prot · GB0946 · 1987-12-31 00:00:00 — Kan man kalla etthandlande som innebär att man väcker en mofion i vilken det föreslås aft verketskall ligga i men att man stöder förslaget om Kariskrona för fast ochkonsekvent? Jag finner detta något tveksamt. Tillåt mig att travestera engammal socialdemokratisk valaffisch genom att göra följande uttalande: Gärna enutlokalisering fill men först ett rejält verk fill . Om nu beslutar om en utlokaliseringanser.jag att är ett lika gott alternativ som det andra föreslagna - ominfe bättre. Jag vidhåller min uppfattning. Jag yrkar därför bifall tillreservafion 9 och i andra hand bifall till reservation 6. 72AGNE () replik; . Berfil kritiserade bl. a. migföratt jag skulle frånfräda kraven på en utlokalisering av bostadsverket fillKalmar och att jag inte skulle vara konsekvent i mitt handlande. Han börjaremellerfid med att raljera litet grand över bosfadsminisferns inflytande idenna fråga, och det har jag infe någon anledning aft bemöta. Men han sadesamtidigt att han delar den moderata kritiken av hur detta ärende har hanteratsoch det bristfälliga underlagsmaterialet när det gäller frågan omutlokalisering. Märk väl detta. Det var ju en ganska kraftig kritik mot detegna handlandet från Berfil sida. Vad är det egentligen förytterligare underlag som finns iställningstagandet i Berfil reservation för en utlokalisering tillKalmar? Sedan kritiserar mig för att jagskulle svika länet i detta fall. Men vad har han själv gjort i denna fråga? Jo,han har tillsammans med sina moderata kolleger sagt att bosfadsverket inteskall utlokaliseras utan förläggas till . Om han hade fått sin viljaigenom skulle aldrig varit aktuellt. Det är ju först sedan centernlyckats få ett krav på utlokalisering tillgodosett som harkunnat börja agera, och då bryter det verkliga slagsmålet ut inom det moderataparfiet. Av de tre moderata ledamöter som sitter i bostadsutskottetär från . Han föreslår en ufiokalisering fill . KnutBilling är från . Han vill helst ha verket i , men han räknarupp många andra orter. Och han vill framför allt utreda mera. från , och han vill ha verket i . Vad har, ,läns invånare att förvänta sig äv en representant för ett parti medsådan regionalpolitisk syn som har? Jag har högre tankar omväljarna i län. Jag tror att de genomskådar taktiken, och de förstår attdet först krävs en majoritet för att man över huvud taget kan fatta ett beslut.De inser också att de med en sådan resultatpolifik som jagoch harförsökt föra snart kan få ett verk fill också, något som Berfil Danielssonhär försökt travestera. Jag är säker på att det blir så om vi i centernfortsätter arbeta konsekvent utan att ge oss. Ett nytt plan- och bostadsverk 73 () replik; De uppmärksamma lyssnarna, till vilka AgneHansson uppenbarligen inte hör, observerade att mitt stöd för gällde reservafion 1, där vår grundläggande inställning tillbostadsadministrationen framgår. Turerna kring vad man stöder och inte stöder försfår jagär något besvärande för , eftersom han själv har skrivit en motion,där län föreslås bli föremål för utlokalisering av verket. Det finnsolika sätt att ta vara på opinionen. I en intervju i Västerviks-Tidningen sägerAgne till reportern: "Skriv gärna ". Det är klartatt det kan bli bra med , men till slut blev det alltså Karlskrona.Det är möjligt att detta är fasthet och konsekvens, men jag kan inte förstå det. Jag har väckt en motion där jagföreslår , och jag vidhåller det. Det må kritiseras eller gillas, men jagstår i alla fall för vad jag har skrivit i min motion. 74AGNE () replik: Det gäller att ta vara på opinionen, sägerBertil . Det är väl detta som Berfil försökte göra när hananklagade mig för att svika länet och själv försökte framstå som någon somskulle kunna nå ett för län bättre resultat. Med Berfil Danielssonsagerande och moderat regionalpolitik skulle all lokalisering av statligverksamhet ske fill . Det var detta jag försökte säga. Självfallet har jag slagits för Kalmarin i det sista. Närjag infe har fått gehör hos socialdemokraterna, har jag naturligtvis böjt mig ivetskap om att man Ett nytt plan- och bostadsverk måste nåresultat i utlokaliseringsfrågan. Om Berfil hade arbetat likahelhjärtat för och fått sin egen grupp att ställa upp för , hadejag självfallet haft en bättre förhandlingsposition med Bertfl somstöd i ryggen. Men det gjorde inte . Han hade inte förmåga aftens samla sitt parfi bakom förslaget om utlokalisering. Jag tycker att detfinns skäl nog att säga att län hamnar i bakvattnet, om man agerar pådetta sätt. Det är inte att främja län. Man kan skriva hur många mofioner som helst, men effektenblir noll och intet om man inte förmår att nå resultat i politiken. Har maninte den ambitionen, , blir det lätt att man friar tillopinionen, som Berfil gör, vilket jag infe tror ger så mycket, förfolk inser snart att det krävs resultat i politiken. 75BERTIL () replik; Det mesta i denna debatt är givetvis redansagt, men jag vill erinra om en sak, nämligen att socialdemokraterna ibostadsutskottet, liksom i alla andra utskott, infe har någon egen majoritetutan måste söka stöd hos något annat parti för aft deras linje skall vinnagehör. I denna fråga hade det inte varit helt uteslutet med ett annatställningstagande i utskottet, om varit konsekvent ochkämpat för . Majoriteten i utskottet hade då föreslagit i ställetför . Så är nu icke fallet. Förste vice talmannen anmälde attAgne anhållit att fill protokollet få antecknat att han inte ägde rätttill ytterligare replik. 76 (vpk): Det mesta som kan sägas i denna debatt ärredan sagt. Jag kan därför spara kammarens fid genom att fatta mig mycket kort. När den här proposifionen framlades uppstod självfalletfrågan om en eventuell utlokalisering av det nya plan- och bosfadsverket. Vivar sju ledamöter i vpk som beslöt väcka en motion i frågan. Vi hade denmeningen aft om man skall utlokalisera verket borde det ske till . och andra har på ett utmärkt sätt framfört de skäl som talar förGävle som lokaliseringsort. Jag har ingenting aft tillägga därutöver utan villbara understryka vad som har anförts. Jag ber att få yrka bifall fill reservation 8. 77 HÄDAR (): Jag har av olika skäl kommit att vara rättmycket i . Jag vet att det är ett förtjusande vackert landskap medvänlig befolkning. Jag kan infe säga att jag tycker synd om någon som måste boi . Min egen uppfattning om detta landskap har dock oerhört litet attgöra med det som frågan handlar om, nämligen en utflyttning av plan- ochbostadsverketi Självfallet, fru talman, är all verksamhet underkastadförändring. Inga arbetstillfällen är eviga. Företag, också sådana som länge hargrönskat och varit framgångsrika, kan förlora sin konkurrenskraft och tvingaslägga ner. Mångagånger tvingas de anställda aft flytta för att finna nya arbeten. Flyttningenblir en objektiv nödvändighet. Grundläggande för all rationell verksamhet äraft den bedrivs med de människor som är bäst lämpade och kvalificerade förverksamheten i fråga och på den plats där verksamheten bäst kan bedrivas.Innebär det att alltid är bäst? Att decentraliserabeslutfaftände, att flytta verksamheter och beslut närmare dem som berörs, kange stora och betydelsefulla effektivitetsvinster och inte minst vinster på detmänskliga planet. När beslutanderätten och därmed arbetstillfällen flyttas fråncentrala myndigheter till kommuner, landsfing och länsstyrelser sker en posifivdecentralisering, som vi i starkt engagerar oss för. Som exempelkan jag anföra förslag om en kraftig förstärkning av länsstyrelsernasmiljövårdsenheter, ett förslag som avslogs av den socialdemokratiskariksdagsgruppen . Men regeringens förslag omutlokalisering av det nya plan- och bosfadsverket har ingenfing meddecentralisering att göra. behåller alJa sina centrala funktionerfastän det fiytfas fill en annan plats i riket. När verksamheten gagnas av det, skall arbetsplatserspridas i landet. Det finns många exempel pä det, t. ex. när förnågra år sedan beslöt att bryta upp sin centrala verksamhet och i ställetfördela den mellan nio huvudkontor i olika delar av landet. Men förslaget orri utflyttning av det nya plan- ochbosfadsverket motiveras inte av att det skulle leda till en effektivare ochbättre verksamhet. Tvärtom konstaterar alla - även bosfadsministern - attutflyttningen kommer att leda till högre kostnader och skapaproblem för verksamheten. Det finns på många håll i landet enuppfattning om att vi som bor i önskar att vår stad skall fortsättaatt växa genom inflyttning från andra delar av landet. Vårt behov av ökad trängsel, mer trafik och fortsatt bostadsbristär obefintligt. Men, fru falman, vad vi vill är att människor som bor iStockholm skall ha samma rätt som andra till sin hembygd. Visst händer det att människor i andra landsändar tvingasflytta från sina hemorter. Men då är det på grund av att deras arbefsfillfällenhar gått förlorade av skäl som ingen av oss önskar. Uppenbart gäller för stockholmarna helt andra lagar. Fördem räcker det inte att jobben finns, att jobben behövs och aft arbetet bästutövas i . De riskerar ändå att hänsynslöst fördrivas från sin hembygdför att deras arbeten skall fylla en regionalpolitisk uppgift. Vilken signal är det som socialdemokraterna sänder tilltjänstemän i alla stafiiga verk i ? Jo; måste ni se upp! Avvärj förallt i världen med kraft propåer om att rationalisera verksamheten, t. ex.genom att slå ihop två myndigheter som har uppgifter inom samma område. För omni gör det, då riskerar ni att som ett brev på posfen få ett kravfrån på att verksamheten skall lämna ! Jag tycker att det sätt på vilket den här frågan harbehandlats är en skymf mot de tjänstemän som är berörda. Socialdemokrafin görklart för dem att deras arbete, deras vilja och förmåga att effekfivt skötasina jobb är av underordnad betydelse för den svenska socialdemokratin. Ett nytt plan-och bostadsverk Ettnytt plan- och bostadsverk deras jobb för aft skapaunderlag för sysselsättning, skatter och service i någon annan del av landet,ger man de anställda valet mellan förflyttning och avsked. Då struntar man ideras kvaliteter, deras kompentens, all erfarenhet som de har byggt upp, derasekonomi, deras barns skolgång och deras familjeliv. Då reduceras deras värdesom individer. De blir- för kollektivismens främsta företrädare i den svenskariksdagen - en hop, en dominobricka i det socialdemokrafiska läggspelet. Man gör utflyttningen för aft lösa vissa behov, sade Per OlofHåkansson. Ja, det är alldeles uppenbart, men det handlar inte om behovet av enrationellt skött verksamhet, och utflyttningen sker utan hänsyn till deanställda. PerOlof sade också att vi infe har de statliga verken för att deanställda, skall trivas och må bra. Nej, det är alldeles uppenbart - försocialdemokrater spelar det ingen roll hur de anställda mår. Underdetta anförande övertog talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. Anf.78 (); har vi i brottats med problem vad gällernäringslivets utveckling och därmed sysselsättningen. För ungdomarna har iregel enda möjligheten efter genomgången skolutbildning varit aft flytta tillStockholm, eller för att få ett jobb som man har velat ha. Varjeår i mer än tio är har minskat sin befolkning, nu med sammanlagt ca 10000 invånare. För residensstadenKarlskrona har utvecklingen varit lika negafiv. Kommunen hade 64 000 invånareår 1951, och var antalet invånare nere i 58 996. Denna utveckling berori stor utsträckning på minskad statlig verksamhet. Medan den statligaverksamheten i landet i övrigt har ökat, har den minskat kraftigt i . Därförvar det med stor glädje som man i mottog beslutet i bostadsutskottetom att det nya plan- och bosfadsverket skulle lokaliseras till Karlskrona.Kommunen började att förbereda mottagandet, så att lokaler ochbosfäder skulle finnas färdiga och tillgängliga vid inflyttningen . Mende sista dagarna har plötsligt fått veta vilken olämpliglokaliseringsort för det nya verket orten är. Personalen på såväl bostadsstyrelsensom planverket har betraktat flyttningen fill som en förvisning. Planverketsgeneraldirektör har avslöjat vad en extrem centralbyråkrat i anser omKarlskrona och . Han betraktar som en av landets rnestsvårtillgängliga platser och avslöjar därmed att generaldirektören förplanverket tydligen aldrig försökt besöka . Från är det 55minuters flygtid fill , och sedan är det 20 minuters bilväg tillKarlskrona. och är alltså resfiden till denna"otillgängliga" plats. Flygtiden fill är , och därmedhar från fillgång till betydligt fler linjer än vad som kari erbjudas frånArlanda, . Flygtiden till är . Generaldirektörenhar också ifrågasatt om man kan driva en utvecklings-stimulerande diskussionutan en intellektuell miljö. betraktar han i detta avseende som enobygd. Omdömena är mer graverande för' generaldirektören själv än förKarlskrona. Närnu kunskapen om är så dålig - kammarens moderater, folkpartister och vpk-are verkar ju ha samma svaga uppfattning om som planverket - vill jag berätta litet om , som är residensstaden i . Stadenhar ca 60 000 invånare och är mycket naturskönt belägen på ett antal öar ochangränsande fastiand i östra . Tillgången på moderna.' bostäder i såvällägenheter som villor är god, öch den allmänna servicen för allmänheten ärockså god, med fritidsaktiviteter av vad slag man kan önska. ärtillgänglig utan långa resor. Utbildningsmöjligheternaupp till gymnasienivå är goda, och den eftergymnasiala utbildningen är på godväg att förbättras. Hitfills har vi fått nöja oss med högskolekurser av olikaslag, men korhmer ätt få en egen högskola, med Karlskronasom kansliort. Med detta hoppas vi att den' "intellektuella miljön"skall tilltala även f)lan- och bostädsverkets personal och vara stimulerandeför den. Sjukvården,med eget centrallasarett beläget centralt i , med goda specialisteroch föredömligt korta köer, måste väl tilltala personalen på plan- ochbostadsverket. Den sociala servicen, méd barntillsyn och åldringsservice, ärväl utbyggd i , liksom hemsjukvården, för dem söm önskar utnyttjaden. Denenda ufiokalisering förutom Uddcomb sorn tidigare fått del av ärStatshälsan, som lokaliserades till . Även då varpersonalen tveksam innan förflyttningen var ett faktum; men tyckspersonalen 100-procentigf vara mycket nöjd rried omlokaliseringen, och trivselni är mycket god. Jaghoppas och tror att även plan- och bostadsverkets personal mycket snabbt skall känna stor trivsel och tillfredsställelse med sin flyttning till . Myndigheterna i och kommer att anstränga sig för att skapa bästa tänkbara förhållanden för dem som flyttar med till . Vihälsar dem alla mycket välkomna till , och jag ber, herr talman, att fåyrka bifall fill utskottets förslag vad gäller utlokaliseringen tillKarlskrona. Ettnytt plan- och bostadsverk 79 (): Jag skall avstå från att gå in i sakdebatten om den framtidalokaliseringen av plan- och bosfadsverket. Jag kommer inte att beröraåterremissyrkandet, och jag tänker infe heller polemisera mot dem som hävdatatt regionalpolitiskt är att föredra framför . Men jag villframhålla aft gått miste om nära 5 000 stafiiga arbetstillfällenunder som 50 000 statliga arbetstillfällen tillkommit i landet. Det har under den gångnaveckan sagts och skrivits mycket negativt om Ett nytt plan- och bostadsverk minhemstad och om människorna som bor och verkar där. Jag beklagar attvissa anser aft sådant måste sägas och skrivas. Naturligtvis håller jag infemed om kritiken. Jag flyttade i mogen ålder från , där jag bott ,till tillsammans med fru och tre barn. har jag bott i och är naturaliserad bleking. Jag har funnit att länet och kommunen ärbra aft bo i, och jag har inte någon gäng ångrat den flyttningen. Redan fannför att platsen där nu ligger var en bra och vackerplats att bygga en stad på. Detta hans omdöme har fortfarande god grund. Den relativt stora och fina skärgården med ett stort antalobebodda öar, de vackra lövskogarna och det ovanligt torra skogslandskapet -barrskogsområdet - med många djupa och renasjöar ger många möjligheter tillfritidssysselsättning och avkoppling. Det är också viktigt att sådana områdenfinns - och att man bor nära dem. Jag försäkrar att det inte alls är svårt att trivas i vårstad, i vår trakt. Och vi är inte helt oerfarna när det gäller aft ta emot ochvälkomna omlokaliserade människor. Omkring omlokaliserades Uddcomb avtekniska skäl från till . Förutom ett antal ensamståendefiyttade då ungefär 150 familjer från och andra delar av Värmlandtill vår kommun. Några större svårigheter med acklimatiseringen kunde inteförmärkas. Endast en familj flyttade tillbaka . Sedermerafick ju företaget stora problem, av orsak som har stort ansvar för -det känner vi alla till. , av ,lokaliserades det stafiiga verket Statshälsan fill , med från början15 anställda. Jag intervjuade i går generaldirektören för det verket, Sven-RunoBergqvist, om erfarenheterna av att arbeta och verka i . Hanförsäkrade att ingen på arbetsplatsen, där nu 45 personer arbetar, anser att detär negativt aft vara placerad i . , som kom frånStockholm, hävdar att det finns många fördelar med att vara lokaliserad till enmindre plats. Han nämnde bl. a. det goda samarbetet med hotell, restauranger,bankkontor och kursgårdar, där personkontakterna och personkännedomen ger storafördelar. Verkets kursverksamhet kan ske i en lugn och mjuk miljö, där värdarnaverkligen bemödar sig om att göra kursdagar trivsamma för deltagarna. En litennackdel är aft det är något besvärligare med flygförbindelserna till olikadelar av landet. Men, sade han, fördelarna väger klart över. Med vad jag nu sagt har jag velat gjuta litet olja på dehäffiga vågor av kritik och farhågor för olägenheter som förekommit i debattenden . Jag hoppas naturligtvis att kommer att fatta detriktiga beslutet att lokalisera plan- och bostadsverket fill . Jagvill också passa på tillfället att försäkra att vi i kommunen i så fall infekommer att spara någon möda för att göra omställningen så lätt som möjligt fördem som beslutar att följa med vid omflyttningen. Vi har stor förståelse för att de anställda vidbostadsstyrelsen och planverket är bekymrade och oroliga för den närmasteframtiden. Kammarens ledamöter kan vara övertygade om att kommunoch länsmyndigheterna i verkligen kommer att satsa på att lösa de problemsom kan uppstå vid denna lokalisering av verket fill , om kammaren följerbostadsutskottets förslag. Detta gäller framför allt personalens eventuellaproblem. Jag yrkar bifall till utskottefs hemställan. 80 HANS (): Man blir luttrad i den här kåken. Om enmotionär har ett förslag som de allra flesta tycker är jättebra, så bifallerman det ändå inte. Vad vi gör - vi känner så väl igen det - är att i enskrivelse till regeringen begära att få ett förslag. Långt inne i hjärnanligger väl tanken att det här kan finnas något prejudicerande juridiskt ellernågon ekonomisk konsekvens som inte kan överblickas direkt. Därför skickar viärendet vidare och begär att få ett regeringsförslag. Därför tycker jag att det är litet förvånande attutskottet nu plötsligt föreslår ett direkt beslut, när underlaget ändå ärmycket begränsat. Det hade varit naturligt att skicka tillbaka ärendet fillregeringen. kunde säga att vi tycker att det var ett dåligtregeringsunderlag, att det borde ha funnits ett förslag fill ufiokalisering.Man hade t. o. m. kunnat uttrycka preferens, om man så önskade, för ,men man skulle be att få frågan belyst. Det normala i är att man gårtill regeringen och ber att få ett underlag. Det är sällsynt att man fattardirekta beslut, alltså bifaller motionsyrkanden. Jag har för egen del motionerat om . Eftersom det härgäller både sakverksamhefen och regionalpolitiken, tycker jag att det finnsordentliga skäl. upprepar det som har sagts avriksdagen : När det i fråga om ny verksamhet, som manuttrycker det, diskuteras en utlokalisering, så skall det i första hand gällautlokalisering fill skogslänen, i andra hand till sydöstra ochSjuhä-radsbygden. Ett av skogslänen är , som bland alla län harhaft den största ökningen av arbetslöshet . Det är ett län somunder tappat mer folkmängd än något annat län. tappadeGävleborgs län mest, mest tillsammans med , mestav alla län - och prognosen hitfills är lika dyster. När det gäller sakverksamheten kan vi hävda att Gävleskulle ha många fördelar därför att i uflokaliseringsvarvet på 1970-taletgavs en bostadsinriktning, vilket också flera talare här har sagt. ordnades en internationell konferens ombostadspolitiken, den största någonsin, med 250 forskare från 35 länder. Mankan undra varför just av alla orter valdes. Anledningen var aft där finnsstatens , aft där finns en miljö bestående av deutlokaliserade verken. ordnas Bo 88. Det hade infe varit möjligt omman inte i staden hade haft dessa olika verksamheter med experter av olikaslag. Det finns alltså mycket kompefens på bostadsområdet, somgör att hai- speciella förutsättningar. Olika städer har naturligtvisolika förutsättningar, men har förutsättningar just på det här områdetfill följd av utlokaliseringen. Ett nytt plan- och bostadsverk Ett nytt plan- och bostadsverk Jag såg att regeringen hade utnämnt en ny chefför . Den mannen kom närmast från luftfartsverket ochhade jobbat på invandrarverket, fre myndigheter somalla finns i . Här hade man en effekt av detta att fiera myndigheterfinns på samma ort, trots att dessa myndigheter i verksamhetsmässigtligger långt ifrån varandra: Där det finns stafiiga verk som verksamhetsmässigtär syskonorganisationer, typ lanfbruksstyrelsen, jordbruksnämnden öchskogsstyrelsen i finns det naturligtvis rnöjlig-het att byta arbeteäven på andra nivåer i verken än den högsta. Detta är viktigt av det skälet attom det på samma ort finns flera verk som är syskon till varandra, så kan mannär befattningar blir lediga söka tjänster tvärs över. För individen betyderdet möjlighet aft byta arbetsuppgifter. Det är vitaliserande för den anställde,men det är väl så vitaliserande för verksamheten aft till sig få människor medolika erfarenheter. Det jag nu nämnt är fill fördel både kortsiktigt ochlångsiktigt. Kortsiktigt skulle en utlokalisering av det nya verket till Gävleinnebära att vakanta tjänster naturligtvis skulle sökas av anställda på debefintliga verken. Det innebär i sin tur att dessa verk får avstå folk. Det äreffektmässigt en nedgång, men den följden accepterar man gärna på de härverken. Man menar aft aktionen långsikfigt är fill fördel för alla. Tre befintliga verk plus ett blir naturligtvis fyra, menfre plus ett kan bli mer än fyra därigenom att män får effekten av att ha ettstörre antal människor att välja mellan till lediga tjänster. Man bytererfarenheter infe bara dagligdags, utan man får människor som så att sägavandrar mellan verken. Det är viktigt. I ett läge där staten har svårt att rekrytera och behållaspecialister av olika slag - staten har varit dålig på aft bedriva personalpolitikoch rekrytering -ligger det en stor poäng i det som gjordes närutlokaliseringstanken förverkligades på 70-falet, dvs. att man försöktesamlokalisera myndigheter som i någon mening är syskon och verksamhetsmässigtligger nära varandra. Därigenoni vinner man också den fördelen att man fårhandlingsfrihet om man vill omstrukturera verksamheterna. Jag antar aft planfrågor och lantmäteri ligger näravarandra. Orn man i framfiden skulle vilja omstrukturera är det naturligtvis fördel aft dessa båda myndigheter ligger på samma ort. Detta är bakgrundenfill att jag tycker att har specifika förutsättningar för att kortsiktigtpå ett snabbt och bra sätt få det nya verket i gång och långsiktigt på ett brasätt få en ufyeckling av kompetensen och personalpolitiken. I det avseendet harGävle alldeles speciella förutsättningar. Jag yrkar bifall till återremissyrkandet. 81 PER (): I mitt första anförande redogjorde jag förmin principiella syn på skälen fill att vi nu bör göra en utlokalisering. Jagbeskrev också översiktligt de mål som skall finnas för den stafiigaverksamheten och resonerade litet kring de motstående synsätt som kan finnasnär det gäller personalsociala åtgärder. Jag noterade att drog vissaslutsatser utifrån detta. Det gjorde han utifrån ett mycket beskuret citat. intet sätten rättvisande bild av vad jag sade.