prot · GB0986 · 1987-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1987/88:86 Förhandlingarnaleddes till en början av förste vice talmannen. 1§ Föredrogs och hänvisades Propositionerna 1987/88:123 till näringsutskottet1987/88:139 till lagutskottet 2§ Företogs till avgörande justitieutskottets betänkande 1987/88:23, lagutskottetsbetänkande /88:16, socialförsäkringsutskottets betänkanden /88:15 och16 samt socialutskottets betänkande 1987/88:9 (beträffande debatten i dessaärenden, se prot. Mom. I och 2 Utskottets hemställan bifölls. Mom.3 (personalkontroll) Utskottetshemställan bifölls med 295 röster mot 17 för utskottets hemställan med denändring däri som föranleddes av bifall till motion 1986/87;Ju204 av . samt yrkandena 2 och 3,i motion l,986/87:Ju235 av m.fl.;1 ledamot avstod från att rösta. Mom. I Utskottets hemställan bifölls. Mom.2 (utvärdering av alkoholreklamlagen m. Utskottetshemställan bifölls med 230 röster mot 79 för reservationen av m.fl.. 2 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 1 (en fjärdedelsvårdbidrag) Utskottetshemställan bifölls med 168 röster mot 144 för reservation 1 av . 1987/88:86 Mom.3 och 4 (ändrade beräkningsgrunder för vårdbidrag, m. Utskottets hemställan bifölls med 269 röster mot 42för reservation 2 av Övriga moment Utskottets hemställan bifölls. Mom. 1 (sänktkompensationsnivå inom föräldraförsäkringen) Utskottetshemställan bifölls med 240 röster mot 72 för reservation 1 av . Mom.2 (garantinivån inom föräldraförsäkringen) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 2 av m. fl. - biföllsmed acklamation. Mom.3 och 4 (utbyggnad av föräldraförsäkringen, m.m.) Utskottetshemställan bifölls med 295 röster mot 17 för reservation 3 av Karl-ErikPersson. Mom.5 (särskild beräkningsgrund för föräldrapenning) Utskottetshemställan bifölls med 272 röster mot 39 för reservation 4 av . Mom.6 (avdrag från föräldrapenning vid förlossningsvård) Utskottetshemställan bifölls med 258 röster mot 54 för reservation 5 av . Mom.8 (tillfällig föräldrapenning under tid då annan föräldrapenning utgår)Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 6 av ochRune - bifölls med acklamation. Mom.9 (antalet ersättningsdagar med tillfällig föräldrapenning) Utskottetshemställan - som ställdes möt reservation 7 av och - bifölls med acklamation. Mom.Il (tillfällig föräldrapenning till annan närstående än förälder) Utskottetshemställan bifölls med 269 röster mot 43 för reservation 8 av ochBarbro . Mom.12 (tillfällig föräldrapenning vid stängning av daghem m.m.) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 9 av m. fl. -bifölls med acklamation. Mom.13 (flexibelt uttag av kontaktdagar) Förstbiträddes reservation 10 av m.fl. med 114 röster mot 44 för reservation 11 av och . 154 ledamöter 4 avstod från att rösta. Härefterbifölls utskottets hemställan med 160 röster mot 151 för Prot.1987/88:86 reservation 10 av m. fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom.14 (ökat antal kontaktdagar m. Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 12 av - bifölls medacklamation. Mom.16 (rätt till kontaktdagar vid privat barnomsorg) Utskottetshemställan bifölls med 160 röster mot 152 för reservation 13 av . Övriga moment Utskottets hemställan bifölls. Mom. 1 (rehabilitering avarbetsskadade) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 1 av - bifölls medacklamation. Mom.2 (förebyggande företagshälsovård) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 2 av - bifölls medacklamation. Mom.6 (gränsvärdet för etylenoxid) Utskottetshemställan bifölls med 292 röster mot 16 för reservation 3 av . Mom.7 (översyn av arbetsmiljölagen) Utskottetshemställan bifölls med 292 röster mot 18 för reservation 4 av . Mom.8 (facklig majoritet i arbetarskyddsverkets styrelse och i yrkesinspektionsnämnderna) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 5 av - bifölls medacklamation. Mom.10 (forskning om belastningssjukdomar) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 6 av - bifölls medacklamation. Mom.II (ett samlat program mot belastningsskador) Utskottetshemställan bifölls med 294 röster mot 16 för reservation 7 av . Mom.12 (skyddsombuds stoppningsrätt) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 8 av - bifölls medacklamation. 1987/88:86 Mom. 13 (tvingande anvisningar om samverkan) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 9 av - bifölls medacklamation. Mow.77 (säkerhetsdagar i skogsbruket) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 10 av och -bifölls med acklamation. Mom.20 (luftkuddeskydd i yrkesmässigt använda personbilar) ,. Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation! 1 av och -bifölls med acklamation. Mom.25 (omplacering vid bildskärmsarbete) Utskottetshemställan bifölls med 264 röster mot 37 för reservation 12 av . 7 ledamöter avstod från att rösta. Mom.26 (rätt till omplacering vid graviditet) Utskottetshemställan bifölls med 240 röster mot 62 för reservation 13 av . 6 ledamöter avstod från att rösta. Övriga moment Utskottets hemställan bifölls. 1987/88:14 om särskilda regionalpolitiska insatseri delar av Bergslagen och norra inland (prop. 1987/88:64 delvis), 1987/88:10 om åtgärder för att främja turismen iVästerbottensfjällen (prop. 1987/88:64 delvis), ... 1987/88:9 om särskilda regionalpolitiska insatser idelar av Bergslagen och norra inland (prop. 1987/88:64 delvis), 1987/88:15 om särskilda insatser i delar avBergslagen och norra inland (prop. 1987/88:64 delvis) samt 1987/88:19 om särskilda regionalpolitiska insatseri delar av Bergslagen och norra inland (prop. 1987/88:64 delvis). Förste vice talmannen meddelade attarbetsmarknadsutskottets betänkande 14, kulturutskottets betänkande 10,trafikutskottets betänkande 9, jordbruksutskottets betänkande 15 ochnäringsutskottets betänkande 19 skulle debatteras i ett sammanhang. delar av Bergslagen och norra Särskildaregionalpolitiska insatser i inländ m. m. I (): Vi för denna regionalpolitiska debattmot en litet ovanlig bakgrund. Bakgrunden är att regeringen för länge sedanlade fram ett förslag om ökade regionalpolitiska insatser i form av ett paketpå 300 milj. kr. med ospecificerad användning, som industriminister skulle ha fill sitt förfogande. avvisade det förslaget, fru talman, och gavganska bestämda pekpinnar till regeringen om vilken typ av förslag riksdagenville se, vilken ökad ambitionsnivå ville ha och vilka grundprinciperför en effektiv och framgångsrik regionalpolitik som ville seförverkligade. Långt om länge har kunnat se en del avresultatet av och regeringens nederlag. Det skall följas avytterligare en proposition, som läggs fram . Den kommer att beröraNorrbotten. Jag tycker att det är helt i sin ordning attindustriministern inte är närvarande . Han har egentligen inte särskiltmycket med detta att göra. Det är politik, ochriksdagens regionalpolitik som behandlas här , i alla fall fill störredel än vanligt. Det gör därför inte så mycket att industriministern inte ärhär. Tyvärr kan man konstatera, fru talman, att regeringensförslag och utskottets betänkande i detalj inte riktigt ser ut så som de skulleha kunnat göra om den borgerliga majoriteten som ligger bakom den ökadeambifions-nivån i regionalpolitiken också skulle ha fått sitta i kanslihusetoch utforma detaljerna i förslaget. Det finns därför anledningatf peka på endel väsentliga svagheter. En svaghet, fru talman, är att huvuddelen av den snabbaförstärkning av sysselsättningen som man får i delar av Bergslagen genom dethär förslaget, baseras på flyttning av statlig verksamhet. Det är naturligtvisi och för sig inget som helst fel på arbete i statlig verksamhet, lika lite somi eller i privat verksamhet. Om man ser tillbaka på erfarenheterna avden förda regionalpolitiken och tittar på den regionala utvecklingen, finns detskäl att varna för ätt en politik som ensidigt förlitar sig på en förstärktsysselsättning i regionalt utsatta områden, som baseras på flyttning avoffentlig verksamhet och offentlig sysselsättning, lätt kan leda till växanderegionalpolitiska och sysselsättningsmässiga problem - i stället för minskande.Vi har exemplet med . stora svaghet är det ensidigaberoendet av den mycket dominerande statliga sysselsättningen, både i offentligregi och i form av statliga företag. En annan svaghet, fru talman, är den effekt påsysselsättningen som kortsiktigt nås genom att man fortsätter att upprätthållaolönsamma arbeten i gruvbrytningen. Den är utomordentligt tvivelaktig motbakgrund av den erfarenhet som vi alla har av de problem som skapades genom attvi och ägnade oss åt att fortsättaatt upprätthålla sysselsättningen på varvsorterna, inom skogsindustrin, inomgruvindustrin etc. Särskilda regionalpolitiska insatser i delar avBergslagen och norra inland m. m. Särskilda regionalpolitiska insatser i delar avBergslagen och norra inland m. m. Från moderat sida vill vi därför höja ettvarnande finger och säga att vi skall ta stor hänsyn till de erfarenheter somfinns av denna typ av politik. måste vi i än högre grad äntidigare satsa på en växande sysselsättning inom den privata sektorn, ochframför allt inom småföretagen. Min kollega kommer att återkommafill detta. Jag ser nu att industriministern har anlänt till kammaren.Det finns då kanske skäl, fru talman, att litet grand ta upp de reakfioner somregeringens nederlag här i kammaren har föranlett från regeringens ochindustriministerns sida. Jag förstår att det inte kändes särskilt trivsamt att lidanederlag och att tvingas föra en regionalpolitik efter principer som inte svararemot den grundsyn som den sittande regeringen och industriministern har. Det är ändock att gå mycket långt att göra somindustriministern har gjort i en rad cirkulärartiklar som har funnits i enmängd tidningar. Jag har framför mig en arfikel från tidningen . Den innehåller naturligtvis en attack mot de borgerliga,eftersom de borgerliga inte har någon regionalpolitik och det inte finns någonmöjlighet att komma överens osv. Det kan vi lämna därhän så . Jag tycker däremot att det är intressant ochoroande att industriministern tycks ha sett sig föranledd att användaosanningar för att misskreditera borgeriig och moderat regionalpolitik. I dennaartikel står t.ex.; "håller fast vid sin gamla linje att istort sett avveckla regionalpolitiken." Man kan då ta fram det moderata budgetalternativet somlades fram under den allmänna motionstiden , och som stämmer väl överensmed det budgetalternativ som lades fram föregående år. Man tittar sedan på deanslagsposter som berör regionalpolitiken och konstaterar att skillnaden mellanregeringens tilldelning av resurser för regionalpolitiken och den tilldelningsom moderata samlingspartiet vill ge är 157 milj. kr. - 157 milj. kr. i enregionalpolitik som kostar miljardbelopp. Jag vill fråga industriministern ochäven utskottets socialdemokratiske talesman: satsa 157 miljoner mindre änregeringen vill anslå för en politik som kostar miljardbelopp, innebär det atti stort sett a-weckla regionalpolitiken? Det är en, viktig fråga också sett mot bakgrunden mot attmoderata samlingspartiet står bakom den utökade regionalpolitiska satsning somvi behandlar i kammaren . Moderata samlingspartiet utgjorde en del av denmajoritet i denna kammare som avvisade förslaget om 300 milj. kr. och krävdemer förutom en förändrad inriktning av regionalpolitiken. Det skulle varaintressant att få ett svar på den frågan. Jag tycker att det är bra med friskadebatter. Sådana är trevliga, men debatterna blir bättre om man baserar sinaargument på fakta. Den satsning som skall göras enligtregeringens förslag, som kammaren kommer att fatta beslut om, innehållerytterligare en svaghet. När utskottet behandlade dessa frågor framförde vi ochandra partier en principiell invändning mot de nya inslagen i regeringensregionalpolitik att köpa sysselsättning av Sverigesmest lönsamma storföretag. Men vi tyckte också att det skulle vara intressantatt få reda på vilken sysselsättningseffekt det blir av dealen med ASEA. därför enrepresentant för departementet att komma till utskottet och berätta det föross. Vi fick emellertid inga klara besked. Slutsatsen är att man inte vetvilken effekt denna ASEA-satsning får i Bergslagen. Detta är naturiigtvis ensvaghet. Man vet inte om det blir 1, 2,3,4, 5 eller 100 nya jobb. Substansen iden delen av förslaget är alltså utomordentligt liten, så långt vi kan bedömaSaken. Dessutom kompliceras bilden av att osäkerheten om hur denna satsningskall ske, från ASEA:s sida och från regeringens sida, gör det praktiskt tagethopplöst att bedöma hur det blir. ASEA vet inte vilken stimulans och ekonomisktdeltagande man behöver utöver lokaliseringspengarna. I moderata samlingsparfiet anser vi vidare attdet är märkligt att en regering och en industriminister, som lagt ned så myckenkraft på att framstå som de mest ambitiösa regionalpolitikerna, vid sidan avregionalpolitiken kan driva olika frågor på ett sätt som direkt motverkar enutveckling mot bättre regional balans vad det gäller sysselsättning ochföretagsutveckling. Jag kan anföra några exempel på det förutom de gamlavanliga, nämligen att statsbidragen till stora kollektiva offentligsektorlösningarsom vi har i för att betala t. ex. barnomsorgen direkt motverkarregional balans; invånarna i småkommunerna i glesbygden betalar utbyggnaden avden offentliga sektorn i och på andra håll. Till detta kommer att detunder dykt upp nya och rätt skrämmande perspektiv. Ett är att av någon underlig anledning, sakligt sett ivarje fall, är denna regering på väg in i en energipolitik som kommer attinnebära ett utomordentligt stort hot mot sysselsättningen i Bergslagen och iNorrland. För att få en uppfattning om vad kostnaderna för energiförsörjningenbetyder för dessa delar av behöver man bara nämna ,, Östrand, , , , , , ,och . Detta var några pappers- och massabruk. Man kan vidare nämnaSundsvall och , för att ange några aluminiumsmältverk. Vidare har vispecialstålverken i , , , , , ,, , , och . Vi har ävenhandelsstålverk, t.ex. i . Legeringsindustrin är ocksåenergiberoende. Vidare har vi klorattillverkningen i , ,och . Det är en massa människor som jobbar i dessa verksamheteri de områden som regeringen säger sig värna om. Dessa människor är naturligtvisbekymrade, och vi är också bekymrade. Vi är särskilt bekymrade, eftersom vi veteller åtminstone tror oss veta att den politik för avveckling av kärnkraftensom regeringen nu valt inte baseras på sakliga skäl. Litet oformellt skulle mankunna säga att det fram till för någon dag sedan föreföll finnas en uppgörelsemellan i SSU och i LO för att hålla ihop detsocialdemokratiska partiet. Om man bedriver en sådan politik får det betydligtstörre negativa effekter på sysselsättningsutvecklingen och möjligheterna attnå regional balans i dessa områden än som någonsin kan motverkas av förslagen iindustriministerns Norrbottensproposition, och då blir det inte mycket beväntmed trovärdigheten beträffande regeringens vilja att ta ansvar för denregionala utvecklingen i vårt land. Vibehandlade i går i kammaren ett ärende som tilldrog sig stort intresse. Särskilda regionalpolitiska insatser i delar avBergslagen och norra inland m. m. Särskilda regionalpolitiska insatser i delar avBergslagen och norra inland m. m. Jag tänkerpå frågan huruvida bensinskatten skulle höjas med per liter eller inte.Riksdagen beslöt i går - låt vara med knappast möjliga majoritet -att bifallaregeringens förslag. Det betyder att bensinen blir dyrare. Motiven för höjningenvar att man skulle finansiera investeringar för att få rimligajärnvägskommunikationer och för att åstadkomma en upprustning ochomstrukturering inom SJ. Vidare fanns det miljömässiga motiv. Det är möjligt att höjningen av bensinskatten får effektenatt det blir mindre bilåkande i t. ex. . Men har ni inte funderat på,, vad detta kommer att betyda för de människor i glesbygden iSverige som är absolut beroende av att använda bilen för att komma till ettjobb, eftersom det inte finns några jobb på de orter där de bor; Ofta är detinte bara en familjemedlem som behöver pendla. Det kan vara två - både man ochhustru - eller tre om familjen har vuxna barn. Med ett pendlingsavstånd somför en familj medför en sammanlagd körsträcka på ett par tusen mil gerbensinskattehöjningen väsentligt högre kostnader. Det motsvarar enkommunalskattehöjning med . Jag vill fråga och ; På vilket sätt förbättrar bensinprishöjningen möjligheterna förmänniskor i glesbygd som måste pendla för att klara sin sysselsättning? Påvilket sätt är bensinskattehöjningen en regionalpolitisk stimulans? Det bästavore att gå upp i talarstolen och erkänna att bensinskattehöjningen helt enkeltmotverkar möjligheterna att nå tryggad sysselsättning för många människor somär helt beroende av pendling för att över huvud taget ha arbete. En annan märklighet som har direkt negativ inverkan påmöjligheterna att åstadkomma ökade investeringar i regionalpolitiskt utsattaområden är följande. Vi fick ett telefonsamtal till moderata samlingspartietför sedan. Det var en företagare i en kommun som heter som ringde.Han har en såg. Han ville investera i en tork, och såvitt jag förstår utan attvara specialist på sågverk, behövs det en byggnad och en maskin, torken.Investeringen skulle innebära viss sysselsättningshöjning och att hans företagskulle utvecklas. Företagaren ville använda sina inneståendeinvesteringsfondsmedel - företagets egna pengar, placerade på spärrat konto iriksbanken av socialdemokratisk regleringspolitik. befinner sig ju inte, fru talman, inom stödområdet.Säter kommer att bli omringat av stödområde när har fattat sittbeslut , men det hjälper inte sågverksägaren. Han fick avslag på sinbegäran och är naturligtvis alldeles förtvivlad. Han kan egentligen intebegripa varför han inte skall få använda företagets egna pengar för att göra eninvestering som skulle ha betydelse i en kommun som också har sysselsättnings-och regionalpolitiska problem. Den bästa lösningen på hans problem vore naturligtvis attriksdagen beslutade om fri användning av investeringsfondsmedel - det kanfinnas andra alternativ också. Det här är ett alldeles vardagligt exempel påhur socialdemokratisk regleringspolitik förhindrar investeringar i områden somindustriministern - så fort han står här i talarstolen eller skriver en artikel-påstår sig vilja hjälpa fram. Kan detta, industriministern, möjligen bero påatt är en kommun med borgerlig majoritet? Vi har sett flera exempel inom andra politiska områden därregeringen bedriver en politik för socialdemokratiskt styrda kommuner ochlandsting och en annan för borgerligt styrda kommuner och landsting. Man kanhålla på ett tag, , med denna politik utan ätt väljarna uppfattarskillnaden, men inte hur länge som helst! Industriministern skriver i sin artikel, somhar rubriken regionalpolitik finns inte, en mängd saker som utgårifrån att det inte skulle gå att föra borgerlig regionalpolitik. Välkommen,industriministern, till en riksdagsdebatt som faktiskt handlar om borgerligregionalpolitik! Det finns så många gemensamma punkter vad gällergrundprinciperna för hur regionalpolitiken skall bedrivas att jag är övertygadom att vi efter ett majoritetsskifte i valet skulle få en regionalpolitiksom grundas på följande principer - för det är bra att ha en regering somdriver regionalpolitik som vilar på någon sorts principer. Först ökade satsningar på generella åtgärder somstimulerar näringslivet som helhet. Vidare en ytterligare decentralisering av beslutsfattandetinom regionalpolitiken ut till länen och ut till människorna som lever iproblemen, som ser möjligheterna, som kan vara okonventionella och som kanförverkhga en utveckling som det är fullständigt omöjligt att åstadkomma då mansitter i kanslihuset eller i någon annan central myndighet i . Därefter en ökad stöttning för att åstadkommainvesteringar som inriktar sig på risktäckande i stället för på bidrag. Vad dethandlar om då man skall investera i regionalpolitiskt utsatta områden ärfaktiskt att de berörda måste ta större risker. Låt oss skapa ett system sominriktar sig på att hjälpa till att täcka risker - inte ett system som utgårfrån att stimulera så stora projekt som möjligt med så storainvesteringar som möjligt och därmed med så små kommersiella möjligheter sommöjligt. Det är en av anledningarna, , till att vi har såutomordentligt dåliga erfarenheter vad det gäller framgång för nyetableringarvia lokaliseringsstöd. En annan grundprincip är en regionalpolitik som ärinriktad på att stimulera sysselsättning i nya små företag, en politik som faktisktförstår och vet vilken miljö som småföretagen behöver för att kunna utvecklaspå ett bra sätt - inte en politik som jagar småföretagaren i varje situafionför att se till att han inte kommer undan med en enda liten krona. Det kommer att bli en politik som grundas på rättvisastatsbidrag åt rättvisa finansieringssystem för de bidrag som staten lämnartill kommunerna för att de skall driva omsorgsverksamhet och annat, så att viinte fortsätter den negativa påverkan för möjligheterna att nå regional balanssom det innebär att invånarna i och alla andra kommuner betalarfillväxten och utbyggnaden av den offentliga sektorn i och i andrastorstadsområden. Till slut, fru talman, kommer vi att föra en politik somgrundas på en helhetssyn, innebärande att vi inte kommer att ha ettindustridepartement som sköter inte bara industri- och regionala frågor utansom dessutom är litet utbildningsdepartement och litetkommunikationsdepartement och litet kulturdepartement och litetjordbruksdepartement. Vi kommer i stället att föra en politik därregionalpolitiska frågor inpassas i de områden av politiken Särskilda regionalpolitiska insatser i delar avBergslagen och norra inland m. m. Särskilda regionalpolitiska insatser i delar avBergslagen och norra inland m. m. där de hörhemma, för att vi på så sätt framgångsrikt skall kunna satsa på långsiktigastrukturella förstärkningar i de delar av landet som har djupgåenderegionalpolitiska balansproblem. Det är med stort intresse som vi i moderatasamlingspartiet ser fram emot hur industriministern skall förklara hur enbesparing på 157 milj. kr., på ett område där det handlar om miljardanslag,innebär att man helt och hållet avvecklar regionalpolitiken. Jag yrkar bifall till de reservationer ibetänkande nr 14 från arbetsmarknadsutskottet som är försedda med moderatarepresentanters namnteckningar. 2SIGGE GODIN (fp); Proposition 1987/88:64, som ligger till grundför utskottets betänkande om särskilda regionalpolitiska insatser i Bergslagenoch norra inland, är en beställning från . Det var ju så attriksdagen begärde förslag från regeringen om infrastrukturella insatser underförra vårriksdagen. Industriministern påstod att regeringen hadeutarbetat en rad förslag till insatser för att lösa akuta problem inomregionalpolitiken. Trots denna framförhållning från regeringens sida har detdröjt innan propositionen låg på bord. Detta är tydligen godframförhållning med regeringens mått mätt. Låt mig också påminna om industriministerns klagan närriksdagen beslutade att ta de 300 miljonerna från industriministern ochomvandla dessa till länsanslag. Ett mycket oskickligt handlande med viktigapengar, enligt industriministerns åsikt, till vilken också sällade sig den socialdemokratiskaminoriteten i . Döm om vår förvåning när industriministerns handgångneman, statssekreterare strax därefter vid resor i landet talade vackertom den decentralisering av medel som regeringen gjort och vilken nytta dennainsats skulle få. Då var det annat ljud i skällan. Till denna positivamarknadsföring har senare också industriministern anslutit sig. prisadesregeringens utomordentliga förmåga att framsynt och skickligt fördela 200miljoner extra ut till länen. hade alltså även industriministernvänt kappan efter vinden och accepterat att har det avgörandeinflytandet över regionalpolitiken i vårt land. Också anvisar betydligt mer än regeringentill regionalpolitiska insatser. Det är regionalpolitik, herrindustriminister -alltså en del av den borgerliga regionalpolitik somindustriministern inte känner till.