prot · GB0981 · 1987-12-31 00:00:00 — Det spelaringen roll när det har skett, utan är detta svaret, oavsett påvilken tjänstemannanivå man befinner sig. TillOswald vill jag säga att regeringen faktiskt inte har kontroll överde olika affärsdelegationer som kommer till . Det gör att vi nu harfrågat i det här fallet varför delegationen befann sig i och då fåttveta att det bl. a. handlade om fabriken i beträffande baskemikalier.Vi har också fått upplysningen från företaget att det i rådande läge inte äraktuellt med svensk personal eller svenskt engagemang i . Anf.51 (vpk): Det är litet beklämmande att höra statsrådet säga vad vi alla vet,nämligen att regeringen inte,har någon kontroll över affärsdelegationer somkommer hit för att underhandla om krigsmateriel. Statsrådetanvänder ordet baskemi. Det är ett fint omskrivande uttryck. Fabriken i en kemisk-teknisk fabrik. Den kan ta fram kemiska basvaror för konstgödningmen också basvaror för exempelvis trotyl. Detär ganska uppseendeväckande att regeringen inte är mera intresserad av attfölja upp dessa kontakter och att man inte har stoppat dem för länge sedan. Jagtycker att det visar hur dåligt regeringen sköter kontrollen avkrigsmaterielexporten och svenska företags engagemang. Det är ett underbetygtill regeririgen och dess utrikeshandelsminister. 52 (); Jag har fortfarande inte fått något svar påvad som avhandlades vid detta rriöte och inte heller när det i så fall ägderum. Även om svaren från har varit negafiva harsjälvfallet iranierna haft saker och fing att venfilera med representanter förSverige. Inte minst inträffade en rad saker i relationerna mellanSverige och som inte kan ha varit särskilt roliga för iranierna.Regeringen avslog en utförselansökan rörande krut. Dessutomstoppades en affär med 18 haubit-sar, som var avsedda för , och sedanstoppades ytterligare en leverans av krut . Att inte svarat på vad som avhandlades ochnär det i så fall skedde tar jag som bekräftelse på att uppgifterna i DagensNyheter är sanna. Överläggningen var härmed avslutad. 15 §Svar på fråga 1987/88:385 om granatgeväret har frågat mig omregeringen avser vidta några nya åtgärder med anledning av vissa pressuppgifterangående licensfill-verkning av granatgeväret i . Polisen har inlett en förberedande undersökning avhuruvida FFV:s affärer med i vad avser kunna misstänkas medföra ansvar under varusmugglingslagen. Regeringen har anmodat FFV:s verksledning och styrelse attställa alla handlingar, informationer och övriga upplysningar i ärendet tillförfogande för polisutredningen, medborgarkommissionen ochkonstitufionsutskottet. Regeringen utgår ifrån att FFV anstränger sig till detyttersta för att bringa fullständig klarhet i frågan. Dessutom kommer man att från FFV:s ledning och styrelsedirekt till regeringen redovisa den aktuella frågan och hur den handlagts iverket. 54 (): Jag tackar statsrådet försvaret, som jag uppfattar som positivt. Innehållet i svaret har jag dock redanhört i TT-nyheterna 12.30 - men det är en annan diskussion, som jag inte skallta upp . Det är bra att statsrådet har reagerat snabbt på dechockerande uppgifterna i om att det statliga FFV också skullevara indraget i olagliga vapenaffärer. När vi diskuterade vapenexporten ikammaren i samband rried att tog ställning tillkonstitutionsutskottets granskningsbetänkande, klagade jag på att UD i vissafall utelämnat statistik när det gällde FFV:s export av vapen till . När vi granskade vapenexport sattejag frågetecken inför att köpt så enormt mycket ammunition ochreservdelar, alternafivt komponenter, till granatgeväret . 1987/88:81 tillfredsställande svar den gången. Inte heller i den specialbeställda militär- analysen ville man kommentera denna del avexporten. \ Jag hoppas att vinu kan få svar på dessa frågor i samband med att denna m ung o ro s tg- . Jag hoppas att regeringens uppmaningtill FFV om att ställa alla handlingar, informationer och övriga upplysningar i ärendet till ° förfogande för polisutredningen,medborgarkommissionen och konstitu- tionsutskottet skall gesvar på frågorna. Jag utgår ifrån att även UD kommer att lämna alla relevantauppgifter till . Överläggningenvar härmed avslutad. 16§ Svar på fråga 1987/88:381 om ungdomsbrottsligheten bland utomnordiskazigenare i i har frågat mig om jag är beredd att vidtaåtgärder så att ungdomsbrottsligheten bland utomnordiska zigenare i Malmöförhindras. Bakgrundentill fråga är en sammanställning gjord av socialförvaltningensuppsökande personal placerad hos polisen i . Denna sammanställning ger vidhanden att i den grupp ungdomar som var mestbrottsbelastad var utomnordiska zigenarungdomar överrepresenterade. Kriminaliteteni den zigenska ungdomsgruppen måste - liksom annan ungdomsbrottslighet - mötasmed en rad åtgärder från både rättsväsendets och sida. Därförfinns det inga enkla svar på fråga. Menlåt mig erinra öm att zigenarna är en i många avseenden mycket utsatt grupp.Samhällsutvecklingen har bl. a. inneburit ökade svårigheter för zigenargruppenatt inom ramen för sitt kulturmönster hitta bra försörjningsmöjligheter. Redani dag är många zigenarungdomar föremål för omfattande insatser inomsocialtjänstens ram. I har man ansett det viktigt att satsa på en aktivtuppsökande vcksamhet bland zigenarungdom. Man ser det också som väsentligt att arbetainte bara med barnen och ungdomarna, utan med hela familjerna. Att stärka ochstabilisera föräldrarnas situation är säkert också den viktigasteinsatsen för att förebygga problem i ungdomsgenerationen. Socialstyrelsenbeviljar statliga bidrag till ett antal primärkommunala projekt somrör socialt arbete med zigenare. har de flesta projekteninriktats mot att ge zigenska barn och ungdomar bättre möjligheter tillutbildning och arbete. har bidrag beviljats projekt i ett tiotalkommuner i landet. Jag vill nämnaatt regeringen överlämnat ett förslag till åtgärder mot ungalagöverträdare till lagrådet för granskning. en proposition i fråganskall föreläggas . 124 sen föreslås åtgärder som skall medverka till att ungdomar som begårbrott möter en snabbare och meramarkerad reaktion från samhällets sida. Det förutskickas också en försöksverksamhetsom går ut på att utveckla samarbetet mellan polis, socialtjänst, åklagare ochdomstolar. Regeringen har ännu inte tagit ställning till vilka kommuner som böringå i denna försöksverksamhet. är dock en av de kommuner som kan komma ifråga. Omungdomsbrottsligheten bland utomnordiska zigenare i Anf.56 i (m); Jag tackarför svaret. Bakgrundentill frågan är att de utomnordiska zigenarungdomarna utgör en bråkdel av Malmös ungdomar, men de begår av kategorins samtliga brott. Statsrådet svarar nu att man kommer att vidta och att man har vidtagit åtgärder för att förhindra den här brottsverksamheten. Vi kan väl alla vara överens om att man har misslyckats kapitalt. Det var varken eller i förfjol som detta började, utan det har pågått , och ingenting pekar på att det blir någon förbättring. Snarare upplever vi tyvärr motsatsen. Statsrådet säger att man skall "stärka föräldrarnas situa tion". Men det är dokumenterat att dessa ungdomar har ett tryck på sigfrån föräldrarna att begå brott. Detta är en tradition inom den här kategorin. Detkan också sägas att den undfallenhet som myndigheterna hitintills visat harlett till det resultat som vi ser , nämligen att den här gruppenskriminalitet har ökat . Jagvet inte om jag kallas reaktionär och konservativ, men jag har lärt mig-och dethar säkert många med mig gjort - att man får lov att ta seden dit man kommer.Det borde faktiskt, fru statsråd, gälla även den här gruppen ungdomar. Slutligenvill jag ställa en kompletterande fråga till fru statsrådet. Hon säger:"Samhällsutvecklingen har bl. a. inneburit ökade svårigheter förzigenargruppen att inom ramen för sitt kulturmönster hitta bra försörjningsmöjligheter. "Kan jag få en förklaring fill den meningen? Låt mig först säga att det naturligtvis har vidtagits en del åtgärder,men det uppsökande arbetet i måste intensifieras. Jag vill upprepa vad jag sade tidigare, nämligenatt man inte bara skall arbeta med ungdomarna utan också med hela familjer. Ettsådant sariiarbete, som alltså skall utvecklas för att man skall kunna kommafill rätta med problemen, ser både polismyndigheten och åklagarmyndighetenpositivt på. Jag trodde inte att man skulle behöva förklara för att zigenare med sitt kulturmönster är i en utsatt situation, liksomandra grupper som inte direkt passar in i det svenska kulturmönstret. 58 iMalmö (m); Det är bra att fru statsrådet hyser förtroende för min fattningsförmåga- det tackar jag för. Deåtgärder som vi har vidtagit har alltså inte resulterat i någonfing,vill jag påstå. Tvärtom har brottsutvecklingen inom denna grupp accelererat årfrån år. Man kan säga att om denna utveckling får fortsätta vet 1987/88:81 ingen hur den slutar. Det som är mest skrämmande är att den här gruppen för detförsta riskerar att för evigt hamna i en besvärlig situation. För det andradrabbas många människor, framför allt äldre, av denna kriminalitet. Jag tycker,herr talman, att de åtgärder som vi vidtagit inte harresulterat i någonfing. Statsrådets svar andas litet av den undfallenhetsom vi vant oss vid i dessa frågor . Jag hoppas att i observerade att jag refereradetill den lagrådsremiss som justifieministern har lämnat och som kommer attpresenteras i en proposition till . Där sägs att avsikten är att manskall ha "en snabbare och mera markerad reaktion från samhälletssida". Det bidrar också till att komma till rätta med problemen. Anf.60 i (m): Jag har förvisso noterat den skrivningen i statsrådets svar. Jag kanbara konstatera att det inte är första gången vi möter dessa tankar. Kan dettrots allt få någon positiv effekt, är jag den förste att gratulera statsrådet. Allrasist i sitt svar säger statsrådet: "är dock en av de kommuner somkan komma i fråga." Jag förutsätter att blir en av de kommuner därsådan försöksverksamhet startas. Överläggningenvar härmed avslutad. 17§ Svar på fråga 1987/88:375 om lönepolitiken har frågat finansministern om detär riktigt att densocialdemokratiska regeringen numera har uppfattningen att samma arbetsuppgift,dessutom lika utförd, skall betalas olika beroende på var i landet den utförs. Fråganär föranledd av ett inslag i , där det hävdats att finansministern"gett order" till att verka för skilda löneri olika orter för samma jobb. Arbetetinom regeringen är så fördelat att det är jag som skall svara på frågan. frågagrundas på ett felaktigt underlag. Svaret på frågan är nej. Anf.62 (): Jag tackarför svaret. Svaret är fillfredsställande. Överläggningenvar härmed avslutad. 18 § Svar på fråga1987/88:374 om följderna för kommun av höjda kilometer- och bensinskatter har frågat mig om jag är medveten om de svåraregionalpolitiska effekter som kommer att uppstå på grund av regeringensförslag i trafikproposifionen. Skälenför fegeringens förslag att höja bensin- och kilometerskatterna är dels attåstadkomma en mer rättvis beharidling av de olika trafikslagen när det gällerde skatter och avgifter som tas ut för utnyttjandet av transportinfrastrukturen,dvs. vägar, järnvägar, flygplatser och farleder, dels att finansiera enangelägen utveckling av transportsystemet. Dethar varit en grundläggande princip i svensk trafikpolitik att derörliga trafikavgifterna - bl. a. bensin- och kilometerskatterna - skallmotsvara trafikens samhällsekonomiska marginalkostnader, dvs. främst kostnaderför vägslitage, olyckor samt hälsa och miljö. Det omfattande utredningsmaterialsom tagits fram som underlag för regeringens förslag till trafikpolitik inför90-talet visar att de samhällsekonomiska marginalkostnaderna för vägtrafikenöverstiger de nuvarande rörliga avgifterna. För att åstadkomma en riktig ochrättvis prissättning av de tjänster som det allmänna tillhandahåller påtransportområdet krävs därför en höjning av bensin- och kilometerskatterna. Regeringenär naturligtvis medveten om att bilen i många fall är det enda färdmedel somkan ge en tillfredsställande fillgänglighet i glesbygden. Därför föreslår regeringenatt de spm bor i norra glesbygder skall få en ytterligare sänkning avfordonsskatten. Nedsättningen av fordonsskatten i dessa områden föreslås bli384 kr. , vilket innebär att de lättaste personbilarna blir helt friafrån fordonsskatt. Närdet gäller näringslivets transporter finns också kompenserande medel i form avbl. a. transportstöd som medför att fraktkostnadsökningen inte kommer att fåfullt genomslag i stödområdet, till vilket bl. Somjag nämnde inledningsvis syftar regeringens förslag också till att finansieraen angelägen utveckling av transportsystemet. Regeringen föreslår t. ex. attett särskilt anslag skall inrättas för byggande av länstrafikanläggningar, ivilka bl. a. länsvägarna ingår. /89 avsätts 650 milj. kr. Året därefter höjs anslaget fill 970 milj. kr. Vidare höjsanslaget till drift av statliga vägar realt med 500 milj. kr. för att kommafill rätta med eftersläpningen beträffande vägunderhållet. Det höjda anslagetavser i stor utsträckning vägar i skogslänen. Sammanfattningsvismedför regeringens förslag att får betydligt mer tillbaka i form avbl. a. upprustning av vägar, järnvägar och annan infrastruktur än vad uttagetav bensin- och kilometerskatt från denna del av landet inbringar. Samma saktorde gälla även om man ser enbart till kommun. OmföljdernaförMala kommun av höjda kilometer- och bensinskatter 1987/88:81 Anf.64 (): Jag vill tacka kommunikafionsministern för svaret. ,..,., .<.. w ,. En miljon i ökade kostnader för småföretagen iMala är väldigt mycket Om fonderna for , , , , , r \ , I...j ,., pengar, med tanke pa den rätt svaga lönsamhet mänga av företagenhar. kommun av hojda kilo- ' , . , , Därför måste jag tyvärr konstatera att förslagetsammantaget far rätt stora meter-och bensin- j o j o b Jaghar tidigare i den här kammaren väckt förslag om att manmycket ordentligt i en parlamentarisk utredning skulle se över hur bilismensbeskattning skulle kunna differentieras så att vi kom bort från dessa regionalabekymmer och kunde använda beskattningen t. ex. i miljförbätt-rande syfte påétt annat sätt än . Tyvärr har det inte gått att få gehör för detta. Jagvill återigen framföra uppmaningen fill kommunikafionsministern att ta detinitiativet. Kommunikationsministernavslutar med att säga att det egentligen inte bor så mycket folk där uppe, sådet inte betalas in så mycket skatt, och att vi har väldigt långa vägar attunderhålla, vilket stämmer. Men man får inte riktigt räkna på detta sätt. Depengar som går till länsvägnätet är utomordentligt små belopp, och dehar varit sjunkande . Det behövs verkligen ökningar om vi skall ha enbra infrastruktur. Jagvill avsluta med att säga: det finns ett par mil grusväg i som betydermycket för turistutvecklingen där uppe. Tänk på det och ge rätt signaler!Kilometerskatten går väl igenom, men den andra skatten kanske inte går igenom. Anf.65 Kommunikationsminister : Herr talman! Det är väl i och försig riktigt, som säger, att länsvägsanslagen har varit små i detioårsplaner som man har arbetat med i den senaste planeringsomgången. Men -som jag vill säga med svaret -utrymmet för länsväganslagen kommer, omregeringens förslag går igenom här i , att öka kraftigt i de kommandeplanerna, som får revideras sedan har fattat sitt beslut. Jagvet inte hur företagarna i har räknat, när de har kommit fram till atttransportkostnaderna ökar med 1 milj. kr. Jag har inte sett något underlag fördetta. Jag vet emellertid att den genomsnittliga kostnadsökningen på grund avkilometerskatten uppgår fill . När det gäller de beräkningar somfinns tillgängliga i fråga om personbilsanvändning, är inte det som jag skullevilja kalla överanvändningen i glesbygdsområdena så mycket större än itätortsområdena att den har någon avgörande betydelse i det här sammanhanget.Höjningen drabbar naturligtvis hela landet. Men om man utgår från dengenomsnitUiga körsträckan, blir merkostnaden för glesbygdsområden enligt deuppgifter vi har tillgängliga faktiskt inte mer än . Och dettakompenseras, såvitt jag kan förstå, mycket väl av transportstöd och annat someliminerar dessa kostnadsökningar. Om man fill detta sedan lägger, som jagsade, anslagsökningar etc, har vi kommit fram fill att de trafikpolitiskaförslagen i det stora hela innebär en fördel för glesbygdsområdena. 66 (): Dessa förslag är ju redan förelagda , och har att taställning. Den här gången är vi alltså för sent ute. Jagvill bara avsluta med att säga: Tillsätt en parlamentarisk utredning som får iuppdrag att ordentligt se över denna problematik i syfte att skydda demänniskor som inte har några andra alternativ än bilen. Omviss åtgärd för att minska biltrafiken i Överläggningenvar härmed avslutad. 19§ Svar på fråga 1987/88:360 om viss åtgärd för att minska biltrafiken iStockholms innerstad har frågat mig om jag avser att föreslå lagstiftningsom ger möjlighet fill begränsning av biltrafiken i innerstad.Bakgrunden till frågan är uppgifter i massmedia om att bilister skall tvingasatt köpa för att få köra i innerstaden. Jagavser att föreslå regeringen att en utredning tillsätts för att tafram ett samlat underlag för att begränsa trafikens hälso- och miljöeffekter istorstadsområdena. Bland de frågor som bör utredas är förutsättningarna för attförbättra standarden på kollektivtrafiken, avlasta stadskärnorna från trafikmed hjälp av kringfartsleder samt vilka förutsättningar det finns attfinansiera dessa åtgärder med olika typer av avgifter. Det är angeläget att få ett samlat underlag för ättbegränsa trafikens hälso-och miljöeffekter i våra storstäder. Bakgrunden ochbehovet av ett sådant utredningsarbete finns redovisat i regeringens förslag iproposition 1987/ 88:50 om trafikpolitiken inför 1990-talet. Behov avlagändringar får bedömas när utredningen har slutförts. 68 (): Jag tackarkommunikationsministern för svaret. Socialdemokraternai vill ju avgiftsbelägga biltrafiken in till Stockholmscity. De vill att de som tar bilen in till stan skall sätta SL;s månadskort påbilrutan. Detta förslag har väckt stort uppseende i massmedia, eftersom det ärett revolutionerande förslag som berör hundratusentals bilister iStockholmsregionen. Dethar framgått av pressen att de flesta bilister är mycket negativa till tanken.Många betecknar förslaget som dumt, oförskämt, löjligt etc. Stockholmspolisenstrafikchef trodde inte sina öron, när han fick höra talas om avgiften. Någragav förslaget halvt godkänt. Vpk ansåg att det var ett "halvbra"förslag. Mennu måste stadshuspolifikerna ha regeringens hjälp för att driva igenom frågan,eftersom eventuella laghinder måste undanröjas. ställerkommunikationsministern inte upp helt för partikamraterna, som befinner sig ettstenkast härifrån. Han är i stället ganska försikfig i sitt svar. Jag kännerinte igen statsrådets uppläggning i svaret om jag jämför med en radiointervjuhäromsistens, där statsrådet var mycket posifiv till detta. 9Riksdagens protokoll 1987/88:79-82 Om viss åtgärd för att minska biltrafiken i Stockholmsinnerstad alla fallinte direkt grönt ljus. Jag förstår att det inte är trevligt för statsrådet attbli ovän med hundratusentals bilister i . Därför är kommunikationsministernmåttfull i sitt svar. Jag vill ändå ställa ett par följdfrågor: Anserkommunikationsministern att det är sjyst att bilisterna i , sombetalar 3 miljarder i drivmedélsskatt , skall tvingas betala enmånadsavgift för att få köra på allmänna gator inom ? Ser intekommunikationsministern en risk i att socialdemokraternas i förslagsmittar av sig till andra tätorter ute i landet? En tidning skrev attStockholms kranskommuner hotade med att avgiftsbeläggatrafiken till Roslagen. Det är nog inte bara bilisterna som är intresserade avatt höra kommunikationsministerns syn på dessa två mycket viktiga frågor. Om vi redan hade en exakt uppfattning om hurman skall hantera storstadstrafiken och de miljöproblem som bilarna orsakar,framför allt i storstadsregionernas inre delar, skulle vi inte behöva filisättanågon särskild utredningsgrupp med uppgift att studera dessa problem och kommamed förslag. Innan utredningen är tillsatt skall jag naturligtvis inte tala omvilka lösningar den skall komma fram till. Ännu så länge får jag arbeta med deolika uppslag som förekommer i debatten. Förslaget om för bilister ärett uppslag bland många som har kommit fram. Utan att själv ha tagit ställning, förstår jag interikfigt indignation över just detta förslag. Från FilipFridolfssons parti har ju kravet på att man även från vägtrafiken skall ta utavgifter av olika slag ansetts som föredömligt. I varje fall har anhängare tillFilip parti, bl. a. Stockholmspolitiker, hört av sig och talatmycket varmt för projektet , som man håller på att diskutera. Där är detmeningen att en avgift skall tas ut. Som jag uppfattat inställningen är manöver huvud taget positiv till avgiftssystem av olika slag. Man behöver nog inte ha så mångaförutfattade meningar. Faktum kvarstår att bilismen förorsakar miljöproblem,luftföroreningar o. d., särskilt i storstädernas innerkärnor. Mina motfrågortill är: Anser att det inte finns sådanaproblem? Är det bra med biltrafiken i ? 70FILIP (); Det är ju en väldig skillriad mellan attbetala en vägtull och att som bilist vara tvungen att köpa ett . När manskall betala för att få åka Österleden, får man ju ut någonting av pengarna.Det är en helt annan sak att köpa för att få köra bil i innerstaden. Orsaken fill att jag är litet indignerad är inte att jagär bilist själv, eftersom jag är privilegierad, liksom landstings- ochkommunalpolitiker. Jag får ett och kan således åka gratis. , som betalar . för ett som skall klistras på rutan,är inte privilegierad. Jag tror att han i de allra flesta fall tycker attförslaget är mycket dåligt. Överläggningen var härmed avslutad. 20§ Svar på fråga 1987/88:365 om lokalisering av till har fråga mig om en lokalisering av tillexempelvis inte borde kunna övervägas under rådande omständigheter. Ipropositionen om trafikpolitiken inför 1990-talet, föreslår regeringen att ettfristående banverk bildas med ansvar för järnvägens infrastruktur.Huvudkontoret för det nya föreslås bli placerat i . Lokaliseringenav huvudkontoret i är ett led i regeringens regionalpolitiskasträvanden att skapa goda förutsättningar för sysselsättnings- ochbefolkningstillväxt även utanför de expanderande storstadsregionerna.Ytterligare ett motiv är att redan finns i ochatt de möjligheter till samordning med verksamhet, som finns bör tasfill vara. Mittsvar till är att jag inte finner anledning att föreslå regeringennågon omprövning av lokaliseringen av . Jag avvaktarvidare ställningstagande till propositionen. Anf.72 (): Jag'tackarför svaret. Motivenför utlokaliseringen må vara acceptabla, men effekterna blir ju förödande! Jagutgår ifrån, herr talman, att kommunikationsministern önskar att banverketskall fungera och att det skall kunna få till stånd ett samarbete med nya SJ.Att man då flyttar och på kuppen mister all den exklusiva expertissom behövs både på den bantekniska och på säkerhetssidan är inte särskilt välövervägt. I Svenska järnvägstjänstemanna-förbundets tidning, på ledarsidan,betecknas det här förslaget som en fullständigt vansinnig åtgärd. Om man istället, herr talmän, överväger att flytta inom ,till , skulle man uppnå en rad positiva effekter. Till att börja medskulle man alltså behålla den exklusiva och viktiga personalgrupp som det ärfråga om, den personalgrupp som också är en förutsättning för att man skallkunna på bibehålla kompetensen, eftersom denna personal också ärlärare för dem som senare anställs. Manskulle uppnå möjligheter att i rimlig tid klara förändringarna på järnvägssidangenom uppdelningen i banverk och SJ, genom decentralisering och genom denönskade effektiviseringen. Man skulle också, herr talman, accentueraSödertäljes kommunikativa knutpunktsroll. Den kan bli mycket viktig: Jag anseratt kommer att bli en mycket viktig knutpunkt på spårsidan genom enSvealandsbana, Mälarbana, stambana och Arlandabana Och kanske också en viktigfartygshamn och åkerihamn. Vidare skulle man klara de viktiga säkerhetsfrågornaöch den tekniska utvecklingen.