prot · GB09114 · 1987-12-31 00:00:00 — De nordiska länderna har en samstämmig-principiell uppfattning om attsådana insatser är nödvändiga och att de inte skall uppfattas somkonkurrenssnedvridande. En nordisk samverkan på detta plan är därför naturlig. Avslutningsvis, fru talman! Att satsa på utbildning som eninvestering för framtiden är linje. Att vara i främsta ledetinnebär att man måste satsa hårt på forskning, teknisk utveckling ochkvalificerad utbildning - inte minst inom viktiga och intressantaframtidsornråden. Kompetensutvecklingen skall gälla hela , För attSverige inte skall bli ett andrahandsland måste vi satsa rner än andra påkunskap och kompetens, sorn gör det attraktivt för företag att verka här. Attdöma av statsrådet deklaration förstår jag att hon harexakt samma uppfattning. På forskningsområdet måste prioritera ornråder-rdär ligger väl framme i fråga om kunskaper och kapacitet förindustriell utveckling. Sådana oniräden är bl. a, data, elektronik,telekommunikation, miljöteknik, hushållning och teknik för förnyelsebar energi. Utgångspunkten för agerande måste vara att vi,också inorn landet, för en sådan politik att vi förblir intressanta och enviktig partner för EG. Det gäller att ta vara på fördelen med att vara ettlitet land ined högt tekniskt kunnande, bra utbildning och en mångsidigproduktion i ett vitt förgrenat näringsliv. Jag yrkar bifall till den reservation sorncentern har under tecknat. . . 52LENNART (): I den här EG-debatten harHadarCarshaft ettlångt inlägg om den svenska tekopolitiken. Han gjorde en attack mot denpolitiken, men han sjöng ocksä en lovsång över svensk tekoindustri och dessanställda. påminde mig om general i Fänrik sägner:"Han kysste och han slog ihjäl med samma varma själ." Den härlovsängen till den svenska tekoindustrin glädjer naturligtvis mig som gammalboråsare. Men vi kan trots allt konstatera att är ute i ärenden sominte är positiva för svensk tekoindustri. För att återföra debatten till mer centrala EG-frågor ochtill frågan om en harmonisering när det gäller tekopolitiken kan man. HädarCars, konstatera att inte för en mer protektionistisk tekopolitik änEG. Det är i själva verket tvärtom. Vår målsättning är successivaavregleringar. Vi har kommit en bit pä väg, och vi har kommit längre än EG.Därförär, som jagserdet,ett ensidigt skäll på i denna fråga intemotiverat. En annan sak som det är intressant att diskutera är densvenska EG-debattens profil. Även på den punkten hade ett intressant Han hade fatt det intrycket att de ekonomiskafrågorna ständigt står i förgrunden och tar i anspråken alldeles för stor delav debatten. Enligt var individens EG det viktigaste, dvs., att rnaninom EG:s rarn skulle frigöra individen - jag förmodar att han avsåg även desvenska individerna. Det där kan man naturligtvis diskutera, men jag tror attjag ändå måste återföra till den krassa verkligheten. När EG nuaccelererar sin integration' är det i mängt och rnycket fråga orn att ge uppnationellt självbestämmande och i stället erhålla ekonomiska fördelar ochekonomisk trygghet i en otrygg värld. I vissa fall är det naturligtvisså - ochblir det i allt fler fall - att många nationella problem inte låter siglösas.nationellt utan kräverinternationella lösningar. 1 det läget blirnaturligtvis EG intressant. Men i många fall mäste vi, som andra talare harframhållit; i våra diskussioner med EG framöver väga fördelar mot nackdelar -vi måste ge en del för att få någonting annat. Detta med att studera, forskaoch resa i är inte någonting kontroversiellt-det kan vi alla ställa upppå. Däremot bestämmer EG dagordningen i dessa frågor. Harrnoniseringssträvandena på det ekonomisk-politiskaområdet i vid mening har én stor bredd och stor betydelse också för frågor omvär livskvalitet, miljö osv. Det kan påverka oss negativt, beroende på vilkamålsättningar man har inom EG på dessa områden. Det vet vi ännu inte, och detär det som är problemet. Basen för kritiken mot utrikesutskottetsbetänkandeharocksä varit att utskottet ärför vagt i sina diskussioner om hurlångt vi kan gå på olika områden. Men sä måste det med nödvändighet vara. Vivet inte vad EG står för när det gäller arbetsmarknadspolitik, vi vet inte vadEG står för när det gäller miljöpolitik, och vi vet inte vad EG står för iförhållande till oss när det gäller fria kapitalrörelser. Att rnan inom EGsjälv är inställd på fria kapitalrörelser är en sak, men vi vet inte vilka kravi fråga om motprestationer man har på de länder som.inte avser att blimedlemmar. är det dessutom sä att EG styrs av politiskakrafter som inte motsvarar den politiska majoriteten i . Det befrämjar naturligtvis inte den känsla av samhörighet mellan europeiska stater, inkl. , som i sitt engagerade inlägg ville frammana. Han sade att nu går vi ut och skapar ett europeiskt hemland. Det kan vara en långsiktig vision, men vad den svenska medborgaren i allmänhet är intresserad av är nog mera att göra - ett bra land - bättre. Man vill stärka det egna inflytandet över de näraliggande problemen. De stolta visionerna om ett europeiskt hemland är inte de visioner söm-svensken i allmänhet i första hand har när det gäller EG-politik. ' Jag tänkte sedan ta upp en del av det sorn i sitt anförande. Han frågade'bl. a.: Hur klarar vi det nära samarbeternellan och EG som regeringen sagt sig vilja ha? tillhör EFTA,och i våra förhandlingar och diskussioner med EG arbetar vi i stor utsträckninggenom EFTA. EFTA har i motsats till EG inte några övernationella drag. EFTA kandärför kanske inte tillmötesgå EG:s krav när det gäller att pröva åtgärder somEFTA-staterna avser att vidta och som eventuellt kan anses stå i strid mot denöverenskommelse som har träffats mellan EG och EFTA-staterna. Det kan gällaöverenskommelsen om industrisubventioner, det kan gälla svenska beslut om attstoppa miljöskadliga varor av viss .typ, osv. och den västeuropeiska integrationen och den väst-europeiskci integrationen traditionella uppläggningen i sådana här sammanhang är attden starke visar sin makt genom att vidta motåtgärder. Det är naturligtvis ettsätt att lösa en fråga, men sä vill vi inte se det från svensk sida. I Sverigeär vi därför naturligtvis starkt intresserade av att det skall finnasspelregler på detta område så att det inte blir den starkes tolkning- i dettafall EG:s - som gäller, utan vad som krävs är en nationell lagtolkning. Dessa tvistelösningar är därför viktiga - det har NicGrönvall rätt i, I det avseendet har vi inte kommit särskilt långt. Han pekarpå att man inom EG har kommissionen och i sista hand . Vissa steg har emellertid tagits, . EFTA harinorn sig bildat en juridisk grupp, inom vilken medlemsstaterna i EFTAdiskuterar dessa frågor. Den problematiken finns alltså med'på dagordningen,och jag tror liksom att det är viktigt att EFTA-staterna tar sigan denna fråga. Vi bör här avvakta ytterligare någon tid. En annan fråga som tog upp och som jag fästemig vid knöt an till avvikande mening i näringsutskottets yttrandeoch reservationen i utrikesutskottets betänkande i fråga om utländska förvärvav svenska företag. I detta fall har inte enbart utan ävenfolkpartisterna reserverat sig. Däremot kan vi notera att centerpartisternainte ställer upp på kravet att upphäva kontrollen av de utländska förvärven avsvenska företag. Jag tror att det är viktigt att även i ett nära samarbete medEG ha möjligheten att pröva utländska förvärv av svenska företag. Det är ingenmänsklig rättighet att utlänningar skall få köpa svenska företag hur som helst.Vi har en mycket liberal tillämpning av lagstiftningen på detta område - detligger också i riksdagsbeslutet - men vi har en kontrollmöjlighet, om vi skullevilja säga nej . Vi socialdemokrater tycker inte som ochfolkpartisterna att det är fel att i dessa sammanhang bevaka svenska löntagaresoch över huvud taget svenska medborgares intressen. Såvitt jag vet har regeringenhittills aldrig sagt nej. Däremot har man varit intresserad av att veta vad dehär utländska företagen har för planer i vissa fall. Jag ser inte något ont idetta -det måste vara en fördel. Jag kan tänka mig att lagstiftningen kommer till användningom det verkligen skulle bli fråga om fortsatta förvärv eller företagsaffärer avtyp . I det fallet rörde det sig om näst störstaindustriföretag. Jag tror det är viktigt för nationella självbestämmanderättatt de största företagen i varje fall i viss utsträckning förblir i svensk ägo.Jag kan inte tänka mig att det är av något intresse för EG att pressa Sverigehårt på den punkten. Man har här hänvisat till vilka uppköp svenska företag görutomlands. Det gäller då att konstatera att i varje fall har intenågot svenskt företag köpt upp ett utländskt företag som varit det näst störstai det land som det varit fråga om. Man får alltså här skilja företag av olikadimensioner från varandra - man får fördjupa frågeställningen, . I övrigt, fru talman, vill jag gratulera utrikesutskottettill att man kunnat krympa näringsutskottets 17 avvikande meningar till tväreservationer och tvä särskilda yttranden. Vi inom näringsutskottet gläder ossi och för sig åt att en av de tvä reservationerna innebär just att man inteansluter sig till moderatasamlingspartiets och linje när det gäller kontröllagstiftningenrörande utländska förvärv. Det är alltså inte så som anförde.Han kanske skämdes litet över sin argumentering, för han kallade inte saken viddess rätta namn, alltså kontröllagstiftningen rörande utländskaföretagsförvärv, utan han sade att det skulle vara lika etableringsvillkor förföretag. Ingen motsätter sig, , att ett utländskt företagetablerar sig i . Men när det gäller uppköp vill vi i varje fall ha enviss kontroll på utlänningarna även framöver. Jag tror det är riktigt att göra som utrikesutskottetsledamöter har gjort, när de har försökt skriva samman sig så mycket sommöjligt. Det gäller atf i det här läget i största möjliga utsträckning ta fastapå vad som förenar i den svenska . Därigenom har ju skrivningarna mednödvändighet blivit litet luddiga. Vi kan väl alla utan att framföra kritikkonstatera att luddigheten i viss utsträckning ökat genom de härsamskrivningsförsöken. Trots allt är det ändå en principiell bas som man nustår på, oavsett vilken regering det gäller. riksdag har lagt fast enbas för förhandlingarna mellan och EG. Efter hand blir det aktuellt attprecisera var gränserna går. Därvidlag kommer naturligtvis skiljelinjer attuppträda iökad utsträckning också mellan de partier som i dagens läge harskrivit sig samman. Men det är en sak. När det gäller den grundläggandeprincipiella inriktningen är det lovvärt att vi har en markering av enighetenmellan de fyra största partierna i riksdag. Jag skulle, fru talman, kunna ta upp ytterligare ett antalsaker. Låt mig sluta med en liten markering kring EFTA:s roll i dettasammanhang. Vi har hört några företrädare för pläderastarkt för nordiska förhandlingslösningar i förhållande till EG. Jag kan harespekt för det. Vi har ju en alldeles särskild samhörighet oss emellan här iNorden. Men å andra sidan skall vi ha klart för oss att för att fä tyngd idessa diskussioner måste vi också försöka få med två andra länder inom EFTA,nämligen och . Då står vi ännu starkare, även om vi i och försig är relativt små. EFTA är ju inriktat på den västeuropeiskaintegrationen. Man har sagt att av EFTA:s arbete i en eller annan form rörEG-frågorna, samarbetet med EG. Vi skall ocksä komma ihåg att det grundläggandeutvecklingsdokumentet när det gäller relationerna mellan och övrigaEFTA-stater samt EG utformades vid ett utrikesministermöte om EG och EFTA, Jagsyftar på den s. k. Luxemburgöverenskommelsen, som ingicks 1984 eller 1985. Därfinns en bas. EFTA har alltså en politisk bas genom det dokument somLuxemburgöverenskommelsen utgör, och det är oerhört värdefullt att ta fasta pådenna när man skall resonera med EG. Där har nämligen EG-staterna ochEFTA-staterna skrivit sig samman på många olika punkter rörande färdriktningoch ambitioner. Att bryta upp den basen, den förhandlingsuppläggningen, voreinte riktigt - det vore helt enkelt en dålig förhandlingspolitik. På ett senarestadium kan det komma in både nordiska och bilaterala kompletteringar, men detär en annan sak. Med detta, fru talman, vill jag yrka bifall tillutrikesutskottets hemställan i betänkandet om och den västeuropeiskaintegrationen. och den västeuropeiska integrationen och den västeuropeiska integrationen 53 HÄDAR () replik: Jag här den allra största respekt för desvenska tekoföretag som i härd konkurrens har lyckats förvandla sig också tillframgångsrika exportföretag. Den respekten gäller företagsledning ochanställda. Den gäller inte minst eftersom de har kunnat klara det här trots denförda tekopolitiken, trots den krisstämpel som denna politik fäst vid svenskteko, trots att denna krisstämpel har gjort det svårt att rekrytera ungdomartill arbete i svensk tekoindustri, trots allt vad det har inneburit för attsätta ned modet och go-lusten hos dessa företag. Det är verkligen en fin prestationsom företagen har gjort. Det ligger ingen motsättning i vad jag haranfört och vad jag nu säger. Jag tycker, fru talman, att det är ett klart och alldelesutmärkt ställningstagande som utrikesutskottet har gjort. Jag hoppas attLennart vill läsa betänkandet en gång till, och jag är övertygad omatt han då kommer till samma uppfattning som jag. Etableringskontrollen är naturligtvis ett problem. Detavgörande är att samma bestämmelser måste gälla långsiktigt i dessa avseendenför EG-företågi som för svenska företag inom EG, Jag är övertygad omatt vi bör påskynda utvecklingen i en sådan riktning. När det gäller samordningen inom EG anser jag att detfinns många fördelar att vinna. Låt oss ta miljöfrågorna! Det är självfalletatt tryggheten ökar för oss alla så att vi får en bra miljöpolitik, om man kansamla sig kring gemensamma beslut i EG. Då kan inget land gå sin egen väg ochfortsätta att till allas skada släppa ut betydande mängder föroreningar. Detligger en styrka, fru talman, i det förhållandet att beslut inom EG kan fattasav en majoritet, så att det inte är den som vill gä'långsammast fram som alltidfår bestämma takten. Även det är för oss en styrka. Slutligen, fru talman, är det riktigt att näringslivetbetyder oerhört mycket, och det gör det överallt. Inte minst vi själva fästerstor vikt vid den roll som näringslivet skall spela för att ge styrka och kraftåt ekonomin och för att utveckla förhållandena för våra medmänniskor i landet.Men, fru talman, detta är ocksä målet och syftet med EG:s politik. Det är islutomgången individens bästa som är syftet med den politik som förs i endemokrati som och i de demokratier som kännetecknar den Europeiskagemenskapen. Det är individens välgång och rätt att utvecklas till ensjälvständig människa efter sina unika förutsättningar som är syftet medarbetet. 54NIC () replik: , Fru talman! Jag vill först ta upp om EFTA:s roll och hissa några varningsflaggor. Först och främst ärLuxemburgdeklarationen frän 1984 just bara en deklaration. Den formuleradesinnan man i toppledningen för vid statsöverhuvudenas möte i komöverens om att åstadkomma den inre marknaden. De krav som ställdes påEG-natiönerna när det gällde att nå detta mål var inte kända vidLuxemburg-deklarationens tillkomst. Det är alltså en mycket viktig faktor. Denkommer till uttryck i att Bangemann-deklarationen pä den här punkten ärsvagare. Jag häller med om att EFTA skall varaett av de främsta medlen för politik gentemot EG, och detta har viknäsatt. Men viskall inte uppge de andra medlen. De olikheter nationerna emellan som ocksåpräglar EFTA-gruppen är en faktor av betydelse. Det väsentligaste skälet för mig att begära replik varemellertid utläggning om kontröllagstiftningen. Denutläggningen visade just den brist pä ömsesidighet som faktiskt och beklagligtviskarakteriserar den socialdemokratiska politiken i dessa hänseenden. För attJörn inte skall komma tillbaka till kammaren skall jag säga att vi harskrivit en reservation med anledning av detta, sä detta är en allmänt erkändtvistefråga och inte ett tecken på att den samskrivning som skett inte håller. Den socialdemokratiska hållningen är den som LennartPettersson ger uttryck för, dvs. att det är bäst för den politiska makten attkontrollera vem som äger svenska företag. I denna hållning ligger ett slagssupranafionell hållning i vad avser synpunkten på den egna nationen och enväldig brist på generositet i förhållandet till våra partner inorn handeln ochi politiskt samarbete. Det är mystiskt och obegripligt att socialdemokratin harkommit att inta denna hållning. Partiet har ju eljest försökt ge sken av attvara ett parti med stark känsla för internationell solidaritet, förinternationella rörelser och för ömsesidighet. Men i detta sammanhang avslöjarsig socialdemokratin, vilket är beklagligt och egendomligt. och den västeuropeiska integrationen 55LENNART () replik: Först vill jag säga något om EFTA:s roll. EFTAär den viktigaste inkörsporten till EG. Detta kommer vi inte ifrån. EG harsagt, att om man skall fara runt och diskutera med alla sex EFTA-stater, kommerdet att ta sä mycket tid att man helt enkelt inte orkar med det, om mansamtidigt skall sköta integrationsarbetet inom de tolv staterna, vilket är nogså besvärligt med tanke pä de ekonomiska och andra klyftor som finns mellan destater som konstituerar EG. Lät oss emellertid se vad EFTA kan åstadkomma. Tids nogkan det bli aktuellt att pröva de andra alternativen. Men denna väg är inkörd, och den bör enligt vår uppfattning fullföljas. Beträffande kontroll av kapital och kontrollavföretagsförvärv vill jag säga att EG i bästa fall, i en politisk vänstervision,kan bli ett instrument för att skapa en politisk och medborgerlig kontroll överdet ekonomiska livets giganter, som växer sig allt större internationellt.Därför är inte den här typen av kontrollagstiftning, oavsett om den ligger.päEG-nivå eller pä svensk nivå, ett sätt att befästa en politisk makt, utan denär ett sätt att via parlamentariska beslut ta hänsyn till vad folk tycker ochtänker när det gäller företagsförvärv och ekonomiska dispositioner som de harmycket ringa inflytande över. Denna lagstiftning är helt enkelt ettdemokratiskt hjälpmedel. Över huvud taget skulle det vara till fördel för en vettigdiskussion i EG-frågan om inte använde varje tillfälle för att medEG-argument propagera för den högervridna politik som i val efter val harförkastats av det svenska folket. har ett ansvar när de propageraroch står upp för EG, förhoppningsvis utifrån mer övergripande och inte snävtegoistiska synpunkter, att inte missbruka EG för sina syften. Det är en dåligpolitik, , att driva den linje som han här har drivit och som LarsTobisson tidigare drev i sitt anförande. och den västeuropeiska integrationen 56HÄDAR () replik: Jag tror att och jag är heltöverens om att vi skall utnyttja de vägar, de förhandlingsmöjligheter, som stårtill buds och göra det pä bästa sätt. Jag delar uppfattningatt EFTA i detta sammanhang spelar en stor och viktig roll och att det vorernycket dumt att inte satsa pä det kortet för att nå framgång i våraförhandlingar med den Europeiska gemenskapen. Jag vill också gärna säga att jag tycker att europeisksocialdemokrati har spelat en mycket stor och viktig roll när det gäller attdriva integrationsarbetet framåt pä ett riktigt sätt i Europa.Socialdemokratin är ju det största partiet i . Ochsocialdemokratin har , liksom fackföreningsrörelsen, visat att denfäster allra största vikt vid att fä en integration, i ordets bästa mening,till stånd. Därför kan jag inte finna någon anledning att polemisera om vem somär mer eller mindre internationalist . Självfallet vill vi alla verka förvåra politiska syften, och vi vill alla ta vara på möjligheterna till framgångnär det gäller att främja de saker som vi önskar. Men Europafrågan innebär mycket mer, är mycket viktigareoch mycket större än frågan om man kan använda Europaidén för att stärkakonservatismen eller socialismen eller, i värsta fall, kommunismen. Europaidénstår framför allt för en vilja till integration i syfte att främja ett bättreliv för människorna i hela . 57NIC () replik: ton skärptes, och därföransåg jag mig inte kunna undvika att replikera en gång till. Den hållning som vi moderater intar i denna fråga, dvs.frågan om internationalisering- i första hand till , i andra hand till deglobala och multilaterala överenskommelserna om internationell samverkan - ärinte en hållning som innebär egoism, . Det mäste väl varaalldeles uppenbart att sänker sig till gatuslagsmålets nivånär han gör sådana påståenden. Det som vi säger är ju bara, precis som HädarCars framhöll, att det grundläggande är att vi har lika och rättvisa villkorländerna emellan, att inget land tilldelar sig själv större rätt än det andralandet, utan att man verkligen knäsätter en gång för alla att internationelltsamarbete bygger på ömsesidighet. Det kan man inte ens med tillämpning avkonstruerad logik kalla för egoism. : Jag ifrågasätter på intetsätt EFTA:s roll och centrala ställning i förhandlingsarbetet. Men vi skallkomma ihåg att vitbokens målsättning omfattar 350 ämnesområden, att EG hittillslyckats klara av ungefär 70-75 av dessa, att resurser förnärvarande går pä högvarv för att klara EG-EFTA-samarbetet inom 15-20 områdenoch att slutliga och goda överenskommelser har kunnat träffas inom två områden.Det är uppenbart att om de EFTA-nationer som har ett starkt intresse avEuropagemenskapen skall nå någonstans, måste de arbeta utöver EFTA:s ramar.Detta betyder på intet vis att man skall sätta EFTA i andra hand - det ärtvärtom verkligen det främsta organet - men alldeles uppenbart måste vi ocksåanvända andra organ och vägar för att nä resultat. 58 () replik: Oavsett om det nu är fråga om ett gatuslagsmål eller ej började NicGrönvall komma in på litet bättre spår när han preciserade sig beträffandeförhandlingsuppläggningen. Det betyder att vi ändå är någorlunda överens idessa frågor. Låtmig påpeka att det inte var jag som startade "gatuslagsmålet", utandet var i första hand , som förde ett långt resonemang omskattepolifiken och menade att EG står för en moderat skattepolitik samt attsocialdemokraterna måste vidta vissa bestämda åtgärder för att vi skall kunnafä de nära och omfattande förbindelser med EG som man har uttalat sig för. Detär inte så. Det finns många vägar för att åstadkomma den västeuropeiskaintegrationen, och man kan på många olika nivåer fånga in det bästa avintegrationens fördelar med bibehållande av vikfigt nationellt självbestämmande.Just därför att det är så oklart dels hur långt EG kommer att nå i sinasträvanden beträffande den interna marknaden, dels vilka villkor man från EG:ssida kommer att ställa i förhällande till EFTA-staterna skall man inte spelabort våra diskussions- och förhandlingsmöjligheter genom att säga att vi mästegå med på de eller de kraven. Det är helt enkelt dålig förhandlingstaktik, NicGrönvall. Tillslut vill jag bara säga att det naturligtvis inte är så att EG propsar påförhandlingar med oss. EG har inget önskemål om att fånga in EFTA-staterna,utan det är vi som vill att den svenska exporten, de svenska företagen och iviss mån också de svenska medborgarna inte skall bli diskriminerade iförhållande till vad som gäller inom EG när man nu där går vidare i sittsamarbete. Det är alltså vårt eget intresse som gör att vi måste förhandla medEG. Det har i en del inlägg tidigare framskymtat, dock inte frän kanske mera frän den andra sidan, att EG skulle pressa oss fill något somvi inte önskar. Så är alltså inte fallet. Sverigeoch den västeuropeiska integrationen 59 (): Ett i stort sett enigt jordbruksutskott har yttrat sig över regeringensproposition om och den västeuropeiska integrationen. Det är endast vpksom för fram en avvikande mening om miljöpolitiken. Vimoderater har i en rad sammanhang framfört vår uppfattning att bör sökanå en samverkan med den gemensamma marknaden som är nära, varaktig ochallomfattande. Vi tror att detta är bra för och att det är bra förEuropa. Jag kommer i fortsättningen att begränsa mig till att kommenterajordbrukspolitiken och miljöpolitiken.