prot · GB0994 · 1987-12-31 00:00:00 — Jag tyckerinte att har backat från sina ambitioner, det är bara så att man hargodtagit den ambitionsnivå som anges i utskottets betänkande. Vi är ocksåöverens om vikten av och behovet av att miljöbrotten beivras. Vad som skiljeross åt är att föredrar en centralistisk lösning, medanutskottsmajorite.-ten föredrar en decentralistisk lösning av det här problemet. Som jag ser problemet råder det inget tvivel om att det äri basen som resurserna behöver förstärkas. Därför är det mycket angeläget attpolis- och åklagarväsendet får en god tilldelning av de här utbildningsmedlensom nu kommer. beskyller regeringen för brist påhandlingskraft i de här frågorna. Men i miljöpropositionen föreslås faktiskt100 nya handläggar-tjänster i miljövårdsorganisatiorien. Naturvårdsenheternavid länsstyrelserna får ett extra tillskott på 10 milj. kr. Inte minst; Tillståndsgivningen vid koncessioner ochliknande skall utformas på ett sådant sätt att det blir lättare att beivrabrott som begås mot miljölagstiftningen. Jag har full respekt för herrarna om rättssäkerheten. Men jag tycker faktiskt inte att någon avherrarna har gjort det sannolikt att rättssäkerheten har blivit försämrad efterår 1985. Både åtalseftergifter och strafförelägganden har minskat i antal med 1500 resp. 2 000 . påpekade i sitt anförande att det ärbeklagligt att det är så många ungdomar som blir föremål för åtalseftergift.Men här möter regeringen med nya påföljder, vilket jag påpekade i mitthuvudanförande, och det tror jag är riktigt. Att det är första gången som detsägs något positivt om samhällstjänst här i kammaren från socialdemokratiskthåll innebär inte att det är sista gången. 125INGBRITT IRHAMMAR (c): När det gäller utbildningen så förtydligadeBengt-Ola sig och sade att vi inte hade backat när det gällerutbildningskravet. Vi har tills vidare godtagit den ambitionsnivå som finns ibetänkandet, därför att det är en god tradition att först utvärdera och se hurdet blir och vilken genomslagskraft detta får. Det måste vi först pröva. Jagsade också att vi kommer att följa detta mycket noggrant, eftersom det är enabsolut nödvändighet att det blir en bättre utbildning. Vi hoppas naturligtvisatt detta skall leda till en bättre utbildning och att det är tillräckligt. Ärdet inte så kommer vi att återkomma med nya motionskrav i denna riktning. Så till frågan om-den särskilda statsåklagaren i miljömål.Är det en centralistisk lösning? Ja, om det skulle ersätta något annat. Mendetta är ju utöver en förbättrad utbildning av de åklagare som finns i dag.Alla dessa får en förbättrad utbildning på miljösidan, och därtill vill viockså ha en särskild statsåklagare i miljömål. Jag sade att detta behövdes ,eftersom det finns så dåliga erfarenheter på dessa områden. När samtligaåklagare har en bättre utbildning, kan man mycket väl tänka sig att inte ha denhär särskilde statsåklagaren. Men det underliga är att ni här från olika hållerkänner att man inte prövar de här miljömålen tillräckligt, att de inte ledertill åtal och de påföljder som allmänheten förväntar sig, det har såväl SvenMunke som sagt, och att allmänheten upplever det här somstötande. Det är därför som det nu behövs verkliga insatser. Sedan kan vikanske undvara en särskild statsåklagare i miljömål. Regeringen satsar på ytterligare tjänster tilllänsstyrelsernas naturvårdsenheter, och det tycker vi är bra i . Men visade att detta var otillräckligt, och jag sade att vi därutöver satsar 10miljoner, förutom att vi satsar på en statsåklagare och ger resurser tillpolisen samt en särskild miljöombudsman. Det var detta jag menade när jag sadeatt de resurser ni föreslår inte är tillräckliga. 126SVEN MUNKE (m): När säger att antaletåtalsunderlåtelser och strafförelägganden inte har ökat så är det en heltfelaktig uppgift. Ordningsbot, strafföreläggande och åtalsunderlåtelse ärexempel på hur man gallrar bort en hel del begångna brott. Det sker faktiskt,, 300 000 sådana brott . Och har vi inte räknat meddem som begås av minderåriga. gallras alltså 300 000 sådana brott bortpå grund av denna mycket liberala hållning. Att vi är så bestämda på dennapunkt beror på att brottsoffren, alltså de som drabbas, ju inte kan förstå bara lämnar åtalsunderlåtelser eller att man inte har rapporteftergift ochliknande. Det är som sagt därför som vi håller så styvt på detta. Jag vill också bemöta inlägg, eftersomhon nämnde mitt namn. Visst åtalas miljöbrott. Men sanktionerna blir mycketblygsamma. De domstolsförhandlingar som sker är nästan farsartade. Det värstaär att skadeståndskraven ofta uppgår till miljonbelopp men att de böter somutdöms nästan står i paritet med dem som utdöms för snatteri och liknande. Detär sådant som upprör folk. Vi har emellertid svårt att förstå varföi" manskall tillsätta en statsåklagare som inte har någon som helst erfarenhet avdenna typ av brottmål. Eftersom riksåklagaren nu skall göra en översyn av demål som är avdömda, anser vi att man får avvakta vad han kommer fram till. Mankan inte, som föreslår, först tillsätta en statsåklagare sominte begriper någonting och sedan avveckla vederbörande närde vanliga regionalaåklagarna har fått sin utbildning. Så kan man inte arbeta. Det rör sig ändå om bådestora belopp och genomgripande förändringar inom detta verksamhetsområde. 127LARS (): Under middagsrasten roade jag mig med attförsöka ta reda på hur det var med denna statistik. Jag hann inte mer än att gåtill protokollet från förra årets debatt i frågan och läsa om vadsocialdemokraternas dåvarande talesman där sade. Hankonstaterade att antalet åtalsunderlåtelser ökade med 500 mellan åren 1983 och1985, då vi alltså hade de gamla, mer restriktiva reglerna. vardet 2 000 fler än föregående år. Under större delen av 1985 gällde de nya.mindre restriktiva reglerna. Jag vill så här i slutet av debatten konstatera attglädjeämnet här består i den omsvängning som har skett från socialdemokratiskthåll. Man talar nu positivt om samhällstjänst. Det lönar sig atttjata ibland, herr talman. 128 (): säger att det vore encentralistisk lösning, om det kunde ersätta någonting annat. Men vi är faktisktöverens om anslagsramarna här. Skall man då lägga resurser på en statsåklagare,tar man faktiskt bort resurser från andra områden inom åklageriet. säger att 3 000 brott gallras bort genom olikaformer av åtalseftergifter, strafföreläggande, ordningsbot ochrapporteftergifter. Det låter ju som en fruktansvärd siffra. Men om man tittarpå vad den materiellt innehåller, finner man - och här vänder jag mig ocksåtill - att antalet eftergifter uppgick till 23 149. År 1986var antalet 21 618 -alltså en minskning med 1 531, för att vara exakt. Antalet strafförelägganden uppgick1985 till 77 900. var det 75 820, en minskning med 2 080. Däremot hadesiffran förordningsbot ökat. Den låg i storleksordningen 180 tlOO,och det innebar en ökning med 5 500. Men här bör man lägga märke till att detnär det gäller rapporteftergift, ordningsbot och strafföreläggande förutsättsatt man är överens i skuldfrågan, att den är utredd och klar. Om den tilltaladehävdar en annan uppfattning går ärendet vidare. Så förhåller det sig däremotinte når det gäller åtalseftergift, men där är det också helt andra dimensionerpå antalet fall. 129INGBRITT IRHAMMAR (c): talarom farsartade förhandlingar ide miljömål som vi har kunnat följa . Och det skulle jubli extra farsartat om man gjorde som föreslår, nämligen atttillsätta tjänsten som särskild statsåklagare i miljömål med en person som intebegriper någonting. Det är inte den lösningen som vi vill förorda, utan detskall naturligtvis vara en person som redan har erfarenheter på detta områdeoch i fortsättningen kan ägna sig åt behandlingen av miljöbrott på heltid.Detta skulle vara i konsekvens med vad övriga partier har gått med på på andraområden, som jag har tagit upp tidigare i debatten. Det är fråga om precissamma linje som ni ansåg vara nödvändig när det gällde ekobrottslighet. Det ärinte mer decentralistiskt, därför att det gäller miljöbrott i stället förekonomisk brottslighet. Det är bara det all det vid miljöbrott i regel är frågaom ekonomisk brottslighet och miljöbrottslighet i kombination, vilket Prot.1987/88:94 gör målen dubbelt så komplicerade. Därför behövs det verkligen en statsåklagareockså när det gäller miljöbrott. Anslag ttUåklagarväsendet Anf. 130 (): Jag vill bara korrigera . Detvar kanske en felsägning av honom, när han sade att jag hade påstått att 3 000brott sorteras bort. Nej, det är 300 000 brott, vilket gör att det fåren heltannan dimension. Det finns statistik som visar detta, så det är ingenting somjag säger utan att ha en bakgrund. Den som drabbas av dessa brott har som sagt mycket svårtatt förstå att man ger åtalsunderlåtelse eller att det blir rapporteftergifteller kanske strafföreläggande. Man tycker att detta är otillräckligt. Det ärmot denna bakgrund som vi har reserverat oss. Till vill jag med anledning av motionenom inrättandet av en särskild statsåklagare säga att en sådan först och främstskall ha en ordentlig utbildning. Dessutom finns det ju enligt IngbrittIrhammar tydligen ingen åklagare som fyller måttet för att kunna axla dettastatsåklageri. Vi menar därför, vilket vi också har skrivit i betänkandet, attvi inte kan tänka oss att en sådan tjänst inrättas. Men viavvaktar vad riksåklagaren kommer fram till efter sin översyn av de mål som harföredragits på de olika tingsrätterna i vårt land. Först därefter kan vi taställning till detta. 131 (): Det var en felsägning, om jag sade 3 000. 300000 var den siffra som Munke använde. Alla dessa 300 000 brott passerar ju inte utan attåtgärder har vidtagits från samhällets sida, eftersom både strafföreläggandetoch ordningsboten faktiskt är att betrakta som straff. Åtalseftergifternanärmar sig också den karaktären, om antar det förslag beträffandeunga lagöverträdare som är förelagt . Enligt detta förslag förutsättsatt man måste sköta sig om man har fått en åtalseftergift, annars kan målet tasupp igen och man kan ställas inför rätta för denna förbrytelse. Förhållandena är således inte alls så ruskiga som SvenMunkes siffror ger sken av. Jag anser att den företagna avvägningen är bra ochatt den gör det möjligt att behålla en del resurser för bekämpande av denverkligt grova brottsligheten, vilket vi alla är betjänta av. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut i ärendet skulle fattas vid nästa arbetsplenum.) 1987/88:19om ändringar i , m.m. Prot.1987/88:94 , Ändringar i akten- skapsbalken, m. m. Ändringar i , m. m. 132 (): betänkande nr 19 behandlarvissa förslag till ändringar i och den s. k. sambolagen. Tillbetänkandet är fogade-två reservationer och ett par särskilda yttranden.Eftersom här berörs frågor som diskuterade ingående , skalljag begränsa mig till några mycket korta kommentarer. Sambolagen beslutades av i april förra året.Moderata samlingspartiet reserverade sig då mot lagens införande. Vi ansåg -och vi gör det fortfarande - att lagen dels bidrar till att skapa en form avB-äktenskap, dels att den invaggar icke gifta samboende i en falsktrygghetskänsla. Lagen har trätt i kraft och många har anpassat sig till den,och även om vi moderaterär starkt kritiska till lagen har vi avstått från attstödja förslaget om att den nu skall upphävas. I ett särskilt yttrande har vidock markerat den principiella uppfattning som vi har i denna fråga. Även lagen om homosexuella sambor har varit i kraftsedan årsskiftet. Trots detta anser de moderata företrädarna i lagutskottet -liksom - att lagen bör upphävas . I riksdagsdebatten utvecklade jag skälenför att sambolagens regler inte borde utsträckas att gälla även samboende avsamma kön. Dessa skäl är lika giltiga . Samhället bör på olika sätt främjaoch stödja en normal familjebildning, men därifrån är steget långt till attgenom lagstiftning legitimera hornosexuella förhållanden. Även i ett sådantförhållande finns ju - om parterna så önskar - möjlighet att genom avtal kommaöverens om exempelvis fördelning av det gemensamma boet vid en eventuellseparation eller vid dödsfall. Med detta,herr talman, yrkar jag bifall till reservation nr 2. När det gäller reservation nr 1 angående en kartläggningav äktenskapets ekonomiska konsekvenser behöver jag inte närmare utvecklaskälen till att en sådan undersökning skulle vara av stort värde. Det avser förövrigt att göra i sitt inlägg. Jag vill bara understryka viktenav att lagstiftningen på olika områden snarare bör uppmuntra till äktenskapetsom samlevnadsform än få till konsekvens att människor avstår från att gifta sig,av exempelvis ekonomiska skäl. Det finns exempel på detta inom bl. Med detta,herr talman, yrkar jag bifall även till reservation nr 1. 133 (): Det är viktigt att de ekonomiska konsekvensernaav äktenskap jämfört med andra samboendeformer är sådana att äktenskapet intemissgynnas. Det får enligt vår mening inte vara så att människor avstår frånatt gifta sig eller inte vill fortsätta att vara gifta därför att de finner attdet är mer ekonomiskt att leva samman som ogifta eller att över huvud tagetinte - åtminstone formellt - sammanbo. Med hänsyn till dessa synpunkter och på grund av att detinte är klariagt hurudana de ekonomiska konsekvenserna bhr av olika typer avsamboende-förhållanden begärde och jag i en motion atten kartläggningskulle göras av de ekonomiska konsekvenserna av äktenskapet jämfört med andrasamboendeformer. Vi begärde även att denna kartläggning skulle utgöra underlagför förslag till åtgärder för att äktenskapet inte skall missgynnas. Eftersommotionen avslogs av riksdagsmajoriteten, återkommer vi medmotsvarande motionskrav, och dessutom' har väckt enmotion med samma inriktning. liksom motsätter sig tyvärrsocialdemokraterna i lagutskottet ett bifall till motionerna. Det är förvånande att socialdemokraterna inte finner detväsentligt att-få klarlagt hur det förhåller sig på detta område och vilka regeländringarsom kan behövas. Det är ju så att äktenskapets ställning jämfört med andrasamboendeformer ofta diskuteras, och olika synpunkter framkommer på vilkensamlevnadsform som kan vara bäst ur rent ekonomisk synpunkt för ett par. Iblandeller kanske t.o.m. redovisas exempel på hur regler förbeskattning, bidrag och annat samhällsstöd är så utformade att äktenskapetmissgynnas. I båda motionerna ger vi exempel på familjer som anser sigmissgynnade på grund av att de valt äktenskapet. Allmänt känt är ju att folkpension och vissapensionsrätter påverkas av samlevnadsform. Så utgör t. ex. ålderspensionen frånfolkpensioneringen av basbeloppet för ensamstående men förvar och en av gifta pensionärer. Inom skatteområdet har förbättringar skett i och med attsambeskattning av makars B-inkomster numera avskaffats. Men reglerna förförmögenhetsskatt är alltjämt sådana att makar sambeskattas för förmögenhet,och det innebär att de genom äkenskapet får högre förmögenhetsskatt än vad tvåicke med varandra gifta får. Om ett par uppnår fillsammans . iförmögenhet, skall det betala förmögenhetsskatt, medan vai- och en av tvåogifta kan ha intill . i förmögenhet utan att behöva betalaförmögenhetsskatt. När det gäller samhällsstödet till barnfamiljer ärskillnaderna mycket stora beroende av om föräldrarna sammanlever eller ej. Genom den av oss begärda kartläggningen skulle främst tvåsaker vinnas; dels skulle klarhet erhållas om konsekvenserna av olikasamlevnadsformer, dels skulle en sådan kartläggning ge underlag för utarbetandeav förslag till erforderliga ändringar av olika regler, i syfte att undanröjabestämmelser som vi anser kan diskriminera äktenskapet. Familjen är grunden både för samhället ochför dé flesta människor. Även om det moderna samhället skall tillförsäkra allaen materiell trygghet, har familjen - och torde komma att ha - en avgörandebetydelse för den enskildes trygghet och trivsel vad gäller såväl barn ochungdom som vuxna. Det skall självfallet vara helt fritt för varje par attvälja samlevnadsform. Men det är både ett samhällsintresse och en rättighet förberörda personer ätt reglerna skall vara sådana att det stora flertalet kanvälja äktenskapet som samlevnadsform. Äktenskapet är resultat även aktiv ochöverlagd handling', och det skall ge trygghet för kontrahenterna och även förbarnen. Detta är motiven till våra motioner och tillreservation nr 1 av de tre icke-socialistiska partierna. Åndringar i , m. m. Ändringari , m. m.. I detta utskottsbetänkande behandlas dessutombl. a. några motioner med krav på ändringar i m. m. Med hänsyntill att varit i kraft endast anser ett enigtutskott att tillräckligt underlag och tillräcklig erfarenhet ännu ej finns förförslag till ändringar av denna lagstiftning, som föregåtts av ett mångårigtförberedelsearbete. Jag vill, herr talman, ta upp en ytterligare fråga sombehandlas i betänkandet. Det gäller frågan om sambolagens tillämpning även påhomosexuella par. har stött förslaget om införandeav en sambolag för heterosexuella par. Denna lag får främst effekt vidupplösande av ett samboförhållande och är ett viktigt skydd för den svagareparten - oftast kvinnan - i ett samboförhållande, och den kan öka barnenstrygghet. Däremot har vi inte kunnat finna att motsvarande skälföreligger för att sambolagen även skall tillämpas på homosexuella par. Motivenför detta framgår av fjolårets utskottsbetänkande och riksdagsdebatten den 4juni , när frågan behandlades här i kammaren, varför jag nu inte avseratt upprepa argumenten. När det nu väckts motioner om att denna lag, som varit ikraft endast , skall upphävas anser vi mot bakgrund av vår tidigaredeklarerade inställning att det inte finns bärande skäl emot ett genomförandeav motionskravet om att lagen nu skall upphävas. Vi har därför tillsammans medmoderaterna i reservation nr 2 yrkat på att lagen om homosexuella sambor skallupphävas. Med detta yrkar jag bifall till reservationerna 1 och 2. 134BERIT (): "En lag är stor och väldig och svår att hitta på." Såreflekterar när han försöker lära sig lagen. Så kan man också säga att vi gemensamt har reflekterat ilagutskottet över de olika motioner med förslag till ändringar iäktenskapsbalken som inkom under den allmänna motionstiden . I det härbetänkandet, nr 1987/88:19, från lagutskottet behandlas alltså, som redan framgått,ett antal motioner rörande ändringar i . Vidare behandlasmotioner som hänger samman med sambolagen och lagen om homosexuella sambor. Den nya trädde i kraft så sent som den 1januari . Den var då resultatet av ett mångårigt utrednings- ochreformarbete. Ingen kan självfallet säga med säkerhet att detta storalagstiftningsarbete i alla sina detaljer fått den exakt rätta utformningen.Framtiden får utvisa om justeringar behöver göras. Däremot är det alldeles förtidigt att efter bedöma om förändringar ärpåkallade. Mot bakgrund av att en lag är precis så stor och svår atthitta på som Mumintrollet hävdar har vi alltså i lagutskottet enats om attavvakta för att vinna erfarenheter av den nya lagen innan vi vågar osspå att föreslå några ändringar. Vi har därför, utan att ta ställning i sak tillde olika motionsförslagen, enhälligt föreslagit avslag på motionerna L403,L408 och L409. - Två reservationer finns emellertid fogade till utskottetsbetänkande. Den förstareservationen bygger på motion L411 av och Bakom reservationen står dock samtliga borgerliga representanter iutskottet. En likartad reservation fanns också fogad till utskottsbetänkandetför när vi antog . Som redan framgått förespråkas i reservationen att enkartläggning görs av de olika ekonomiska konsekvenserna av äktenskapet ochandra samlevnadsformer. Äktenskapet bör inte diskrimineras ekonomiskt iförhållande till andra samlevnadsformer, anser motionärerna. En kartläggningskulle kunna ge underlag för eventuella lagändringar, menar man. Låt mig då först slå fast att inte hellerutskottsmajoriteten anser att det skall vara förmånligare att leva samman somogifta än som gifta. underströk utskottet i sitt av riksdagengodkända betänkande att det bör vara ett mål för lagstiftningen att äktenskapetbevaras som den normala och naturliga formen för familjebildning för det heltövervägande antalet människor. Det förhåller sig emellertid så, att vi i har ettmycket stort antal lagar som på olika sätt berör de ekonomiska förhållandena ifamiljen. Lagarna har tillkommit av en mängd olika skäl. Somliga ärcivilrättsliga, andra är offentligrättsliga. Att konstruera gemensamma kriterier för lagstiftning pådessa olika områden framstår som utomordentligt svårt, kanske rent av omöjligt.En kartläggning av det slag som förespråkas i reservationen skulle därför delsbli oerhört omfattande, dels kanske ändå inte kunna leda till det motionärernahar önskat. förutsatte , på förslag avutskottet, att förändringar borde kunna göras i olika lagar i samband medöversyn av dessa utan föregående kartläggning men med det uttalade syftet attingen samlevnadsform skulle favoriseras framför den andra. Det är ingen skillnad i grundvärdering mellanutskottsmajoritet och reservanter i det avseende jag nu diskuterar. Det ärendast en fråga om vilka metoder vi bedömer som mest ändamålsenliga. Jag yrkaralltså avslag på reservation 1. Så till reservation 2. Där kanske grundvärderingarnaskiljer sig mera. I denna reservation yrkas nämligen att lagen om homosexuellasambor skall upphävas. Moderater öch centerpartister står bakom reservationen. Mot bakgrund av att vi här i kammaren sedanförde en stor och mera principiell debatt om den speciella lagstiftningen förhomosexuella sambor finns det enligt min mening ingen anledning att nu gå in'påsjälva grundfrågan. Jag nöjer mig med att konstatera att vi i det avseendet harolika uppfattningar. Utskottsmajoriteten menar dessutom att det avrättssäkerhetsskäl inte kan komma i fråga att nu skulle upphäva denlag som trädde i kraft . Mot bakgrund härav yrkar jagavslag också på reservation 2. återstår mig endast att yrka bifall tillutskottets hemställan i dess helhet. Ändringar i , m. in. Ändringar i , m. m. 135MARTIN (): säger att det inte finns någonskillnad i fråga om grundvärderingarna utan att åsiktsskillnaderna endastgäller metoderna för att få fram regler som inte missgynnar äktenskapet. Menäven om det inte föreligger någon skillnad i grundvärderingen, så finns det väländå en skillnad när det gäller om man vill åstadkomma någonting eller inte. Påmånga av dessa lagstiftningsområden kan det dröja mycket länge innan det avandra skäl blir aktuellt att göra en översyn. Därför anser vi att det skullevara mycket värdefullt att nu göra en samlad översyn. Att denna skulle behövabli så oerhört omfattande som sade tror jag inte. Den nya har trätt i kraft och frågornaorn äktenskapets ekonomiska rättsverkningar i övrigt har blivit aktuella -inte bara för oss som stiftar lagar utan för hela det svenska folket. Därför ärdet angeläget och lämpligt att nu göra den kartläggning av äktenskapets ochandra samboendeformers ekonomiska rättsverkningar som vi krävde redan i fjol.Vi lyckades då inte få bifall fill detta krav men hade hoppats att vi skulle fådet - hade vi att behandla så många andra stora frågor som gälleräktenskapet. Jag förvånar mig över att utskottsmajoriteten säger attden inte kan finna att en sådan kartläggning skulle fylla någon annan funktionän att visa att i vissa hänseenden äktenskap och andra samlevnadsformerbehandlas olika. Men kommer man fram till det resultatet, blir nästa steg attundersöka hur man skall ändra reglerna för att uppnå likabehandling av olikasamlevnadsformer. Att det kan dröja länge innan det är möjligt att åstadkommaändringar av detta slag har vi flera exempel på. Äktamakeprövningen när detgäller studiestödet diskuterades länge innan den avskaffades. För att ta ettexempel från skatteområdet kan man peka på att det nu är länge sedan som detförsta gången framfördes krav på upphävande av sambeskattningen av B-inkomster.Denna sambeskattning är nu upphävd. Även ett upphävande av sambeskattningen avförmögenheter har krävts , men ännu har något sådant beslut intefattats. Exempel kan tas från många andra områden.