prot · GB0962 · 1987-12-31 00:00:00 — ger ett aktivt och helhjärtat stöd till denfredsöverenskommelse som de fem centralamerikanska presidenterna undertecknat.Från regering- ens sida har vi betonat vikten av att respekteraöverenskommelsens vägledande principer om folkrätt, mänskliga rättigheteroch'demokrati. De centralamerikanska ländernas vilja att lösa sina problem utaninblandning utifrån måste respekteras. ser positivt på samlade nordiska aktioner för attfrämja freden och biståndssamarbetet. Inför det centralamerikanskapresidentmötet gjordes en samnordisk deklaration till stöd förfredsprocessen. Vi undersöker förutsättningarna för ett samarbete mellan detplanerade centralamerikanska parlamentet och . har intagit en positiv grundinställning till attstödja internationella insatser för att kontrollera och följa uppfredsöverenskommelsen. Krisen i är en följd av sociala ochekonomiska missförhållanden. Mot denna bakgrund utgör biståndssamarbetet medregionen en viktig del i fredsarbetet. Regeringen avser därför att ökabiståndet till regionen. En framträdande målsättning med-biståndet är attfrämja demokratin. /87 har särskilda medel anslagits förregionalt samarbete med . är berett att bistå länderna iregionen vad gäller förberedelserna för att upprätta ett centralamerikansktparlament. Prot.,1987/88:62 4 februari 19.88 Om åtgärder för att stödja fredssträvandena iCentralamerika 46 (): Först vill jag tacka utrikesministern för det posifiva svaret. Det är glädjande att regeringen är beredd att stödja detcentralamerikanska parlament som är ett initiativ av Guatemalaskristdemokrafiske president . Han har mycket energiskt strukitunder just betydelsen av att staterna i håller samman ochutvecklar, också rent organisatoriskt, ett konstruktivt politiskt ochekonomiskt samarbete. Vi hoppas naturligtvis nu att det centralamerikanskaparlamentet skall kunna fungera ungefär som fungerar i vårtområde. Därför är det också glädjande med det nordiska inifiativ somutrikesministern berättade om. Fredsprocessen i är en mycket skör process,där inte minst den amerikanska utrikespolitiken har ett avgörande inflytande.Vi fick glädjande nog höra att den amerikanska kongressen har sagt nejtill president begäran om ytterligare stöd till contrasrebellerna. Men, fru talman, för att aktivt skall kunna stödjafredsprocessen tror jag att vi måste, som utrikesministern var inne på, väga inbiståndsaspekterna. Det borde leda till att vi utökar även vårt bilateralastöd till och . Att särbehandla och bara ge bistånd tillNicaragua, ett av de tre länder som har varit indragna i mera omfattandeväpnade konflikter, kan orsaka problem, av den anledningen att de andraländerna helt hänvisas till bistånd och stöd från . Om länder som dåinte knyter några utrikespolitiska eller militära krav till sitt biståndfortsätter den bindning söm vi vill komma ifrån. Frågan är då om utrikesministernmot denna bakgrund är beredd att vidga kretsen av programländer iCentralamerika. Under detta anförande övertog förste vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar. Prot.1987/88:62 Anf. 4 februari1988 P""" talman! Det ärinte bara som får svenskt bistånd, utan det Regeringen har beslutat att för de Omhandläggningen av pärmaste två åren ge ett bistånd på 80 milj. kr. Vi har ocksåtidigare gett ett visumansökningar humanitärt bistånd både till Guatemalaoch till , och vi har inlett ett reguljärt samarbete med . Jag besökte så sent som och träffadepresident , och jag skall gärna skriva under på att han görett-utomordentligt arbete för att åstadkomma en sammanhållning inom regionen.Det var också där som uppslaget kom till detta närmare samarbete med , och jag hoppas verkligen att det skall komma till stånd. Vi ger dessutom ett regionalt bistånd för att på detsättet, påverka samarbetet inom regionen. 48 (): Jag är medveten om de biståndsformer somutrikesministern nu nämner, men man kan ändå inte komma ifrån att den form avstöd som programland innebär har en speciell betydelse för att stärka denutrikespolitik som förs i området. Om vi ändå är beredda att ge ett ökat stödborde också dessa länder inkluderas som programländer, Överläggningen var härmed avslutad. 6 § Svar på fråga 1987/88:322 om handläggningen avvisumansökningar har frågat mig om fiden förbehandling av visumansökningar är avsevärt längre i än vid andrasvenska ambassader och vad jag i så fall planerar att göra för att förkortatiden mellan ansökan och beslut. Till följd av det stora antalet iranska flyktingar ochasylsökande som kommit till har arbetet vid ambassaden i medatt behandla ansökningar om viseringar och uppehållstillstånd för anhöriga tilldessa personer ökat mycket kraftigt. Detta har medförtatt ambassaden tvingats upprätta väntelistor för de sökande. Den tid man fårvänta för att lämna in en viseringsansökan kan uppgå . Föratt få komma till ambassaden för en anknytningsutredning är väntetiden ca en månad.Så gott som samtliga ansökningar om visering är av den karaktären att demåste skickas till invandrarverket för beslut. Detta fördröjerhandläggningstiden med ca . Det är beklagligt att väntetider för attfå lämna in viseringsansökningar skall behöva förekomma. , Det är inte en unikföreteelse för . Även andra utlandsmyndigheter som har en högarbetsbelastning, antingen permanent eller under högsäsong, fillämparväntelistor. Isamarbete med invandrarverket försöker hålla Vi sänder ut extra personal för att förstärka våra 68 utlandsmyndigheter när detta ansesnödvändigt. I har flera åtgärder vidtagits för attåstadkomma en snabbare handläggning av denna typ av ärenden. Den personal somsysslar med dessa ärenden har utökats, och ambassaden har försetts medADB-utrustning. Självfallet kommer departementet att fortsätta att följautvecklingen noggrant. Anf.50 (vpk): Jag tackarutrikesministern för svaret. Jagär inte främmande för att handläggningstiderna i måste vara någotlängre än på andra platser med tanke på de svåra omständigheterna. Destoviktigare är det då att ambassaden ges resurser. Utrikesministern svarar attambassaden i också får det, för att kunna arbeta snabbt och effekfivt. Jaghar hört att det finns personer som skulle ha fått besked som knappast kan sessom rimliga, t. ex. att de har fått vänta på att beställatid för ett besök på ambassaden, att tiden därefter är för att få svarpä ansökan om visum samt att av ansökningarna avslås. Beskedet att sådanaförhållanden inte skall förekomma är givetvis mycketfillfredsställande. 1987/88:624 februari 1988 . Överläggningen var härmedavslutad. 7§ Svar pä fråga 1987/88:325 om föroreningarna i Anf.51 Miljö- och energiminister : har frågat mig om kommer att ta några inifiativ föratt få garantier att utbyggnaden av fosforitbrytningen i inte bidrartill att ytterligare öka föroreningen och förgiftningen av . Somjag har meddelat i fidigare frågedebatt har , enligt de uppgiftersom regeringen har tillgängliga, inte planer på att utökafosforitbrytningen i . AllaÖstersjöstater har anslufit sig till konventionen om skydd av Östersjöområdetsmarina miljö, den s. k. Helsingforskonvenfionen. ,, möts , efter svenskt initiativ, på ministernivå.Jag kommer självfallet att delta i mötet, som äger rum . Sverigehar engagerat sig aktivt i förberedelserna inför mötet i syfte att få tillstånd långtgående åtaganden till skydd för miljö. a. som ett ledi dessa förberedelser besökte jag . Vid de samtalsom fördes i bekräftades fidigare uppgifter att man har beslutat attstoppa projektet om utökad fosforitbrytning. Förste vice talmannen konstaterade attfrågeställaren ej var närvarande i kammaren och förklarade överläggningenavslutad. Prof. 1987/88:62. Om antagningeli av ' iranier till vissa utbildningslinjeri högskolan 8 §Svar på frågorna 1987/88:320 och 324 om antagningen av iranier till vissautbildningslinjer i högskolan har frågat mig vilkaförklaringar det finns till den stora antagningen av iranier på lakar- ochtandläkarlinjerna. har frågat mig hur många iranskastuderande, som studerar på tandläkarlinjen, läkarlinjen och väg- och vattenbyggnadslinjen. Jagbesvarar frågorna i ett sammanhang. Av integritetsskäl registreras inte de högskolestuderandesmedborgarskap. Uppgifter om hur många studerande av olika nationalitet somstuderar på olika linjer finns därför inte. Vid ansökningstillfällena lämnarden sökande uppgift om den förutbildning som skall ligga fill grund förantagningen. Sådana uppgifter finns hos universitets- och högskoleämbetet. Av dessa uppgifter framgår att antalet studerande medförutbildning från ökade vid antagningen inför den gångna höstens studier. Till utbildning på olika linjer i högskolan antasgäststuderande, flyktingar och andra sökande med utländsk förutbildning. Sådanasökande antas i konkurrens med övriga sökande enligt de regler som gäller förurvalet till högskoleutbildning. har det totala antaletsökande till tandläkarlinjen varit lågt. Det är en förklaring till att det finns många utländska studerande på tandläkarlinjen. Iranska studerande som har uppehållstillstånd i landet fårinte diskrimineras vid antagningen, därför att den nuvarande regimen i Iranför önskade utbilda läkare och tandläkare i . 53BERTIL FISKESJÖ (c) tredje vice talman: Jag ber att fä tacka utbildningsministern försvaret, även om det var mycket intetsägande. Det verkar inte som omutbildningsministern ser detta som något problem. Enligt de upplysningar jag har fått från berörda högskolorär tillströmningen av iranier mycket hög, och man är bekymrad på högskolornaöver detta. Detta kan inte utan vidare sägas sakna samband med den utbildningsom man tidigare planerade organisera i vårt land åt Khomeini-regimen. Detframgår av de uppgifter jag har fått från . Jag citerar här en lärare vid :"När man i korridoren ibland frågar en del iranska studenter var de skallpraktisera om de kommer igenom tandläkarutbildningen svarar de flesta att deskall åka tillbaka till om de är anhängare av regimen. Ett stort antal avde iranska studenterna vidgår detta öppet." Han fortsätter: "Jag hari betraktat detta förhållande som förtäckt u-hjälp och har trott attdet varit myndigheternas avsikt." Det är naturligtvis otillfredsställande om en utbildning,som inte har genomförts på grund av den debatt vi förde i riksdagenför , verkställs bakvägen så att säga. Jag vill frågautbildningsministern om han inte är bekymrad över den allmänna utvecklingendels vid tandläkarhögskolorna över huvud taget, dels vad gäller denexceptionellt höga andelen iranier i dessa utbildningar. 54JAN-ERIK (): Också jag vill tacka utbildningsministern försvaret. Det var mycket uppseendeväckande uppgifter som pressen kunde publiceranär det gällde andelen nyantagna studerande som var iranska studenter. Detuppgavs att 75 av 123 nyantagna tandläkarstuderande kommer från . Detta varnaturligtvis uppseendeväckande, just mot bakgrund av den debatt som vi hade häri för tre . Då ville regeringen ta emot 50Khomeini-trogna studenter för att utbilda dem till tandläkare. Jag, och mångaandra, reagerade. Vi visste att Khomeini hade låtit avrätta ett stort antalläkare, tandläkare och sjuksköterskor. Det gällde nu att snabbutbilda andra föratt fylla luckorna. Planerna stoppades, efter kraftiga protester i , ipressen och även på andra håll. Den fråga man ställer sig är om det vi nu bevittnar är ettförsök att kringgå det nej som gavs från svensk sida för tre . Jaghar svårt att tro annat än att det kan förhålla sig så. Det är en riktigprincip som utbildningsministern anger, att ingen som har fått uppehållstillståndhär i landet skall diskrimineras. Men man har naturligtvis anledning att frågasig varför så många kommer till , söker uppehållstillstånd och sedandirekt styr sina steg till utbildning vid tandläkarhögskolorna. Är det ändåinte naturligt, herr utbildningsminister, att man på departementet funderaröver bakgrunden till detta och de konsekvenser det hela kan få? Om antagningen av iranier till vissa utbildningslinjer ihögskolan 55 Utbildningsminister : Fru talman!Myndigheterna är av integritetsskäl förhindrade att ta reda pä vad destuderande har för nationalitet, ras eller religion. I och med att en iranskstudent har fått uppehållstillstånd i landet, kanske som flykting, har vi ingenanledning att utgå från annat än att vederbörande är flykting. Att vidtaytterligare någon undersökning för att se om invandrarmyndigheterna har fattatett riktigt beslut kan inte tillkomma universitets- och högskolemyndigheterna. Jag tycker att det är att blandabort korten om man jämför individuella ansökningar om tillträde till studier iSverige med det önskemål den iranska staten hade att för ett antal år sedanköpa utbildning i . 56Tredje vice talman (): Det faktum att resultatet blir detsammakvarstår, herr utbildningsminister. var tanken att Khomeinis regimskulle köpa utbildningsplatser i vårt land. Den enda skillnaden äruppenbarligen att vi gei hans studenter, som skall ersätta dem som avrättatsoch jagats i landsflykt, denna utbildning alldeles gratis. Till yttermera visso är man pä högskolorna förvånad överde låga kvalifikationskrav som här gäller. Inte minst förefaller UHÄ:sprinciper för antagning av utländska studenter egendomliga för oss som inte harinsyn i dem. Så säger en av mina sagesman. De iranska studenterna kommer alltsåin utan att vara kvalificerade för de studier som de skall bedriva. En stor andelav dem blir också underkända i flera tentamina och får gå kvar i utbildningenmycket . Prot.1987/88:62 Jag frågar än en gång: Tänker inteutbildningsministern åtminstone ta upp den här frågan med universitets-och högskoleämbetet? Om antagnitigen av (): iraniertill vissa utbUd- c . i_ i a »- r» .. j- u huäi . Av tidningsuppgifter att döma har UHA larmat utbildningsde- ' ° ' S partementet om just detta förhållande. Och hur stor hänsynman än vill ta till deenskilda studerandes integritet, så har man naturligtvis anledning att inte vara såoerhört blåögd på den här punkten - mot bakgrund av det som hände för någraår sedan. Jag tyckerdet är bättre att man prövar frågan i ljuset av vad som skett än att man omnågra år skall tvingas konstatera att har bekostat utbildning av ettantal studerande som efter utbildningen far tillbaka till för att tjänstgöraför den regim som har låtit avrätta ett stort antal läkare, tandläkareoch sjuksköterskor samt nu har hittat en metod att med hjälp av 58 Utbildningsminister : Fru talman!Både tredje vice talman och har här framkastat misstanken attde som fått flyktingstatus i inte skulle vara flyktingar utan på någotsätt hemligen utsända av sina regeringar för att skaffa sig utbildning ochdärefter återkomma till hemlandet. Jag anser det ligga utanför mina möjligheteratt pröva huruvida det är fråga om flyktingar eller inte. Jag utgår från atthumanitära skäl varit vägledande för dessa personers rätt att komma tillSverige och att här få undergå utbildning. Att de väljer en internationellt gångbar utbildning -såsom utbildning till tandläkare - i stället för studier i t. ex. svenskträttsväsen finner jag naturligt, för ett mycket stort antal flyktingar somkommer till avser inte att för evigt stanna här. 59 Tredje vice talman (): Frutalman! Utbildningsministern är inte alls intresserad av de uppgifter som jaghar lämnat här och som tydligen är allmänt kända vid högskolorna, nämligen attmånga av dessa studenter rent ut säger att de skall skaffa sig den härutbildningen och sedan återvända till . Det innebär att de inte ärflyktingar i egentlig mening. De som verkligen har flytt från på grund avförföljelser som de utsatts för skall vi naturligtvis ta hand om. Detta finnsdet alla skäl att göra, men det finns inga skäl för oss att hjälpa till attfylla vakanserna i det iranska högskolesystemet - vakanser som har orsakats avatt regimen jagat i väg eller fängslat eller avrättat tidigare verksammaintellektuella. 60 (): Men så aningslös behöver man väl inte vara pådepartementet att man inte anser sig ha anledning att ta sig en funderare, närmer än av de nyantagna studerandena vid svenska tandläkarhögskolor äriranska studenter - mot bakgrund av det som hände . Och närUHÄ till departementet anmäler detta måste det bero på att man inom 72 ämbetet blivit litet fundersam. Det finns ju inte i svensklagstiftning något förbud mot att man använder sunt förnuft i sina reflexioner. Överläggningen var härmed avslutad. 9 §Svar på fråga 1987/88:328 om en folkhögskoleutredning har frågat mig när jag avser att tillsätta Till svartill jag meddela att utredningen kommer att tillsättas så snart vi inom är färdiga med beredningen av direktiven. beklagaratt detta ärende tagit osedvanligt . 62 (): Jag ber att få tacka utbildningsministern försvaret på min fråga. Jag är glad att utbildningsministern ärligt erkänner attberedningen av detta ärende har tagit osedvanligt , för det har denverkligen gjort. Det var , i förra årets budgetproposition, somutbildningsministern själv anmälde att han tänkte initiera en översyn avfolkhögskolornas verksamhet. Men utbildningsministern föreslog dä att översyneni varje fall inledningsvis skulle kunna ske inom . I fleramotioner, bl. a. från , krävdes att utredningen skulle bestå av bådeparlamentariker från olika partier och folkhögskolefolk - precis så som 1975års folkhögskoleutredning varit sammansatt. Det var ett enigtutbildningsutskott som ville ha det så. Följden blev också ett tillkännagivandefrån . Redan en månad senare, vid en omfolkhögskolan, lovade utbildningsministern att utredningen skulle komma tillstånd. Faktum är att utbildningsministern redan då sade att direktiven varnästan klara. gick, men inte såg vi några av de direktiv somvar "nästan klara" . ställdes en fråga till utbildningsministern omvart utredningen tagit vägen. Utbildningsministern svarade redan vid dettillfället att förberedelserna tagit onödigt . Tidningen har faktiskt sagt att direktivenär klara, men inte offentliga. Det är därför vi undrar: Vad är det som sker?Har utbildningsministern i denna fråga, liksom när det gäller ÖGY-reformen,svårt att komma fram till ett besked, eller är det svårt att komma fram gentemotfinansministern? Med detta anförande - under vilkettredje vice talmannen övertog ledningen av kammarens förhandlingar - varöverläggningen avslutad. Om radioaktiva sjötransporter i känsliga farvatten 10 §Svar på fråga 1987/88:318 om radioaktiva sjötransporter i känsliga farvatten har frågat miljö- ochenergimiriistern om regeringen är beredd att se över säkerhetskraven i sambandmed radioaktiva sjötransporter i känsliga farvatten. Arbetet inom regeringen ärså fördelat att det är jag som skall svara på frågan. Ett antal författningar reglerar transporter av farligtgods. Bland annat har en internationell kod, den s. k. IMDG-koden, utarbetatsför sådana transporter där varje godsslag har åsatts en särskild beteckning.Uranhexafluorid finns med och är klassat som lågaktivt. För varje ämnesgruppfinns regler för hur varan skall vara förpackad och hur den skall fätransporteras. Reglerna är utarbetade sä att varuslaget i sig inte skallmedföra risker om en olycka skulle inträffa. Koden skall tillämpas på samtligafartyg som trafikerar svenska farvatten. Jag anser att våra säkerhetsföreskrifter för transporterav farligt gods är omfattande och syftar till att garantera en så god säkerhetsom är praktiskt möjlig att uppnå. Det pågår ett fortlöpande revideringsarbeteav regelverken i internationellt samarbete. Jag anser inte att det finns skälatt nu föreslå några förändringar utöver de som aktualiseras genom denfortlöpande översynen. 64 (): Jag ber att få tacka kommunikationsministernför svaret på min fråga. Den transport av uranhexafluorid till som skeddehäromveckan väckte ju en hel del rabalder. Det hela kom väl i någon mån att blien symbolfråga för en större problematik än vad som bara gällde den härtransporten. a. väcktes frågor kring transporter av farliga produkter överhuvud taget i så känsliga farvatten som och . Mälarenär ju huvudvattentäkt för och för andra tättbefolkade områdenrunt sjön. Dessutom väckte den en hel del frågor kring de radioaktivatransporter som sker i vårt land. I svaret ges en liten redovisning av regelsystemet.Kommunikationsministern anser att reglerna är omfattande ochtillfredsställande. Jag tycker att det finns en hel del frågor att ställa. Först och främst är de kommuner som berörs avtransporterna i allmänhet inte informerade om vilka farliga transporter somsker, vare sig det gäller radioaktiva produkter eller kemikalier. Det gör attden kommunala beredskapen inte är tillgänglig i samband med de här transporterna. Dessutom är kontrollen av vad som verkligen transporterasganska dålig. Det har redovisats att t. ex. tullen ofta inte vågar titta på dehär varorna och kontrollera att det som transporteras verkligen stämmer medfraktsedeln. Det tycks inte heller finnas någon enhetlig kontroll överhela transportvägen, utan det är de lokala myndigheterna som harhuvudansvaret. Det kan inte vara en tillfredsställande ordning. En översyn voreonekligen på sin plats. Alla fartyg som skall in i har pliktatt anmäla sig när de passerar Landsort. Det är alltså inte så attmyndigheterna inte har någon kontroll över den trafik som där sker. Vidare har i första hand tullen men i viss mån ävensjöfartsinspekfionen till uppgift att kontrollera att de föreskrifter somgäller i sådana sammanhang också följs. Jag menar inte, om hade uppfattat det så,att man inte skall observera detta. Vad jag menar är att här finns ett systemdär man fortlöpande studerar om regelverket behöver förändras, och det är inomramen för detta fortlöpande uppföljningsarbete som eventuella ändringar avbestämmelserna skall göras. Vi utesluter alltså inte att det blir ändringar avbestämmelserna. Om verksamheten vid varvet 66 (): Det är riktigt att det föreliggeranmälningsplikt vid Landsort för alla fartyg som skall in i farleden och genomSödertälje kanal. Men det innebär inte att myndigheterna vid t. ex. ,, osv. blir informerade om att det kommer eri transport somkan vara farlig. Det innebär följaktligen inte att man har någon aktuellberedskap för de risker en sådan transport kan medföra, i varje fall inteenligt de informatiorier som jag har fått. Det är också rikfigt att tullen har en kontrollfunktion,men vi har ju fått redovisat i den debatt som förts kring urantransporter ochtransporter av andra radioaktiva ämnen att tullen inte har någraförutsättningar att verkligen kontrollera att lasten är den som anges påfraktsedeln. Eftersom det rör sig om radioaktivt material och tullen inte typen av utrustning som krävs är den kontrollen alltså mycket ineffektiv. Överläggningen var härmed avslutad. 11§ Svar på fråga 1987/88:301 om verksamheten vid har frågat mig omregeringen planerar att lägga ned produktionen av örlogsfartygvid . har som grund för sin fråga anförtett citat av mig ur regeringens budgetproposition (prop. 1987/88:100, bil.6, s.92) där det heter: ''Svensk varvsindustris förmåga att utveckla och produceraörlogsfartyg enligt marinens behov bör enligt min mening så långt möjHgtbevaras inom landet." anför att den i citatet framfördameningen rimmar illa med det särskilda ansvar för som regeringoch riksdag tidigare enligt hans mening uttalat. beslutade (prop. 1986/87:95, FöU 11,rskr. 310) om inriktningen av totalförsvarets fortsatta utveckling . Inom den ekonomiska ram och med de prioriteringar somangavs i försvarsbeslutet finns inget utrymme för nya fartygsbeställnigar Aktiviteter pågår dock för att inom ramen för gjordaoch planerade försvarsbeställningar och andra beställningar långsiktigt tryggafortsatt utveckling och produktion vid varvet. För att anpassa kapaciteten till den långsiktigaefterfrågan och till en nivå som bedöms medföra att kompetensen vid varvet kanbevaras har inlett förhandlingar om att successivt minskaarbetsstyrkan. Denna anpassning av varvets kapacitet till marinens långsiktigabehov är enligt min mening nödvändig. Något beslut i att upprätthålladagens kapacitet vid varvet finns enligt min mening inte. 68 KARL-GQSTA (): Jag tackar försvarsministern för svaret.