prot · GB0991 · 1987-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1987/88:91 Förhandlingarnaleddes till en början av andre vice talmannen. 1§ Justerades protokollet för den 16 innevarande månad. 2§ Svar på fråga 1987/88:406 om varvet har frågat mig vilka åtgärder jag tänker vidta för attmedverka till en förbättrad situation vid . Karlskronavarvetsinriktning har redovisats i bl. a. varvspropositionerna 1982/83:147 och1985/86:120. Verksamheten vid Kariskronavarvet omstrukturerades i enlighet meddåvarande Svenska Varvs strukturplan . Företagetsinriktning är produktion, modernisering och underhåll av fartyg för densvenska marinen samt export av örlogs- och kustbevakningsfartyg. Dennastrategiska inriktning innebär att den svenska marinen är den dominerandekunden. Beläggningen vid varvet är därför starkt kopplad till deförsvarspolitiska besluten. InomKarlskronavarvet har MBL-förhandlingar slutförts för att reducera antaletanställda med ca 200 personer. bedömde denna personalreduktionsom nödvändig för att anpassa kapaciteten till den nuvarande orderstocken. Regeringenär medveten om att har stora beläggningsproblem inte barakortsiktigt utan även på . Varvet arbetar med attgenom exportorder kompensera sig för uteblivna beställningar från den svenskamarinen. Några exportorder har emellertid ännu inte erhållits. Ettarbete pågår inom med att kartlägga om det finrisförutsättningar för och andra statliga beställningar till varvet. Anf.2 (): Jag ber att få tacka industriministern för svaret. Det är ungefär ettår sedan försvarsuppgörelsen tecknades mellan ochsocialdemokraterna. Under hela har faktiskt ovissheten varit stor Omhur varvet skulle klara sig i fortsättningen. Detta har naturligtvis lett tillstora bekymmer för personalen som den ena dagen får höra si och den andra dagenså. Denna ovisshet tycker jag är orimlig. På något sätt har regeringen Prot.1987/88:91 , Om beskattningen av etanol ett ansvarför att ge klara besked. ' Den svacka som har uppstått, och som kommer att varaunder ungefär fram till omkring , måste på något sätt fyllas ut.Vad som då kan vara aktuellt är naturligtvis annan fartygsproduktion än den sommarinen inte kan ta till sig. Jag tänker på t. ex. uppgifter inomfartygsproduktionén när det gäller forskningen och uppgifter. Det svar som jag har fått av industriministern är någotdiffust när det gäller vad regeringen egentligen har gjort. I det sista stycketi svaret talas det bara om att man på funderar. Det har nualltså gått , och jag tycker att det är dags att regeringen i klartexttalar om vad det är den funderar på och hur det skall gå för personalen vidvarvet. upplever jag det som att det i regeringen har sketten låsning mellan de ministrar som har huvudansvaret för detta -försvarsministern och industriministern. Jag skulle vilja ställa en fråga till industriministern,eftersom det är viktigt att regeringen tar ställning till om varvet skall vara ett nybyggnadsvarv. Är det regeringens avsikt att skall ha en sådan nivå på sin verksamhet att varvet kan betecknas som ett nybyggnadsvarv i fortsätt ningen? . Överläggningen var härmed avslutad. 3 § Svar på fråga 1987/88:390 om beskattningen av etanol ..Herr talman! har frågat mig vilkamotiv regerjngen har haft för att inte föreslå skattefrihet för inhemsktproducerad etanol i den föreliggande energipropositionen. Som bakgrund tillfrågan anför att användning av inhemskt produceraddriymedelsetanol skulle minska föroreningarna från trafikavgaserna och att enövergång till sådan bränsleanvändning fordrar ekonomiska stimulanser frånstatsmakternas sida. Skatten på motoralkoholer -.däribland etanol - är 86öre/1, vilket kan jämföras med skatten på bensin som fr. o. m. i åruppgår till . /1 resp. . /I om bensinen är blyfri.Motoralkoholen är alltså skattemässigt gynnsamt behandlad. De indirekta skatterna, bl. a. energiskatterna, ses förnärvarande över av en parlamentariskt tillsatt kommitté (dir. 1987:30).Kommitténs arbete skall i huvudsak redovisas senast vid utgången av detta år.Jag avser inte att överväga någon ändring av motoralkoholbeskattningen, innankommitténs förslag föreligger för bedömning. En skattefrihet för enbart inhemskt produceradmotoralkohol torde för övrigt strida mot åtaganden enljgt GATT-överenskomrnelsen. Sannolikt skulle en sådan ordning också leda till betydande skatteadministra tiva problem. 4INGBRITT IRHAMMAR (c): Tack för svaret. Det måste kännas generandeför regeringen med denna beslutsvånda i vad gäller satsning på etanol. Försttillsatte man en utredning, alkoholer som motorbränsle, och i väntan påresultat från denna avslogs flera centermotioner med förslag om bl. a.skattebefrielse på etanolen för att göra den mer lönsam. Utredningen blev klar för över ett är sedan, men var finnsde konstruktiva förslagen? hänvisar man till en ny utredning. fick vi besked om att regeringen höll påmed att arbeta fram miljö- och energiförslag, som skulle leda till ett samlatgrepp för en bättre miljö. Så kom då propositionerna, men man ger inget förslagom skattebefrielse för och satsning på etanol. Besvikelsen ärstorpå många håll ute i landet.Odlingföretanolproduktion skulle ge så mycket. Vi skulle kunna behålla öppnalandskap och slippa plantera mörka skogar på fälten. Vi skulle slippa läggamarki träda, bli av med spannmålsöverskott och minska utsläpp av koloxid ochkolväten om man blandade etanol i bensinen och ersatte diesel med etanol. Detskulle skapas fler arbetstillfällen på landet på de platser där arbete behövs.Vi skulle minska oljeberoendet och stärka vår självförsörjningsgrad införeventuella krissituationer. Vi skulle kunna minska sjukvårdskostnaderna genomrenare luft för människorna. Det finns så mycket att vinna. Man brukar säga: Medan gräset gror dör kon. Men här är deti stället fråga om att medan utredningarna pågår så dör miljön. Får vi över huvud taget ett förslag om skattebefrielse företanol? Finns det en verklig politisk vilja hos regeringen i denna fråga? Om såär fallet kunde man lyfta bort frågan om etanolen från den utredning om deindirekta skatterna som behandlar energiskatterna. Om skattefrågor vid generationsväxling i familjeföretag Överläggningen var härmed avslutad. 4 § Svar på fråga 1987/88:396 om skattefrågor vidgenerationsväxling i familjeföretag har frågat om jag kommer attse till att skattefrågor vid generationsväxling i familjeföretag skyndsamtutreds genom tilläggsdirektiv till någon av de nu sittande skatteutredningarna. Som själv säger ingår det i 1980 årsföretagsskattekominit-tés (B 1979:13) uppdrag att utreda beskattningsfrågornavid generationsväxling i familjeföretag. Detta förhållande var ocksåutgångspunkten när arvs-och gävoskattekommittén, i sitt betänkande (SOU1987:62) Ny arvs- och gåvoskattelag , begränsade sig till att på någrapunkter föreslå justeringar av beskattningsreglerna vid gåva avföretagsförmögenhet. arbetar med enöversyn av fåmansföretagsreglerna och räknar med att kunna redovisa sinaöverväganden under detta år. Arvs- och gåvoskattekommitténs förslag tilljusteringar av gåvoskattéreglerna får regeringen anledning att ta ställningtill sedan den 1987/88:91 nu pågående remissbehandlingen har avslutats. De skattefrågor som tar upp har självfallet även anknyt- ' ning till det reformarbete som pågår när det gäller företagsbeskattningen Om redovisning av tUl- , . , , , . .. . .. . ., , ,...,,. och inkomstbeskattningen 1 övrigt. Ett särskilt samband föreligger också med kommande utgifter och ... ,,,. den översyn av förmögenhetsbeskattningen som sker mom finansdeparte-intäkterpa stats- Det omfattande reformarbetet kan förutses leda tillbetydande förändringar av vårt skattesystem. Mot den bakgrunden är det enligtmin mening lämpligast att överväga utformningen av beskattningsreglerna vidgenerationsväxling i familjeföretag först när man kan överblicka huvuddragen idet nya skattesystemet. 6 (): Jag tackar finansministern för svaret. Jagsåg att det var jäktigt att komma hit. Men tyvärr var det ett ganska negativtsvar. Familjeföretagarna har väntat på nyaregler. Jag vet att fåmansföretagen och deras organisationer är mycket oroligaför att man inte får klarhet i skattereglerna vid generationsväxlingar.Finansministern har också varit med om att höja den typen av beskattning. Jag förstår problemen - jag sitter ju själv i 1980 årsföretagsskattekommitté - men det hade varit önskvärt om vi hade kunnat komma igång. Jag måste fråga finansministern: När får fåmansföretagenegentligen reda på hur det skall se ut ? När får de de lättnader somär absolut nödvändiga? Jag hoppas ju att finansministern instämmer i vad somstår i de ursprungliga direktiven till företagsskattekommitté, att dennatyp av företag är utomordentligt väsentliga för vårt land och också för demöjligheter som finansministern har att få bättre balans i våra utrikesaffärer. Överläggningen var härmed avslutad. 5 § Svar på fråga 1987/88:403 om redovisning avtillkommande utgifter och intäkter på statsbudgeten /89 har frågat mig om en samladredovisning av de utgifter och intäkter som föreslagits i olika propositionerefter budgetens presentation. Bakgrunden till frågan är att vill få enredovisning av vad som ligger i posten Beräknat tillkommande utgiftsbehov,netto, som i budgetpropositionens förslag till statsbudget för nästa budgetårfördes upp med fem miljarder. För att redan förslaget till statsbudget så långt sommöjligt skall visa en realistisk budgetutveckling förs på budgetens utgiftssidaupp posten Beräknat tillkommande utgiftsbehov. Detta är en nettopost. 1 dennaligger sädana beräknade utgifts- och inkomstförändringar som inte förts upp panag(jt annat ställe i budgeten. Det gäller t. ex. utgifter avseendesärproposition s(jm lämnas som gäller för anslagspropositionereller inkomster som följer av propositioner om ändrade skatte- ochavgiftsregler. att sådanapropositioner skall innehålla beräkningar av ändrade inkomster och utgifter förstaten. En redogörelse av det slag som efterlyser kaninte lämpligen ges inom ramen för meningsutbytet i en frågestund. Dennaredovisning kommeri stället att, på vanligt sätt, ges i den ordning somriksdagsordningen anvisar, nämligen i den proposition med förslag till slutligreglering av statsbudgeten, även kallad kompletteringspropositionen, som lämnasom en månad. Om redovisning av tillkommande utgifter och intäkter påstatsbudgeten /89 8 (): Jag skall be att få tacka finansministern för svaret, ävenom jag tycker att innehållet var mycket otillfredsställande. En redovisning kanvisst ges inom ramen för en frågestund. Jag utgår ifrån att finansministern själv har en aktuellbild av budgetkonsekvenserna av de förslag som regeringen har presenterat förriksdagen. Då tycker jag faktiskt att det är ganska ogint av honom att intelåta få ta del av det materialet, utan att vi skall behöva vänta tillden , då kompletteringspropositionen kommer. Min uppfattning är faktiskt att finansministern bordesvara på frågorna när frågorna ställs och inte när han själv tycker att det ärroligt att svara. Det var ovanligt många särpropositioner som aviserades ibudgetpropositionen . Enligt riksdagsordningen skall de förslag sominnebär anslagskonsekvenser avlämnas . För de förslagenborde det åtminstone finnas en sammanfattning, och det borde vara möjligt attge en sådan. Budgeten är faktiskt ett viktigt instrument i den ekonomiskapolitiken. Finansministern har gjort, eller har försökt göra, en visspoäng av att utgiftsprövningen har varit stram. Man kan läsa i finansplanen attutgiftsökningen bara har varit . Den siffran blir emellertid helt fel omdessa fem miljarder netto i tillkommande utgifter består av väsentligt störrebruttobelopp. Om de t. ex. skulle bestå av elva miljarder i utgifter och sex iintäkter, vilket har ryktats här och var, blir utgiftsökningen väsentligtmycket större. Den kommer då att överstiga i stället för . Finansministern brukar inte vara sen att klaga påoppositionens alternativ till den egna politiken. Jag har begärt att få enordentlig och korrekt redovisning av regeringens egna förslag. Jag tycker attdet är svagt att finansministern inte vill ge besked på den punkten. Jag tror att har missförstått detstämningsläge i vilket jag infinner mig här i . Det är inte för mitteget nöjes skull jag är här, utan för att försöka ge svar så gott det överhuvud taget är möjligt. I detta fall är det emellertid inte möjligt att inom ramenför ett frågesvar redovisa vad ett tjugotal propositionerinnebär i form av förändringar på såväl budgetens utgifts- som inkomstsida. Jagskulle endast ha kunnat ge en högst fragmentarisk, eller i sämsta fallobegriplig, framställning. Jag måstefå fråga vad skall göra med den redovisningen Prot.1987/88:91 , 1988 Om avgifternaför befordran av vissa postfö rsän del ser Det är då budgetens slutliga reglering kan läggas fram förriksdagen. Det är då man får klart för sig vad alla olika förslag harinneburit. Den redovisningen kommer att bli mycket detaljerad. Den kan plockasur den proposition som har lagts. Vissa frågor går inte att besvara inom loppet av treminuter på ett sådant sätt att det blir begripligt - ännu mindre skulle det bliroligt. 10 (): Finansministern vet väl att det svar som ges här ävenpresenteras i skriftlig form. Det går bra att sammanfatta många siffror i entabell, som kan ha stort läsvärde. Oppositionen har under särpropositionernas avlämnande attreagera på just dessa. Många av dem innehåller högst väsentliga utgifts- ochinkomstkonsekvenser. Med anledning av dessa anslagskonsekvenser är det viktigtatt oppositionen vet,sammanställningen av budgetläget. Det får vi intemöjlighet att veta. eftersom finansministern inte svarar, på min fråga. Överläggningen var härmed avslutad. 6§ Svar på fråga 1987/88:409 om avgifterna för befordran av vissapostförsändelser Herr talman!. har frågat mig vilkaåtgärder jag ämnar vidta för att det skall bliekonomiskt rimliga möjligheterför i bosatta människor att ta emot julklappar och andra enkla gåvorfrån vänner och anhöriga utomlands. Bakgrunden till frågan är enligt att 644kr. debiterats i skatt och olika avgifter för en av en givare i utlandetegenhändigt tillverkad enkel julklapp som skickats till släktingar i . Eftersom i sin fråga inte berört vilkaskatter och avgifter det är fråga om, går det inte att avgöra om några åtgärderär nödvändiga. Upplysningsvis kan jag nämna att gåvor värda upp till 400kr., med undantag för alkohol- och tobaksvaror, får tas in i landet tull- ochskattefritt. 12 (): Jag vill tacka finansministern för svaret.Litet inspirerad av vad finansministern sade till , vill jag sägaatt inte heller jag är här för mitt eget nöjes skull. Jag är här för attföreträda folket gentemot överheten. Det kan naturligtvis vara svårt att svara på om det ärriktigt, när finansministern inte vet vilka skatter och avgifter det gäller.Det skall jag emellertid tala om. Det är till att börja med terminalavgift på . Det finns en tulldeklaration med i paketet -gifts, hand blown glass. Ytterligare utgifter är inkasso- ellerefterkravsprovision på 30 Det finns vidare ett speditionsarvode på , fastänfrakten var betald ända fram. Om nu postpaket kostar något, vad är dåspeditionsarvode? Terminalhyra uppgår till . och finansministerns egetlilla bidrag, momsen, till . Jag får då tolka finansministerns svar så, att det här,eftersom den ifrågavarande presenten uppenbarligen inte kan ha varit värd 400kr., alltså h;ir begåtts ett fel. Man skulle inte ha betalat dessa avgifter. Det ankommer inte på mig att begära attriksdagens ledamöter skaffar sig åtminstone en elementär kunskap om underlagetför de frågor som de ställer. Vad räknade upp var arvoden ochavgifter som en privat speditörfirma tog för att handha det paket som sakengäller. Bland alla de ting som räknade upp fanns det bara enenda post som var en statlig pålaga, nämligen mervärdeskatten. Någon tull harinte tagits ut; någon införselavgift har inte tagits ut, det enda var momsen.Av de var alltså moms . Resten, , varvad den privataspeditörfirman lade på paketet. Är det inte rimligt att dåvänder sig till denna speditörfirma och frågar varför den tar ut sådana hutlösaarvoden i stället för att vända sig till finansministern, som inte har ett duggmed den saken att göra? Gör hemläxan innan frågorna ställs! Det skullebespara oss alla tid och krafter. Om avgifternaför befordran av vissa postförsändelser 14ANITA BRÅKENHIELM (m): Fastän vi är tämligen jämnåriga fårfinansministern mig att känna mig som skolflickan som fått en brysktillrättavisning av rektorn. Det är överheten som har talat. Sedan skall de småmänniskorna vara tysta. Då får jag fråga: Varför anlitas en privat speditionsfirmaför att fullgöra det som posten skulle ha gjort? I det här fallet var fraktenför paketet betald till , där mottagaren, ett pensionärspar, bor. Härlastar man över det som skall göras på någon annan. Vad är tulldeklarationsarvode?Är inte tullen en statlig myndighet? Dessutom var det hela tulldeklarerat. Om det skall vara på det här sättet, kanske jag får lämnaett förslag till finansministern, att vi i , , FN och i övrigtdär vi har .samarbete med andra länder säger: Skicka inte presenter till eravänner i - de har i allmänhet inte råd att ta emot dem.' säger att hon företräderfolket, och det gör hon säkert. Men hon vilseleder också folket. Vad dennagåvogivare gjort är att han anlitat en speditör, som skulle ta hand om alla depraktiska problem som kunde uppstå när gåvopaketet skulle omhändertas iSverige. Vi talar ju ändå samma språk, och arvode betyderersättning till en privat firma. Speditionsfirman vjlle haUilldeklarationsarvode för att upprätta en tulldeklaration, varav framgår attingen tull betalats. Om detta är en folkrättslig fråga, då har AnitaBråkenhielm vänt sig till helt fel instans. För att utröna huruvida det är någotfel på det civilrättsliga Om skärpta påföljder för våld mot polismän avtal somupprättats mellan i det här fallet en gåvogivare och en privat speditörfirma fårAnita Bråkenhielm vända sig till domstol. Det är inte i riksdag vi kanavgöra den frågan. brukar ju säga sig tillhöra ett partisom tror på marknadsekonomin. Det är den som har fungerat i det här fallet. 16 (): Gåvogivaren bor på och har i nyazeeländska dollar betalat . för att detta paket skulle komma framtill . Vem tvingar denna firma till att upprätta entulldeklaration, när tullde-klarafion fanns med från början? Det är fråga om"gifts, hand blown glass". Det är inte något konstigt. Detgäller ett postpaket, och då måste det väl ändå vara posten som är berörd. Jag tycker över huvud taget inte att det skall vara såkrångligt. Om det inte skall behöva kosta någonting, i det fall då gåvan ärvärd , då skulle ju försändelsen ha kunnat gå som brev ändafram till dörren. Jag hoppas att någon myndighet åtminstone kan anstränga sigför att förenklingar skall bli möjliga. Det är nämligen tragiskt för människoratt det blir på det här sättet, trots att barnbarn noga förhör sig om ättenpresent inte skall kosta mormor och morfar någonting. Det ligger ju någonmyndighet bakom, som inte ser till att paketet kom fram till adressaten. Överläggningen var härmed avslutad. 7 §Svar på fråga 1987/88:372 om skärpta påföljder för våld mot polismän har frågat mig vilka åtgärderjag avser att vidta i syfte att skärpa påföljderna vid våld mot polismän. Som naturligtvis känner till finns det sedanlänge en strängare straffskala för våld som riktar sig mot poliser och andrasom utövar myndighet än den som gäller för angrepp mot privatpersoner. Detta ärenligt min mening en naturlig ordning som bör bestå. De problem som kan finnas när det gäller påföljderna förvåld mot poliser gäller knappast den tillgängliga straffskalan, utan hurregelsystemet tillämpas vid våra domstolar. Det är visserligen svårt att bildasig någon riktigt klar uppfattning om hur praxis är på detta område.Fängelsestraffkommittén har emellertid som sin uppfattning uttalat att det ärsvårt att frigöra sig från intrycket att domstolarna i jämförelse medmisshandel ser alltför milt på våld mot tjänsteman. Kommittén uttalar också,och det är något som jag helt kan ställa mig bakom, att den skillnad istraffvärde mellan brotten som straffskalorna utvisar även skall ge utslag ipåföljdsbestämningen. Detta är också något som betonas i den proposition omstraffmätning och påföljdsval som regeringen överlämnat till . Enligtförslaget i propositionen är det straffvärdet som skall vara utgångs- Vid bedömningen av detta skall domstolen utgå från denstraffskala som gäller för brottet. Enligt förslaget är det också så att brottets art är en avde omständigheter som kan tala för att man skall döma till fängelse i ställetför till en inte frihetsberövande påföljd. Som ett exempel på brott som avses idet sammanhanget nämns just våld mot tjänsteman. Om förslagen i propositionen godtas, får man enligt minmening bättre garantier än de som finns nu för att det särskilda skydd somlagstiftningen ger bl. a. poliser också beaktas i praxis. Om skärpta påföljder för våld mot polismän Under detta anförande övertog tredje vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar. 18 (): Jag ber att få tacka,statsrådet för svaret på frågan. Jag måste säga att jag bara är till hälften nöjd. Jagtycker att det som aviseras i propositionen är ett steg i rätt riktning, menjag tror ändå inte, utifrån vunna erfarenheter, att förslaget är tillräckligt.Vi måste faktiskt genomföra en reell förändring i straffskalorna. Såvitt jaghar förstått är statsrådet inte beredd att ta det steget. Att det skallvara skillnad i straffvärdet av påföljden är en självklarhet, och det är jumärkligt att det inte tycks ha varit på det sättet tidigare. Det viktiga i detta sammanhang är ju att polismänupplever sin situation som ohållbar när det gäller just denna fråga. Vi vet attantalet våldsbrott mot polismän har ökat, och jag skulle därför gärna viljafråga statsrådet om denna ökningstrend fortsätter. Jag har inte den allrasenaste statistiken. Jag vet dock att utvecklingen under loppet av några årtidigare har varit alarmerande. Det är orimligt att svenska poliser inte Skall känna detstöd från statsmakternas sida som de har rätt till i just denna fråga. Jag troratt det är nödvändigt att starkare markera statsmakternas stöd gentemot dennayrkeskår. Det faktum att Föreningen i heltnyligen i ett uttalande har slagit fast att man ser en skärpning av straffensom nödvändig för att komma till rätta med detta tycker jag talar sitt tydligaspråk: Det är kanske just här i som polismännen mer än någonannanstans möter det här problemet. Jag vill fråga statsrådet om hon ändå inte skulle varaberedd att ompröva sitt ställningstagande så att vi får en klar skärpning avstraffskalorna. Låt mig först säga att någon helt aktuellstatistik över utvecklingen av den här typen av brott har vi inte, så på denfrågan kan jag inte ge något svar. När det gäller den andra frågan, om straffskalorna, kanjag säga att det pågår ett mycket omfattande arbete inom justitiedepartementetpå grundval av fängelsestraffkommitténs förslag om ändring och genomgång avstraffska- Om ökade resurser åt Jaghoppas att vi skall kunna komma med ett förslag till under hösten.Visserligen har vi ännu inte ingående diskuterat allt material, och det harinte föredragits för mig, men såvitt jag nu kan bedöma kan jag inte se att detfinns skäl till en förändring av straffskalorna. Däremot är det ju viktigt attse till att den praxis som uppenbarligen inte har varit helt tillfredsställandeändras. Jag tror också att det är detta som märks i praktiken och som ute påfältet kommer att upplevas som någonting positivt. 20 (): Jag tackar för det senaste beskedet. Jag villgärna lägga statsrådet varmt på hjärtat vad jag sade om starkare markeringar.Jag tror nämligen att det finns ett samband mellan det sätt på vilket samhälletmarkerar polisens skydd och hur vi ser på våldsbrotten generellt. Sedan jag ställde frågan har jag själv tangeratvåldshandlingar i . När jag gick hem mötte jag fyraynglingar. Två gick före och två efter. När den ene var framför migsprang han mycket kraftigt rakt emot mig och gjorde ett mycket högt hopp.