prot · GB0943 · 1987-12-31 00:00:00 — Det pågår ett utredningsarbete, som är inne islutskedet, där man bl, a, har uppdraget att se över i vilken utsträckning sombeslut i utlänningsärenden kan motiveras mera än . Om behandlingen av flyktingbarn 146BLENDA LITTMARCK (m): Jag tycker att separationen som sådan skalltillmätas en sådan betydelse att man ändå skall få stanna. Av en,intressant rapport från arbetsmarknadsdepartementetframgår att en ny psykoanalys, som jag antydde i mitt tidigare inlägg, visaratt separationen märker barnet för livet, även om det gäller dåliga föräldrar. Det vore bra om man kunde motivera det litet mera, I detypfall som jag tittat på nu säger man bara att anknytningen inte ärtillräcklig för att han skall få stanna, och det föreligger inte heller andraskäl för att låta honom stanna kvar i , Det är den typformuleringen somman använder. Den är negativ och intetsägande. Man säger ju inte att detfinns skäl för att han skall utvisas, utan man säger bara att det inte hellerföreligger andra skäl för att han skall få stanna. Jag anser attfamiljeanknytriingen är ett tillräckligt skäl. Överläggningen var härmed avslutad. Svar på fråga 1987/88:232 om behandlingen av flyktingbarn har frågat mig orri jag tänkervidta åtgärder för att skall uppfylla FN:s deklaration om BarnsRättigheter i vad gäller flyktingbarn i flyktingförläggningar eller ikommunerna. Hon hänvisar till påståenden om att den harkritiserats för att flyktingbarn placerats i häkte, ej fått adekvat medicinskbehandling och ej fått tillfälle till lek och rekreation. Låt mig först få säga att vi i internationelltsett har en mycket hög kvalitet på vårt mottagande av flyktingar ochasylsökande. Jag har emellertid förståelse för de problem som uppstår särskiltför familjer med barn, som får vänta mycket länge på besked omuppehållstillstånd och plats i en kommun. Vi måste se till att den tid då asylsökande vistas på enförläggning görs så dräglig som möjligt. Vidare är det angeläget att förkortatiderna på förläggningarna och verka för att de så snart som de fått sittuppehållstillstånd får plats i en kommun. Detta.kräver emellertid ytterligarekommunplatser. När det gäller deri medicinska behandlingen av deasylsökandes barn är regeln den att alla asylsökande har rätt till en inledandehälsoundersökning, akut sjukvård och förlossningsvård. När flyktingen flyttarfrån en förläggning till en kommun erbjuds en uppföljande hälsoundersökning. Såfort flyktingen får sitt uppehållstillstånd, blivit kyrkobpkförd och inskriveni den allmänna gäller samma regler och villkor som för andrainvånare. utreder de sociala, medicinska ochpsykologiska behov som barnen till asylsökande har de bor på enförläggning eller annat kollektivt boende. Jag har under hand erfarit att dennautredning kommer att vara klar . utreder också påuppdrag av regeringen frågan om det behov av stödinsatser från socialtjänstensamt hälso- och sjukvården som kan finnas hos de flyktingbarn som tillåtitsstanna i . Jag vill avvakta resultatet av dessa utredningar innan jagtar ställning till om ytterligare åtgärder behöver vidtas. Vad gäller barnens fritid under förläggningsverksamhetenvill jag påpeka att det redan nu finns fritidsverksamhet för barn påförläggningarna, bl. a. i form av "öppen förskola". På varjeförläggning finns fritidsassistenter. Barn i skolpliktig ålder tas emot igrundskolan så snart det är lämpligt med hänsyn till deras förhållanden. När det slutligen gäller förvarstagande av barn vill jagpåpeka att regeringen skärpte bestämmelserna i utlänningsförordningen(SFS 1980:377) om var ett barn som tagits i förvar får placeras. Jag underströkdå i särskilda förordningsmotiv (1987:3) att reglerna är mycket stränga ochframhöll att barn inte får tas i förvar annat än i rena undantagsfall. Jag villvidare erinra om att det numera är totalt förbud mot att sätta barn i enfångvårdsanstalt och häkte. De regler som gäller vid beslut om förvarstagande ärmycket restriktiva. Det skall antingen vara fråga om verkställighet av ett avlägsnandebeslut eller finnas sannolika skäl för att ett sådant beslut kommer att fattas. Vidare skall det finnas ytterligare kriterier, t. ex, risk för undanhållande. Detta gällerför förvarstagande av vuxna. För beslut om att ta ett barn eller ett barns vårdnadshavare i förvar fordras - utöver de två förutsättningar som nämnts - att det finns synnerliga skäl. Regeringen har uppdragit åt justitiekanslern att utreda omständigheterna kring förvarstägande enligt utlänningslagen vid vaktdistrikt. Jusfitiekanslern skall ägna särskild uppmärksamhet åt beslut att ta barn under 16 i förvar. ' Regering och riksdag har ansett att någottotalförbud mot att ta barn i förvar inte bör införas. Man har ansett att detmåste finnas en möjlighet att i undantagsfall ta även barn i förvar. ex. i vissa fall när direktanvisning vid gränsen är aktuell och i en delverkställighetsärenden. Den översyn av utlänningslagen (SFS 1980:376) som skallvara färdig omfattar även reglerna om förvar. Jag anser därföratt vi bör avvakta utredningens förslag innan ytterligare åtgärder vidtas. Om behandlingen av flyktingbarn 148EVA (vpk): Jag tackar invandrarministern för svaret. Av de flyktingar som kommer till är ca 4000 barn. Men inte började man räkna barnen särskilt. Det ärfortfarande ovanligt att man hör barnen speciellt och låter deras egen historiaha ett avgörande inflytande på huruvida de får asyl eller inte. FN:sdeklaration om Barns Rättigheter stadgar att barn bl. a. skall hamöjlighet till lek och rekreation och medicinsk service. Det finns fortfarandestora brister i det avseendet. Invandrarministern talar i svaret om förhållandena påförläggningarna ute i landet. På de ställeri i där man tar barni förvar- Vistagården och - finns det emellerfid uppenbara brister.Det är visserligen mycket bättre att hamna där än i fängsligt förvar ellerhäkte. Men det är ändå låst och omöjligt att komma därifrån. Vistagårdenbevakas exempelvis av vakter från AB Svensk Schäferhundvakt. Det finns ingen personal som är särskilt utbildad för attta hand om barn eller vuxna som befinner sig i en svårt psykisk situation.Tycker invandrarmi- Prot.1987/88:43 . Om beharidlingen av flyktingbarn nisternatt detta är lämpligt? Borde man inte kunna sätta in en annan, mera sakkunnigpersonal? För barnens del finns det mycket få lekredskap. Det finnsså att säga endast ett vanligt vardagsrum, där vuxna röker och umgås på olikasätt. Även från personalens sida tycker man att det är helt otillräckligt. I arbetar man med att få fram ettsärskilt program för flyktingbarn. Ett visst ekonomiskt stöd har utgått fråninvandrarverket. Men det är ändå mycket litet i förhållande till vad sombehövs. På vilket sätt tänker invandrarministern göra förhållandena förflyktingbarn i bättre med tanke på FN:s deklaration om BarnsRättigheter? Låt mig först säga att den FN-deklaration omBarns Rättigheter som hänvisar till i mycket allmänna ordalagtar upp att barn har rätt till bl. a. social trygghet, tillfredsställande kost,bostad, medicinsk vård, fri undervisning, lek och rekreation samt skydd motvanvård, grymhet och exploatering. bryter inte mot något av detta närdet gäller behandlingen av flyktingbarn eller barn till asylsökande. Det harinte heller i internationella sammanhang förekommit någon krifik mot Sverigessätt att sköta dessa frågor. Jag är dock den första att erkänna och konstatera att barntill asylsökande ofta befinner sig en mycket svår situation. Det är självaflyktingskapet som orsakar detta. Vi bör vidta alla upptänkliga åtgärder föratt underlätta för dessa barn. När det gäller de konkreta frågorna om Vistagården ochCarlslund, var det bra att konstaterade att det inte rör sig omfängelser. Det framställs dess värre ibland som om det är fängelser det handlarom. Jag tror inte att personalen är så okunnig om sin uppgiftsom försöker framställa det. Jag kan dock inte här svara förderas formella kvalifikationer. Förvarstagandet skall endast omfatta . Detär viktigt att man ytterligare anstränger sig för att förkorta den tid som deti undantagsfall med förvarstagande kan vara fråga om. För övrigt har jag i svaret hänvisat till att vi fåranledning att återkomma till dessa frågor. Allra sist vill jag ta upp EvaZetterbergs påpekande om att Vistagården bevakas av AB Svensk Schäferhundvakt,Det är bara ägnat att ge intrycket att det är schäferhundar som står där ute -så är icke fallet. Anf 150EVA (vpk): Jag börjar med det sistnämnda. Jag har intepåstått att det är schäferhundar som bevakar. Men jag tycker att bara namnetinger farhågor om vad det är för slags bevakning som sker. Jag har aldrig hävdat, och kan inte göra det, att det ärokunnig personal. Jag har sagt att det är outbildad personal. Den är utbildadinom vaktbolaget, står internationellt sett mycket högt iflyktingavseende. Men vi bör kunna hålla oss på en betydligt högre nivå. Jagtycker inte att vi skall jämföra vår flyktingpolitik och förhållandena förflyktingar med exempelvis situatio- Vid vårt omhändertagande av flyktingar bör vi göra enjämförelse med hur svenska medborgare lever och vilken standard vi anser attsvenska barn har rätt till. Det är den jämförelsen vi skall göra, och det ärutifrån den situationen vi skall ta upp kritiken. Visst har man rätt till akutinsatser från sjukvårdenssida, men flera personer har påpekat att landstingens barnhälsovård saknarinsyn och kontroll i den medicinska vård som bedrivs på flyktinglägren iinvandrarverkets regi. Jag har inte heller jämfört svenskflyktingpolitik med situationen för flyktingar i , utan jaghar gjort en bred internationell jämförelse med länder av motsvarande standardi och då konstaterat att vi också i detta sammanhang hävdar oss väl. Grundläggande för vår invandrarpolitik är jämlikhet.Flyktingar skall så långt möjligt erbjudas jämlika förhållanden, i fråga omsåväl rättigheter som skyldigheter, med svenska medborgare. Det ärutgångspunkten i vår invandrarpolitik. 152 (vpk): Vilka andra konkreta åtgärder tänkerregeringen vidta för att säkra just flyktingbarnens rättigheter?Invandrarministern hänvisar till en utredning från , men detfinns ju redan nu klart belagda missförhållanden, som bör kunna rättas till. Och, som jag frågade inledningsvis, kan man stödjakommuner som vill ägna sig åt att på ett bättre sätt än bygga uppverksamhet just för barnen? har invandrarverket förfogat över mycketsmå resurser för att kunna stödja kommunerna i detta avseende. Såvitt jagförstår finns det stora behov ute i kommunerna, är bara ett exempelpå att man på ett aktivt sätt själv vill bygga upp en sådan verksamhet. På vilketsätt kommer regeringen att bättre stödja detta? Överläggningen var härmed avslutad. 33§ Svar på fråga 1987/88:243 om länsstyrelsernas naturvårdsenheter har frågat mig vilkaåtgärder regeringen ämnar vidta för att förbättra situationen vidlänsstyrelsernas naturvårdsenheter. Det är riktigt som säger attpersonalomsättningen, åtminstone vid vissa länsstyrelser, har varit stor. Jag vill först framhålla att myndigheterna numera genom s.k. marknadslönetillägg Och selektiva har bättre möjligheter än tidigareatt betala sådana löner att de kan rekrytera och behålla kvalificerad personalsom är konkurrensutsatt. Miljövårdsarbetetvid länsstyrelserna kommer också att behandlas särskilt 5 protokoll 1987/88:43 ibudgetpropositionen, som föreläggs . Verksamheten vid länsstyrelsernas naturvårdsenheter hörtill det som kommer att behandlas både i den miljöpolitiska proposition somenligt planerna skall föreläggas i vår och i en proposition omsamordnad länsförvaltning. Regeringen arbetar således med att förbättra både de ekonomiskaoch de organisatoriska förutsättningarna vid länsstyrelsernasnaturvårdsenheter. 154 (): Tack för svaret. Naturvårdsenheternas arbetssituation har blivit alltmerohållbar. Nya uppgifter åläggs dem utan att de ges nödvändigaresursförstärkningar. Freonfrågan har visat på hur orimlig situationen är närnaturvårdsmyndigheterna saknar såväl riktlinjer som resurser. Det är mycketviktigt att miljömyndigheterna kan hantera miljöproblem av övergripande karaktär.Det gäller freonfrågan men också sådana problem som försurning, kemikaliespridningoch havsföroreningar samt luftföroreningarsom påverkar klimat och ozonlager. Skall vi kunna nå de mål som ställts upp för miljöskyddetså behövs betydligt ökade resurser till den samlade organisationen förmiljöskydd. Personalen ute på naturvårdsenheterna gör så gott den kan mendignar under sin arbetsbörda. Skall man få fart på miljöskyddsarbetet är dethelt klart att nya resurser måste tillföras omgående. Enligt riksrevisionsverketsbedömning skulle 100-150 nya tjänster behövas i organisationen för att nåuppställda mål. Bättre löner kan vara behövliga, men fler tjänster ärnödvändiga. Även miljöministern anförde i kammaren att"alla som har arbetat med miljöfrågorna -i kommuner, länsstyrelser,myndigheter och mitt departement - är oerhört hårt belastade och jobbar långtutöver vad.man egentligen skall behöva begära". Miljöministern medgavdärefter att det finns ett resursproblem, som vi måste göra någonting åt. Dagens svar skjuter ställningstagandet , medandagens akuta situation kräver omedelbara åtgärder. har begärt 10 milj.kr. mer till förstärkning av länsstyrelsernas naturvårdsenheter, som ett förstasteg mot en miljötillsyn värd namnet. Kan civilministern svara på om manåtminstone är beredd att tillmötesgå dessa krav från sida ? Låt mig kort säga till attjag tycker hon skall kunna klart utläsa av mitt svar att det kommer att görasen ökad ekonomisk satsning på länsstyrelserna, på just naturvårdsenheterna.Beloppet skall som bekant anges i budgetpropositionen. Vi får väl återkommaoch se om är nöjd. Jag satt tillsammans med samtligalandshövdingar och gick igenom planerade organisationssatsningar totalt settför naturvårdsfrågorna. Detta är också ett kvalitetsproblem, i den meningen attlönerna måste hänga med så att man kan få kvalificerad arbetskraft. Det visarsig nämligen att med de ökade ambitionerna att man måste få profil och kunskappå just tillsynen,vilket gör att just den frågan måste finnas med i bilden ordentligt. Det andra vi måste arbeta med är att se över vad sombehöver göras med internorganisationen. Man har nämligen på enheterna svårt attprioritera-alltså att avgöra vad som är vikfigt och vad som är mindre viktigt.Jag har själv vid ett par besök ute pä länsstyrelserna gått igenom just denproblematiken och konstaterat att vi måste ta upp frågan hur man skall få eneffektivare internorganisation för att på det sättet förbättraarbetssituationen. Sammanfattningsvis vill jag säga till vi arbetar mycket konkret.och snabbt med de här frågorna. Jag räknar medatt situationen på den här punkten kommer att förbättras för länsstyrelsernasdel. Om åtgärder för att tillgodose den småländska industrinsbehov av arbetskraft 156 (): Detta är positivt så långt, ätt det kommeratt förbättra situationen på lähsstyrelsernas naturvårdseriheter. Det som jagframförde i mitt lilla anförande var emellertid att jag oroar mig för att detkommer att ta tid. Här hänvisades till budgetpropositionen. Vi har lagt vårtförslag om 10 milj. kr. som skulle kunna ge en tjänst per länsstyrelseenhet viatilläggspro-posiiionen. Det skulle kunna behandlas snabbare den vägen. Sedantalades det också om att det kanske kommer först i miljöpropositionen tillvåren. dignar alltså folket ute på enheterna under ett alldeles förhårt tryck. Det är inte så konstigt att man inte kan prioritera. Manhar ju nästan inga resurser att prioritera. Det är som sagt bra med högrelöner. Men hur skall man kunna prioritera , när man i stort sett barahinner ingripa vid akuta klagomål? Alltså: Gåsnabbare fram på det här orrirådet! Överläggningen var härmed avslutad. 34§ Svar på fråga 1987/88:269 om åtgärder för att tillgodose den småländskaindustrins behov av arbetskraft har frågat mig om jag tänkervidta några åtgärder för att medverka till att den småländska industrin får denarbetskraft den behöver. Arbetsmarknadspolitikens roll i samspelet mellan olikapolitikområden är primärt att främja anpassningen på arbetsmarknaden. Dettainnebär att arbetsmarknadspolitiken genom olika generella, men huvudsakligenselektiva åtgärder skall försöka mildra målkonflikterna mellan olikapolitikområden. Huvuduppgiften för arbetsmarknadspolitiken är att främja enömsesidig anpassning av den enskildes utbud av arbete och samhällets.samladeefterfrågan på arbetskraft, och det är först då vi klarar av att lösa dennasvåra uppgift som den fulla sysselsättningen kan upprätthållas.. Vad gäller vissa delar av , - jag syftar då framförallt på de fyra kommunerna i : , , ochVaggeryd - Om åtgärder för att tillgodose den småländska industrinsbehov av arbetskraft ärarbetslösheten mycket låg och många företag har svårt att fylla sina vakanser.I kommun har arbetsförmedlingen t. ex. under november månadredovisat 450 lediga platser och endast 90 arbetslösa förmedlingssökande.Svårigheterna att fylla vakanserna är ännu större i , därarbetsförmedlingen under samma månad redovisat endast 6 arbetslösa sökande ochca 150 lediga jobb. Detta är utan tvivel allvarliga problem, som har ennegativ effekt för dessa kommuner och för företagens möjligheter att fullt utkunna utnyttja sina expansions- och avsättningsmöjligheter. Arbetsförmedlingarna i berörda kommuner, länsarbetsnämndeni och arbetsförmedlingar i andra delar av ägnar stormöda åt att förmedla sökande till de lediga jobben i dessa trakter. Förutomdetta arbete har det bildats en grupp sammansatt av kommun-, länsstyrelse- ochlänsarbetsnämndsrepresentanter. Gruppen har tillkommit för att finna nya vägaratt öka rekryteringen till denna bygd. Gruppen syftar också fill att underlätta för dem somflyttat till bygden att stanna kvar. Det har visat sig i de studier somlänsstyrelsen gjort av flyttströmmarna i länet att som benägenhetenatt flytta //// dessa fyra kommuner är högre än för andra kommuner i länet ärockså benägenheten att flytta/ran dessa kommuner större. I länet gör man bedömningen att bakom detta liggersvårigheter att finna lämpliga bostäder och att det också har varit svårt attbygga upp sociala kontaktnät. Problemen löses inte enbart genom en ökning avnyrekryteringen till jobben i dessa kommuner. Det är min bedömning att arbetsförmedlingen har deresurser som krävs för att assistera företagen och klara rekryteringen genomatt bl. a. intressera arbetssökande på andra orter för arbete i denna bygd. I detta sammanhang bör man inte glömma bort denarbetskraftsresurs som fiyktinginvandringen skapar. Jag är rätt säker på attarbetsförmedlingarna kan finna många villiga arbetstagare bland de flyktingarsom nu väntar på att få en chans på arbetsmarknaden. De har samma rätt tillarbete som övriga som är bosatta i landet. Genom länsarbetsnämndsrepresentanterna i den gemensammaarbetsgruppen kommer jag att följa utvecklingen. Mot denna bakgrund har jag inte för avsiktatt vidta några särskilda åtgärder. 158ANITA BRÅKENHIELM (m): Arbetsmarknadsministern har redogjort för endel av de åtgärder som vidtas lokalt. Dem känner också jag väl till. Att följautvecklingen medan andra försöker göra någonting kostar ju inte så mycket, Det finns 3 500 lediga jobb just nu i län.Arbetslösheten - inkl. arbetsbytare - är .' I kommunligger arbetslösheten på - lägre lär den inte kunna bli. Beredskapsjobb och ungdomslag existerar inte. Men detfinns en god tillväxtpotential i . Regeringen förvägrar dock industrinatt använda sina investeringsfonder för maskininvesteringar, som hade kunnatmedverka till en höjning av produktiviteten. När det gäller satsningar på vägar och högre utbildningkommer på undantag. Jag har ingenting emot att man satsar påutvecklingssvaga regioner. Men det går inte att undanhålla utvecklingsmöjligheteri de regioner som har egen växtkraft. Det allt överskuggande problemet ärbristen på arbetskraft. Kommunerna satsar på bostadsbyggande, tar hand omflyktingar och utökar service- och fritidsaktiviteter. Lokalaarbetsförmedlingar, länsarbetsnämnden och industrin samarbetar på ett utmärktsätt. Industrin satsar på arbetsmiljö och internutbildning. När det gällerberedskapsjobbspengar har man gjort en omfördelning, så att pengar kan användasför att skapa utbildningsmöjligheter. Men det behövs ändå ett fillskott avmänniskor. a. av länsarbetsmyndigheten starkt önskad åtgärdfrån regeringens sida är att man återinför starthjälpen. Vi moderater var emotatt denna avskaffades. hoppas jag att arbetsmarknadsministern kan medverkatill att starthjälpen återinförs. Inte minst för unga människor är flyttningtill en annan plats ett stort äventyr - det är bl. a. ett stort ekonomisktäventyr, särskilt om det är den första flykten från boet. Det här skulle kunnavara en åtgärd från regeringens sida för att hjälpa till. Jag skulle vilja vetaom arbetsmarknadsministern är posifivt inställd till åtgärden. Om åtgärder för att tillgodose den småländska industrinsbehov av arbetskraft 159Arbetsmarknadsminister : Herr talman! När det gäller starthjälpentäcks kostnader för exempelvis flyttning bl. a. av särskilt stöd, även om dettidigare starthjälpsmedlet inte finns kvar. säger att jag bara följer utvecklingenutan att göra något. Men arbetsmarknadspolitikens redskap är ju bl; a.länsarbetsnämnden och arbetsförmedlingarnas resurser. Det är till dem sommedel är avsatta, och det är de som skall arbeta - och det gör de också - för attunderlätta det hela när det gäller arbetsmarknadspolitiska insatser i den härregionen. 160 (): Det var arbetsmarknadsministern själv somgenom sin olyckliga formulering i slutet av svaret lade den aktuella repliken imin mun. Men det finns andra saker som man skulle kunna titta på. Arbetsmarknadsministern nämnde flyttströmmarna till ochfrån de aktuella kommunerna. Ett ganska väl känt problem är att det väldigtofta är så, att människor som har gått arbetslösa länge i andra delar av landetoch som övertalas att försöka ta ett jobb i inte flyttardit, utan de pendlar som gäller för att sedan flytta hemoch fortsätta att använda sig av arbetsmarknadsåtgärder eller stämpling. Någon sorts genomgripande översyn av den här problematikenborde man nog försöka göra. Jag har en stark känsla av att människor vill bo påden plats där de en gång föddes. Åtminstone när det gäller unga människor ärdet faktiskt inte farligt att ge sig i kast med äventyret att försöka se sig omefter någonting annat. Det här vore kanske något att fitta på. Sedan några ord beträffande medföljandeproblemafiken. Ärarbetsmarknadsministern beredd att försöka hjälpa till att avskaffa deidiofiska s. k. Om verksamheten vid AMU-center i kommunpoängen,som gör att en del offentligt anställda blir livegna på den plats där de engång började sin yrkesverksamhet? Överläggningen var härmed avslutad. 35§ Svar pä fråga 1987/88:272 om verksamheten vid AMU-center i 161Arbetsmarknadsminister : Herr talman! har frågat migom jag kommer att vidta några åtgärder för att förhindra ett nedläggningsbeslutav i . I den strukturplan som AMU i har tagitfram har bl. a. föreslagits en nedläggning avAMU-centret i . Vid sitt styrelsesammanträde i årkrävde den regionala AMU-styrelsen i att innan beslut fattades skullestyrelsen få en redovisning av konsekvenserna av att i stället för ennedläggning av bl. a. centret i flytta över kurser från iLiljeholmen till andra utbildningsenheter inom . Styrelsensnästa sammanträde är . I avvaktan på styrelsens beslut i dennafråga är jag inte beredd att vidta några åtgärder. 162 (vpk): Tack för svaret på min fråga. Orsaken till diskussionen om en eventuell nedläggning avAMU-center i har arbetsmarknadsministern något berört. Enligt gjordaberäkningar skulle alltså AMU-verksamheten komma att gå med en viss förlustunder . Diskussionen förs mot bakgrund av att det hela så attsäga skall gå runt och att man inte skall behöva ytterligare anslag. Vidare har det i detta sammanhang anförts atthyreskontraktet för nuvarande lokaler går ut , att det finns ett AMU-centerbåde i och i och att centret i skulle kunnabyggas ut. Men skolan i har faktiskt 400-500 elever och ca 60 lärare.