prot · GB0940 · 1987-12-31 00:00:00 — I stället tvingas de köra långa omvägar, vilket medför störreomkostnader för transporter av bl. a. massaved till terminalen i . Åsidosättandetav underhåll får dyrbara konsekvenser. Jämtlandsvägarna speglar resultatet avdet faktum att det totala väganslaget till Jämtiand har halverats . Konsekvensernaför skogsbruk, skogsförädlingsindustri och turistnäring blir utomordenfiigtallvarliga; länets överlevnadsmöjligheter stryps. Omupprustning av vägarna i Omupprustning av vägarna i Jagtror att jämtlänningarna väntar sig ett svar från statsrådet på frågan omutbyggnaden av förbi kommer att tidigareläggas. Det voreintressant att få ett svar. har för sin del förordat alternafivetNorr . Slitagetpå vägnätet har ökat kraftigt, och vi väntar oss därför ett jakande besked frånstatsrådet om en rejäl satsning, som är mer än motiverad. Statsrådet har gettett svar, men han talar bara om ramar och säger ingenfing om innehållet.Ramarna har hitintills varit helt otiUräckliga och har inneburit en hämsko förlänets utveckling. Omunga människor skall stanna kvar i länet och om nyckelpersoner skaU kunnarekryteras till länet och dess arbetsmarknad, är goda kommunikationer ochframkomliga vägar en av förutsättningarna. Vi kan i och för sig vara överens om att det finns brister i hela detsvenska vägnätet att komma till rätta med, således även i vägnätet i Jämtlandslän. När man lyssnar fill debatten om vägnätet kan man ibland få intrycket attdet inte finns någon önskan om investeringar i vägbyggande utan att det tvärtomställs krav på att pågående byggen skall stoppas. Som dock redan har framgåttav inläggen här och framför allt av listorna över angelägna investeringar ialla län, ställs det inte krav på att vägbyggandet skaU stoppas utan tvärtomkrav på att det skall öka kraftigt. Det framgår av önskemålen att detta ocksåskall ske i . Vibehöver alltså inte tvista om att det finns brister som skall rättas fill.Frågan gäller snarare i vilken takt förbättringarna kan genomföras. Jaghar pekat på bärighetsanslaget, som har en klart regionalpolitisk inriktning.Det innebär att har fått en kraftig ökning av väganslaget totalt sett,även om denna del av anslaget är avsett att öka bärigheten på broar och vägar.Syftet är just att fillgodose näringslivssynpunkfer, som UUa Orring talade om.Skogsnäringen är ju oerhört betydelsefull i dessa delar av landet, och det ärbl. a. för att underlätta skogsnäringens transporter som hela bärighetsprogrammethar lagts upp. Detfinns anledning att något nyansera den bild som här tas fram, även om jag i ochför sig håller med om att det finris brister i vägsystemet. Vägstatistiken kannaturligtvis användas på många olika sätt. I interpellationen och i inläggenhär har det framställts så att skulle vara särskilt illa ute när detgäller väganslagen, men så är det knappast. ligger på ungefär sammanivå som andra län med liknande geografi. Vägbyggandetoch väginsatserna kan mätas på flera olika sätt. Om vi ser påinvesteringsvolymen i förhållande till trafikarbetet, finner vi atf Jämtlandslän ligger på exakt samma nivå som riksgenomsnittet. När def gällerbärighetsanslaget har per fordonskilomefer, medanriksgenomsnittet är . Vid en sådan jämförelse ligger alltsåbetydligt över riksgenomsnittet. Detfinns många - och det brukar framkomma exempelvis när vi har diskussioner här ikammaren om väganslagen i storstadsområdena, särskilt i - somtycker att def också är riktigt att sätta de planer för vägbyggande som finns iförhållande till antalet invånare i resp. område. Eftersom detta skallskattefinansieras är det självklart att det har en viss betydelse hur mycket avfinansieringen de olika områdena bidrar tUl och hur mycket de får tillbaka. Ensådan jämförelse visar att det i , enligt de flerårsplaner som nudiskuteras, investeras ca . per invånare i vägar, medan exempelvisStockholms län investerar ca . Men då talar jag bara om detordinarie anslaget. Lägger jag också i det avseendet till bärighetsanslagetdisponerar . Riksgenomsnittet ligger på ca1 . per invånare och i exempelvis på . Jaghar velat nämna de här siffrorna för att något nyansera bilden av att Jämtlandslän skulle vara satt i strykklass när det gäller vägbyggen. Sanningen är isjälva verket att på grund av den stora ytan i förhållande fillfolkmängden, trots ganska stora anslagsökningar och trots att stora anslagutgår i förhållande till invånarantalet, har svårigheter därför att vägnätet ärså utspritt. Det får vi naturligtvis försöka att i efterhand komma till rättamed. Jag tror aft vi skall arbeta i den riktningen. Strävan måste naturligtvisvara att vi tar fram större resurser totalt sett för att komma till rätta medde här problemen. Folkparfiethar inte, , gjort några större ansträngningar för att få fram pengartill vägbyggande. Det pågår en diskussion om hur vi skall finansiera bl. Den diskussionen har ni erbjudits att deltaga i, men nihar inte deltagit. Med de pengar som tar fram blir det inga vägar iJämtland. Det känner jag mig ganska övertygad om. Men lyckas vi åstadkomma enfinansiering ingår det också i den ett länstrafikanslag, som även ger störreresurser fill byggande av vägar ute i länen. Det kommer även attha nytta av. Omupprustning av vägarna i 13NILS-OLOF (); Kommunikationsministern gör en jämförelse mellan väganslagen ufifrånolika aspekter. Jag har inte kunnat undgå att lägga märke tUl att SvenHulterström även har varit invecklad i diskussioner med företrädareför länet om huruvida väganslagen till vårt län har ökat eller minskat. Jagundvek medvetet siffror i mitt inledningsanförande, för jag vet atf det går attvrida och vända på siffror, så aft man tycks bevisa det man vill bevisa. Om och blandar i de olika anslagen vid olika tider, kan man få fram att debåde ökar och minskar. Det är egentligen ganska ointressant i sig. Visom lever och verkar där uppe upplever atf det inte har gjortsfillräckligt. Vi har många dåliga vägar. Det finns aUtså ett missnöje, men detfinns också förhoppningar. Den kraftiga markeringen från regeringens sida, somgjorts , att vilja göra insatser för inland måsteenligt min bedömning också innebära planer på extra vägupprustning-ar. Jagtycker aft det var bra att kommunikationsministern medgav att det behövs ökadetotala resurser för att klara detta. Jag utgår naturUgtvis ifrån att Jämtlandslän, med tanke på den inställning som har manifesterats , får sinbeskärda del av de resurserna. Så långt tycker jag att det var ett bra besked,och det tackar jag för. Prot,1987/88:40 Omupprustning av vägarna i 14 (): Kommunikationsministern svarade infe på mina frågor om vad anslagetinnehåller. Kommer till stånd under första delen av tioårsperioden,eller skall grusbilar fortfarande bli tvungna att lasta om tilltraktor för att kunna åka på bron, och skall skogsbolagen och privataskogsägare tvingas köra långa omvägar för atf komma till terminalen i Hotingmed massaved? Det är en viktig fråga som förtjänar ett svar . En annanfråga jag ställde var den om E 75 utanför . Jagär medveten om att det krävs stora anslag för vägarna i och framförallt vägarna i . Jag upplever det som ohemult av kommunikationsministernatt tala om att det gäller en stor yta i förhållande till folkmängden. Jag kanförsäkra kommunikationsministern att den stora ytan kommer att bestå. Det ärgeografiskt dragna linjer som inte kommer aft ändras. Däremot kommerbefolkningssiffrorna att krympa rätt väsentligt, om vi inte får ordentligakommunikationer och bra vägar i . Hurdet hela skall finansieras är en fråga som kommer att tas upp ibudgetpropositionen, kan jag tänka mig. Där finns naturligtvisompriorite-ringar att göra. Framför allt bör man mer energiskt använda deanslag man har fått. Det är synd att norrlänningarna skall få betala dubbelt -med både långa avstånd, dyr bensin och höjda taxor. Det är inte en demokrafiskoch god politik för . Jag har haft anledning att påminna om att vägbyggandet ochhanteringen av väganslagen tillhör de mest decentraliserade verksamheter somvi har i samhället. Det talas mycket om att delegera och decentralisera, och pådetta område har man verkligen tagit konsekvenserna av sådana önskemål. Därförpågår en process där varje län gör sina prioriteringar inom de anslag som finnsi tioårsplanerna, och den processen och de prioriteringarna skall regeringeninte blanda sig i förrän länen har fattat sina beslut och det eventuellt stårnågot riksintresse på spel som gör aft regeringen har anledning att gå in ochkorrigera beslut som fattats. Detär klart att man kan tänka sig en mycket centraliserad process, och det ärtydligen vad är ute efter, vid vilken ett antal människor iStockholm, helst också en minister, sitter och bestämmer var varje väg skalldras, var varje väg skall asfalteras och var varenda bro skall byggas. Vi harinte en sådan process, och därför kan jag inte svara på vilka prioriteringarlänsstyrelsen i kan ha gjort vad gäller de konkreta projekt om. Man kan få svar på mycket närmare håll utan att behöva resatill . Dessa prioriteringar skall i första hand göras i Jämtiand. Jagvill inte rekommendera en centraUserad process, utan jag vill nog att vibibehåller det breda inflytande som finns ute i kommunerna och i länen överhanteringen av vägbyggnadsanslagen. Den ordningen fungerar i stort sett bra. Sedanär det klart att man kan hänvisa till att folkpartiefs synpunkter påfinansiering kommer när budgetpropositionen är lagd. Faktum är att partiernahar haft överläggningar under rätt stor, del av detta år, och harockså varit representerat vid rätt många av dessa överlägg- Men när det komtill finansieringen var man tydligen inte beredd att ställa upp. Jag tror inteatt invånarna vare sig i eller någon annanstans är intresserade avenbart planer, utan de viU nog också se att planerna genomförs, och det kan defå bara om vi kan fatta beslut om hur utgifterna skall finansieras. Där harfolkpartiet inte varit med. Det mest konkreta svar jag kan ge om de olikavägprojekten är alltså att chansen för att de skall komma till stånd är bramycket mindre om får bestämma än om den nuvarande regeringen fårbestämma. Anf.16 (); Till det senare påståendet vill vi återkomma, jag vill här diskuterasakfrågorna. Jag är mycket väl medveten om decentraliseringsprocessen då detgäller frågorna om vägar och kommunikafioner. Jag vet också att iÖstersund har uppvaktat när det gäller dessafrågor. Def skuUe därför ha varit intressant att här få en signal frånkommunikationsministern. Men def får tydligen vänta. Jagvill även påpeka ett annat förhållande när det gäller kommunikationerna iJämtland. De öst-västliga transportlederna är mycket viktiga. Jag tänker dåockså på de norska befolkningskoncentrafionerna som finns i Sör- ochNord-Tröndelag. Där bor ca 370 000 invånare. Det området ligger ungefär påsamma avstånd från som från . Detär viktigt aft vi kan bryta den negafiva befolkningskurvan för hela Norrlandsinland. Det betyder aft man måste få en ökad framkomlighet på Jämflandsvägarna.Detta spelar en viktig roll för aft man skall kunna binda samman ochNorrlands kustiand. Av den anledningen har också Jämflandsvägarna en avgörandebetydelse för utvecklingen av näringslivet -inte bara i utan också iövriga delar av . Detär tillfredsställande att kommunikationsministern nu har insett de problem somfinns norr om . Men dessa problem pockar på en lösning. Jag tror infeaft man löser dem genom aft höja bensinskatten med . Överläggningenvar härmed avslutad. 5 § Svar påinterpellation 1987/88:94 samt frågorna 1987/88:116 och 139 om i har frågat miljö- och energiministern på vad sättregeringen avser att tillse att miljömätningarna i , kan genomföras minst i den omfattning som fidigare planerats. har frågat om miljö- och energiministern avser att vidta några åtgärdermed anledning av att planerar att lägga ned havsforskningen i . JanJennehag har frågat mig vad jag tänker göra för att SMHLs undersökningar iBottenviken skall kunna återupptas. Arbetetinom regeringen är så fördelat att det är jajg som skall svara på allafrågorna. Jag besvararinterpellationen och frågorna i ett sammanhang. SMHIhar beslutat att göra vissa inskränkningar i de svenska fartygsexpeditionernamed regelbundna observationer i , och i . Detär inte fråga om någon nedläggning av verksamheten. Enligt uppgift från SMHIhar personal från insfitutet deltagit i enfinsk expedition i och från det finska undersökningsfartygetgjort mätningar. självt som, inom ramen för dess totala resurser, avgör omfattningenav denna mätverksamhet. Uppföljningen av miljötillståndet i våra hav är enangelägen uppgift bland många andra och jag förutsätter att gör nödvändigaprioriteringar. Frågan omresurstilldelningen för tas upp i budgetarbetet. 18 (): Jag ber att få tacka för svaret på min interpellation. Svaret är tyvärrinte särskilt uppmuntrande. Frånregeringens sida har det hållits många vackra tal om miljön. Det är inteframför allt kommunikationsministern som hållit dem, utan miljö- ochenergiministern. Uppmärksamheten har inte minst riktats mot Östersjönsmiljösituation. När man har hört dessa tal har man fått intrycket attregeringen tillmäter miljöproblemen i - dit räknas väl rimligen idetta sammanhang också och - en mycket stor betydelse.Man har arbetat med ett särskilt åtgärdsprogram för miljöproblem.Jag, och många andra med mig, har tagit regeringens engagemang förÖstersjömiljön på stort allvar och har sett det som mycket positivt. Man blirdå bekymrad när man ser hur litet det engagemanget är värt när det verkligengäller. En avgörande förutsättning för att vi skall kunna göra någonting åtmiljöproblemen i är att vi har kunskap, data, om dem. Det är precisvad det handlar om - att skaffa de erforderliga grundkunskaperna. Mankan naturligtvis diskutera bakgrunden till att dessa mätningar har upphört. Jagtalar nu om de svenska mätningarna från svenskt fartyg. hävdar attanslagen redan från början var otillräckliga. Vi i får ta på oss endel av ansvaret. Man krävde nämligen en rationalisering jämnfört medregeringens förslag i samband med att tog över denna verksamhet. Dessutomanser man på att kostnaderna felberäknades. Det må vara hur som helst medden saken. Pengarna har uppenbarligen tagit slut för när det gäller attgenomföra mätningarna, och regeringen gör ingenting för att säkerställa attmätningarna genomförs. Kommunikationsministernsäger nu att mätningarna inte har upphört, utan att det rör sig om eninskränkning. Det är ett vackert sätt att uttrycka saken. Verkligheten är attmätningarna från det svenska fartyget har upphört. För att vi inte skall kommai en fullständigt ohjälplig konflikt med våra internationella åtaganden harSMHI varit tvunget att be finländarna att skall få skicka med ett parman på deras mätningsfartyg och göra de undersökningar som är möjliga. Det ärnaturligtvis ganska ynkligt att på detta sätt, för attöver huvud taget få något gjort i dessa vatten, skall behöva be ett grannlandom hjälp, därför att vi inte har råd att skicka vårt eget mätningsfartyg. Detär detta det handlar om. Programmet är kraftigt nedskuret. Den svenskaexpeditionen är helt inställd. Regeringenmåste ytterst ha ansvaret även för vad de statliga verken gör. Det är enligtmin mening en fråga av högsta politiska prioritet. Jag trodde att det var såockså för regeringen. Det ansvariga statsrådet kan då inte säga att detta ärverkets sak, att det är på verket man skall prioritera eller inte prioritera.Det måste vara regeringens uppgift att se till att verken fullgör sinaåligganden. Om inte regeringen ser till detta måste det tolkas som attregeringen inte anser frågan vara viktig nog. Dettahar inte heller kommit som någon överraskning. slog larm iår och ytterligare en gång . Regeringen visste precis vad somskulle hända. Detta har också hänt. Faktum är att det när denna fråga komupp till debatt gjordes uttalanden från miljö-och energiministern somgav mig och många andra intrycket att man faktiskt skulle säkerställa att dessamätningar genomfördes. Av detta blev alltså intet. Minfråga kvarstår: Ansåg inte regeringen att det var viktigt att se till att dessamätningar skulle fullgöras, och att man måste gripa in? Eller står regeringenmaktlös i förhållande till sina egna statliga ämbetsverk, utan möjlighet att setill att dessa genomför de åtgärder som regeringen anser vara nödvändiga? 19 (): Jag vill tacka kommunikationsministern för svaret. Enligt ministern harpersonal från deltagit i en finsk expedition iBottenhavet och från det finska undersökningsfartyget gjort mätningar.Samtidigt säger ministern att det inte är fråga om en nedläggning. Jagläser innantill vad har skrivit i en handling från ;"Den regelbundna undersökningsverksamheten täcker ,, , , , och . För atterhålla bästa effekt har valt att lägga ned verksamheten medundersökningsfartyget i , och ." Detär riktigt att man har gjort vissa undersökningar. Men varför har intekommunikationsministern tagit tillfället i akt att tala om vad som egentligenskulle ha gjorts, bl. a. utifrån de överenskommelser som finns mellan Sverigeoch inom och de bilaterala överenskommelsersom vi har med våra grannländer? Överenskommelsenmellan och säger att mätningar skall göras på 35 punkter vidvarje mätningstillfälle. görs i undersökningarfrån med två expeditioner och från lika många.Mätningarna görs . Men på grund av de bristande resursernahar man fått minska ner mätpunkterna från 35 till 5. Detär så, kommunikationsministern, att genom detta kan inte fullfölja sinaåtaganden beträffande miljöövervakning enligt . Vi kaninte heller fullfölja det bilaterala avtalet med rörande Bottniska vikensmiljöförhållanden. Alltsåbör omförhandla avtalet med om bl. a. gemensam: maundersökningar i samt det svenska åtagandet enligtHelsingforskommissionens monitoringprogram. Då är min fråga till kommunikationsministern:Är nu dessa förhandlingar påbörjade? Kommunikationsministernsvarar att institutet självt avgör omfattningen av mätverksamheten inom ramenför sina totala resurser. Ja, men är det så att det är fel i underlaget.Statskontoret gjorde en utredning , och där missade man fleraför verksamheten väsentiiga utgiftsposter. De har helt enkelt utelämnats.Sådana saker som kostnader för administration, datorkraft och telefon saknashelt. Det är detta som har slagit larm om. Den27 januari gjorde en framställning, öch först fick manavslag på sin begäran. På grund av bristande resurser kan nu inte hellermajmätningen fullföljas enligt de uppdragna riktiinjerna. Ioch med att de svenska fartygsexpeditionerna med regelbundna observationer iBottniska viken tvingats läggas ner - de två svenska oceanograferna har, som entidigare talare sagt, fått be om lov att följa med på def finska fartyget -kommer basen för den s. k. PMK-verksamheten, programmet förmiljökvalitetsövervakning, att försvinna. Hur tänker man då klara programmetför miljökvalitetsövervakning, kommunikationsministern? Nej,kommunikationsministern, det är bara att konstatera att här har det skett ettfel vid övergången från till , atf en onödigt hargått, att genom det inträffade inte fullföljer ingångnaöverenskommelser och att vi till följd av denna inskränkning av havsundersökningarnakommer att sakna viktiga basfakta, som vi så väl behöver för atf rädda vårahav. Detta är verkligen inte framsynt miljöpolitik. 20 (vpk): Jag tackar kommunikationsministern för svaret. och lyckades i sina anföranden på ett föredömligt sätt redogöra för huräven jag ser på denna sak. Jag instämmer med dem. Oceanografiskalaboratoriet har genomfört undersökningar i sedan mitten av1950-talet. Fram till mitten av 1985 bedrevs det arbetet i fiskeristyrelsensregi. Sedan överfördes det fill . Vid omorganisationen fanns det ettrafionaUseringskrav på . Det var ett förslag i den utredning somriksdagsbeslutet grundades på. Nuciterar jag ur ett brev från till naturvårdsenheterna vid länsstyrelsernautefter och till i kommunernalängs kust: "Genom en felaktighet i utredningen togsytterligare . bort ur finansieringen." Detta visste regeringen.Regeringen har inte gjort någonfing. Första effekten av detta var att man den 2november tvingades inställa den planerade fartygsexpedi-fionen i med . Hurser då regeringen på detta? Det hade varit en mycket enkel sak aft skaffa framdessa pengar, om mätningarna hade ansetts vikfiga. Regeringen vill inte attmätningarna skall utföras, det är den enkla sanningen. Men varför inte sägadetta klart ut? Regeringen anser att mätningarna är onödiga. för dyra, och de ger intemätvärden av någon relevans för våra beslut i miljöfrågor framöver. Säg det, såfår vi fa den diskussionen. Det är väl rikfigt som det har påpekats, att i samband med denutredning som gjordes när denna verksamhet överfördes från fiskeristyrelsentill , begicks en beräkningsmiss i storleksordningen om jag minns rätt . Detta ligger i fiden, utredningen gjordes 1985. Detär bara att konstatera att felet tydligen begicks då. Mendärifrån till att påstå att hela miljöpolitiken för och skulle vara i fara är det ganska långt. Det är att göra en oerhört grovöverdrift. Regeringenhar visst vidtagit åtgärder med anledning av detta. har fått en kompensation,även om den inte fullt ut täcker det belopp man räknade fel på. Detta skeddegenom beslut . Dessutomkvarstår frågan självfallet att diskutera inför den budget som skall kommanästa år. Frågan är alltså inte avförd från dagordningen. Detär alltså inte så att regeringen inte vidtagit åtgärder, och det är definitivtinte så att detta skulle vara helt avgörande för miljöpolifiken inom dettaområde. Viskall få inte bara en budget utan också en miljöpolitisk proposition,som är aviserad till . Det finns alltså flera möjligheter attåterkomma till denna fråga. Medanledning av uppgifter som lämnats i debatten viU jag dessutom säga, att deticke är så att de svenska mätningarna har lagts ned. De har utförts, men frånett finskt fartyg. Det är fortfarande, såvitt jag förstår, svenska mätningar,som sker på svenskt inifiafiv och för de svenska intressenas skull i dettasammanhang. Jagtror uppriktigt sagt inte att miljön i påverkas av om dessamätningar sker från ett svenskt eller ett finskt fartyg. Det viktiga är vad somsker i den miljö där dessa mätningar kan ha betydelse för hur man skall kunnavidta åtgärder och följa upp förändringar. Miljöengagemangetför dessa områden kommer atf kvarstå även framöver. Man kan diskuterametoderna. Det var beklagligt att detta räknefel inträffade ,men det har alltså vidtagits åtgärder, och jag är övertygad om att det också ifortsättningen kommer att vidtas åtgärder för att följa upp denna viktiga frågaom dessa vattenområdens miljömässiga UtveckUng. Detbör också påpekas att det med den arbetsfördelning som råder inte alltid ärSMHLs uppgift att bestämma över hur stora resurser som skall satsas på sådanhär mätverksamhet. utför denna verksamhet på uppdrag av olika andra organ,som t. ex. företräder fiskeri- eller miljöintressena, och det är de som dåskall bestämma hur stora resurser som skall satsas, inte . Jag tror att deäven framöver kommer att tycka att detta är en viktig uppgift och att de ävenkommer att anpassa resurserna därefter. 22 (): Det låter sig naturligtvis sägas att miljösituationen i ,och inte står och faller med de här mätningarna, mentrovärdigheten i regeringens engagemang för miljöproblemen inom det härområdet har nog fått sig en mycket allvarlig knäck. Vad är det vi här kaniaktta? Jo, kommunikafionsministern erkänner att från början har fått förlitet pengar för att kunna ge;nomföra mätningarna. Man har fått vissa medel, menkommunikafionsministern erkänner att man inte har fått full kompensation.Fortfarande har alltså för litet pengar för att genomföra mätningarna. Vihar också sett resultatet härav; programmet kan inte genomföras fullt ut. Vissthar det genomförts vissa mätningar, genom att svenskar har fått följa med på enfinsk expedition, men detta är inte bara en fråga om fartygsnationalitet, somdet kan förefalla av det som kommunikationsministern säger, utan vad det gällerär att en svensk expedition inte har kunnat genomföras.