prot · GB09114 · 1987-12-31 00:00:00 — När , sin vana trogen,försöker misstänkliggöra socialdemokratin när det gäller liberaliseringen avvalutaregleringen vill jag bara säga, som en tillämpning av vad jag sade:Nu skall regeringen sätta sig ned och förhandla. Vad händer om vi ger regeringenorder att släppa alla våra valutaregleringar och sedan frågar: Vad får vi då avEG? Om vi följer rekommendation kommer det gamla klassiska tyskauttrycket, som präntades av Hansan - die dummen - att ha fått en nyillustration. 38LARS () replik: säger sig skada vådan av att deövriga partierna skriver sig samman i utskottet och att det sedan i debattenframträder skiljaktigheter. Lät mig bara upplysa om att vi håller på attdiskutera ett par viktiga punkter där det föreligger skiljaktigheter,dokumenterade i form av reservationer, t. ex. beträffande valutaregleringen.Det är därför som vi finner det angeläget inom finansutskottet, som sysslar meddessa ärenden, att föra den debatten. brukar aldrig vara särskilt mångordig i sinarepliker. Jag uppfattar hans engagemang som ganska halvljumt. Jag vill frågaArne Gadd om han ser positivt pä ett svenskt deltagande i den europeiskagemenskapen eller om det är något nödvändigt ont - vilket skulle innebära atthan har en uppfattning som litet grand påminner den trångsynta nationalism somkommer till uttryck i anförande. sade att vi skall närma oss EG så länge det gåroch att neutraliteten sätter bestämda gränser. Jag måste då få fråga honom: Påvad sättföreskriver neutralitetspolitiken att skall ha en valutareglering avden form som slår vakt om, att gränsen skall gå just vid vad somkallas den hårda kärnan? På vad sätt föreligger tvingande samband mellanneutralitet och ställningstagandet att inte skall tillåta gränsöverskridandenvad gäller bankdepositioner och portföljinvesteringar? vill också göra detta till en fråga omförhandlingstaktik. På något sätt skulle det vara otaktiskt att föreförhandlingarna - förhandlingar är ett ganska anspråksfullt ord, och jag ärinte säker på att det direkt har använts ännu, utan det är mera fråga omkonsulterande samtal - fatta beslut om att t. ex. ge klartecken för en fortsattavreglering av valutapolitiken. Jag kan inte förstå på vad sätt det skulleförsvåra vår position. Det skulle ju visa en möjlighet för oss att kommanärmare en samsyn, som kunde ge anledning till motsvarande uppträdande från denandra sidan. tycks däremot mena att det på något sättunderlättar våra ansträngningar att närma oss , om vi redan frän börjanföreskriver att det är omöjligt att genomföra den avreglering av valutapolitikensom ett samarbete inom EG förutsätter. Det kan inte vara rätt tänkt, efter en gång till, så får vi höra hur det går ihop! Det gäller ocksåsambandet mellan valutareglering och neutralitetspolitik. och den västeuropeiska integrationen 39 () replik: Ordföranden i finansutskottet var ganskakortfattad i sin replik. Jag hade kanske inte heller någon förhoppning om atthan här i en kammardebatt skulle ge uttryck för någon annan uppfattning än denhan har meddelat tidigare i fråga om valutaregleringen,beskattningen av t. ex. finansiella tjänster m. m. Jag hoppas att verklighetenkommer att få större betydelse än de anföranden som har hållit här ikammaren. Jag vill återknyta till vad jag nämnde-ibörjan, nämligen tillfredsställelse över den breda enighet som haruppnåtts vid utrikesutskottets behandling av frågan om samarbetet mellan Sverigeoch EG. Kammardebatter och liknande rör ju ofta, med viss nödvändighet, defrågor där motsättningar föreligger, därför att det då finns olika uppfattningaratt utbyta åsikter om. Jag tror ändå att det kommer att visa sig att enigheteni det allra största antalet frågor är av mycket större betydelse, I desakfrågor som behandlas i detta betänkande är enigheten också betydligt störreän oenigheten. Det skulle vara tillfredsställandeom också noterade detta i sin sista replik. Jag tror att det kommeratt visa sig vara till stor fördel för , för medborgarnaslevnadsstandard och för vår förmåga att på bästa sätt lösa olika ekonomiskaproblem - miljömässiga, sociala och andra problem av olika slag - genom de stegsom nu har tagits i fråga om utvecklingen av samarbete, dvs. den process somhar inletts med samarbetet mellan och den europeiska gemenskapen. 40JÖRN (vpk) replik: Jag måste än en gång konstatera hur svårt detär att få fram några konkreta ståndpunkter från de andra partierna. Det är t.ex. ingen som vill svara på frågan: Om handelsberoende beträffandeEG-länderna och den västeuropeiska integrationen stiger upptill , vad betyder det politiskt, för våra möjligheter att föra en egen,alliansfri utrikes- och säkerhetspolitik, för våra möjligheter att hävda vårdemokratiska självbestämmanderätt? Detta är oerhört centrala ting, men de gömsbakom en dimridå av allmän, skenbar enighet. Jag skulle i min sista replik vilja vända mig till ArneGadd. Han och jag är vid det här laget överens om att denna breda enighet iutrikesutskottet är ganska skenbar. Det måste trots allt, nästan mednaturnödvändighet, föreligga rätt väsentliga skillnader mellan å ena sidan ettsocialdemokratiskt partis attityd till viktiga delar av förhällandet till EGoch å andra sidan framför allt och attityd. Uppenbarligen är moderater och folkpartister mera bereddaatt tänka sig en politisk anpassning av svensk miljölagstiftning och att gålångt när det gäller en trafikpolitisk anpassning. Det är också ganska tydligtatt socialdemokratin måste ha en annan syn på arbetsmarknadspolitik, t, ex. påmassförekomst av svart arbetskraft, än vad jag kan tänka mig att kretsar längretill höger i landet har. När man talar om människors fria rörelser över gränserna,som det så vackert heter, kan man fråga sig vilka här i som är bereddaatt ge upp den planmässiga och socialt ändå ganska vettiga invandrarpolitiken iSverige. Den bygger just på att ohämmade folkrörelser, som vi socialt inte kanta hand om eller bemästra, inte får ske över gränserna. Resultatet av att ettland tillåter en sådan politik, en sådan s. k. fri rörelse, kan i själva verketbli att ett underproletariat uppstår som inte kan försörjas socialt. Detta ärfallet på den västeuropeiska kontinenten. Det döljer sig alltså betydande skillnader här, och vpkkommer att försöka att i den konkreta fortsatta diskussionen tvinga fram deandra partierna på plan för att visa inför svenska folket vari skillnadernaverkligen består. Det är den enda rimliga utgångspunkten för en demokratiskdebatt om förhällande till andra länder. 41ARNE GADD (s) replik: Jag vill bara konstatera att det för LarsTobisson inte alls är självklart att ett ekonomiskt beroende av en gruppländer, som exempelvis ofta nog är utrikespolitiskt eniga i en doktrin som intevi delar, kan ställa till problem. Där skiljer vissa delar av moderatasamlingspartiet sig från' övriga . Som svar pä fråga till mig vill jagytterligare en gång framhålla det som jag sade redan i mittinledningsanförande, nämligen att vi skall närma oss EG så långt detta ärmöjligt utifrån våra utrikespolitiska förutsättningar. Självfallet skall vigöra det på ett sådant sätt att vår sysselsättningspolitik kan bibehållas ochatt fullföljandet av folkhemsbygget förblir möjligt och helst förbättras. Trots attityd iinledningsanförandet är mitt bestående intryck av utrikesutskottets mödor närdet gäller regeringens proposition att den goda viljan att närma sig EG har enbred uppbackning i riksdag. Det bör vara en styrka för en regering somskall förhandla med EG att veta det, , både att vi vill men ocksåatt vi vet var gränserna går. Jag yrkarän en gång bifall till utrikesutskottets hemställan i alla delar. 42NIC GRONVALL (m): Bristen på manuskript och mängden av lapparrepresenterar möjligen det faktum att dagens talarordning är något svår attförstå. Jag utgår frän att min placering på talarlistan betyder att jag börtala om näringspolitik. Jag kommer inte att göra bara det. Jag vill som utgångspunkt ta inlägg, somvåren häftig kritik mot utrikesutskottets betänkande. Han betecknade det somsnömos. Det gjorde han med utgångspunkt i en påstådd brist på pregnans iskrivningarna. Jag skulle vilja hävda precis motsatsen. De fyra partier somstår bakom skrivningarna har med stor pregnans och stor noggrannhet häriformulerat den situation som råder i politiskt hänseende såvitt gäller,som det står, och den västeuropeiska integrationen. Jag tar upp denna fråga först, därför att jag ser det somsärskilt angeläget att göra det sedan jag lyssnat på , som har givitsig till att här i talarstolen ge uttryck för en helt annan hållning i dennafråga än den som utrikesutskottets betänkande innehåller, särskilt iutrikespolitiskt hänseende. Det är allvarligt. Det är allvarligt när någon somär utskottsordförande i vär riksdag, och som företräder regeringspartiet,tolkar betänkandet på ett sätt som inte motsvarar dess innehåll. Det ärdessutom särskilt allvarligt - det är kanske skälet till att jag finneranledning att ta upp denna fråga först -eftersom det i finns en tolkning av neutralitetens betydelse sominte stämmer med utrikesutskottets betänkande. Jag vill därför kraftigtunderstryka det som både och sade, attdet är som formulerar politiken. har gjort det i ettmycket pregnant dokument. Det är en fullständigt självklar plikt för dem somföreträder vårt land att informera sig om innehållet i detta betänkande ochhandla därefter. Låt mig sedan, innan jag hamnar i de näringsfrågor som jagborde tala om, få nämna något litet om behovet av information. Det är ettnyckelord i den debatt som har förekommit. Jag tror att vi skall kunnakonstatera att de principer som styr EG:s uppträdande i EFTA-kontakterna, avvilka den ena kom till uttryck i Bangemanndeklarationen - alltså dendeklaration som utfärdades gemensamt efter det möte som kallats förBangemannmötet -innebär att EG prioriterar ansträngningen att åstadkomma sinegen inre marknad framför ansträngningen att göra upp om EFTA:s anslutning tillden pågående harmoniseringen inom EG. Det betyder alltså att EG ser det som sinfrämsta uppgift att klara sina egna problem. Det som därefter kan bli lösningarför EFTA:s anpassning till EG får andra prioritet. Detta ställer stora krav på de nationer inom EG som vill verkaför den harmonisering som utrikesutskottet nu givit uttryck för i sittbetänkande. Det ställer stora krav vad avser att på ett tidigt stadium säkrainformation om vad som pågår inom och inom EG-organen när detgäller att genomarbeta den inre marknadens mål. Framför allt ställer det kanskestora krav då det gäller att informera svensk allmänhet, svenskt näringsliv ochsvenska opinionsbildare om innebörden av det pågående arbetet inom EG, så atten anpassning tidigt kan börja här. På det området är lagstiftningen ett av defrämsta medlen för att genomföra den anpassning som kommer att bli nödvändig itakt med den ökade integrationen mellan nationer. och den västeuropeiska integrationen och den västeuropeiska integrationen Därvidlag har vi moderater i vår motion i anledning avpropositionen i detta ärende pekat på de starka behov som finns av entvåvägsinformationskanal då det gäller lagstiftningsarbetet. Den ena vägen äratt det svenska lagstiftningsarbetet i så stor utsträckning som möjligt helatiden skall anpassas till utvecklingen inom EG. Den andra vägen är att det iSverigeskall finnas rik tillgäng till information om EG:s planering förlagstiftningen, som i mänga hänseenden kommer att påverka harmoniseringen,eftersom lagstiftningen i så stor utsträckning styr näringslivets verksamhet. har i sitt yttrande till utrikesutskottetställt upp på denna hållning, men har inte fullt ut velat gå tillmötes. Mitt inlägg här skall endast uppfattas som ett inlägg, där jag markerarden stora vikten av att lagstiftningsinformationen blir riklig ochtvåvägsriktad. Jag vill emellertid särskilt i ett hänseende vända mignågot åt höger och tala direkt till . I den juridiska mekanism somfungerar inom EG spelar rättskipningen, tvistelösningen, en stor roll. EG harinom sig etablerat organ för att klara det. Kommissionen utför i mångaavseenden tvistelös-ningsarbete, därefter tar över. Svaghetenmed är att den inte har något överstatligt organ och ingetorgan tillgängligt för att etablera tvistelösning vare sig rnellanEFTA-länderna eller i händelse av en närmare integration i EG mellanEG-nationerna och medlemsnationerna i EFTA. Det är alltså angeläget att mycketsnart börja tänka efter ordentligt hur det här problemet skall lösas iframtiden. Hur skall EFTA-nationerna kunna göra en tvistelösningsmekanism, enrättskipningsmekanism, som kan fungera i EFTA-länderna då det gäller atttillämpa de harmoniserade regler som är målet för all vår ansträngninghärefter, tillgänglig för EG-natiorierna? Jag tror det är viktigt attregeringen omgående påbörjar studier och framlägger förslag om lösningar avdetta i och för sig mycket svåra problem. , fru talman, kommer jag till det som jag bordetala om, nämligen den avvikande mening som finns anmäld till näringsutskottetsyttrande till utrikesutskottet och som i sin tur har föranlett en reservationfrån moderat håll till utrikesutskottets betänkande, nämligen frågan omkontrollen av utländska företagsförvärv i . Jag skall senare, i det somjag tror har avsetts vara en mer allmän handelspolitisk debatt, nämligen densom avser näringsutskottets betänkande nr 28, återkomma till begreppetömsesidighet i internationell handel. Hela det förtroende som är nödvändigt nationer emellan fören framgångsrik internationell handel vilar på att nationerna förmår att visavarandra ett ömsesidigt förtroende. Man kan vidga begreppet inom vissapolitikområden till att kalla det för politisk solidaritet nationer emellan. Vihar i en kontrollagstiftning som är ett utomordentligt markerande avatt socialdemokratin saknar denna känsla för ömsesidighet i ansträngningarnaatt åstadkomma en frihandel, en harmonisering och en integration till Europa.Den svenska kontröllagstiftningen har fått ett innehåll som har beslutat.I den sägs att de utländska företagsförvärv som önskas genomföras i Sverigeskall godkännas i den mån de inte är i strid med starka svenska intressen. Menden socialdemokratiska regeringen har visat långtgående exempel påatt man använder denna lagstiftning för att avkräva utländskainvesterare politiska medgivanden. Det finns väl dokumenterade och öppnaexempel pä att industridepartementet framställt krav på åtaganden utöver demsom investerarna är skyldiga att göra. Det är inte bara förnedrande att på detsättet kunna registrera att regeringen sätter sig över den av givnalagstiftningen. Det är dessutom utomordentligt beklagligt att densocialdemokratiska regeringen, det socialdemokratiska partiet, på det här visetdemonstrerar sin brist pä känsla för den nödvändiga ömsesidigheten i deninternationella handeln och dess politik, 43 (vpk) replik: har under sintillvaro i kammaren lyckats uppträda som gossen , och det tycker jag alltidär stimulerande. Det är för övrigt en roll som passar honom. Vad han har lyckats med är att inte minst hjälpa mig imina anspråkslösa strävänden att'försöka få fram de verkliga skiljaktigheteroch ståndpunkter som finns bakom de mera allmänt hållnaharmoniseringsdeklarationerna. är det ju litet av en kullerbytta att förstbetona hur eniga utrikesutskottets ledamöter är när de skriver underbetänkandet och sedan låta det krypa fram att det finns stora skillnader, t,ex. när man säger att och socialdemokratin vill kontrolleraföretagsamheten och utsätta den för förnedrande krav när den kommer utifrån.Man saknar t.o.m. känsla för ömsesidighet inom detta parti. Då kan man frågasig hur de två borgerliga partierna som är mest EG-entusiastiska kan skriva sigsamman i utrikesutskottet med ett parti som enligt dem saknar denna elementärakänsla för ömsesidighet. Nåja, skämt åsido. Detta visar att det finns verkligaskillnader och att det finns verkliga problem som olika politiska krafter ilandet faktiskt förhäller sig olika till. Då är det rimligare och ärligare attdiskutera dessa problem. Detta är inte sagt som en förebråelse mot bara med utgångspunkt i vad som framgick av det han sade. och den västeuropeiska integrationen 44NIC () replik: förmåga att ta till sig tal ärgod, men den här gången slog den slint. Vad jag sade var att densocialdemokratiske ordföranden i finansutskottet inte hade lästutrikesutskottets betänkande och därför inte rätt kunde redovisa dess innehåll.Jag sade att det åligger honom såsom en framstående företrädare för den svenskariksdagen att tillämpa just formuleringarna i utrikesutskottets betänkande närdet gäller att uttyda svensk politik såvitt gäller västeuropeisk integration.Ingen annan formulering gäller längre. Detta var vad jag sade. Att det sedankallas för att uppträda som gossen , det tar jag upp som smicker. 45 (vpk) replik: Det var också avsett som smicker. NicGrönvalls uttaländen och hans dispyter med socialdemokrafin bekräftar baraprecis vad jag har framhållit. har brottet i den stora enighetenmellan de fyra partierna gått ända därhän att en företrädare för moderatasamlingspartiet beskyller finansutskottets ordförande för att inte ens ha lästutrikesutskottets betänkande! och den västeuropeiska integrationen 46 HÄDAR (): När man följer den svenska debatten om EG kanman ibland få ett intryck av att det är de ekonomiska frågorna som heltdominerar och att en eventuell anslutning till EG främst aren fråga förnäringslivet. Visst är det väsentligt för det svenska näringslivet - och dåinkluderar jag också den fackliga rörelsen - att få ett nära samarbete med dengemensamma marknad som upprättats inom EG. Men i första hand är Europafrågan enfråga för individen, för varje enskild svensk. Vad det i grunden handlar om är varje svensk medborgaresrätt att på samma villkor och med samma förutsättningar som danskar, tyskar,spanjorer, holländare, engelsmän, italienare och andra medverka i enfortgående omvandling av nationernas till ett europeiskt hemland, etthemland utan inre gränser, där var och en utan pass, visum eller andra liknandehandlingar kan röra sig totalt fritt, där man har rätt att bosätta sig utan attsöka och beviljas uppehållstillstånd, där man har rätt att studera, dvs. frittfä söka sig till det universitet eller den högskola man vill och komma in därpå basis av sina studiemeriter, oberoende av i vilket gymnasium man fått dessastudiemeriter. Man får då pröva sitt betyg på ett likvärdigt sätt med andrastudenter som söker sig till samma universitet eller högskola. Man skall harätt att forska var man vill i och delta i det mycket omfattandesamarbete på forskningens område som bedrivs inom och där mycketstora resurser satsas för att pä centrala områdenskall kunna konkurrera på samma nivå som , och andra länder. Man skall ha rätt att praktisera och att sökapraktiktjänst vid företag var som helst i - ett svenskt, franskt, tyskteller engelskt företag - och kunna få en sådan tjänst på sina meriter. ärdet mycket svårt för svenskar att få tjänstgöra ens som praktikant underkortare tid på ett svenskt företag inom EG. Man skall ha rätt att söka och få arbete utan att behövaha arbetstillstånd. De examina och de betyg man har från sin yrkesutbildningskall kunna jämföras med motsvarande betyg från andra länder. Man skall utanatt diskrimineras kunna få det arbete man är berättigad till på basis av sinakunskaper och kvalifikationer, oberoende av vilken nation i man råkartillhöra. Man skaU ha rätt att sätta upp en prakfik, om man ärläkare, tandläkare, eller annan fri yrkesutövare, oberoende av i vilket landman vill verka. Man skall ha rätt att starta fillverkning, driva ettserviceföretag eller en industri. Man skall ha rätt att köpa hus eller sommarhus var manvill inom hela detta , och man skall ha rätt att bosätta sig där sompensionär utan att behöva ha problem med att få sin pension sig tillsänd ochutan att riskera en minskning av de pensioner man skulle ha rätt till om manvar bosatt i sitt eget land. Allt detta utan att särbehandlas i förhållande tillinvånarna i det land i där man verkar - det är vad det i grunden handlarom. Det handlar om individen och hans eller hennes möjligheter att få etthemland i hela . Man skall ha samma lön som de som redan bor i det land därman bosattsig, man skall ha rätt till samma sjukvård, samma pension. Allt detta håller påatt skapas i , Skall vara med eller skall vi stå utanför? Det ärvad Europafrågan handlar om på djupet. Man skall ha rätt att ta med sig sina pengar, sittsparkapital, sin pensionsförsäkring. Man skall ha rätt att köpa försäkringar.Om rnan t. ex, tycker att en försäkring från ett engelskt företag skulle passaen bättre än vad , eller kan prestera, då skall manha rätt att teckna en sådan också, .Man skall ha rätt att köpa obligationer och aktier ochsjälvfallet också rätt att köpa sin bostad. Samma rätt att vara med och utse fackliga och andragemensamma förtroendemän är också, som jag ser det, ett viktigt mål för dettaarbete. Jag är inot denna bakgrund mycket positiv tillden ambitionsnivå, det mål för Europapolitik som finns uttalat i detutskottsbetänkande vi nu behandlar. Där står klart utsagt att vad vi i Sverigevill uppnå med våra förhandlingar är att samma fördelar och åtaganden skallgälla för medborgare i som i EG:s medlemsländer. Målet är satt ochklart uttalat. Också för oss svenskar, för våra barn och barnbarn, skall Europavara vårt gemensamma hemland, ett hemland rikt på kultur, rikt på mångfald, enplats för fritt idéutbyte, för skapande och mänsklig växt, kapabelt att på goddemokratisk grund - viktigaste bidrag till världen - ta vara på ochutveckla människors resurser och garantera en god livsmiljö åt alla, ett Europamed öppenhet gentemot och i nära samarbete med sin omvärld. underströk att Sverigesönskan att etablera ett närmare samarbete med inte hade sin uddriktad mot eller för den delen mot några andra länder ellerkontinenter. Jag delar helt den uppfattningen. Jag gör det så mycket mera somjag är övertygad om att samarbetet inom EG inte heller har någon udd riktad motÖsteuropa. Det förhåller sig precis tvärtom, fru talman! I klar motsats till de svenska kommunisterna ser jag medstor förtröstan och inte så små förhoppningar på utvecklingen av ett alltnärmare och mer omfattande samarbete mellan länderna i och länderna iVästeuropa, med samarbetsorganisation och med den europeiskagemenskapen. Bakgrunden till dessa mina förhoppningar är inte minst de senasteårens utveckling i och den inriktning som präglar generalsekreterareGorbatjovs på reformer inriktade strävanden. är visserligen en stark militärmakt, en supermakt,en makt med förmåga att krossa länder och kanske kontinenter. Men denekonomiska basen för denna supermakt är svag, och det sammanhänger med mångafaktorer. Det har historiska skäl, det hänger samman med den stora andel avproduktionen som går till rustningar, men främst, fru talman, beror det pädetta ekonomiska system, på den socialistika centralismens och informationsmonopoletskrav. De undergräver skaparkraft, initiativkraft och förmåga hos många i Sovjetsamhället. Jämför, fru talman, den explosion i tillgång tillinformation som bl. a. datatekniken givit medborgarna i liksom iFörenta Staterna och , i delar av och i . Överalltdär finns det mängder och den västeuropeiska integrationen 5 protokoll 1987/88:114 Prot.1987/88:114 med ungdomar som sitter och knäpper på sina dataapparater, får inoch kan förmedla information. De hardärigenom tillgång till kunskaper sorn ingen och den väst europeiska integrationen generationföre dern har haft. Det finns ännu inte någon motsvarande utveckling iÖsteuropa, Där är man alltjämt för orolig för att en sådan frihet skulle kunnabryta informationsmonopolet. Medborgarna där har t.o.m. alltjämt svårigheteratt få tillgång till en stencilapparat. Men det intressanta och hoppingivande,fru talman, är att ledningen i uppenbarligen insett nödvändighetenav att få fart på landets ekonomi och att medlet är reformer och ökad öppenhetinom och avspänning och samarbete i .