prot · GB09105 · 1987-12-31 00:00:00 — När det gäller den ideologiska kulturdebatten fanns detkanske, , större utrymme för en sådan när vi behandladedet förra betänkandet. Eftersom jag ändå har ordet vill jag säga en sak som jaghar glömt att säga. Det gäller museer. Både ochfolkpartiet har väckt motioner. Det borde finnas utrymme att pröva denverksamhet som bedrivs vid , inom ramen förekologiprojektet på museiområdet. Anslag UU museer och utställningar 48BERNDT (): Jag har begärt ordet för att beröra enrelativt enkel sak. Jag är nämligen litet osäker på vad utskottet menar när manbemöter min och motion Kr315. väcktes en motion om Naturhistoriskariksmuseet. Det var med anledning av forskningspropositionen, där det föreslogsatt den naturvetenskapliga forskningen vid detta museum borde få sammaresursförstärkningar som övrig sådan forskningsverksamhet hade fått. Men närman närmare studerade statsrådets ord i propositionen, fann man att de innebaren ökning . Detta skulle motsvara en delad professorstjänstunder det sista av de tre aktuella åren - alltså inga medel alls under deförsta två åren utan bara /90. Enligt vad utskottet har räknat ut övriga forskningsverksamheten fått . Det är onekligen en vissskillnad mellan och ! Utskottet gjorde dä ett tillkännagivande tillregeringen och sade att de utlovade förstärkningarna - man gjorde dentolkningen att de hade utlovats-snarast borde komma till stånd. Men jag kanbara notera att ingenting har hänt. att döma av budgetproposition. Medanledning därav har vi väckt en motion till detta med krav påpersonella resursförstärkningar och ytterligare medel till forskningsutrustning. har - märkligt nog - enomfattande forskning. Det är alltså ett museum vars omsättning till gårtill forskning. Det är fråga om grundforskning inom växt- och djurlivet menockså om tillämpad forskning, bl. a. forskning när det gäller miljögifter.Denna berör bl. Anslag till museer och utställningar omtaladegifter som salarna har utsatts för. Dessutom bedrivs ett omfattandeinternationellt samarbete, som är mycket viktigt. Utskottet har den här gången i sin slutkläm upprepat vadman sade och gjort, som jag uppfattar det, ett positivt uttalande.Men jag är inte riktigt klar över- jag skulle alltså här vilja ha ettklarläggande från utskottets talesman - om man skall tolka utskottets skrivningpå det sättet att regeringen nu bör lösa medelsfrågan, så att ytterligarepengar tilldelas museet redan fr. o.m. /89 för nämnda forskning.I så fall skulle man inte vänta på medel frän forskningspropositionen, eftersomden inte kan medföra någon anslagsökning /91. Då bortser jag frånanslagsökningen på . Jag undrar alltså om det är enriktig tolkning att de här pengarna skall betalas ut redan under budgetåret1988/89. 49 SYLVIAPETTERSSON (s) replik; Vi gjorde, som sade, etttillkännagivande . Vi gjorde det, därför att vi fann att det varviktigt att ge en resursförstärkning. Eftersom vi nu utgår från attden här resursförstärkningen kommer att bli av, tycker vi att det inte finnsnågot behov av ett uttalande frän härom. Egentligen är det här inteoklart. tolkning på denna punkt är alltså alldeles riktig. 50 () replik: Jag har väl inte så mycket annat att göra änatt tacka för svaret. Jag uppfattar det så. att jag har gjort en riktigtolkning. Det var egentligen bara det som jag ville ha bekräftat. 51 (): besökte i novemberförra året. a. gjordes ett studiebesök på , och jagtyckte mig då förstå att utskottets ledamöter var imponerade av museets unikasamlingar. museets samlingar är nämligen unika inte bara i Sverigeutan också ute i världen. Professor var chef för museet underåren 1913-1932. I en socialantropologisk historiebok beskrivs aven amerikansk kollega som en stor auktoritet när det gäller . Vidarestår det att läsa att "var den ledande antropologen i sin tidi och gjorde museet i till en av de största institutionerna avdetta slag i världen". Det är alltså inte bypolitik som jag bedriver här.Sylvia ! efterträdare har fullföljt hans arbete,vilket har lett till att i internationellt settfortfarande är mycket känt för sina ur vetenskaplig synpunkt mycket intressantasamlingar, framför allt från . Det har också framförthär. På museet finns dokumentation och föremål från indiankulturer som ärhelt försvunna. Det är ett kommunalt museum som genom tiderna fått ettetnografiskt material av världsklass. Samlingarna omfattar drygt 100 000föremål, varav från och 7 %från . Övriga kommer från övriga delar av världen. Jag skall inte göra någon ytterligare beskrivning avsamlingarna, eftersom detta redan har gjorts. kunde vi i massmedia läsa om hur insekter hållerpå att äta upp museets skatter. Jag citerar från en : "Enovärderlig och världsunik kulturskatt håller bokstavligen på att ätas upp iGöteborg. På museerna i hus härjar skadeinsekter som fåttpersonalen att blekna. Massor av föremål är redan svårt förstörda. Jag greps avfasa när jag såg det." Detta berättar , intendent påEtnografiska museet. Litet längre ner i artikeln står det att läsa: "Detser så illa ut att gör man ingenting så kommer vi inte att ha kvar någotetnografiskt eller historiskt museum ." Här har staten ett speciellt ansvar. Dessasamlingar är knappast bara av kommunalt intresse, utan snarare av nationelltoch internationellt intresse. Det är således inte bara göteborgarna som skallansvara för att dessa samlingar kan bevaras till kommande generationer. har gett museet ett anslag på 426 000kr. för analys och vård av vissa textilier. Efter saneringen behövs ett nyttmagasin , för att man på ett tillfredsställande sätt skall kunnaförvara dessa dyrgripar. räcker inte särskilt långt i dettasammanhang. Vi folkpartister på Göteborgsbänken föreslår i motion 256att bör, såväl som dess motsvarighet i ,betraktas som riksmuseum. De kompletterar varandra och utgör tillsammans ettriksintresse. Därför föreslår vi att får i uppdrag att se övermöjligheterna att omvandla i från kommunalt museumtill riksmuseum. Tyvärr avstyrker utskottet det yrkandet. I motionen föreslår vi också att museer får 15grundbelopp utöver dem som anges i regeringens budgetförslag. Detta yrkandeåterfinns också i kulturmotion. Det finns ett akut behov av dennabudgetförstärkning, vilket jag hoppas har framgått. Jag yrkardärför bifall till reservation 4. Anslag tiU m useer och utställningar 52SYLVIA (): Om man börjar missförstå kan man tydligenfortsätta med det. Jag avsåg faktiskt inte att beskylla någon för att bedrivabypolitik - ett ord som i och för sig också skulle kunna tolkas positivt. Jag trodde att det framgick klart och tydligt att jagansåg att det var roligt att höra varma förespråkare för sina regioners museer.Jag menade det också - jag talade inte om bypolitik i någon negativ mening. Vi är dessutom överens om att båda dessa etnografiskamuseer är värdefulla, så där råder inte heller någon meningsskiljaktighet.Däremot har utskottet tidigare uttalat att det inte skulle skapas fler centralamuseer. Eftersom det nu skall tillsättas en utredning som skall titta pä detregionala stödet är det rimligt att avvakta. 4 protokoll 1987/88:105 A nslag tid museer och anställningar Anslag tid teater, dans och musik, m. m. 53INGELA (): Jag tror säkert att menaratt det är positivt att vi talar varmt för museerna, men som jag uppfattade detsade hon "talar för sina regioners museer". Det härär inte fråga om bara vår regions museum, utan det är svenska folkets museum,eftersom det har ett riksintresse. Om det inte skaU skapas fler centrala museerborde i kunna ses tillsammans med Göteborgsetnografiska museum, som ett enda museum. Dessa museer finns på olika platser,men tillsammans utgör de en unik samling. Överläggningen i detta ärende var härmed avslutad. (Beslut fattades efter debatten om kulturutskottetsbetänkande 14.) Kammaren övergick till attdebattera kulturutskottets betänkande 14 om anslag till teater, dans och musik,m. Anslagtill teater, dans och musik, m.m. 54GUNNEL (): I kulturutskottets betänkande 14 behandlasanslagen till teater, dans, musik, bibliotek, bild och form samt arkiv. Det höri många hänseenden samman med de betänkanden som debatterats tidigare i dag.Utskottets ordförande har vid behandlingen av betänkande 12 redovisat deprinciper och överväganden som ligger till grund för de reservationer som vimoderater fogat till betänkande 14. Det är en grundsyn som närmare utvecklas ivår partimotion om kultur. Jag vill ytterligare helt kort motivera våraställningstaganden i anslagsfrågorna i föreliggande betänkande. Under många ärs kulturdebatter har vi från moderat hälltagit upp statens stöd till utgivningen av fonogram. ges Svenskarikskonserters fonogramproduktion genom bidragen en särställning, vilket innebären snedvridning av konkurrensen. Andra fonogramproducenter missgynnas, ochfärre fonogram får plats inom den givna stödramen. Produktioner av kulturelltvärde med begränsad efterfrågan anser vi förtjänar stöd frän det allmänna. har insatserna för fonogram utvärderats av , och en strikt ansvarsfördelning har gjorts mellan kulturrådet.Musikaliska och Rikskonserter, men de missförhållanden som vitidigare påtalat kvarstår. Vi anser att aUa produktionsbolag skall söka stöd påsamma villkor, och jag yrkar därför bifall till reservationerna 2, 3 och 4. Den exklusiva ställning som har sombidragsfördelare förpliktar. Det behövs sakkunskap och lyhördhet - det ärviktigt att offentliga resurser utnyttjas på ett vettigt sätt. Jag har i minhand ett tidningsklipp som jag inte vill undanhålla kammaren. Rubriken är:"Statligt stöd till mig,, varför?" "Småttchockad blev den framgångsrike skivbolagsdirektö- ren,'nye ', amerikanen men numera svenske medbor- Prot.1987/88:105 garen när han öppnade posten. Där fanns en utbetalning pä 4 000 från med texten: 'Fördelning av stöd till mindre AnslaetiUteater dans fonogrambolag- och musik, m. m. , vars skivbolag harbl a och i 'stallet', säger: - Det är för mig en gåta hur Kulturråd kan göraen sådan här utbetalning helt utan vidare. Jag har aldrig sökt något bidrag. Det finns säkert andra i som behöver pengarna bättre i stället för att göra min feta plånbok ännu fetare... omgående tillbaka pengarna. - Det värsta varatt jag försökte hitta en vettig person på somkunde förklara för mig varför vi fått pengarna. - Men ingentycktes veta något om detta... - Jag vill inteha och behöver inga bidrag, säger , som hoppas att TommyKörbergs låt skall ge ännu mera pengar. Ochslippa få stämpeln från - 'mindre fonogrambolag Man måste fråga sig: Finns det fler schablonutbetalningarav dettaslag? Är alla små skivbolagsdirektörer så funtade att de skickartillbaka pengar som de inte ansökt om? Från denna sorglustiga historia övergår jagtill punkten Bidrag till fria grupper. Från moderat håll har vi i någon månvelat bromsa den snabba uppbyggnaden av det statliga stödet till friagrupper. Det stora statliga stödet medför bl. a. att kommunerna som beställareav gruppernas produktioner inte tar tillräckligt ekonomiskt ansvar, dvs.betalar rimliga ersättningar. har ändå de samlade offentliga bidragen till defria grupperna ökat med - lät vara från en ursprungligen mycket lågnivå - läser jag i egen information. Trots detta ligger antaletföreställningar och besökare på i stort sett oförändrad nivå. Vad betyder det iklartext? Otvivelaktigt är det så att kostnaderna för andrayrkeskategorier än skådespelare, musiker, regissörer, sömmerskor, ljud- ochljusexperter etc. har ökat, liksom lokalkostnaderna - och pretentionerna pålokaler har förvisso stigit. Offentliga anslag har på sina håll använts tillatt anställa fler i stället för att höja lönerna. Det är vanskligt attgeneralisera, men troligen har också benägenheten att turnera minskat bland defria grupperna. har den maktpåliggande uppgiften att fördelapengarna, och direktiven att inte plottra bort anslagen tycks för vissateatrar - de är ju egentligen inte längre fria grupper- ha inneburit katastrof.Man måste fråga sig om den prioritet för barnteater som ofta uttalathar iakttagits. Mycket tyder på att det inte är så. Stockholmsgrupperna ansesfavoriserade, och andra grupper betraktas på goda grunder som överfinansieradeav staten. Det torde bli ofrånkomligt att man i den översyn av detnuvarande stödet till regionala institutioner som beställt, och som vi från utskottets sida ytterligare betonar i betänkande 12, också beaktar småteatrarnas - de fria gruppernas - situation och innefattar dem i en helhetslösning. Anslag till teater, dans och musik, m. m. tankegångarsom vi moderater också för fram i vår reservation 13 med anledning avdiskussionerna kring Skånska teaterns möjligheter att överleva. En funkfion som teaterstödet skall ha ärju att bidra tillkvalitetsproduktioners överlevnad. Ett mycket aktuellt exempel är denambitiösa satsningen på ett nytt svenskt verk av kulturhistorisk betydelse,, på i . Detta verk vore värt enintroduktionssatsning av större mått än det reguljära anslag som Folkoperanhar. Hur kan teaterstödet göras så flexibelt att t. ex. efter att habränt fingrarna hädanefter inte bara satsar på säkra kort - Trollflöjten o.d.?Det återstår för den föreslagna utredningen att lösa. Jag yrkardärmed bifall till våra reservationer 8 och 13. vill vi moderater göra processen kortmed Skådebanan i enlighet med reservationerna 6, 7, 14 och 16, till vilka jagyrkar bifall. Marknadsföringen av teater, musik etc. är alltför viktig för attlämnas i händerna på denna rigida institution. Som vi framhåller bör enomläggning av statsstödet göras, så att teater- och musikinstitutionerna i egenregi kan arbeta upp lämpliga kanaler för publikkontakter och marknadsföra sig själva. I reservationerna 20 och 23, till vilka jag yrkar bifall,återfinns vårt sedvanliga avslagsyrkande på förslaget om statsmedel tillarbetsplatsbibliotek. Socialdemokraterna tycks betrakta de människor sombefinner sig ute i arbetslivet som de kulturellt mest eftersatta. I självaverket är det tvärtom. Eftersatta är de äldre, de handikappade, de arbetslösaoch barnen. Deras intressen bör väga tyngre. Man kan inte fä allt. Bokbussareller arbetsplatsbibliotek - det är fråga om avvägning. Med en offentligsatsning på arbetsplatsbibliotek skulle vi få två parallella bibliotekssystem,en ekonomisk omöjlighet. Naturligtvis kan ingen ha något emot att olikaintressenter, t.ex. fack och arbetsgivare tillsammans, satsar på ett bibliotekpå arbetsplatsen. Vidare yrkar jag bifall till reservation 30. För ossmoderater är det alldeles självklart att staten betalar konst till sinabyggnader och lokaler samt att folkparker. Folkets hus, bygdegårdar ochnykterhetsorganisationer bekostar sin konst själva liksom alla andraicke-statliga sammanslutningar. Vilken anledning finns det att just favoriseradessa lokaler och bevilja dem medel ur anslaget Förvärv av konst för statensbyggnader m.m.? I fråga om lånecentraler och depåbibliotek föreslårutskottets majoritet, bestående av samtliga partier utom socialdemokraterna,bl. a. att som sin mening ger regeringen till känna att statensförhandlingsnämnd bör få vidgat ekonomiskt utrymme att förhandla med denuvarande värdkommunerna om fortsatt verksamhet. En inskränkning avverksamheten med utgångspunkt i utredning, menar vi, skullemedföra sämre service för kommunerna och längre väntan för låntagarna. Med de undantag som jag redovisat biträder vimoderater utskottets förslag. Bland de frågor som behandlas i föreliggandebetänkande vill jag avslutningsvis nämna symfoniorkestrarnas villkor. Enfyrpartimotion har pekat på de problem som kan uppkomma för dessa genomregionmusik-reformen. Det är viktigt att symfoniorkestrarna som är så vitaladelar av Anslag tid teater, dans och musik, m. m. landets musikliv inte sätts i strykklass, och i denutredning om det regionala Prot. 1987/88:105 stödet som vi väntar pä bör enöversyn avde sju statligt stödda symfoniorke- stramas villkorgöras. Jag är glad att ett enigt utskott velat föreslå att skall geregeringen detta till känna. 55MARGARETA (): För är kulturfrågorna av storbetydelse. I vårt samlade budgetförslag är kultursektorn ett av de få områdensom föreslås få utökade resurser. tror nämligen att en kraftfullsatsning på kulturen kan ge återverkningar i hela samhällslivet i form av en nyfidsanda och en ny lust till självständigt skapande. I årets partimotionprioriterar tre områden: stödet till konstnärerna, barnkulturen ochkulturminnesvården. Våra förslag till åtgärder för att förbättra villkoren förolika konstnärsgrupper har förts fram i debatten . De s. k. frilansmusikerna är ytterligare en gruppkulturskapare som har problem med sin försörjning. Arbetslösheten bland dem ärstor och ökande. Detta beror bl. a. på att musikinstitutionernas resurser harkrympt, vilket negativt påverkar benägenheten att engagera frilansmusiker. När fattade beslut om det ändradehuvudmannaskapet för den regionala musikverksamheten, uppmanades de nyahuvudmännen att särskilt beakta behovet av insatser för frilansmusikerna. Detanslag som föreslås till Svenska rikskonserter är inte närmarespecificerat. Men det finns ingenting som tyder på att den nya organisationenskulle få några särskilda resurser för att ge stöd till fler produkfioner, där svenskamusiker kan engageras. Vi föreslår därför en utökning av anslaget för offentligkonsertverksamhet med 2,5 milj. kr. Jag yrkarbifall till reservation nr 1. prioriterar barnkulturen i sittkulturprogram. Det är genom att nå barnen som kulturen långsiktigt kan befästasi vårt land. Här finns den framtida publiken och också framtidenskulturskapare. Musik, dans och teater är konstarter som har lätt attengagera och aktivera barn och ungdom. Därför är det viktigt att nå barnen redanfrån förskoleåldern med dessa uttrycksformer. Barn har stor glädje av att fräntidig ålder lära sig se, lyssna och uppleva men också av att skapa själva. En stor del av musik-, dans- och teaterutbudet för barnstår de fria grupperna för - t. ex. av all barnteater. De fria grupperna utgör ett synnerligen värdefullt inslagi vårt kulturliv. De står för förnyelse och vitalisering, de inspirerar ochstimulerar både publiken och de etablerade institutionerna. Dessutom uppfyllerde i sin verksamhet de kulturpolitiska målen genom att nå nya publikgrupper ochgenom att öka den geografiska spridningen av kulturen. föreslårdärför en ökning av anslaget till de fria grupperna med 2,7 milj. kr. En av våra mest kända och mest lovordade friateatergrupper. Skånska teatern, har efter många och långa diskussioner medanslagsgivare på alla nivåer glädjande nog bestämt sig för att fortsätta sinverksamhet ännu ett är. och beundrare drog en lättnadenssuck vid det beskedet. Prot.1987/88:105 Men mänga frågor kvarstår. Hur ser framtiden ut för Skånskateatern och för flera andra framstående friagrupper? Varför skall dessa grupper som Anslag till teater, dans ochmusik,m.m. bedriveren kontinuerlig verksamhet av konstnärligt hög klass behöva arbeta under såhårda ekonomiska villkor? Hur länge orkar medlemmarna, som ofta harprofessionell utbildning, att vid sidan av arbetet med verksamheten ocksä kämpaför sin existens genom ett ständigt uppvaktande av olika myndigheter för att fåmedel till sin överlevnad? De bedriver ju dessutom ett intensivt och utåtriktatpublikarbete. Är det inte dags att diskutera ansvaret för de här gruppernasfortsatta verksamhet, som betyder så mycket i vårt kulturliv? Ansvaret måstedelas av kommuner och landsting - men staten skall ändå ha det övergripandeansvaret för att de kulturpolitiska målen kan uppnäs i hela landet. De fria grupperna vill fortsätta att vara fria, dvs. utanhuvudman, utan byråkrati och hierarki och med rätt att själva välja ledning. Devill ha ett rimligt anslag som gör det möjligt för dem att planera verksamhetenför ett par framöver, och som naturligtvis sedan skall utvärderas. Nog borde det vara möjligt att ge dessa grupper ettacceptabelt stöd utan att inordna dem i de traditionella fasta bidragssystemen.Folkpartiet anser att vi måste skapa utrymme för den experimentella ochskapande kultur som de fria grupperna ger oss. har den märkliga arbetsordningen att manfördelar bidragen till de fria grupperna innan beslutat om det totalaanslaget. protesterar mot denna ordning som innebär att riksdageninte har någon möjlighet att påverka principerna för fördelningen av bidragen. Med dettayrkar jag bifall till reservationerna nr 9, 11 och 12. är en unikinstitution som gjort stora insatser för att stödja densvenska barn- och ungdomslitteraturen. har Barnboksinstitutettyvärr brottats med ekonomiska svårigheter som till en del har hämmat dessutveckling. Problemen beror bl. a. på flyttning till nya lokaler ochdärmed oväntade hyreshöjningar som inte har kompenserats av anslagenskostnadsuppräkning. Personalen har fått använda mycken arbetstid för attuppvakta olika tänkbara anslagsgivare. Det är därför märkligt attBarnboksinstitutet i årets budgetförslag endast erhåller en del av denblygsamma ökning av anslaget som man begärt. Med dettayrkar jag bifall till reservation 22. Det svenska folkbibliotekets verksamhet harsom en av sina grundläggande principer att alla låntagare - var de än ärbosatta - skall kunna låna vilken bok som helst som finns någonstans i landet.Utan den s.k. fjärrlåneservicen hade detta inte varit möjligt.Fjärrlåneverksamheten är helt beroende av att de tre lånecentralerna vidbiblioteken i , och fungerar som de gör . Planernapå att centralisera lånecentralsverksamheten till . diskuteratsbakom ryggen på de två övriga kommunerna, är lyckligtvis nu undanröjdaav en majoritet i kulturutskottet. Genom att uttala vikten av att avtalsluts med alla tre kommunerna i syfte att lånecentralsverksamheten 54 skall bedrivas på samma sätt och isamma omfattning som har en majoriteti utskottet fillförsäkrat landets folkbibliotek - men främst alla deras Prot. låntagare- oförändrat god service. Därför ärdet med stor glädje som jag yrkar bifall till utskottets hemställan i ~ ~ ~ ~ " ' ' Anslag tdl teater, dans den punktsom gäller den regionala biblioteksverksamheten. r b b och musik, m.m. 56 (): I betänkande 14 från kulturutskottetbehandlas flera för kulturlivet vitala frågor. Sä har t. ex. intresset för teater lett till att det sedanlänge finns en bred teaterverksamhet i värt land, alltifrån ren amatörverksamhettill professionell teater av kvalificerat slag. Bildandet av på1930-talet kom att innebära en satsning på turnéverksamhef och uppbyggnad avfasta ensembler ute i länen för att teatern skulle bli en tillgång för alla.Det statliga stödet till länsteatrarna har tillsammans med landstings- ochkommunpengar möjliggjort detta i flertalet län. har också de fria gruppernavitaliserat teaterlivet och visat på nya möjligheter att med enkla medel nå uttill människorna. De har med sitt arbetssätt och sin inriktning en stimulerandeinverkan på institutionerna. Vi ser från sida teatern som ett mycket viktigtinslag i kulturlivet och i samhällsdebatten. Teatern förmedlar upplevelser,väcker sympati och stöter bort - och skapar därmed debatt. När det så gäller anslaget fill de fria grupperna är detenligt värt förmenande i viktigt att de kriterier som tidigare legattill grund för fördelningen även fortsättningsvis skall gälla, dvs. attbedömningen görs utifrån den konstnärliga kvaliteten, den regionalafördelningen, gruppens storlek och dess verksamhet. har statenskulturråd haft uppdraget att göra fördelningen, och vi har från centernintesett någon anledning att , ändra på det. 1 samband med behandlingen avanslaget till fria teater-, dans-och musikgrupper har det visat sig attkulturrådet gett offentlighet ät fördelningen av det anslag vi just nudiskuterar och skall besluta om här i . Uppvaktningar och demonstrationer har därmed fått ökadgrogrund. Dét finns all anledning, som också sade, att påtaladet olyckliga i publicering. Jag yrkar bifall till reservation 12. Biblioteken utgör vid sidan avfolkbildningen den mest vittförgrenade offentliga kultursatsningen i vårt land.Det är angeläget att biblioteken kan fortsätta denna viktiga uppgift. I ettlands kulturliv har som regel litteraturen en central roll. Språket som det talas och skrivs är det viktigastekommunikationsmedlet.