prot · GB09137 · 1987-12-31 00:00:00 — Päförslag av folkpartiefs budgefminister beslutade om denstörsta ertskilda skatfehöjrtingen i modern tid. hade frågor beträffande utredningert omirtdirekt beskatf-niug. Han undrade om baslivsmedel kommer aft skiljas ut. Jagkan inte svara på deu frågan, eftersom den får behandlas av utredningen. Maujag noterar att har lämnat definitionen av baslivsmedel. Era förslaghar på sistortc hartdlal om obearbetade livsmedel, sorn gryn och potatis, meninle t. ex. bakat bröd och andra beredda produkter. Till vill jag säga atl också jag beundradeWigforss. Men det har ju skett stora förändringar i den ekonomiska strukturensedan hau var finansminister. Dä var den totala skattekvoten avnatiortalprodiik-fert. Om man lar hänsyrt lill de reala priserrta kart man pekapå all det har skett en ökning av progressivitelen i vissa sammanhang. Del stårockså klart atf i ett läge där man lar ul sä mycket större andel av den samladeproduktionen i skatter och sociala avgifter, är del ofrånkomligt atl allamedborgare måste vara med och bära bördan - de rika räcker inle lill för del. I förrgår log ställrtirtg tillcrtcrgipolitikert. Del var ell historiskt beslut om kärrtkraflert, hushållningmed energi och en internationellt sett unik salsrtirtg på förnybara ochmiljövänliga ertergikällor. I arbetarrörelscrt har vi haft eu bred diskussion,och därefter har vi samlat oss till beslut. Det betyder att den som röstar framen socialdemokratisk regering vet all den Prot,1987/88:137 Vissa skattefrågor med anledning av kompletteringspropösitionenrn. Prot, 1987/88:137 Vissa skattefrågor med anledning avkom-pleiieringspropositio-nenrn. regeringenkommer atl arbeta enligt de riktlinjer som drog upp . När vi nu diskuterar skallen på energi får vi nya exempelpå hur de borgerliga splittras på tre oförenliga linjer. De kan vara överens omall hugga mol socialdemokraterna, men de är inte överens om hur derasgemensamma sakpolitik skall se ut. De borgerliga partierna har varsin molslridaudereservation om principerna för energibeskattningen. sätter i frågaom det alls är meningsfullt atl använda skatter som ett energipolitisktinstrument. kräver däremot att skatter och avgifter skall användaskraftfullt för atf påverka energihushållningen. Till skillnad frårt de tväandra partierna kräver certtern också en särskild råvaruskatt för euergi. I fråga om oljan har ett förslag som innebär 1780 milj. kr. meri skall, vilket också har blivit utskottets förslag.Moderaterna motsätter sig varje höjning, medan vill höja olje- ochkolskaileu med sammanlagt 5 miljarder . Med ,de pengarna villcentern kraftigt höja grundavdraget, vilket väl innebär motsatsen tillfolkpartiets politik, där man vill gå i motsatt riktning och sänkagrundavdraget. vill för sirt del ta ut 2 miljarder i urauskatl, men delställer iute och upp på. När de borgerliga lägger särskilda förslag iskatleulskoltet gör de det gemensamt bara i tre fall, och i femton fallpresenterar de splittrade reservationer. Orn energifrågan kau mau säga att deborgerliga verkar var lika splittrade som 1978, när deu borgerligaregeringen sprack på grund av inbördes molsättniugar i den frågan. Omskattefrågan måste man säga alt de borgerliga är klart mer splittrade än1981, när deras regering sprack på grund av oöverstigliga motsättningar i deufrågan. Jag har faktiskt ägnat mig åt att närniare studera deborgerliga skalteförsla-geu uuder . hade de borgerliga 30 splittrade reservationerinom skattepolitiken. Vår;n 1982 hade de 26 splittrade reservatiouer. Våren1985 var de uppe i 77 splittrade reservationer. 1 vår har artialel växt tillett historiskt rekord: de borgerliga går fram med iute mirtdre äu 190splittrade skaitereser-valioner. Det är inte ell uttryck för alt antaletdetaljer skulle ha ökat i skattepolitiken, utan här är det fråga om rejälakollisioner i niånga av de helt centrala skaftefrågorna. Oenigheten gäller inriktuingeu av skattepolitiken,skatteskalorna, synen på moms, kommunalskatten, grundavdrag, principerna förenergibeskattningen och många av skattepolitikens verkliga kärnfrågor. Irättvisans namn måste sägas alt de borgerliga är övererts om alt berövalörtlagarna . i schablonavdrag och ge kapitalägarna en rad förmåner,ochdet finns också en del andra frågor där de har kuunat samla sig. Låt oss la två riksmöten före allmänna val, 1984/85 och1987/88, och jämföra dem. Mellan de tvä riksmötena fördubblades antaletsplittrade borgerliga reservatiouer från 96 till över 200. minskadeantalet gemensamuia borgerliga reservationer med drygt en fjärdedel, från 70lill 48. Mellan dessa två riksniöten som har föregått allmärtt val har artdelengemensamuia borgerliga reservationer minskat frårt lill mindre Inle ens vart femte förslag soui de borgerligaför fram i skallepolitiska reservatiouer numera är gemensamma. Jag har gåtttillbaka till mitten av 70-talet, men inte har jag kunnat finna en såkatastrofalt låg artdel gemensamma borgerliga förslag som inför höstens val. I detta perspekfiv blir det närmast rörande uär deborgerliga anklagar socialdemokraterna för aff inte lämna besked om allakonkreta detaljer i regeringens framtida skaftepolitik, speciellt som vi harolika utredningar på gång. Vi socialdemokrater kommer aft fortsätta att sänkairtkomstskatten. Vi skall med kraft driva förenklingarna vidare. Vi skall selill all beskattnirtgen av kapitalvinsterna blir effektivare. Vi skall breddabasen för momsen och för företagsbeskattningen. Vi vill tränga tillbakaskatteflykt, bl.a. genom att göra generalklausulen bättre. Vi skall utvecklaskatterna sä all de mer stimulerar arbete och sparande och gör det mindrelockande att spekulera och konsumera på kredit. Skatterna är del pris som vi betalar för atl kunna bevaraoch utveckla värt unika välfärdssystem. i modern historiaförsöker vi nu ta ett samlat grepp över hela skattesystemet. Själv är jagoptimistisk. Jag tror aft vi har goda förutsäftuiugar atf få både enklare ochrättvisare skatter. Låt oss ta väl vara på denna chans lill en rejäl och braskallereforni. Dä lar vi också väl vara på det svenska folkhemmet. Prot,1987/88:137 Vissa skattefrågor med anledning av kompletleringspropositionenrn. AnL 67STIG JOSEFSON (c): Jag känrter faktiskt infe igen socialdemokraterna uär jag lyssnar till hans anförande. Vi är fem partieri - jag trodde att det var alldeles självklart. Det finns fem parfiersom är uppbyggda på demokratisk gruud. I varje fall vi i har en starkförankring i folkrörelsen. Vi för dess talan och dess politik. Def finns alltsåinfe rtågot samlat borgerligt eller socialistiskt block. Jag trodde aft vikunde utgå från det. Jag kan iute minnas alt socialdemokraterna under de år jaghar varit med förlorat voteringar så ofta som , på grund av all vpk harröstat med de borgerliga. Men jag har aldrig sagt att här skulle finnas endastfvä partier. Jag respekterar atf def finns fem partier. Det föreligger alltsåinfe någon splittring eller oenighet, eftersom vi är fem partier. Varje partiutgår från siu ståndpunkt, och det är den ståndpunkten vi har atl föra fram ikammaren. Hur de andra partierna sedan röstar blir deras sak. Del finnsingenting som binder sammart partierrta på delta sätt. Qm det blir så atl socialdemokraterna efter valet känrtersig nödsakade all finrta Crt plattform för en majoritet för en regering får mauresonera med andra partier. Det har socialdemokraterna insett vid tidigaretillfällen. Men del verkar som om man totalt har glömt bort del i dessaständiga klagomål mot de borgerliga partierna och talet om den borgerligasplittringen. Vi är tre borgerliga partier som har räll all varasjälvständiga i arbetet i , lika väl som varje parti bygger på olikaväljargrupper. Jag tycker att vi skall respektera det. Det skulle höjadebattens nivå väsentligt om vi kunde undvika dertrta diskussion om splittringinom olika grupperingar vilka inte existerar. Det är i stället fråga om all mauförsöker träffa eu kompromiss och komma fram till en majoritet. Vissa skattefrågor med anledning av kompletteringspropositionenrn. Jart undrade varför jag inte angrep Bo Lundgrertnär det gäller skaffeförslag. Jag angrep infe någon när def gällerinkomsf-skalleförslaget. Jag deklarerade syn på skattefrågorna.Eftersom vi kom litet vid sidan om i dagens debatt ville jag infe fa upp någortdirekt debatt om de olika skaffesystemcrt. Jag fog ändå tillfället i akt atfpresentera och understryka centerrts syrt pä de olika skaffefrågorrta. Vi har irtfe ärtdrat oss rtär def gäller frågan om moms påbaslivsmedel. Vi har framfört atf vi vill ha en lägre skatt på basmaf. Vi harinte preciserat hur denna skatt skall utformas. Alldeles givet är att det ärlättare om man drar gränsen för baslivsmedel iproduktionsleden. Om mau drar gränsen i det sista ledet blir det svårare. Påden punkten har kanske ett missförstånd uppstått. Jag vill säga fill JanBergqvist aft vår tidigare ståndpunkt står fast. Vi vill ha lägre moms påbaslivsmedel. När vi hade subvenfionerna gällde de råvaror, och då var deflättare aff uppnå ett effektivt resultat ur fördelningspolitisk synpunkt. Detär detta jag hoppas att utredningen kommer aff studera. Jag beklagar atf jag inte fick något svar på frågan om defskett någon sinrtcsärtdrirtg hos socialdemokraterrta och om man verkligen ärberedd atf försöka fä ifram ett förslag om lägre moms på baslivsmedel. Jag villgärna upprepa den frågan. Jag tror aft det skulle vara värdefullt för oss allaom vi fick veta detta. Det kau väl inte vara ert sä förfärligt storpresfigesak, om mau verkligen är beredd att göra en irtsats för att komma framlill ett förslag om differerttierad moms. Def är gartska orimligt aff ha dertrta höga skaft på dertödvärtdigaste livsmedlert. Jag svävade här mellart stora förhopprtirtgar ochnågot tvivel när jag lyssnade till finansmirtisferrt. Jag hoppas verkligen attdefta inte bara är ett försök att föra bort frågan från den dagsaktuelladebatten, utau atf def är ett ärligt mcrtaf försök från socialdemokraterna affhjälpa fill atf få fram ett system som är mer likartat det man har i artdradelar av världen och som syftar till aff åstadkomma en rimlig beskattning av demest nödvändiga livsmedlen. AnL 68 BOLUNDGREN (m): Med tanke pä den sena timmen kommer jag infeatt begära fler repliker, oavsett om jag skulle bli frestad aft göra det,vilket jag säkert blir rtär varit uppe i talarstolen en gångfill. Jag vill inledningsvis instämma i de ord till och och också för egen räkning, efterdrygt i skaffeufskotfef, tacka för gott kamratskap. Eftersom jag iutefår replikera på vill jag bara fill kammaren lämnasakupplysuiugen aff industriarbetaren av sin totala arbetsersättning fakfisktbetalar i arbetsgivaravgift, inkomstskatt och andra skatter. använde ordet patetiskt om mitt inlägg. Detkau möjligtvis vara röstläget som gjorde det. Men del är i så fall ärt merpatetiskt att höra i debatt efter debatt infesäga ett ord om vare sig inriktning eller detaljer uär def gällersocialdemokratisk skaftepolitik. vet vi ändå hur det blir. Vi vef att manhöjer skattetrycket. Det harskeff under alla år med socialdemokratisk regering.Under de år vi hade borgerliga regeringar var skattetrycket i stort settoförändrat. något, omman räknar bort de skattehöjningar som beslöts 1976 av socialistiskamajoritet och som vi inte kuude fa bort fullt ut på den korta tid vi haderegeringsmakfen - . Dessutom sjönk det statligaskattetrycket, med tanke på att kommunalskatteuttaget, som är eu del av dettotala skattetrycket, ökade uuder den fiden. Def var alltså ett minskandestatligt skattetryck uär vi hade borgerlig regering. Det om något visar denskillnad i rörelseriktning som finns mellan socialdemokratin och de freborgerliga parfierua, uär man har majoritet i . Atf vi frårt de borgerliga partierna har olikareservationer i många frågor -vi skiljer oss ibland åt i detaljer, andra gångerär skillrtaderrta mer lårtgfgåcrtde - irtnebär infe något annat än aff vi harsamma inriktning när def gäller aft sänka skattetrycket. Det framgick inteminst av anförartde här tidigare. Vi vill särtkamargirtalskatterna om än i olika takt. Vi vill se till aft öka rättssäkerhetenrtär det gäller beskatfrtiugeu. Vi har på förefagsskatteområdet en mängdgemensamma förslag. Meu socialdemokraterna säger ingenfing. säger att vi moderater vill sänkamarginalskatten med för dem som tjänar . och för dem som tjänar . Men i de skisser skattersom socialdemokraterna har lämnat föreslås ingen margiiialskatfesäukning allsför dem som tjänar under 70 000, och man föreslår eu sänkning för demsom har inkomster över 190 000. Socialdemokraterna vill infe ge ett öre iskattesänkning till låginkomsttagarna, medan vi vill sänka skatten för alla.Dessutom skall socialdemokraterna finartsiera sirt skatteomläggrting geuom euhöjning av mervärdeskatten, vilket irtrtebär atl de som irtte får rtågortinkomslskatle-särtkrtirtg - bl.a. pcrtsiortärer och dellidsarbetartde - fårbetala via sirt kortsumfion. Socialdemokrafisk fördelningspolitik innebär höjdskaft för låginkomsttagare och pensionärer och sänkt skaft för dem som tjänarmer. Detär nämligen resultatet av det förslag som presenterades i ettpressmeddelande för . Vi vill sänka skatten för alla. Vi vill införa kommunaltskattestopp, vilket innebär aff det inte blir rtågra kommuualskaffehöjuiugar. Def är patetiskt aft höra hur försvarar detorättvisa schablonavdraget, det avdrag som innebär aff deu som har högskatfeförmå-ga kan få en skatfesänkrting, medan den som har lägre skatfeförmågairtfe får någon skattesänkning alls. Däremot är inte beredd atlge några löften uär det gäller rätten till avdrag för bosfadsrärtfor, rtågotsom betyder så mycket för miljortfals märtrtiskor. Def betyder framför alltmycket för de hushåll som har barn, eftersom de ofta bor i småhus. Socialdemokraterna vill inte ge besked. Vi vef vad somkommer atf hända. Vinner de valet, blir det fortsatt höjt skattetryck, framförallt genom skärpt avdragsbegränsnirtg och andra skatter som är tyngst riktadeneråt, mot lågiukomstfagarua. Prot,1987/88:137 Vissa skattefrågor med anledning avkom-pletteringspropositio -nen m. m. AnL 69TOMMY (vpk): sade aff marginalskafterrtaskaM irtgå i ert reformering av skattesystemet i dess helhet. Min fråga fillJan blir därför självfallet följande: Kommer detta atf innebära aftreformen i dess Vissa skattefrågor med anledning avkorn-pletteringspropositio-nenm.m. helhetockså får eu progressiv utformning, eller kommer den atf följa den utvecklingsom har varit eu trend efter Wigforss lid? Såvitt jag förstod sade sig också tycka omWigforss skattepolitik. Även om skattekvoten, som sade, dåuppgick till , kuude ju huvudparten hänföras lill deustatliga iukomstbeskattnirtgen. Det betyder atf av skattekvotenändå utgick fråu en progressiv beskaftningsprincip. är skattekvoten visserligen högre. Men dess värre ärju enbart av skattekvoten progressiv. Det är utau tvivel fråga om eumycket klar tillbakagång. sade vidare att de rika inte räckertill för att ge de högre skatfeomtäkfer som behövs. Def skall väl erkäurtas affde irtte heller gjorde def på Wigforss tid. Mert vi kart väl ärtdå konstatera,, alt del firtrtS alt ta av blartd de rika, om man med begreppetrika kanske inte bara menar fysiska personer. Visserligen finns del, som harframhållits tidigare i debatten här , miljardärer och miljonärer. All höjaskatterna för dem kanske i sig inte ger sä mycket. Men vi har ju bolagen, inteminst försäkringsbolagen, och situationen.där känner ju till.Vidare handlar det om spekulationert i aktier m.m., reavinster etc', och inteminst förmögenheter. Om mau i begreppet rika inrtefatlar ävert delta, skulle delräcka lill för all i vart fall göra eu väsentlig omfördelning, om man nu skullevilja del. De skatte r som vi fär in av det som jag här har räknatupp utgörs ju iute av mer äu uugefär av samhällets totalt450-500 miljarder kronor i skatteintäkter. Med eu omfördelniugspolitik där manplockar iu pengar på dessa områden räcker i vart fall de rika till ganska väl. Jag konstaterar atl och jag i denrta sistaskälvande stund lill stor del är överens. Det gäller den kritik som Bo Lundgrennyss framförde till beträffande debattinlägg,eller vad mau skall kalla del pressmeddelande om 1989 års skatter som kom isambaud med kompletterirtgspropositionen. sade atlsocialdemokratisk skattepolitik innebär alt mau höjer skatten förlåginkomsttagarua och sänker den för höginkomsttagarna. Om deuna analys är BoLundgren och jag helt överens. mertade att vpk var ell irartsportkompaniför socialdemokraterna. Ja;J skall inle dra i gång någon debatt om detta. Jagvill i stället bara konstatera atl uär och hans bröder på denborgerliga sidan nu har röstat bort vårt förslag, har vi tvingats aft stödjadet näst bästa. Jag vill slutligen, eftersom delta är milt sista inlägg i kammarenöver huvud taget, få tacka för de välgångsönskningar som har framförts tillmig. Jag vill även tacka kamraterna i skatteutskottet för de intressantadebatter som vi har kuunat föra och def kamratskap som vi har haft. Jag villvia kanslichefen i skafteufskoffet, framför allt rikta ett lack lill utskottetspersonal, som jag uuder alla år har haft ett myckel gott samarbete med. Tackskall ni ha! AnL 70KJELL (): Del här blir också milt sista inlägg. Meu jagkan ändå inle låta bli att litet grand kommentera det otroligt avslöjandeanförande som har höll. Han började med alt kort räkna upp några avdrag som socialdemokraternahade infört. Sedan använde hau fem till aff fala om aft det råddesplittring beträffande våra reservationer, vilket han tydligen hade lagt uedett ganska omfattande arbefe på för att kunna konstatera. Varför infe artvändatiden bättre, , och litet grand försöka klura ut hur densocialdemokratiska skattepolitiken skall utformas? gav faktiskt fyra besked. Det första var atlsocialdemokraterna skulle fortsätta med atf sänka inkomstskaften. Men hur mycketoch pä vilket sätt, def står skrivet i det blå. Han sade också att kapitalviusfbeskatfningen skall göraseffekfivare. Men hau talade inte om ifall detta skulle innebära höjning ellersänkning av skaften. Vidare gav hau besked om aff socialdemokraterna skullebredda momsen. Men han talade inte om huruvida defta skulle innebäraskattehöjnirtg eller skaftesänkuiug. Def fjärde beskedet var aff vi skulle fä en bättregeneralklausul. Om rättssäkerheten därmed skulle förbättras eller försämrassade hau ingenting om. attackerade mig för deu analys jag hargjort. Pä deu korta fid jag här förfogar över kau def infe bli fråga om någonutförligare analys. Men nog är det förbryllande atf i löneökrtirtgar är vadvi tål , vi Urtder årert 1974, 1975 och 1976 tålde utau affdef för den skull påverkade den svenska ekonomin. Defta faller ju på sin egenorimlighet. Vissa skattefrågor med anledning''avkom-pletteringspropositio-nenm. AnL 71 JANBERGQVIST (s): Sfig Josefson kritiserade min beskrivning avden borgerliga splittringen. Själv sade han att def inte finrts rtågot samlatborgerligt block. Def skall veta atf ni iute är! Men ni gär ut ochförklarar att ni har för avsikt aft bilda en gemensam borgerlig regering, om niskulle få tillräckligt stöd i valet. Def är nu bara fre måuader kvar fill valet. Det är därföriute orimligt att begära besked om vad eu sådan regering kau tänkas föra förpolitik. I eu del sammanhang säger ni att ni har kommit fram till hur def skallvara. Meu min genomgång av er polifik på skafteområdet visar emellertid attväljarna kan frukta nya konvulsioner och uya problem i en handlingsförlamadborgerlig regering. började så intensivt med att ställa frågor ochmenade aff man aldrig får några besked. Meu någon sekund senare sade han att nivet hur det blir. Meu varför ställer hau dä dessa frågor så oerhört intensivt,om han nu vef hur def blir? Det visade sig vid uärmare befraktande atf han ärtdå irtteriktigt visste hur det skall bli, eftersom han fortsatte med moderatskräckmåluiug och på ett felaktigt sätt beskrev konsekvenserna av vär polifik. När det gäller avdragsräffen för bosfadsränfor vill jagsäga aff de som har sådana kostnader med en socialdemokratisk skattepolitiklugnt kau bo kvar i sina hus. Det är inget tvivel om den saken. Dert stora skillnadert mellan en socialdemokratisksänkrting av marginalskafterrta och ert moderat sänkrtirtg är ju allmoderaternas skala glider uppåt. Prot, 1987/88:137 Vissa skattefrågor med anledning av kompletteringspropositionenm. Deu börjarmed en sänkning för låginkomsttagarua, fortsätter förmellanskiktet och går för dem som har de allra högsta inkomsterna.Detta visar precis vad ni har för intresse i fördelnirtgspo-lilikert. Eraförslag irtrtebär ju dessutom atl ni kraftigt kommer aff höja kommunalskattenför vanligt folk. föll bildligt talat i armarna på BoLundgrert i ett sammanhang. Def var ju i och för sig intressant aff notera atldelta kan förekomma. Beträffande den fråga som ställde vill jagframhålla all vår totala skattereform syftar till rättvisare och enklareskafteregler samt en bättre och rättvisare beskattning i förhållandet mellanarbefe och kapital. ansåg atf mitt anförande var avslöjande.Det var också avsikten med min beskrivrtirtg av dert borgerliga politikert. hade också rätt i aft vi vill särtkairtkomstskatfert. Kapitalviustbeskaffuingeu kommer vi aft höja på de områdendär den nu är för dålig. Meu vi kommmer aft göra den likformig, och def innebäratf def i vissa lägen ocksä kommer atf bli fråga om sänkrtirtgar, Breddrtingert av momsert irtrtebär självfallet ertskaffehöjrtirtg pä de områdert till vilka rtiart rtu utsträcker deugenomsnittliga momsen. I fråga om generalklausulen är vi,helt övertygade om affdet går atf utvidga effekten av den med fullt bevarande av rättssäkerheten. AnL 72STIG JOSEFSON (c): Jag är mycket förvånad över affsocialdemokraterna är så rädda för aft fala om sin egen polifik, vad deras egenpolitik syftar till. Jag har suttit här och lyssnat på def mesta som har sagtsi kammaren . I de stora debatterna har def talats om vad som skedde underåren 1976-1982 och 1982-1988. Def som hände dä har ältats fram och fillbaka.Vad som skall ske efter 1988 och fram har det talats ytterstlitet om. I kvällens debaft har man på nytt fått uppleva samma sakoch höra den ständiga frågart: Vad vill de borgerliga partierrta? Är det infe Utetväl mycket begärt, , atf yi skall ha ett regeringsprogram liggandefärdigt uu, uär inte ens socialdemokraterna, som är ett parti, har någortfirtgatf säga om hur de vill utforma exempelvis inkomsfskatteförslaget, hur de villutforma en eventuell förändring av mervärdeskatten? Jag tycker att mau bör harlitet självkritik och infe bara ställa krav på artdra - dessutom ett ganskaorimligt och oberättigat krav att tre skilda partier här skall binda upp sigför ett regeringsprogram fre månader före valet. Om ni, som fortsätter arbetet här, skall få en godatmosfär i , är en förutsätt ning härför aft ni respekterar vad jagtrodde var självklara regler. Vi är fem partier. Respektera oss som fempartier! För diskussionert med det utgårtgslägef och gör iute rtågrakortsfruktiortcr som irtrtebär aft mart binder samman vissa partier! Vi harinte gjort det när det gäller socialdemokraterna och vpk, och jag vädjar tillsocialdemokraterna och hoppas all ni skall inse det omöjliga i all föra en debattpå det sättet. Överläggningen i detta ärende var härmed avslutad. Kammarert övergick fill aff fatta beslut i de förevarandeärendena. Finansutskottetsbetänkande 21 Prot. Utskottets yttrande godkändes med 163 röster mot 150 fördef i reservation 1 av m.fl. föreslagna yttrandet. 1 ledamot avstodfråu aft rösta. Mom. 1 (allemanssparandet) Utskottets hemställan - som ställdes mol dels reservation2 av m.fl., dels reservation 3 av och med acklamation. Mom. 2 (ungdomars bosparande m.m.) Först biträddes reservafion 5 av Giinuar och AnnaWohlin-Artderssort med 39 röster mot 18 för reservation 6 av iHallstahammar. 256 ledamöter avstod från att rösta. Härefter biträddes reservafion 4 av Artue m. fl.med 114 röster mot 36 för reservation 5 av Gunrtar och AnrtaWohlin-Artderssort. 165 ledamöter avstod frän-aft rösta. Slutligen bifölls utskottets hemställan - som ställdes motreservation 4 av m. fl. - genom uppresning.