prot · GB09134 · 1987-12-31 00:00:00 — Vid den senaste sessionen riktades mycket stark krifik motNordiska ministerrådet för att handlingsplaner för havsföroreningar uteblivit. , som är ordförande i mittengruppen i , agerade - liksom , socialdemokrat, iDanmark - för aff den försenade handlingsplanen skall komma fram. Hon uppmanadeBirgitta , som är ordförande för de nordiska miljöministrarna, aff handlamed kraft. Jag vill instämma med och frågar hon kommer att efterkomma uppmaningen och få fram handlingsplanen. Jag villockså fråga varför regeringen motsätter sig bildandet av en Nordsjökommis-sion.Vi vet för litet, vi gör för litet, vi samverkar för litet. Här krävssamordning och krafttag! Eller är detta bara bagateller, ? Det finns alltför många miljökrav som vi icentern är ensamma om. Ett sådant, som bygger på vår helhetssyn, är kravet attgod miljö skall vara ett centralt mål i den ekonomiska polifiken. Utan godmiljö kan man irite garantera uthållig tillgång på miljövänliga råvaror - enförutsättning för varaktig tillväxt och välfärd. har - sedan vi justerat jordbruksutskottets betänkande- och i finansutskottet reserverat sig för samma krav.Därför utgår jag från att dessa partier kommer att rösta för reservafion 3. Omdessutom kommunisterna gör samma sak, kan vi få majoritet fördenna viktiga förändring av kriterierna för den ekonomiska politiken - eller när vi voterar . Jag hinneri detta sammanhang inte mer än översiktligt beröra övriga centerförslagsom vi tyvärr måst reservera oss för. Men vi har ju hela valrörelsen på oss.Det handlar om - införande avekonomiska styrmedel i miljöpolitiken, - snabbareinförande av avgasrening på lastbilar och bussar, - begränsning avkväveoxidutsläppen till vad naturen tål, - att avvecklautsläppen av organiska klorföreningar från massaindusfrin. Teknik ärfillgänglig, och efterfrågan på miljövänligt papper ökar. Jag kan infe begripa varförregeringen vill ge industrin en frist innan den ens skall börja göranågot när det gäller de här frågorna. Det handlar också om att införa en obUgatoriskmiljöansvarsförsäkring för kemikalier, och mycket mera. Den helhetssyn som finns som grund för centernsmiljöpolifik - och därmed för hela vår polifik - leder fill aft vi måste läraoss aft samhället skall anpassas efter naturens krav. Det går infe att göratvärtom! Därför måste alla utsläpp fill luff, till vatten eller imark av ämnen som skadar miljön förbjudas. Detta kan tyckas vara ettdramatiskt krav, men motsatsen - atf acceptera en successiv försämring avframtidsmiljön - är än mer dramafisk! Utskottsbehandlingen av denna proposifion har visat attregeringen har en alltför kortsiktig syn. kan vi i centerpartietglädjas åt att opinionsarbete lönar sig! En del av våra förslag har vi fåttigenom, men mycket återstår att kämpa för. Prot.1987/88:134 6junil988 3IVAR VIRGIN (m): Jag lyssnade på Morgonekot ochBirgitta Dahls kommentarer fill det betänkande vi nu debatterar. Jag tycker attBirgitta normalt kommenterar händelser på ett klokt och ansvarsfullt sätt. är det ju så, aft utskottet på en rad viktiga punkterskärpt upp regeringens miljöproposition. Och det var tydligen känsligt. Mantycker att en minister med ansvar för miljöfrågorna skulle välkomna ytterligaresteg i rätt riktning. Men betygsäffningen av dessa steg var inte nådig. Jag vet infe vad som hänt . Här fanns barairritation. Man kände en tydlig fläkt från envåldshärskandets dagar. Regeringenhar uppenbart svårt aft finna sig i sin roll som minoritetsregering. Jag minns så väl första inläggsom miljöminis-ler. Det hade myckel av predikan över sig och vackra ord omsamförstånd över blockgränserna. Det var så vackert att det var svårt attreplikera. Det är allfid svårt aff bryta en stämning. Det är lättare . I motsats fill tycker jag alltså attutskottet på utomordentligt betydelsefulla punkter har skärpt miljöpolitiken.De borgerliga partierna har dessutom på en rad ytterligare punkter markerat sinmiljölinje i ett antal reservationer. Ett grundelement i moderat miljöpolitik ärförvaltarskapslanken. Vi har en absolut skyldighet all lämna den jord vi ärvdei helst förkovrat skick lill vara efterkommande. Det är ett ansvar som vi allahar, och det är ett ansvar, som förstärks av enskilt ägande. Den skolning defegna ägandet ger kommer ocksånaturligt det gemensamt ägda till del. Def ansvar som kollekfivt ägande bordekräva saknas ofta i verkligheten. Det kollekfiva ansvaret är anonymt, och ingenkan ställas till ansvar för misskötsel. Fullmakten till kollektiv förvaltning kommer från folket,och man kan infe jämföra detta kollekfiva ansvar med def som den enskildeägaren måste ta. Ett spritt enskilt ägande ger ett varierat landskap. Olikauppfattningar om hur marken skall vårdas och brukas ger mångfald. Vår uppfattning om ansvar och ägande kommer lill uttryck ien rad reservationer på naturvårdens område. kommer senare alttala om detta. Vi moderater har också i grunden en positivinställning till den tekniska utvecklingen. Det är visserligen sant attteknikoptimismen på 1950-falef har givit oss allvarliga miljöbakslag, men vihar också lärt oss aft vara mer uppmärksamma på miljöeffekterna när vi använderny teknik. Atl försona naturen och tekniken bör vara vårt mål, ochdet kanlyckas om vi med framåtanda och idérikedom använder och vidareutvecklar vårtvetande om naturens villkor. Den finske filosofen uttrycker sig så här:"En sådan ny förnuffighef kunde tänkas förändra också vår syn påförhållandet mellan människan och naturen. Den skulle kanske se förhållandetinte uteslutande som ett människans herravälde (domination) över naturen medvetenskapens och teknikens hjälp, utan snarare som en fråga om samlevnad(co-evolufion) inom den livssfär, där hon hör hemma. Något i stil med dengrekiska antikens ideal att stämma människans liv i harmoni med hennesnaturgivna levnadsbetingelser. Men givetvis byggande på helt andra insikter.Jag kan tänka mig, aft en sådan förändring i attityder skulle underlättaindustrisamhällets anpassning till de biologiska villkoren för människosläktetsöverlevande." Jag tycker atl vad del här gäller är fint uttryckt av vonWrighf och menar att var inne på samma tema. Att utveckla ny miljövänlig teknik i denna anda bordekännas som en stimulerande ulmaning för unga människor. Enligt min mening böralla miljöproblem i vårt land kunna lösas inle minst genom utnyttjande av nymiljövänlig teknik. Det ligger i vårt ansvar att välja den tekniken. Delunderlättas, om vi har en god ekonomisk tillväxt, som till väsentlig delinriklaspå all lösa miljöproblem. Bilen med nollutsläpp är t. ex. möjlig alt fäfram i ell samhälle med en positiv inställning lill teknisk utveckling. Allt dettaförs fram i reservation 1. I FN-dokumenlet "Vår gemensammaframtid", den s.k. Brundtlandrapporten, är de globala miljöproblemenbeskrivna. Def första ordföranden i kommissionen nämnerär uppvärmningen av vår planet. intensivt arbete med världensledande experter gör hon denna bedömning, och jag tror att hon har rätt. Förbränningen av fossila bränslen ökar mängden koldioxid iatmosfären. Man räknar med en fördubblad koncentration frånindustrialiseringens början lill mitten av nästa sekel. Delta beräknas ge englobal temperaturökning på 1,5-4,och kan leda till en höjning avhavsytenivån på upp Denna höjning kan ge katastrofala följderi låglänta kustområden. harredan startat en studie över hurlivsförhållanden för miljonfals människor kommer aft påverkas. Man räknar meden långsam förändring, som kommer aff skörda många liv och göra stor skada påegendom. Ett åttiotal kustområden kommer att bli särskilt utsatta. Klimatförändringarnakan också öka utbredningen av öknarna. Vid världskommissionens offenfiiga utfrågning i . 1985sade från en amerikansk forskningsinstitution följande: "Def är svårt atf tänka sig en fråga med störreglobala återverkningar på människornas samhällen och på naturmiljön änväxthuseffekten. Signalen är oklar, men vi kanske redan bevittnar förebud, ominfe verkliga växthuseffekter, i . Växthuseffektens slutliga potentiellaföljdverkningar kan bli katastrofala. Det är vår bestämda uppfattning att detredan är i senaste laget aft starta den process som leder till en bestämdpolitik. Aff höja def allmänna medvetandet, aff bygga upp stöd för en nationellpolifik pch slufligen atf sätta in olika ansträngningar för att minskahastigheten på utsläppsökningarna, kommer att fa fid. Växthuseffekten är en frågasom utgör både en möjlighet och en utmaning; infe överraskande utgör denytterligare ett viktigt skäl aff sätta lämpliga strategier i verket." Detta är bakgrunden till def, enligt min mening, mycketvikfiga tillkännagivandet om koldioxidutsläppen. Om vi går före påfreonområdet, är det lika vikfigt att vi gör def på def här området. Vi har i FN accepterat Brundtlandrapporten och då ocksådess krav på en "utveckling av internationellt överenskommen politik föratt minska de gaser som är orsaken till problemen" och dessutom aff antastrategier, som krävs för atf minimera skadorna. Att sätta upp ett nationelltdelmål om oförändrade koldioxidutsläpp fill är i godöverensstämmelse med det senare kravet. I de internationella överenskommelserna kan kraftfullaåtgärder mot avskogning och skogsskövling ingå. Skogsskövling frigör storamängder koldioxid. Skogsplantering i stor skala kan vara ett botemedel. För enåriig kostnad av för skogsodling kan enligt en aktuellstudie den negativa avskogningen brytas. En av viktigastemiljöinsatser borde vara aft verka för en grönare värid. Vårt bistånd borde ihögre grad än inriktas mot detta mål. Tyvärr har förslag i denriktningen avvisats av socialistiska majoritet. , När defgäller freonfrågan har vi accepterat regeringens förslag om att de freoner somskadar ozonskiktet skall vara borta . Vi har dock påpekat aft dét somi propositionen sägs om import av produkter som innehåller freon är dunkelt.Def troliga är aff vi kan tvingas importera sådana produkter underförutsättning att de är tillverkade i ett land som följer Monfrealpiofokollef.Tvånget kan ligga i hotet om handelsrestriktioner. Vi har också pekat på def orimliga i aft svensk tillverkning;vid vilken används freon, kan tvingas utomlands fill länder som strikt följerden internationella överenskommelsen och har ett utrymme aft utöka sinanvändning av freon. De totala utsläppen skulle i ett sådant fall kunna öka i 2 protokoll 1987/88:134 ställetför atf minska, och svenska arbeten skulle uppoffras fullständigt i onödan. Men def kan också bli så aff en övergång till miljövänligteknik utan freon i längden gynnar svensk industri och blir fill enkonkurrensfördel. Osäkerheten i de beslut vi i. dag fattar gör att vimoderater vill aff regeringen återkommer fill , om svårigheter aftfölja planen uppstår av bl. a. de skäl som jag har nämnt. Men långt viktigare är ätt arbetar för aff engranskningskonferens kommer till stånd fidigare än 1990 och att därförsöker få övriga länder att ga in för en snabbare avveckling avfreonanvändningen. Utan resoluta initiativ på det internationella planetkommer snabba avyeckling att vara ett slag i luffen. Vi står dockendast för av världsanvändningen av freon. Våra förslag om hur skall agera internationellthar vi framfört i en reservation. har uttalat sig för atl stimuleraytterligare avgasrening om tekniska system kommer fram för på så sätt minska de förorenande utsläppen från den befintliga fordonsparken. , Regeringen har varit märkligt passiv på delta område. Därför tycker majoriteten i utskottet atf det är dags aff leva upp fill fidigare fattadebeslut och föreslår därför en stimulans på. om utsläppen minskas med . Detta Éir ett viktigt beslut för att stimulera människorsmiljöintresse och miljöansvar. Det ger också industrin klara signaler om vilkakrav som ställs. Socialdemokraterna har i en stort upplagdannonskampanj påstått att industrin värnar om miljön bara i de fall då detfinns pengar atl tjäna. Kampanjen är kränkande och osann. Hur tror att de anställda i industrin kännersig inför en sådan anklagelse? Tiotusenfals anställda ägnar hela sin arbetstidåt aft klara de ofta mycket tuffa miljökrav som ligger på industrin. Deövervakar kontrollutrustning, de ägnar sig åt provtagning, de rengörfilferariläggningar. De är engagerade och kunniga och åstadkommer ofta i sittdagliga arbete miljöförbättringar som vi alla har glädje av. De är värda berömoch uppmuntran, infe osaklig krifik i en okunnig propagandakampanj för aft höjasocialdemokraternas miljöprofil. Dessutom är def statsmakterna som har detövergripande ansvaret aff ställa krav, sätta gränser och ge de spelregler somindustrin skall följa. , Att en borgerlig livssyn inte skulle gå atf förena medvärnet av vår miljö, vilket ibland påstås från socialdemokratiskt håll, ärnonsens. Tvärtom är äganderätten en god garanfi för bra miljövård. I de öppnamarknadsekonomierna kan man sätta pris på miljön. , Aft marknadsekonomin behöver korrigeras så aff den farhänsyn fill de kostnader vi får i form av uppoffringar av miljövärden har deborgerliga partierna insett . Gemensamma reservationerom ekonomiska styrmedel har återkommit år i olika betänkanden. Säockså, i detta. Vi vill också gemensamt införa en miljöavgift på tjockeldningsolja om . per ton svavel. Regeringen tillsätter nu - före valet - enutredning om ekonomiska styrmedel. Bättre sent än aldrig. Jag hoppas alt Björnsljerne skepsis i citatet"När ville att inget skulle ske tillsatte han en kommitté"inte gäller här. , som fört en rad processer på miljöområdet,säger "aff den socialdemokrafiska modellen, aft def goda samhället alltidskall lyfta bort ansvaret från enskilda människor bär spår som borde mana tillbetänksamhet". Hans uppfattning är atf def är lätt aff nå en godtagbaröverenskommelse i civilrättsliga processer mot enskilda förelag. Däremot anserhan atl def är mycket svårare när statliga företag eller kommuner är motpart.Där härskar ofelbarhetssyndromef, och inget personligt ansvar utkrävs. Som exempel nämner han kommun som haftsocialdemokratisk majoritet i . Där röstade kommunfullmäktige omkommunen orsakat miljöskador eller ej. Majoriteten ansåg inte det. Kommunenförlorade dock den rättsliga processen mot de människor som bodde intill enavfallstipp och som fått sitt vatten förstört. pekar på fakta som har stor betydelse påmiljöområdet. Ju större enskild sektor, desto lättare atf ställa hårdamiljökrav. De borgerliga partierna har föreslagit obligatoriskamiljökonsekvensanalyser i den svenska planeringsprocessen. Jordbruksutskottethar ställt sig bakom detta förslag. Def är nämligen viktigt att vi gör klart för oss vad somhänder med miljön när vi vidtar en viss åtgärd. Mot detta syndade regeringen dåden gav klartecken till jordbrukets frädesprogram 1987. En öppen jord, enträda, läcker kväve som ett såll. Regeringen åstadkom den största ökningen avkväveläckagef som vi någonsin haft - av okunskap, trots varningar. I en debatti varnade jag . Personligen är jag däremot glad över regeringens förslagom ett anslag till att åtgärda gamla miljöskador. I den utredning som liggerbakom förslaget var jag ensam om atf tycka att def var rimligt att vi gemensamttar ansvar för detta och att det därmed är logiskt atf finansiera åtgärdernamed budgetmedel. Vi moderater är däremot starkt kritiska till att medstatsmedel betala utspel inför den socialdemokrafiska parfikongressen. De 100miljonerna för aff rena vill vi alltså tillföra anslaget Åtgärder motmiljöskador. En hel del av defta anslag behövs säkert fill insatser i ,men får på lika villkor konkurrera med andra vikliga objekt. I den intensiva miljödebatt vi haft harinfe alltid saklighet och balans varit de mest utmärkande dragen. Viljan attskapa sensation och befinna sig i miljökampens frontlinje har präglat utspelen. har, åtminstone verbalf, stått högt uppe påbarrikaderna och som en härförare utpekat olika delar av som särskiltdrabbade och i behov av polifiska åtgärder. var drabbad avkväveutsläpp från jordbruket i området. I själva verket visar satellitbilderatf del är det förorenade Öresundsvatfnet som förs upp till . Därkan det ge näring till algblomning och miljöproblem. Vidpartikongressen var del tur. Prot,1987/88:134 6juni1988 Prot,1987/88:134 gen.Kolväteutsläpp från drabbar främst området mellan och . Varför var lika stora kolväteutsläpp från Brofjordensraffinaderi, som drabbar , inget problem? Def kan väl inte varasvårare för den socialdemokratiska regeringeri aff ställa krav på företag somstår rörelsen nära, i detta fall OK? Qm de svenska miljöproblemen skall lösas genom altriksdagen skall dela upp i små delar där åtgärder skall sältas inkommer del att ta orimligt innan problemen är lösta. Vi moderater vill sätta in åtgärder på bred front. Ingendel av skall lämnas åt sitt öde. kommer senare aft redovisa vårsyn på havsföroieningarna, och skall ta upp frågor kringavfallshantering, återvinning m. m. Jag yrkar bifall till de reservafioner iaktuellt betänkande som moderata företrädare i utskottet ställt sig bakom. 4LARS (): , på nationaldagen, debatterar riksdagenmiljöfrågorna. Viktiga beslut kommer att fattas. har tidigarekritiserat regeringen för atl miljöpropositionen kommit . Värdefulltid har gäll förlorad. upprepar den kritiken genom aftsäga atf utskottets arbete med proposifionen måst koncentreras till tvåarbetsveckor. Del uttalandet är berätfigat. Miljöengagemanget är stort i . Under den gångna mandatperiodenär det som på fiera områden haft inifiativet i miljöarbetet. Jag nämner några initiativ som tagit, i flerafall med motstånd från socialdemokraterna. * Riksdagenbegärde atf regeringen skulle överväga en internafionellluftvårdsfond. * Riksdagenbegärde - mot socialdemokraternas vilja - ett åtgärdsprogram motfreonutsläppen. * "begärde - mot socialdemokraternas vilja -ekonomiska stimulanserför bättre avgasrening i den befintliga bilparken. * Riksdagenbegärde - mot socialdemokraternas vilja - ett pantsyslem förmiljöfarliga batterier. upprepar dessatillkännagivanden till regeringen. Med undantag av förslaget om åtgärdsprogrammot freoner har regeringen infe fullföljt beslut. Trots den korta handläggningsfiden har jordbruksutskottetkunnat lägga ned ett omsorgsfullt arbete vid behandlingen avmiljöpropositionen. På inte mindre än 17 områden finner utskottet regeringensförslag vara ofillräckliga. Samtliga ställningstaganden grundar sig på förslagsom , nu eller fidigare, förf fram i . Def är glädjande atfmotsvarande förslag fill stora delar också funnits i motioner från andraoppositionspartier och att majoritet har kunnat vinnas för väsenfiiga förbättringarav regeringens förslag. Jag villhär kommentera några av förslagen. Som ett mål för svavelutsläppen läggs fast aff de skallminska . Utskottetvill ha ett handlingsprogram mot koldioxidutsläppen. En internationell luftvårdsfond kan bli ell verksamt medelför att miriska utsläppen från inte minst de länder som starkt bidrar tillförsurningen i . Detta här uttalat sig för tidigare. Stimulanser för att få katalytisk rening av utsläppen frånbefintliga bilar är en symbolfråga för miljöpolitiken. i bidrag ärfolkpartiets förslag, och def konkreta förslaget har jordbruksutskottet ställtsig bakom. Miljöministern har kritiserat förslaget, men jag förutsätterverkligen att regeringen och berörda myndigheter pä ett positivt sättfullföljer resultatet, om utskottets förslag nu också blir beslut. Jag vill också, herr talman, uttala fillfredsställelseöver att socialdemokraterria i jordbruksutskottet på samma sätt somrepresentanterna för övriga partier har förstått aft stora risker föreliggerför monopol på reservdelsmarknaden. Enligt miljöministerns egen redogörelsefill måste bilavgaslagen ändras för aff defta skall uppnås. Jaguttrycker förhoppningen atf miljöministern i kontakterna med ansvarig myndighetmedverkar till en posifiv lösning. Som jag har upplevt diskussionerna är detett mycket enigt jordbruksutskott som står bakom önskemålen omkonkurrensneutralitet. Förslagen från jordbruksutskottet gäller i övrigt skärptasvavelgränsvärden för eldning, åtgärder mot de freoner som redan finns inaturen, källsortering av avfall, upprepande av krav från orii miljöfarligabatterier, och den internafionella luff vårdsfonden. Ettbetydelsefullt miljöframsteg är införande av obligatoriskariiiljökonse-kvensbeskrivningar. Att de bör prövas i vissa verksamheter ärregeringens förslag. Orden "bör" och "prövas" förekommerofta i miljöpropositionen. "Mycket prat och litet substans", sägermiljöjuristen i en tidningsartikel. preciserar och säger: Def finns skälaff införa obligatoriska miljökonsekvensanalyser i den svenskaplaneringsprocessen. Regeringen får uppdraget aff återkomma med förslag huranalyserna skall infogas i planeringsprocessen. Så vill jag fästa kammarens uppmärksamhet på det sistaförslaget om ett tillkännagivande. Def gäller miljöprövningen av vägar ochtrafikleder. I samband med trafikpropositionen motionerade folkpartietom aft vägbyggnader skulle prövas enligt miljöskyddslagen. Glädjande nogställde sig ett enigt jordbruksutskott bakom det förslaget i yttrande tillfrafikutsköf-fel. Vid trafikulskoltets behandling avstyrktes förslaget av enmajoritet bestående av socialdemokrater och moderater. Representanterna förövriga partier reserverade sig till förmån för folkparfiets förslag ochjordbruksutskottets enhälliga yttrande. Vpk kom fillbaka med ett likartatyrkande nu i samband med miljöpropositionen. Det var bra att iufskotfef medverkade lill ett förslag om tillkännagivande somsocialdemokraterna sedananslöt sig fill. I det förslaget föreslås aff nuvarande regler med prövningenligt väglagen skall utvärderas . Vi i har inte nått så långt som vi ville,nämligen fill ett beslut redan nu att vägarna skall prövas enligtmiljöskyddslagen. Tillkännagivandet är dock ett steg på vägen, och jag kännermig säker på atl det ursprungliga förslaget om prövning enligt miljöskyddslagenkommer att vinna vid den utvärderingen. En grundlig miljöprövning är nödvändigmed hänsyn till naturvårdsaspekter och trafikens miljöpåverkan över huvudtagel. På åtta punkter har regeringen fått majoritet med stödendera av eller av vpk. Jag skall nämna två av defrågeställningarna. Folkparfiet, och vpk vill atfmiljöorganisationerna skall få samma möjlighet att anföra besvär i miljöärendensom arbetstagarorganisationerna har. Jag vill fråga socialdemokraterna: ni de ideella miljöorganisationerna den enligt min uppfattningsjälvklara rätfen alt följa upp sitl engagemang också med besvärsrätt? De boigerliga partierna vill ha skärpta krav förindustrins utsläpp till kommunala reningsverk. Många giftiga och svårnedbrytbaraämnen tillförs reningsverken. Det hade varit värdefullt om majoritet kunnatvinnas för det förslag som redovisas i reservafion 75. Jag är förvånad aff miljöministern valde atf presenteramiljöproposifionen på def sätt hön har gjort. I presskonferenser över helalandet utpekades den som en av socialdemokraternas stora banbrytande insatser.I en tidningsarfikel skrev jag: "Det finns skäl för atfkänna en viss ödmjukhet inför de gigantiska miljöuppgifterna." Def är enödmjukhet som för övrigt bör gälla alla oss som tar del i miljödebatten. MenBirgitta borde ha känt till att och andra ville gå längre.Birgitta hade ju i förväg fått ta del av våra och andras miljömofioner.Riksdagen har varit pådrivande och otålig, och regeringen bordedärför ha förstått att OtiUräckliga förslag skulle möta kritik. Det är tillfredsställande att jordbruksutskottet, trotsbristande tid, nu har rättat till en del brister. Miljöministern bör varatacksam för detta och inte vifta bort jordbruksutskottets arbete somlättviktigt och marginellt - det fick vi höra i en Eko-intervju . Jaghoppas på mer posifiva tongångar . Finns def då inget positivt i miljöpropositionen? Den somlyssnat på mig kan kanske tro atf jag anser aft så inle är fallet. Jo, detfinns bra förslag, t. ex. om freoner - även om miljöministern glömt bort att vihar mängder av freon ute i nafu;ren som restprodukter efter många årsanvändning. Dessutom är det angeläget atf Sverigepå den internationella arenan arbetar för att reduceringarna skall bli störreän Monfrealprotokollet innebär.