prot · GB0910 · 1987-12-31 00:00:00 — Först och främst är det ett bekymmer att myndigheterna inte uttryckersig tillräckligt konkret om alla de prakfiska möjligheter som finns för attunderlätta för kommunerna. Det är riktigt att det är kommunerna som skallhandlägga detta, men kommunerna får tydligen inte tillräckligt klara beskedfrån alla våra myndigheter för att på ett smidigt sätt kunna hjälpamänniskoratt åtgärda problemen. Dettaär ingalunda ett nytt problem. upptäcktestrålskyddsinstitutet detta problem och slog larm. Då byggdes hus med blåbetongsom senare förbjöds, även om det tog . Under de centerleddaregeringarna ordnades med radonlån med anledning av vissa utredningar. Dessamöjligheter till lån tog socialdemokraterna sedan bort. De försämrade i allrahögsta grad möjligheterna till lån; De införde s.k. tilläggslån. För cirka ettår sedan diskuterade vi dessa lån, och det sades då att dessa lån inte varsärskilt meningsfulla att söka. Sammanlagt har endast tolv sådana lån sökts.Socialdemokraterna försämrade således det hela. Alladessa utredningar har funnits . Den senaste utredningen utgör enmycket bra sammanfattning av de utredningar som finns. Men kunskapen ochtekniken har funnits . Men socialdemokraterna har iregeringsställning försämrat för de drabbade familjerna att klara dettaekonomiskt, och socialdemokraterna har inte kunnat se till att myndigheternaunderlättat för kommunerna i deras arbete. Jagär glad nu och hoppas att vi äntligen har kommit fram till en lösning somkommer att fungera. Vi får således se om det i nästa budgetproposifion föreslåsfillräckliga lösningar. Men hoppas jag att antarcenterns förslag. Då går det ännu fortare. Jag är ledsen att jag skall behöva diskutera denna fråga med BirgittaHambraeus utifrån partipolitiska synpunkter. Jag tror inte att vare sig centerneller socialdemokraterna har någon anledning att beskylla varandra för att hamer eller mindre intresse i denna fråga. Eftersom BirgittaHambraeus sade att var så särdeles skickligt när det gälldeatt lämna ekonomiskt stöd och att socialdemokraterna tog bort det, vill jagtala om för att det är en fullständigt felaktig beskrivningav verkligheten. Det stöd som ni lämnade var inte ett dugg bättre än det somfinns . Det finns kanske anledning att gå igenom detta, eftersom BirgittaHambraeus återvände till det. Det är i princip ingen skillnad mellan destödregler som infördes av den borgerliga regeringen och de regler somnu gäller. De förändringar som har skett är av teknisk art och är heltbetingade av de förändringar som har skett i fråga om kreditmarknadens sätt attfungera . Före1980 gavs småhusägarna möjlighet att söka lån för åtgärder mot radon. Detlägsta lånebeloppet var . Lånet var i princip osubventionerat i dendel kostnaden understeg . I och med att vi genomförde att denoprioriterade lånemarknaden öppnades i stället för bostadslåneinstituten och ioch med den avveckling som därefter genomfördes av systemet med prioriteradebostadskrediter, försvann helt behovet av statliga bostadslån för dettaändamål. Vi träffade i stället en överenskommelse med kreditinsfituten somgaranterade småhusägarna lån från bankerna och . Vi säkrade också låntagarnas möjligheter till borgen fördessa lån, så att ingen skulle bli utan av kreditskäl. 1980års regler innebar att bostadslånet till viss del kunde bli räntefritt ochstående , om bostadskostnaderna annars skulle komma att överstigabruksvärdeshyran i en likvärdig hyresbostad. erbjuds i stället ett ränte- och amorteringsfritt tilläggslån, som omprövaseller skrivs av om kostnaden annars skulle överstiga vad huset kanbära. Vadvi kan fråga oss är om de stödregler som alltså i princip infördes 1980är tillräckliga för att vi skall nå det mål sorn vi båda är ute efter, nämligenatt snabbt bygga bort radonet i våra hus. Det är fullständigt meningslöst att iden här frågan, som vi båda har ett gemensamt och sammanfallande intresse attkomma till rätta med, beskriva det ena parfiet som villigt att ta bort radonetoch det andra som ovilHgt att göra det. Det förslag som ni genomförde innebarinte någon bättre hjälp än det nuvarande systemet för villaägarna. Vadjag trodde att och jag hade kommit överens om var attbåda dessa system var för dåliga för att man skulle uppnå det vi ville. Dettavar skälet fill att vi skulle ompröva det. Jag tycker inte att det finnsanledning att diskutera denna fråga som en partipolifisk fråga. Vi skallförsöka hjälpas åt att hitta bra lösningar på detta problem. Omåtgärder mot radon i bostäder 65 (); Vi är överens om att de regler som gäller bara innebär att mankan få lån om huset inte redan är belånat till sitt fulla värde. De flestamänniskor anser att detta är så krångligt och att lånet är av så litet värdeatt det inte är någon idé att söka detta lån: har tolv sådana lånutbetalats. Jag vet inte hur många s. k. radonlån som utbetalades, men jag ärnästan säker på att det var fler. Människor ansåg att dessa lån var mervärdefulla. Jag vill ändå hålla medbostadsministern om att det socialdemokrafiska Meddelande om inter- ] pellationer partiet ärlika månt som något annat parti om att radonfaran skall tas bort. Därför hoppasoch tror jag nu att socialdemokraterna också kommer att vara såhandlingskraftiga att de kan styra myndigheterna på ett sådant sätt att någotäntligen händer. Vi är också helt överens om att det bör införas ett betydligtbättre lån - ett lån som är bättre än det som vi genomförde och bättre än det,enligt min uppfattning, försämrade lån som socialdemokraterna infört. Överläggningen var härmed avslutad. 13 § Föredrogs och hänvisades 1987/88:27till lagutskottet 14 § Anmäldes och bordlades 1987/88:10med förslag till lag om styrelserepresentation för de privatanställ- da, m. m. 1987/88:28 om förlängd tillämpning av allmänna prisregleringslagen 15 § Meddelande om interpellationer Meddelades att följande interpellationer framställts den19 oktober 1987/88:61 av i (m) fill statsrådetGeorg om handläggningen av asylärenden i vissa fall: Enligt uppgifter i pressen harantalet fall ökat där polisen måste efterlysa personer vilka ej erhållitpolitisk asyl i . I en artikel i sägerLeslie , ombudsman för folkparfiet i , att han själv gömmer fyrapersoner och att han känner till omkring 200 fall där flyktingar håller siggömda. I samma arfikel påstår , Alsike, att"hade de inte fått hjälp hade fler varit utvisade . I Asylkommitténhar vi den erfarenheten att de som polisen inte hittar får stanna.Nyligen pratade jag med en man som berättade att samtliga 29 som han gömt hadefått stanna kvar i ." Är statsrådet beredd föreslååtgärder mot dem som gömmer personer vilka enligt beslut baserade på gällanderegler skall utvisas från ? Är det statsrådets uppfattning att de som gömt sig iavvaktan på verkställandet av utvisningsbeslut i stor omfattning till slut fårtillstånd att stanna i ? 1987/88:62av () fill industriministern om näringsföretagens socialaansvar: I värt samhälle ställer vi krav på företagen att tasocialt ansvar vid omställningar och nedläggningar. Näringslivet säger sigockså leva upp till detta. Dengrafiska industrin i Kumla går med vinst och beräknasha en fortsatt bra lönsamhet. Trots detta har ägarna beslutat om nedläggning.Det gör 160 personer arbetslösa i en i regionen utsatt bransch. Av denna anledning villjag fråga: Vilka åtgärder är industriministern beredd attvidta då företag inte tar det sociala ansvar som näringslivet och regeringenuttalat sig för? 1987/88:63av i (m) till statsministern om verksamheten vid KockumMarin i : I hårdast tänkbara utländska konkurrens tog KockumMarin i hem en stor utbåtsorder . I slutfasen då det inte längregällde Malmöföretaget mot ett annat företag, utan konkurrenten var en annan nation,bestämde sig den australiska marinen ändå för Kockum . Det var detdokumenterade kunnandet inom undervattensteknik och den högteknologi som KockumMarin representerar som fill sist åstadkom en utgång som måste glädjamalmöborna i allmänhet och svenska folket i synnerhet. KockumMarin bildades efter beslutet om nedläggning av civilahandelsfartygsprodukfion. Företaget, som i stort skulle verka inom ubåtstillverkningoch undervattensteknik, ansågs kunna ge arbeten åt närmare 900 anställda.Förutom tillverkning av ubåtar till den svenska marinen ansågs det naturUgt attKockum även skulle satsa på export av ubåtar och ubåtskunnande. Ordernfrån mottogs med glädje och visade att det i finns ettkunnande som rönt stor uppskattning utomlands. Detskall betonas att svenska marinen inte genom sina beställningar kan tryggasysselsättningen hos Kockum . Bl.a. av det skälet är det vikfigt att företaget kan verka på exportmarknaden ochdå i form av ubåtsförsäljning. Tyvärrhar det förekommit tecken på att Kockum Marins framtid inte ter sigså ljus som man kunnat önska. , som för övrigt sändes mitt under slutfasen om Kockum MarinsAustralienorder, gjorde statsministern ett uttalande som säkert förvånademånga. Statsministern fick en fråga om det inte vore bäst att endastexporterade vapen fill våra nordiska grannar. Svaret blev då att statsministernäven kunde tänka sig länder som och , dvs. ,som Kockum senare tecknade kontrakt med, är inget neutralt land. Senarehar det förekommit uppgifter om att , som inte heller kan anses varaneutralt, kan tänkas göra ubåtsbeställningar hos Kockum . Prot.1987/88:10 Vid den avslutadesocialdemokrafiska partikongressen debattera- 20oktober 1987 des den framtida svenskavapenexporten. En allmän uppfattning är att ~~, '~~, \ 7"] kongressen önskadeen skärpning av reglerna för svensk vapenexport. Meddelande om frågor , . .. . ; t.. ,, Detta kaninnebära stora svårigheter for Kockum , framfor allt om länder avtyp och inte längre skulle kunna tänkas vara kundertill företaget vad gäller ubåtskontrakt. Är statsministern beredd vidtaåtgärder så att Kockum i även fortsättningsvis skall ha möjlighetatt sälja ubåtar och undervattenskun-nande till länder som ochCanada i syfte att ge de anställda anställningstrygghet, som den nu iMalmö befintliga teknologin bevaras i landet till förmån för det svenskaförsvaret? 16 § Meddelande om frågor Meddeladesatt följande frågor frarhställts 1987/88:64 av () till statsrådet om den befarade hungerkatastrofen i Efiopen; harlarmrapporter på nytt strömmat in från om en annalkandehungerkatastrof. Med hänvisning till detta vill jag fråga biståndsministern: Vilka åtgärder planerar regeringenatt vidta för att hjälpa folk inför den väntade hungerkatastrofen? 1987/88:65 av () till industriministernom nedläggningen av sågverket i : Beslutet att överlåta ASSLssågverksindustrier till domänverket innebär att sågverket iKarlsborgsverken läggs ned. Därmed blir direkt ca 170 personer arbetslösa.Arbetsmarknadsläget i denna del av är sedan tidigarebesvärande, och nedläggningen av sågverket kommer att ytterligare försämrasituationen. Därför behövs det konkreta närings- och regionalpolitiska åtgärderför att nya industrier och nya arbetstillfällen skall erbjudas när sågverketläggs ned. Mot dennabakgrund vill jag fråga industriministern; Vilka konkreta åtgärder kommerindustriministern att vidta för att nya industrier skall etableras iKarlsborgsverken när sågverket läggs ned? 1987/88:66 av (c) fill industriministern ombeaktande av kvinnors erfarenhet i diskussioner om glesbygdens utveckling: "Leve landsbygden" - detkom en inbjudan till konferens i . På entredagarskonferens om landsbygdens framtid 90 fannsingen plats för kvinnor annat än i ett underhållningsmoment. (Och som åhörareförstås!) Iglesbygdsdelegationen ingår nio ledamöter; åtta män och en kvinna. I forskningsgruppen, som arbetar för att stimulera ochinformera om forskning på glesbygdsområdet, ingår åtta personer; åtta män ochingen kvinna. Hur kanman diskutera glesbygdens utveckling utan att ha kvinnor med? Anser industriministern, som lederLandsbygd 90, att detta är tillfredsställande? Vilka åtgärder ärindustriministern beredd att vidta för att kvinnors erfarenheter skall tas ibeaktande? 1987/88:67 av (c) till miljö- ochenergiministern om bevarande av Edängeforsen: Socialdemokraterna är intetrovärdiga i sitt miljöengagemang, när det gäller vattenkraftsutbyggnad. Motsättningarna är uppenbarligen stora. Det framkom närsocialdemokraterna i gick emot sin egen regering när det gälldeutbyggnad av Edängeforsen. LO-ordföranden uttalande omfolkomröstning om vattenkraftsutbyggnad tyder också på detta. Vilkenfalang kommer att vinna när det gäller Edängeforsen? Mot dennabakgrund ställer jag följande frågor till energiministern: Är regeringen beredd att skydda Edängeforsen?När kan ett beslut förväntas? 1987/88:68av () fill finansministern om vidgad rätt till avdragsgillabidrag fill forskning och utvecklingsarbete: Enligt förordning 1975:127 omavdrag för bidrag till viss forskning m. m. utgör bidrag till forskning,utvecklingsarbete eller museiverksamhet avdragsgill driftkostnad. Dennaförordning har möjliggjort bidrag från svenskt näringsliv till forskning viduniversitet och högskolor, bl. a. bidrag till utrustning. Affärsbankerna har utfäst sig att ställa 600 milj. kr.till högskolans förfogande . På grund avbestämmelserna i nämnda förordning kommer dessa medel att endast fillfallaforskning, inte undervisning. Detta är olyckligt och leder till en konstladuppdelning. Därför vill jag fråga finansministern: Avser regeringen att utvidgaförordningen om avdragsgilla bidrag till forskning och utvecklingsarbete attäven gälla t. ex. utrustning för utbildningsändamål? 1987/88:69 av () till justitieministernom en ny yttrandefrihetslag: avbrötjusfitiedepartementet de parlamentariska överläggningarna beträffande en nyyttrandefrihetslag. Prot.1987/88:10 Jag vill med anledning av dettafråga justifieministern: ---------------------- Hur avser justitieministern att driva arbetet med en ny yttrandefrihetslag Meddelandeom frågor vidare? 1987/88:70 av () till statsrådet om åtgärder för att garantera Svenska barnboksinsfitutet en fortsattverksamhet: , som ärett informations- och dokumentationscentrum för barn- och ungdomslitteraturhar funnits . Institutet bedriver en intensiv och utåtriktad verksamhet,vars betydelse har ökat . Verksamheten finansieras till största delenmed statsbidrag. har institutet fått ekonomiska problem,bl. a. sedan flyttning skett till nya lokaler, och är läget krisartat. Därförfrågar jag statsrådet : Vilka åtgärder ämnar regeringenvidta för att garantera en fortsatt verksamhet? 1987/88:71 av Margö (vpk) fill finansministernom beskattningen av vissa naturaförmåner: Av regeringens lagrådsremiss ombeskattning av naturaförmåner m. m. framgår det att de mofionskort som vissaarbetsgivare ger sin personal som en förmån skall beskattas. Enbart den mofionsom bedrivs utanför arbetsplatsen i egna eller helårsvis disponeradesportanläggningar kommer att vara skattefri. Jag frågardärför finansministern om anledningen till förslaget: Finns det skäl att misstänka attdet förekommer missbruk av motion som bör stävjas? 1987/88:72 av (vpk) tillindustriministern om sysselsättningen på SSAB-orter: drevSSAB-styrelsen igenom - i MBL-förhandlingar- sitt förslag till strukturplan. 3000 arbetsfillfällen kommer att försvinna från SSAB-orterna. Industriministernhar uttalat långtgående löften om att hjälpa alla till nya jobb. Fortfarandefinns inga besked från vare sig företagsledning eller regering. Oron för deberörda är därför mycket stor. För SSAB-orterna är det nödvändigt med industriarbeten,nya industriarbeten, nya industrisatsningar inom eller utanför ram. Medhänvisning till det anförda vni jag fråga industriministern; Har regeringen för avsikt att skapanya industriarbeten på berörda SSAB-orter - inom eller utom ram - somersättningsjobb när SSAB-enheter läggs ned? 1987/88:73 av Karl-ErikPersson (vpk) till industriministern om anställdägda företag: Företaget i Kumla harmeddelat de anställda att man skan lägga ned sin verksamhet. har visat att företaget kan uppnå en lönsamhet på . Mendenna vinstnivå är inte tUlräcklig enligt ägarnas krav. Ägarnaav är uppenbart inte intresserade av att bevara och utvecklaföretaget. Mot bakgrund avovanstående frågar jag: Är industriministern beredd att medverka tin att deanställda ges möjlighet att driva företag vidare i samband med nedläggningshot? 1987/88:74av (vpk) till industriministern om disposifionen av anvisademedel för särskilda regionalpolitiska insatser: I budgetproposifionen bil. 14 skriverindustriministern under C 10 Särskilda regionalpolitiska in.satser: "Jagföreslår att 300 milj. kr. anvisas engångsvis för dessa ändamål att utnyttjasunder en treårsperiod." betänkande 1986/87:13 s. 136 står följande: "Motden angivna bakgrunden tillstyrker utskottet förslaget i propositionen om 300milj. för särskilda regionalpolitiska insatser ." Isnabbprotokoll från riksdagsdebatten 1986/87:128 s. 45 säger industriministernföljande: "Därför är det fel att räkna detta som ett årligt100-miljonersanslag. Det hade snarare kunnat bli ett årligt300-miljonersanslag, dvs. 900 miljoner ." Mot bakgrund avovanstående frågar jag: Vad är det som är rätt, det som står ibudgetproposifionen och AU-betänkandet eller det som industriministern sagt ikammaren? 1987/88:75av (vpk) till utrikesministern om åtgärder för att förhindraanvändningen av plastammunition i vissa fall: 13 människor, varav flera barn, har dödats av deplastkulor som används av polis och militär i . Både Europadomstolenoch EG-parlamentet har uttalat att plastkulor inte får användas, vilket heltnonchaleras av den engelska regeringen och dess parlament. Mot bakgrund avovanstående frågar jag: Ärregeringen beredd att ta några initiafiv på internafionell nivå för att få ettreellt förbud mot användandet av plastkulor mot civilbefolkningen i ? 1987/88:76 av GunnarHökmark (m) till finansministern om rätten att vid taxeringsrevision ta del avADB-lagrat material: Frågan om skattemyndigheternas rätt att vidtaxeringsrevision ta del av företags och enskildas datalagrade material möterbetydande problem vad Prot.1987/88:10 gäller skyddet av den enskildes integritet. 20 oktober1987 nen har pekat på behovet av ett ambitiöst utredningsarbete innanlagförslag Datainspektionen har bl. pekat på att det inte går attöverblicka ° vilka konsekvenser ett lagförslag utan föregående utredning kan få. förslagtill lag utan utredning innebär därför en överhängande risk för att otillbörligtintegritetsintrång skall uppstå. Mot dennabakgrund vill jag ställa följande fråga till finansministern: Avser regeringen att utanföregående utredningsarbete till lämna förslag avseendeskattemyndigheternas möjligheter att vid taxeringsrevision ta del avADB-lagrat material? 1987/88:77 av () till miljö- ochenergiministern om åtgärder för att förhindra vissa freonutsläpp: Ett av de absolut störstamiljöhoten är freonets skadeverkningar på ozonskiktet. Det framstår som encentral, internationell och nationell uppgift att begränsa och helst elimineraalla utsläpp. Mot denna bakgrund är det häpnadsväckande att nås av uppgifter omde stora utsläpp som i uppenbart är orsak till. Mot denna bakgrund vill jag frågaom regeringen avser att vidta några åtgärder för att snabbt begränsa de storafreonutsläppen från ? 1987/88:78 av tredje vice talman () tillmiljö- och energiministern om åtgärder för att förhindra skador påozonskiktet: Ozonlagret runt jorden är avavgörande betydelse för allt liv genom att det fångar upp stora delar av denskadliga ultravioletta strålningen. kommer det slag i slag forskarrapporterom allvarliga skador på detta ozonlager. Det är allmänt känt att freonutsläppfrån industrin är en vikfig orsak till dessa skador. Trots detta avslöjas vidupprepade tillfällen att svenska industrier gör stora och okontrolleradeutsläpp av freon, nu senast Asea och . Med anledning av detta frågar jag miljö- ochenergiministern ; Vilka åtgärder tänker statsrådetvidta för att skärpa övervakningen så att miljöföroreningar av detta allvarligaslag kan bringas att upphöra? 17 § Kammaren åtskildes .