prot · GB09137 · 1987-12-31 00:00:00 — Vi har ocksåföreslagit att arbetsgivaravgiften för egenföretagarna bör sänkas och altsjukförsäkringsavgiften sänks pä eu lönesumma upp till500 . Vidare bör inle egenavgiftert las ut på en irtkomstmotsvarartde ett basbelopp, nu något . Def största skatteproblemet är,kommunalskatten. Först och främst behövs en bättre komrtiuual skatleuljämning. Kommunerna har drabbats av stora kostnadsökningar, inte minst genom årets lönehöjningar. Behovet alt utveckla och förstärka insatserrta irtom vård, omsorg och skola är också stort. . , Kommurtalskatten är för de allra flesta irtkomstlagaredert största delert av skaften, eu sak sorn vi ofta glömmer bort. Ända upp tillinkomster pä är kommunalskatten deu största biten. Skallefrågorna utreds.uya förslag förväntasläggas fram . Men måste också vissaförändringar göras. Vissa skattefrågor med anledning av kompletteringspropösitionenm. Vissa skattefrågor med anledning av kompletteringspropösitionenm. skatteomläggningför 1989 måste omfatta alla inkomsttagare. Den måste utformas så all också delägre inkomsttagarna får del av de positiva effekterna av en skatteomläggningoch inte - som vissa förslag innebär -endast får bära eu betydande del avkostnaderna. Momsen på basmat bör sänkas. Vi måste få en bättrekommunal skatteuljämiiiug. Marginalskatten bör sänkas. Företagsbeskalluiugenmåste utformas så att skatleutlaget blir likvärdigt i stora och små förelag. Jag har med detta inlägg velat klargöracenterns inställning till de frågor som behandlas i ulskotlsbelänkaudet,som jag vill slå fast min och syn på den framtidaskattepolifiken. Jag yrkar bifall fill de reservationer där mitt namrtförekommer och i övrigt till utskottets hemställart. Detta är det sista anförartde jag håller i -kanske jag får någon replik. Låt mig säga ett varmt tack till alla -meningsfränder och motståndare - för det förtroende, den välvilja och denförståelse jag mött och som gjort dessa i riksdagert till ert oförglömligfid för mig. AnL 60KJELL () replik: Jag vill också passa på tillfället att tackaSfig Josefsort för ett trevligt och givande arbete under de år som vi har verkattillsammans i skatteutskottet, och jag önskar lycka lill i forisäiiuingen. Med anledning av hans anförande vill jag litet grandförtydliga politik. sade att inte villacceptera en skattehöjning. Det vill egentligen infe vi heller, och den totalaeffekten av folkparfiets samlade förslag blir en skattesänkrtirtg. Tar mart de förslag vi lade fram i jartuari, blir derttotala skatlesärtkuiugen 3 miljarder. Ocksä om man räknar iu oljeskatlen,skulle det med folkpartiels förslag totalt sett bli en skatlesänkuing, även omden iute är så stor. I deu situation som uu råder har vi ansett def viktigt affhöja oljeskatfen. Under dert borgerliga regeringsfidert särtktes oljans andelav vår energiför-brukrtirtg från , och del var ert åtgärd somkostade väldigt stora pengar. Vi vill inte rasera de insatser som då gjordesgenom atl, med den prisrelatiou som uu gäller, stimulera människor atl gåtillbaka till atl elda med olja. delar såvitt jag förstår vår bedömnirtg på denpunkten. Ni har ju själva föreslagit en höjning av oljeskatten med . perkubikmeter, alltså två och en halv gårtg så myckel som vi har sagt. Mert certlerrt villkorar då delta med ert höjrting avgrundavdraget. Det har riiart uttryckt i ett särskilt yttrande som jag inferiktigt förstår. Det slår alt skatiesänkrtingar skall ske på ellfördelnirtgspolitiskf riktigt sätt, men jag förstår infe innebörden. Def står atf ert höjning av grundavdraget med 1 500 kr.motsvarar en skaffesärtkrtirtg för alla irtkomstlagare med , mert sä ärdet ju inte. Skattesänkningen blir mer än dubbelt sä stor för dem som har denhögsta marginalskatten, jämfört med hur det blir för dem som har den lägsta.Jag vill rätta lill den totalt felaktiga uppgiften i betänkandet. AnL 61STIG JOSEFSON (c) replik: Jag skall först kommentera del KjellJohansson sade sist. En represertlartl för sade tidigare här i dagatt sänker mart margirtal-skalleu, blir det alltid de som har högst inkomst somfår ut mest. och hans partikamrater har alltså redan slagitfast alt så måste det bli. Men faktum är alt höjer man grundavdraget, ger man allachans all fä del av eu skattesäukniug. Del kan iute förneka,och del är.därför vi för fram det förslaget. I , i och iandra lärtder, där mart gör ert kraftig särtkrtirtg av marginalskatten, är manockså beredd alt höja grundavdraget. När det gäller oljeskaften har jag inte angripitfolkpartiet utau bara konstaterat fakta. Vad jag har velat betona är atf när vikan acceptera en höjning av skatten på olja, är del under förutsättning all delsker motsvarande sänkning av andra skaller och avgifter. Del har varit vårlinje, och jag tror att det hade varit värdefullt om intagit sammaståndpunkt. Då hade man kuunat förverkliga något av vad vi fråu borgerlig sidahar sagt, nämligen atl man skall sänka del totala skattetrycket. AnL 62 () replik: Jag har sagt atl deu totala effekten avfolkpartiels samlade förslag blir en sänkning av skallelrycket, så där är viöverens med . Däremot har-vi iute funnit del rimligt atl villkora vårtförslag. Det är en ovanlig metod, och jag tror all det skulle leda lill niycketstora svårigheter överhuvud taget i arbetet i , om man skulle på detsätt som här gör villkora vartenda förslag. Sedan ville jag bara påpeka atl det är fel sorti det ståri det särskilda yttrandet, atl ett grundavdrag på . ger alla enskallesänkning med . Del är inle alls på det sättet. Deu som har denlägsta margiualskatlert, på ert beskatlrtirtgsbar inkomst om upptill 70 000kr., fåren sänkning pä , medan de som har högsta marginalskatten, dehögsta inkomsttagarna, får en sänkning på . Delta är exakt samma effektsom man får genom alt sänka marginalskatten. Del ger samma utslag, eftersom detär sainma skattesatser def gäller. Vissa skattefrågor med anlednirig av kompletteringspropösitionenm.m. AnL 63STIG JOSEFSON (c) replik: Def är mycket märkligt alt inte KjellJohansson har fattal all en höjning av grundavdraget innebär eu skatlesänkuingfråu första början. Sänker man marginalskatterna i del högsta inkomstlaget fåriute inkomsttagarna med de lägsta inkomsterna någonfirtg alls. Aft def skulle vara fel aft villkora ett förslag tyckerjag också är ganska förvånansvärt. Skall mau kunna fritt diskutera olikaalternativ för att komma till rätta med skatte- och avgiftssystemet, då tyckerjag del är en mycket naturlig väg att gå, för del innebär atl man kan bestämmaatt del totala skattetrycket inte får höjas. Jag troddefaktiskt att var med på delta efter det myckna 10 protokoll 1987/88:137 Prot,1987/88:137 Vissa skattefrågor med anledning av kompletteringspropösitionenm.m. lal jaghar hört från folkpartiels sida oui all man inte skall höja det totalaskattetrycket. Tredje vice talmannen anmälde altKjell anhållit atl lill protokollet få antecknat alt han inte ägderätt lill ytterligare replik. AnL 64 (vpk): Det kanske är fel att diskutera andra frågorän de som las upp i betänkandet. Utan tvivel är det andra frågor än de som rymsi delta betänkande som är de iutressartta när del gäller skallepolitiken. Dehar också, om än kortfattat, berörts i komplellerirtgspropositionert avfinansmirtistern. Sakbehandlirtgen som sker på euergiskalleområdet kan jagåterkomma till. Jag tänkte däremot först ta upp vad som är substansen i de fyraraderna i kompletterirtgspropositiorten om skatterna . Jag avserfrämst 1989 - även detta år ligger ju . Om man i gör en litert tillbakablick på hur det har settul när del gäller iukomstskatterna kan mau konstatera t. ex. att Wigforssmodell på irtkomsi-skallepolitik var att mau skulle ha en skatt efter bärkraft.Wigforss hade som utgärtgspunkt för sin skattepolitik att de storainkouislskillnaderua skulle i vart fall någorlunda utjämnas genom en progressivinkomstbeskaltnirtg. På dert tidert då Wigforss verkade hade också den statligadelen av inkomstskatten en väsentligt större betydelse i del totalaskatleuttagef äu vad den har . Den var t.o.m. dominerande. har defprogressiva inslaget blivit eu närmast obetydlig del. Tittar man påutvecklingen av avdragssyfiteuiet kan mau knappast finna något kvar avutjämnande inslag, av progressivitef i skattesysfemel. Detta gäller i vart fallgertomsnillligl i de olika inkomstskikfen. Detta ål- en utveckling som ägt rum sedan Wigforss lid,uuder Sträng och fram fill dagens finansminister . Uuder de borgerligaregeringsåren agerade ifrån de borgerliga partierna budgetminislrar som månadeom all i mesta möjliga mån få bort progressiva delar i beskattniugeu. Genomsnittligt i de olika inkomslskikleu har vi i.dag ellskattesystem på iukomstskaltesidan som nära nog är proportionellt, i vart fallvad gäller den faktiska skaltebelastningeu såsom den ser ut efter olika avdragm. Vi ifrån vänsterparfiet kommunisterna tycker alt detta är heltoacceptabelt. Vi mertar, i likhet med Wigforss, all ett inkomstskaltesyslem iett klassamhälle också skall vara inkortistutjämuande. Del skall varaprogressivt. Detta går emot vad både de borgerliga partierna och dagenssocialdemokrati slår för uär del gäller beskattningen. Det som hänt är all deproportionella kommunalskatferrta men också de indirekta skatterna, som lillstörsta delen är regressiva, har ökat medan den statliga, progressivainkomstskaften har minskat. Med dagens sysfem kan man som lägst komma ned fill 35,5 %beskattning, genomsrtiftligf i landets kommuner. Kommunalskatten ligger ibotfen, och statlig skaft kommer in efter grundavdrag och schablonavdrag. Detta ärenligt vårt förmenande för högt redan när mau komrtier irt i skattesystemet.Del är därför vi också vill ha en anrtart typ av beskattrtirtg. Vi vill lösaupp den största skattedelen för flertalet människor, nämligert kommunalskatten,så alt man kan få inkomstskatter som är väsentligt lägre äu för de gruppersom har låga arbetsinkomster. Kapitalinkomsterna skall självfallet iute inrymmas i denliudringcrt av beskatfningen. Grundavdraget har diskuterats, och man kan ha olikasynpurtkter pä dess utformning och i vad mån det är ett stöd förlåginkomsttagare eller också kommer höginkomsttagare till godo. Självklart är grundavdraget ett stöd både förlåginkomsttagare och för höginkomsttagare uär det gäller kommunalskatten. Meuuär det gäller den statliga skaften är grundavdraget utan tvivel mera gynrtsamtför dem med höga irtkomster och utan avdrag äu för dem med låga inkomster. Detkan diskuteras om mau infe bör se över def hela och gå tillbaka fillvad som gällde i fidigare sammanhang, uär vi hade olika ortsavdrag, det som nukallas grundavdrag, som som gjordes enbart i den kommurtalairtkomstbeskaff-rtirtgert. I föregäertde debatt, i artslufuirtg tillfirtartsutskotlets befärtkartde, har nämrtts atf sparandet är negativt, och defstämmer. Jag vill påstå atf en av orsakerrta fill defta är de utau tvivelmycket gynnsamma avdragsreglerna för rärttor. Med ert förändrirtg pä deupunkten är jag också övertygad om att en förändring i sparkvoten skulle kommatill stånd. Det skulle inle längre vara lika attrakfivt aft låna, och detskulle möjligen gynna sparkvoten så aff den skulle bli posifiv. I sambaud med aff komplefferirtgsproposifiortert ladesfram skickade firtausdeparfemenfef ut ett pressmeddelaude, som mart väl kartsäga var rtågot av sidokortfekt fill de fyra raderrta ikompletterirtgspropositionen. Pressmeddelandet gällde ett förslag om enforlsällrtirtg av särtkrtirtgarrta av margirtalskallerna. Det handlade även ompä vilket sätt man ville finartsiera särtkrtingert av marginalskatterna,nämligen genom en höjnirtg av de indirekta skatterna, eventuelltmervärdeskatten. Det är klart att finansministern när han går den vägen, sågår han dert borgerliga skattepolitiken till mötes, åtminstone uär del gällermarginalskat-tesänkniugarua. Socialdemokraterna vill alltså sänka skatten fördem som har höga inkomster. Meu för dem som har inkomster upp till drygt 80 000kr. skulle def innebära en skärpning av beskattningen, dels nafurligtvis geuomdet ökade skattetrycket med artledrtirtg av löneökningarna för 1988-1989, delsgenom den ökning av mervärdeskatten och andra indirekta skatter som sker förall finansiera detta syslem. Vi kommunisterna har i vär skrivningsagt all vi inle kan tärtka oss atl gå med på någon momshöjnirtg. Utart altdjupare gå iu på varför vi inte kan göra del, kan jag konstatera atl våraerfarenheter års momsuppgörelse inte precis ger oss anledning allansluta oss till en uppgörelse. Tvärtom är del en anledning för oss att vara påvår vakt beträffande den här typen av uppgörelser. Den främsta anledningen fillaff vi inte går med på defta förslag är emellerfid aft vi är motståndare tillde indirekta skatterna och deras regressiva verkan. En höjning av momsen skulleju äveu innebära eu höjning av matmomsen. Prot,-1987/88:1379 juni 1988 Vissa skattefrågor med anledning av kompletteringspropositionenm. Vissa skattefrågor med anledning av kompletteringspropösitionenm. När det stod klart för finansministern atf han inte skullefå eu majoritet för förslaget om en höjning av momsen för all därigenomfirtartsiera vissa kommartde margirtalskaltesänkuiugar, hoppadesocialdemokraterna så atl säga på deu folkpartistiska oljeskattevagnen. Istället för att höja skatten på olja med , som regeringen hade föreslagiti propositionen, anslöt sig socialdemokraterna lill förslag om euhöjning av oljeskatten med . och en motsvarande höjning av skatten påkol, vilket sammantaget ger eu iukomslförslärkning på 1,3-1,,kanske mer. Jag vet inle om detta kändes besvärande för , menjag tyckte all hart hade litet svårt med förklarirtgarna i debattert med StigJosefson. a. Bertgt sade i partiledaromgångalt ville sänka skattetrycket. Meu trots detta skjutsar folkpartietregeringen på siu egen skaffevagn och far iute konsekvertserrta av aff defhandlar om en helhet. Det är inte helheten som regeringspartiet ställer sigbakom, utan det är bara eu litert del. I detta fall plockade regerirtgspartielrussinen ur kakan. För vår del är del viktigt atl slå fast att deu här typenav skattepolitik, oavsett om dert bedrivs av de borgerliga partierrta eller avsocialdemokraterrta, irtnebär en skärpning av beskattniugeu för människor medlåga inkomster. Som exempel kan jag nämna sjukvårdsbiträdena, som detförvisso inte är så lätt aff få tag i , eftersom de har gauskadåliga löner. Infe så sällan är dessa kvinnor, som def oftast är, ensamståendemed barn och utnyttjar kanske rätten att arbeta - enrättighet som jag tycker all de skall anvärtda sig av. Sjukvårdsbiträdena är engrupp som hamnar i dessa inkomslskikt och som kommer alt fä en skärpning avbeskattniugeu medan höginkomstiagarua, som utau tvivel har räd atl bära högreskatter, får skattelindringar. sade att industriarbetaren betalar av siu lön i form av olika skatter. Jag kau bara konstalera atl Bo Lundgrenhar tagit sig au Skattebetalarnas förenings mycket tvivelaktiga kampanj och förfram denna förenings argument som siua egna här i kammaren; Det hade jag intetrott om Eo . Jag tycker nämligen alt ochderas kampanjer är allt annat äu seriösa. Och äveu om jag har en annanuppfattuirig om skallepolilikeu än , har jag äudå inle upplevt BoLundgren som oseriös, ulan hau har stridit seriöst för siua högerförslag. När det gäller skatter har vi frånvpk föreslagit en skatterabatt på . för människor med inkomster upptill . Vi har också föreslagit ytterligare skärpnirtg avmarginalskatten för dem som har inkomslet . För ettsjukvårdsbiträde skulle defta förslag innebära en skaffesärtkrtirtg på uugefär1 , vilket självfallet skulle vara till nytta lör henrte, i stället förert skatlehöjrtirtg. Jag kart notera atl det under den senaste liden har sketten vändning inom socialdemokratirt uär det gäller synen pä malmomsen. Matmomsenhar redan diskuterats . Men jag måste säga all del ärbra all fler och fler partier ansluter sig till uppfattningen all del ärnödvändigt att sänka matkoslnaderrta. Enligt tillgänglig statistik har livsmedelsprisernaulan tvivel ökat mer än konsumentpriserna i övrigt . Livsmedelspriserna har i stort sett ökat mer än konsument- Det finns olika orsaker till detta.Stig Josefson nämnde bl. a. aff en av orsakerna är miuskningen avlivsmedélssubvertfiorterrta. Om mart ser fillbaka på dert senaste femårsperioden kanmau konstatera all de för många arbetarfamiljer nödvändiga livsmedlen har ökatmed mer än kousumeulpriserna i övrigt. Del är möjligt all del är fråudessa utgångspunkter som också socialdemokraterna kan tänka sig atf minskamatskaffen och än en gång vara med och utreda ett sådaut förslag. Slufligen vill jag säga något omenergiskatterna. Man kart säga aft den svenska energipolitiken ochenergiskaflepolilikeu utan tvivel lider brist på framsynthet och konsekvens.Kärnkraftsprogrammel har tillåtits rycka sörtder möjligheterrta lill ertkortsekvcrtt och framålsyflartde prispolilik. Del är artdra faktorer ärtertergi- och miljöpolitiska som har anvärtts för all läcka behov av tillfälligainkomstkällor, bl.a. bensinskatle-höjuiugen och oljeskallehöjningeu. Utvecklingen av alternativa förnybara inhemska och andraenergikällor motarbetas på olika sätt. Bindnirtgen till kol, olja och kärnkrafthar ökaf'i stället för atf minska geuom regeringerts agerande i olikasammarthartg. Vi vill frårt vpk:s sida satsa på alferrtafiven och radikaltminska anvärtdandet av olja och kol, och rtaturligtvis även användandet avkärnkraft. Vi vill alltså avveckla kårnkraften och göra det väsentligt mycketsnabbare än vad regeringen vill. För aft möjliggöra detta krävs att mau ändrarpris- och skaftepolifikert inom energiområdet. Vi har därför lagt fram ettförslag som fill en del kart verka för ert framsyrtf ertergipolifik, därertergibeskaftrtiugeu utformas sä aft användningert av miljövärtlig, förrtybarertergi sfimuleras pä bekostnad av miljöförstörande bränsle som olja, kol ochuran. Från vpk:s sida ser vi energibeskatfnirtgert som ert helhet, som infeskall präglas av ryckighel och anvärtdas som firtartsierirtgskälla rtär olikabehov knackar pä dörren. Jag skall bara la några exempel på dessa olika frågor. Jagskall inte beröra alla reservatiorter på energiskatleområdel, utan bara nämnaall del är viktigt alt mau ser lill all man får en artnart skattepolitik rtärdef gäller kortdertskraf-len kontra kraftvärmeu. Atl man som ibeskattniugeu främjar slöseri och spill med värme, kan vi inle acceptera. Vimenar atl man måste se lill all förändra beskattniugeu och göra deu neutral, ivarje fall när del gäller kondeuskrafl kontra värmekraff. Naturgasen är en bra,viktig och miljömässig crtergikälla som är på framrtiarsch. Vi måste därför haen lägre skallesals på del området. Den bör ligga på uugefär av oljans perenergieuhet. Med del anförda yrkarjagbifall lill dereservationer där mitt namn finns med. Jag vill dessutom yrka bifall lillreservation nr 10. Geuom ett förbiseende i hanteringen i utskottet komm jagiute all stå med på den reservafionert. Del skulle då ha blivit ertmajoriletsskrivning. Reservationcrt berör frågart om de rtuvaraudeeffeklgrärtserrta och de tröskeleffekler som firtrts rtär det gäller små vind-och vattenkraftverk. Jag yrkar således äveu bifall lill reservation ur 10. Vissa skattefrågor med anledning av kompletteringspropositionenm. Vissa skattefrågor med anledning av. AnL 65KJELL () replik: Del känrts pä något sätt litet avigt uärTommy anklagar oss i för atl inle hålla på vår politik. Vpköverger ju praktiskt taget alltid sin egen politik och tjänstgör som ett renttransportkompani för socialdemokraterna här i kammaren. Jag tycker att detuttalandet var litet galet, särskilt som sedart började tala omatt man radikalt skulle minska anvärtdningen av olja och kol. Egenfligen begärde jag inte ordet med anlednirtg av defta.Jag begärde ordet långt inrtart kom så lårtgt. Jag gjorde detför att tacka för deu tid som vi har arbetat tillsammans iskatleulskoltet. Av naturliga skäl har vi infe varit överens om tagen, men vihar haft ett intressant meningsutbyte både i och utauför plenisalen. Jag önskarTommy lycka fill i hans fortsalla verksamhet. AnL 66 JANBERGQVIST (s): Del är med visst vemod jag konstateraratt tvä av skatteutskottets ledamöter deltar i sin sista riksdagsdebatt. StigJosefson kom till bevillnirtgsutskoliel . Hau har sedan varit def utskottetoch skatteutskottet trogert. kom forsla gångert lillskatteutskottet . Jag vill lacka och för derasinsatser i skafteutskottet. Ni har skickligt och kunnigt företratt era partieri skattefrågorna. Def har liksom hört fill att ni har medverkat i alla viktigaskatledebat-ler här i kammarert. Jag vet alt jag talar å hela utskottetsväguar, rtär jag nu lackar er för gott samarbete och för alla de konstruktivabidrag som ni har gett till ulskotlets arbete. När de borgerliga partierna förslår alt dekommer all avkrävas besked om vilken gemensam politik deras regeringsallerualivskulle innebära har de några typiska standardreaktioner som är väl kända viddel här laget. De ställer t, ex. intensiva frågor och anklagar osssocialdemokrater för all iute ge besked om den exakta politiken i olikadelfrågor. Det gäller ofta sådana frågor som är föremål för utredning. De görockså ulfall mol socialdemokraterna och påslår atl vi skulle våra synnerligensplittrade i en rad frågor. Det har faktiskt sitt intresse atl se hur dettamönster kommer igen nästan nu för liden i debatter. gjorde ett rtärmast patetiskt inlägg om vadhan kallade en djup oenighet mellan statsministern och finansministern.Försöken att skyla över den borgerliga oenigheten blir tydligen alltmerdesperata. Både statsministern och finansmirtisferrt har i mycket skarpaordalag kritiserat skaffeförslag. Moderaterrtas förslag innebäratf mau sänker skatten kraftigt för personer med de högsta inkomsterna.Samtidigt får folk i vanliga inkomstlägen bereda sig på att det kan bli frågaom höjda kommunalskatter, höjda kommunala taxor och försämrad service pä olikasätt. Vi skall ha en helheisreform när det gäller skatterna, därmarginalskatterna skall ses som en del i del stora sammanhanget. Bo Lundgrentalar om att del är ofrånkomligt alt uiargiualskaltesänkningar leder till attden som har höga inkomster får mera räknat i kronor. Ja, det ar klart all ommart skulle bryta loss eu del av skatlereformert och bara se lill självauiarginalskalteför- ändringenskulle del få den effekten. Det moderata förslaget innebär emellertid atl desom har låga inkomster får eu marginalskatlesänkning . De som har högainkomster får en rtiargirtalskallesärtkrting . Moderaterrta ger ju inlebara i kronor räknat mera till de rika om mau har samma procentuella sänkningav marginalskatterna, utan de ger procentuellt tio gånger mer fill de rika äntill de fattiga. Jag vill fråga vad egéntligertanser om det förslaget. Jag var' litet förvårtad över atl inle närmarekommenterade detta förslag i sitt anförartde. Bo Lurtdgrert och bedriver vad som närmast kanbetecknas som en skräckpropaganda om avdragen. Jag vill därför erinra om allunder v-år tid i regerirtgsslällrtirtg har vi ökat sparavdragel, vi har rättattill reseavdraget med , vi har irtfört ett fackförertirtgsavdrag förlörttagare, vi har höjt grurtdavdraget och vi har ökat schablortavdraget förinkomslerts förvärvande. Vi går bestämt emot de borgerliga partierna, när dévill ta bort . från löntagarnas schablonavdrag. Det skulle sänkastandarden för hundratusentals människor. Def skulle också innebära aff mångairtfe skulle kunua använda den förenklade sjalvdeklarafioneu utan få lov atf gåfillbaka fill de mera krångliga blanketterna. Vi kommer atl genomföra eu totalskattereform, där vi tar hänsyn fill alla skatteeffekter, när det gäller såvälavdrag och skattesatser som andra inslag i skaftepolitiken, anklagade förmiddagens debattörer för atfgöra-en förenklad analys. Sedan gav han sig själv irt på aft artalyseraverklighefert. Det skulle möjligcrt kuuna finnas anledning för själv fuudera över aff något förfina sin analys. När taladelät def som om de sex hade utplånats från historia. Hurvar det, , sänktes skaften uuder dessa är? Nej, den höjdes.