visar en uppgång. En orsak till denna ökning av sjukdomsfall, arbetsskadoroch olyckor tros vara stegrat arbetstempo och tilltagande stress. Desamhälleliga kostnaderna för den enorma utslagning som sker påarbetsmarknaden utgör enbart för sjukskrivningarna årligen.Kostnaderna för förtidspensioner uppgår till och skallfinansieras av de svenska skattebetalarna. Det är några effekter av denstrukturella omvandlingen och ekonomins expansion som sker på kapitalisternasegna villkor. Det är samhället som får betala i form av utslagning, i form avökad stress och i form av en kroniskt arbetslös skara av människor som inte kanplaceras i industrin. Detråder mycket stor enighet bland de övriga fyra partierna kring bedömningen avdet positiva med den ekonomiska utvecklingen. Själv kan jag inte utröna vad somär socialdemokratiskt i denna politik. Jag överlämnar åt attförklara vad som är speciellt socialdemokratiskt med den här utvecklingen. Vidaresäger utskottet i sitt betänkande under stor enighet att omstruktureringeninom näringslivet förutsätter en rörlighet på arbetsmarknaden, dvs. genomarbetsmarknadspolitiken stimulerar man medvetet en omstrukturering av densvenska industrin, vilket också förutsätter en rörlig arbetsmarknad. Motdenna bakgrund klingar socialdemokratins och regeringens regional-poltiskaparoller som något slags kosmetika, avsett att användas i högtidligasammanhang. bedriver man en politik som leder till att de regionalaobalanserna förvärras genom att industrin utvecklas just i de överhettaderegioner som är expansiva. Den aktuellaarbetsmarknadspolitikens inriktning syftar till att underlätta Hl industrinsrekrytering, individens omställning till nya arbetsuppgifter ocharbetskraftsutbudets sammansättning och arbetskraftens rörlighet, vilket skallåstadkommas enbart med hjälp av en viUkorslös anpassning till de krav somindustrin ställer. Denna anpassning innebär att man inte bara underlåter attifrågasätta den nuvarande ekonomiska maktstrukturen, utan att man genomintensifierade insatser på området bidrar till att ytterligare befästadensamma. Dennya serviceinriktningen eller den ökande rationaliseringen innebär ingentingannat än att AMS blir ett serviceorgan för näringslivet. Man frågar sig om detöver huvud taget går att tala om rationalitet i ett samhälle och när det gällerinstitutioner som vanligtvis utmärks av grundläggande motsättningar mellanolika klassers och gruppers kort- och långsiktiga intressen. Mankan inte tala om ökad effektivitet eller rationalitet för ett statligt verk somi sig sägs ha dubbla roller. Det förutsätts att man har en neutralitet i förhällandetill sina tvä kunder, samfidigt som man helt prioriterar näringslivet på ettsätt som strider mot de mål, värderingar och prioriteringar som lagts fast iden arbetsrättsliga lagstiftningen. AMSledning, och även arbetsmarknadsministern, tycks tro att arbetsgivare somupplever att de fär en bra och snabb service från arbetsförmedlingen sannoliktskall bli mera mottagliga för förmedlingens argument att arbetssökande iutsatt belägenhet i första hand bör anställas. Verkligheten är den motsatta.Arbetsgivarna tenderar att ta allt mindre ansvar för de utsatta grupperna, ochde intar numera en alltmer avvisande hållning till att anställa människor sompä oUka sätt a'wiker från den norm som något tillspetsat kan anges vara"svensk vit man i 25-30-årsäldern med läng arbetslivserfarenhet ochyrkesutbildning". Tre av fyra som söker jobb hos , som samtidigtdammsuger hela efter arbetskraft, blir inte anställda. De passar intein i den mall för arbetskraft som har ställt upp och som arbetsförmedlingoch arbetsmarknadspolitik medverkar fill att få fram. Därför kan dennäringslivsinriktning som arbetsmarknadspolitiken nu får, med en villkorslösanpassning till näringslivets allt mer stegrade krav, inte accepteras. Denleder också till en ökad segregation, som drabbar framför allt kvinnor,invandrare och handikapjsade. Det är en segregafion som leder bort frånindustrijobb och över till en koncentration på lågavlönade serviceyrken. Denförutsätter social, ekonomisk men också bostadsmässig segregation, som ökarklassklyftorna i . Detta är en följd av en missriktadarbetsmarknadspolitik, som enbart syftar till att tillfredsställa detfillväxtpolifiska målet. kommer numera krav också pä skolan. Det begärs att ävengymnasieutbildningen skall anpassas till de krav som industrin stäUer. Det ärnaturligtvis självklart att en av målsättningarna med arbetsmarknadspolitikenär att skaffa jobb åt folk. Men samfidigt är arbetsmarknadspolitikens,arbetsmarknadsutbildningens och skolväsendets uppgift, enligt arbetarrörelsensmålsättningar, att genom en bred och allsidig utbildning verka för att utjämnautbildningsklyftorna i samhället och på sä sätt bidra till jämlikhet och socialutjämning, sä att också arbetarklassens barn skall kunna bli någotannat än arbetare på . Bortser man frän den aspekten, vilket AMS ochregeringen tycks göra; bidrar man till att cementera och ökaklassklyftorna i . Sammanfattningsvis, herrtalman, kan AMS agerande och nuvarande inriktning betecknas somatt de med liv och lust tillsammans med industrin deltar i jakten på enåldersmässigt, utbildningsmässigt och prestationsmäs-sigt skräddarsyddarbetskraft, som får anställning i de överhettade regionerna.Resten, dvs. de som inte passar in i den av industrin utformade mallen- och detär kvinnor, invandrare, outbildad arbetskraft och äldre - fär skylla sig själva.Med detta yrkar jag bifall till samtliga vpk-reservationer. Anf.97 (): inledde sitt anförande med att säga att han var förvånadöver att ingen tagit upp frågan om ekonomisk-politisk påverkan på arbetsmarknadspolitiken.Han kanske inte lyssnade pä utförliga beskrivning av densocialdemokratiska tredje vägen, där talade om att det viktigastemålet för den ekonomiska politiken är arbete åt aJla. Jag behöver inte utveckladen här frågan mer, utan får genom protokollet ta del av det BoNilsson sade. De övergripande frågorna, ungdomsarbetsmarknaden, åtgärder förhandikappade m. m., har för vär del debatterats av och uppgift är att beröra de återstående avsnitten, som innehåller 36reservationer, därav en gemensam borgerUg reservation. Ireservation nr 7 begär de tre borgerliga partierna en översyn avarbetsförmedlingslagen. De borgerliga partierna vill öppna möjligheter föralternativa former av arbetsförmedling, bl. a. i privat regi. Utskottsmajoritetenstår fast vid sina tidigare redovisade uppfattningar. Ansvaret för verksamhetenmed arbetsförmedling i landet bör, i enlighet med åtagande i , intesplittras upp. Det bör även i fortsättningen ankomma på arbetsmarknadsverketatt ha ett samlat ansvar för förmedlingsverksamheten. Härför talar för övrigtinte minst den nya teknikens införande , vilket väsentligtökat arbetsförmedlarnas förutsättningar till rikstäckande information om ledigaplatser för de arbetssökande. Isamband med den nu pågående översynen i regeringens kansli har en rapportöverlämnats frän AMS, som föreslår att arbetsförmedlingslagen ses över så attdet klart framgår vad som är olaglig arbetsförmedling och vad som är laglignäringsverksamhet. I anslutning därtill bör sanktionssystemet ses över. ÄvenTCO har i en skrivelse till regeringen hemställt om en översyn. Utskottet harsamma inställning i denna fråga som öch har inhämtat att översynsarbeteti har intensifierats och ett resultat av arbetet beräknasföreligga . Detta är också ett svar på fråga. Jagyrkar avslag på den gemensamma reservationen nr 7. I reservation 8 krävermoderaterna att lagen om allmän platsanmälan skall upphävas. Utskottsmajoritetens uppfattning är att lagen är ett betydelsefullt hjälpmedel för arbetsförmedlingen då det gäller att få en bättre överblick över den dagsaktuella efterfrågan på arbetskraft. I och med att datatekniken förbättras blir lagen mer betydelsefull. Jag övergår nu till frågor kring arbetsmarknadsverkets 113 8Riksdagens protokoU 1987/88:99 1987/88:99 organisation, arbetsmarknadsservice och arbetsmarknadsutbildning. delen av betänkandet har resulterat i 20reservationer. Det är värt att notera Arbetsmarknadspoliti- " '"S" ' reservationer samlat samtliga borgerliga partier. . Med hänsyn till det pressade arbetsprogrammet förkammaren liänvisar jag till de utförligaskrivningar och utlåtanden över inlämnade motioner som finns i betänkande nr 11rörande de frågor som jag närmast kommer att ta upp. Jag berör därför i mittanförande endast några principiellt viktiga frågor. Arbetsförmedlingensarbetsformer och resurser samt frågor om arbetsmarknadsverkets organisafionhar debatterats. Arbetsförmedlingens arbetsformer måste,och det är viktigt, förnyas i ett föränderligt samhälle. Detta har också skettoch arbetet med förnyelsen pågår för fullt. Arbetsförmedlarna måste varatillräckligt många för att motsvara våra förväntningar pä en effektivarbetsförmedling. Arbetsförmedlarna måste ha kännedom om alla lediga jobb ochha en god kunskap om förhåUandena på arbetsplatserna. Arbetsmarknadsverketsdecentralisering på den centrala nivån fiU regioner har följts upp på detregionala planet. Därigenom beräknas ca 500 tjänster ha frigjorts för denplatsförmedlande verksamheten. I olika motioner och reservationer har moderatasamlingspartiet och anfört att ytterligare tjänster kan föras från dencentrala nivån till den lokala nivån. Vi har inte, som anförs avutskottsmajoriteten, underlag för att göra ytterligarepersonalminskningar på den centrala nivån. Utskottet tillstyrkte attdet under innevarande budgetär fick inrättas 250 nya tjänster påarbetsförmedlingarna. anför i en reservation att dessa 250 tjänsternu kan dras in, eftersom de blivit överflödiga dä arbetsförmedlingen tillförtsde tidigare nämnda 500 tjänsterna. Jag vill äter peka på att tillskottet av de250 tjänsterna och den pågående decentraliseringen innebär attarbetsförmedlingen nu får möjligheter att bli mer aktiv och utåtriktad.Därigenom kan den möta de ökade kraven. riktade sig till mig ochsade att nu när arbetslösheten minskar kan vi ta bort.dessa 250 tjänster. Dåmåste jag fråga honom hur vi skaU hjälpa de arbetslösa handikappade, eftersomhan tog upp detta i sammanhanget. Jag yrkaravslag på reservationerna 19-24. Frågorom den under förra budgetåret slopade starthjälpen har tagits upp av moderatasamlingspartiet och . Jag vill, liksom utskottsmajoriteten, framhållaatt starthjälpen slopades för att möjliggöra en prioritering av deregionalpolitiska insatserna. Effekterna av starthjälpens slopande följsnoggrant upp i som kommer att redovisa för omåtgärden har fått några negativa konsekvenser. Flyttningsbidraget som ersätterde faktiska kostnaderna för flyttning av bohag, sökandes tillträdes-ochhemresor, kostnader för återflyttning samt traktamente och starthjälp förnyckelpersoner i stödområdet finns kvar. I reservationer angåendemedflyttandebidraget har föreslagits förändring ar av reglerna för dessa. Jag vill peka pä att medflyttandebidraget ännu är en försöksverksamhet och att bidragsvillkoren har ändrats. Jag yrkar därför avslag pä reservationerna 25-31. 11 Jag vill sedan övergå till att diskuteraarbetsmarknadsutbildningen, som är ett högtprioriterat område. Vi föreslår en ytterligare ökning av antalet platser tillsammanlagt 123 000. Moderata samUngspartiet pekar i en reservation på att andrautbildningsanordnare än AMU bör få möjlighet att genomföraarbetsmarknadskurser. Jag vill upplysa om att länsarbetsnämnderna, som sköterupphandlingen, redan har möjlighet att anlita andra än AMU-gruppen.Länsarbetsnämnderna har rätt att vid upphandlingen beakta såväl kostnader somkvalitetseffekter. Till en del har moderata samlingspartiet blivittillgodosett, då en del av utbildningen som ligger på andrautbildningsanordnare än AMU har ökat och under innevarande budgetär uppgår tillca . Vpk har sagt att arbetsmarknadsutbildningensfördelningspolitiska mål skjuts ät sidan för de tillväxtpolitiska målen. AMUbehövs för att stärka den som har svårigheter på arbetsmarknaden. Därför villvi satsa ytterligare medel dels för dem som har arbete men riskerar att förloradetta, dels för dem som behöver mer utbildning för att få fäste påarbetsmarknaden. Jag tar nu upp två avgränsade krav, dels kurser föravbytare inom jordbruket, dels kravet att boendeservicen inom den elevsocialaverksamheten bör förändras sä att kursdeltagarna själva betalar sinaboendekostnader. När det gäller kurser för avbytare inom jordbruket kan sägasatt det planeras kurser på nio orter med geografisk spridning överlandet. Det bör ankomma på länsarbetsnämnden att bedöma om det finns behov avytterligare utbildningskapacitet. Det finns dä möjligheter att inom ramen förarbetsmarknadsutbildningen tillgodose de i reservationen framförda kraven päutbildning. När det gäller boendekostnaden inom den elevsocialaverksamheten vill jag peka pä att AMS fått i uppdrag att klargörakonsekvenserna av att de boende själva betalar den faktiska boendekostnaden.Denna utvärdering skall vara klar , varefter regeringen skallpröva frågan pä nytt. Utskottsmajoriteten anser att förändringarna av reglernadärför bör anstå. Jag yrkar därför avslag pä reservationerna 32 och 34-38. De sysselsättningsskapande åtgärderna,beredskapsarbeten och starta-eget-bidraget har resulterat i elva reservationer.Utskottsmajoriteten tillstyrker regeringens förslag att desysselsättningsskapande åtgärderna skall få bedrivas huvudsakligen ioförändrad omfattning nästa budgetår. I moderata samlingspartiets reservation39 och i motion från föreslås en ny anslagsteknik för anslagettill sysselsättningsskapande åtgär-cler. Förslaget syftar till att AMS börtillåtas större flexibilitet att disponera anslagen inom den ram som riksdagenfastställt. Jag vill framhålla att de nu gällande reglerna för anslaget tillsysselsättningsskapande åtgärder inom givna ramar ger AMS denna möjlighet. Moderata samlingspartiet och föreslår attgrundbidraget vid beredskapsarbeten skall sänkas från nuvarande till 50 %.Jag vill erinra om att grundbidraget i normalfallet har sänkts från 70 fill fr. o. m. innevarande budgetår. Utskottsmajoriteten kan inte biträdaförslaget med hänsyn till den intresseavvägning som här måste göras mellanstöd, behov och besparingssynpunkter. Dessutom skulle kommunerna få en högre kostnadom vi biträdde dessa förslag. I motionA206 av föreslås att personer i skogligt 1987/88:99 beredskapsarbete skall erbjudas fastare sysselsättningsformer inom arbets- Motionären framhåller att ett stort antal ~, r~~ skogsarbetare mer eller mindre året runt sysselsätts iberedskapsarbete hos Arbetsmarknadspoliti- ° j c Utskottet kan inte biträdamotionärens krav med hänsyn till att frågan för närvarandeutreds inom . Folkpartietoch föreslär att starta-eget-bidraget, förutom de sju nordligastelänen, även skall omfatta jordbrukare i hela landet. Utskottsmajoriteten villerinra om att starta-eget-bidraget har tiUkommit som ett alternativ tillreguljär arbetslöshetsersättning, vilken förutsätter att de arbetslösa stårtill arbetsmarknadens förfogande. Jordbrukare är, liksom andra företagare,berättigade tiU kontant arbetsmarknadsstöd då deras verksamhet i rörelsen harupphört annat än tillfälUgt. Jordbrukare kan också få hjälp och stöd frånutvecklingsfonder m.m. om de vill starta ny verksamhet. Med dessa argument och med stöd av vad som finns redovisat i betänkande11 vill jag yrka avslag på samfiiga motioner och reservationer och bifall tillarbetsmarknadsutskottets hemställan i betänkande nr 11. Anf.98 (); tog upp frågan om hur den ekonomiska politiken eventuelltpåverkar arbetslösheten och sysselsättningen. Jag vill påminna omatt inte sade någonting om hur kostnadsökningar i samhället påverkarsysselsättningen. Det är de skattehöjningar som socialdemokraterna har satsatpä, de höjda arbetsgivaravgifterna osv. som obönhörUgen ger en högre inflationoch sannolikt också skapar högre arbetslöshet. Om detta sade Bo Nilssoningenting. beskrev väldigt tydligt vad översynsarbetet och förmedlingslagenhandlar om. Det är ganska många företag och ganska mänga människor som ocksåfinns i den verksamheten. Jag tycker ni skulle lätta litet pä förläten, IngeCarlsson, och tala om ifall man skall slå igen företagen och ställa människornapå gatan. Vad är det ni tänker redovisa sä småningom? Det är viktigt attkammaren fär veta detta. Jagåterkommer till min fråga, . Är det klok politik att inte gearbetsförmedlarna redskap så att de verkligen kan göra någonting för i förstahand de arbetshandikappade? Det är helt belagt att de arbetshandikappadesarbetslöshet aldrig har varit så hög tidigare som . Då borde visatsa pä lönebidrag, som vill, och ytterligare satsa pä ,där de arbetshandikappade kan ges en hel del tjänster till låga kostnader.Varför satsar ni inte på detta, , i stället för på 750 nyatjänster när dessa inte kommer ut från exempelvis länsarbetsnämnderna? Om mannu har lovat detta, är det naturligtvis viktigt att länsarbetsnämnderna ocksåskall decentralisera verksamheten ned till förmedlingarna. Man skall flytta uttjänster, men det sker inte . Närman talar med arbetsförmedlingar runt om i landet får man snart klart för sig att det faktiskt är pä det sättet, , att länsarbetsnämnder na inte har klarat den uppgiften. Därför vore det mycket intressant att få veta vilket besked kan ge. Har man klarat detta, och i så fall på vilket sätt? Hur många tjänster är utflyttade fränlänsarbetsnämnderna, och hur många är utflyttadefrån AMS centralt? Det kan vara av intresse för Prot. kammaren att få vetadetta. På så sätt kan vi klara ut den här diskussionen. Får jag så ta upp en fråga till. Den sänkning avstatsbidraget till . , ' ! ' , j ,,, , ll j u Arbetsmarknadspoliti- beredskapsarbeten med 10 %som vi talar om drabbar inte de arbetslösa. Dessutom är det enrelativt marginell kostnad för kommunerna, eftersom beredskapsarbetena i daghar så liten omfattning. Anf.99 (vpk); Arbetsmarknadsutbildningens mål har varit att genom en bred ochallsidig utbildning skapa förutsättningar för framför allt de arbetslösa ochdem som riskerar att bli arbetslösa att i första hand hävda sig påarbetsmarknaden. På så sätt kan AMU utjämna utbildningsklyftorna och verka förökad jämUkhet. sysslar AMU med att sälja skräddarsydd utbildning tillolika företag, framför aUt för personer som redan har en anställning, ochföljaktligen blir de arbetslösa och de som har svårigheter eller riskerar attbli arbetslösa eftersatta. Exempelvis struntar AMU helt i invandrare nu förtiden. Omdenna s. k. näringslivsinriktning som AMU har fått tillsammans med helaarbetsmarknadspolitiken råder en bred enighet bland de övriga partierna. Demotsättningar som uppkommer i den här debatten är till största delen retoriskaskenfäktningar om kraftigt överdimensionerade motsättningar, som framför alltsyftar till att dölja den ibland pinsamma hemligheten bland de övriga fyrapartierna om inriktningen för arbetsmarknadspolitiken. Anf.100 (): Det är en ganska stor skillnad mellan den socialdemokratiskauppfattningen och uppfattning när det gäUer att se till att dearbetslösa handikappade kan få arbeten. Det som skiljer är att vi i vårtförslag vUl tillskapa 250 nya tjänster, medan tycker att man kan tabort 250 av de nuvarande tjänsterna. Jag vill också tala om för atthandikappkommitténs förslag var att arbetsförmedlingen skulle förstärkas med700 nya tjänster. Så långt har inte vi orkat gä vid det här budgettillfället,men vi återkommer för att hjälpa de handikappade att få arbeten. Närdet gäller utflyttningen från länsarbetsnämnderna kan jag inte ange exakt hurmånga det är som har flyttat ut, men det pågår en ständig utflyttningtill de lokala arbetsförmedlingarna.