prot · GB09137 · 1987-12-31 00:00:00 — I stället för atf svara på frågor gled hon undan medhänvisrtirtg till aff allt irtfe kuude sägas. Hon ville med def antyda att deffaurts goda skäl för hertrtes hartdlande som hon var förhindrad att redovisa.Ebbe Carlssort hade, menade hon, intressanta teorier och informationer. Det är infe möjligt aft värdera dessa teorier ochinformatiorter. Däremot vet vi atf ert av föruudersökrtirtgsledarrta, efter attunder sex ä sju fimmar ha lyssnat på utläggningar, kundekonstatera att def inte hade framkommit någortfirtg som var rtyft förbrottsufredrtingen. Då måste man fråga sig: Hur kuude , ochkanske också rikspolischefen , bli så intresserade av EbbeCarlssons teorier som de uppenbarligen blev? Min gissning är aft det berodde påatt de -av naturliga skäl - infe var insatta i allt def material som finns iförundersök-ningeu. Meu oavsett def gäller, låt mig än en gång understrykadef, aft ändamålet infe vilka medel som helst. I stället för aff hjälpafill i spaningsarbefet har det nya sjabblet blivit till nytt grus imaskineriet. Den tredje frontlinjen i statsministerns och Anna-GretaLeijons försvar har varit aft försöka bagatellisera henrtes misstag. harbara gjort ett litet misstag, ett litet formellt fel, har mart sagt. Def äroppositiortCrt som har varit småaktig och irtte kunnat förlåta henrte det. I Magasinetirttervjurt fick frågan vilket def lillamisstaget egentligen var. Hon svarade då aff def fanns en olycklig formuleringi brevet, men ville irtfe precisera vilkert formuleriug hort syftade på.Däremot sade hon atf "om formuleringen hade varit en artrtart så hadesituafionen varit helt annorlunda uär def gällde bedömningen av deu formellastatusen på brevet". Jag måste fråga statsministern: uppfattnirtg att hcrtues enda misstag var en vissformulering i rekommendationsbrevet? Och vilken var i så fall den olyckligaformuleringen? Enligt min bestämda uppfattning har Anna-GretaLeijon gjort en serie mycket allvarliga fel. Hon har -som framgår av rekommendationsbrevet - uppdragit åt sin vän Prot,1987/88:137 Den ekonomiska politiken m. m. Prot,1987/88:137 aft för hennes räknirtg samla in fakta i sambandmed mordet på . har vidarebemyrtdigat honom aft i kontakter med Den ekonomiska poli tiken m. m. utländskamyndigheter besvara alla frågor om mordspariingen. Här är def infe fråga om någon olycklig formulering. Defvi kritiserar är brevefs syfte och innehållet i sak. har crtskild persort i prakfikert givit polismans befogenheter. Ett sådant uppdrag kan landets jusfifieminisfer infe ge påegen hand. Det kräver regeringsbeslut - om nu def räcker. Jag är tveksam om ensregeringen har möjlighet aft besluta om ett sådaut uppdrag., Om justifieministern hade berett ärendet på vanligt sätt,hade lagkunniga iuom departementet, t.ex. hennes statssekreterare, kunrtafupplysa henne om detta. Def är en allvarlig underlåtenhet atf infe inför ett såviktigt beslut samråda med någon enda person. De lagkurt niga hade också kunrtaf erirtra hertrte om attdet irtte är hort som är förurtdersökrtirtgsledare utan åklagarert och om atfbåde juristkommissio-rtcrt och EdcrtmartkommissiortCrt starkt har understrukitdetta. Hade ärendet beretts på ett korrekt sätt, så hade delagkunniga dessutom kunnat upplysa henne om skyldighetert atf diarieförautgåeude hartdlirtgar. Att har urtderlåtit aff göra det ärsvårt aff tolka på annat sätt äu aft hon velat dölja vad hon höll på med. Den tolkningert uudersföds dessutom av henrtes mycketremarkabla uppträdande då riksåklagaren och förundersökrtirtgsledaren den 11maj på förekommen anledning tillfrågade heurte om status. Honuppgav då aft han endast uppträder som privatperson. Det skedde alltså en veckaefter def aft rekommendationsbrevet utfärdats. Detta måste uppfatfas som en misstroendeförklaring avjustitieministern mot myndighetspersoner på verk som är underställda heurte. Omdef hade funnits någon grund för ett sådant misstroende, borde hon i ställetför aft gå bakom ryggen på dem ha utnyttjat regeringerts utrtämningsmakt ochbytt uf de artsvariga cheferna. Jag måste fråga : Vidhåller stafsminisferrtaff def har gjort är ett bagafellartaf misstag? Vidhållerstatsmirtisferrt aff den kritik som framförts bara är ett uttryck för"småakfighet"? Jag vill, som också gjort, påminnaom vad som sägs i regeringsforrnerts första paragraf: "Dert offerttligamakfert utövas under lagarna." Det,gäller också när den utövas avsocialdemokrafiska statsråd. Irtgvar Carlssort har påstått aff vi från opposifionshålldriver den här frågan av valtakfiska skäl. Inget kunde vara felaktigare. Vi harinfe bett om den här affärert. Vi har irtte irtifierat dert. Vi i folkparfietvill att valdebaffen skall handla om sakfrågor. Mert vi skulle svika våruppgift som oppositionspartier och som räffsstafens försvarare om vi intepåtalade de övertramp som faktiskt har skett. Det kan naturligtvis finnas en och anrtan som tycker atfdert här grartskrtingen av handlartde och syn på def är formell och pefig. Def kart också firtrtas några som tycker att del är onödigt attströ salt i såren. Men grartskrtirtgert är rtödvärtdig. Det Artrta- har gjort är allvarligt. Mert dert rtonchalans och ytlighet som 74 hon och visat införkrifiken är kanske änrtu allvarligare. Med sfigartde förvåningoch växande obehag lyssnade jag i förrgår på Pröt. Genom aff vifta bort den välgrurtdade kritikert mot aft hansiusfifieminister - som Harts Görart uttryckte det - T ] 7~, 77 Denekonomiska poli-"handlat utanför de regler som gäller enligt lag ochgrundlag" visar han ert ., brisfartde respekt förvärdert som jag i mirt ertfald trodde delades av oss alla. Påert punkt har jag stor förståelse för situatiort. Jag vef avpersortlig erfarenhet aff det känns oerhört tungt, ja smärtsamt, rtär ert näravän och värdefull medarbetare i partitoppert gjort sådarta misstag aff honeller han måsfe lämna sin post. Men om vi skall kuuna upprätthålla respekfeuför de lagar som stiftas i dertna kammare, finns def ibland inget artrtatalternativ. är säkert värd uppskattrting av många skäl, men inteför det hon har gjort i deuna affär. När statsministern efter den allvarligakrifik som framförts fortsätter att hylla somrättssamhällets främste försvarare och skyUa def som inträffat på oppositionen,känns det som om man förflyttats fill en Orwellsk värld, där fel har bliviträtt och rätt har blivit fel. IngvarCarlssons uppträdande i detta ärende upplever jag både som en personligbesvikelse och som ett hot mot rättssamhället. Def är därför nödvändigt atf gåfill botten med dert här historien. Trots allt har jag änrtu inte gett upphoppet om att Irtgvar Carlssort skaU komma fill insikt om krifikens verkligainnebörd och på det sättet kunrta medverka till atf rensa den luff som plötsUgtkänns Utet kvav att andas. I defta anförartde instämde , , , , , , ,, , , , , , , Haus i , , , , , , , , Karl-Görart Biörsmark, ,, , , Artrte , och (alla fp). AnL29 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Jagfår meddela att anslag nu har satts upp om aft detta sammanträde skallfortsätta efter . AnL30 (): Mordet på har kastat lårtga skuggor över . Det harpräglat stämnirtgen i landet, påverkat människors sinrtcrt. Det ouppklaradebrottet har ställt krav på sammanhållnirtg, aff irtfe ge ökat utrymme åtmissfäuksamhet och misstro. Förcenterparfiet har det varit självklart att efter förmåga medverka fill attspaningsarbefet kan genomföras effektivt, utan störningar utifrån ellerinifrårt. Vi gav vårt stöd fill stafsmirtisferrts artsfrängrtirtgar aff fåordning på Palmeufredningert, när arbetet allvarligt stördes av motsättningarnamellan dåvarande spanirtgsledareoch åklagarsidart. Vi kritiserades då för atf ägna . 75oss af "samlingsregerande". Denekonomiska politiken m. m. Vimarkerade då liksom , hur vikfigt def är aff vi politiker infe lägger oss ipolisens och åklagarnas uppgifter. Däremot måsfe vi naturligtvis medverka tillaft skapa bästa möjliga förutsättningar för att dé svåra arbetsuppgifternaskall kuuna genomföras. Def var viktigt aft lära av erfarenheterna, rätta fillmisstagen. Därför tillsattes en juristkommission och dessutomEdeumän-kommissioiien med betrodda lekmän; Vihar dert sertaste veckan fått uppleva händelser som vi infe trott vara möjligai vårt land. Socialdemokraterna, som i den polifiska debatten vill framställasig som det enda regeringsdugUga partiet, har åter fått vidkännas en allvarlig"affär". Landets justitieminister, deu tredje i ordrtirtgert sedan1982, har fått avgå efter aff ha ägnat sig åt uppgifter som infe är förcrtligamed justitieministerns ansvar för ett rättssamhälle. Ensärskild grupp, närstående socialdemokrafin, har uppenbarligen avjustifieministern bedömts mera lämplig för vissa utredande uppgifter ån polisensjälv. Lokaler har anskaffats, verksamheten har finartsierafs med ett privatbidrag från en firtansman, och en av de inblartdade i grupperts verksamhetgrips av tullen i misstänkt för försök aff smuggla olagligavlyssnirtgsufrusfrtirtg till . Defhar varit självklart för oss att försöka hålla Palmeufredningert utanförpartipolitikert. Lika självklart - så självklart att det irtte borde behövartämnas - är att allt som sker ävert i defta sammarthartg måste ske underlagarna. Detallvarligaste i ett större sammanhang är att denna regerirtg som irtgert annanfidigare har misslyckats med uppgiften aff med auktoritet hävda rättsstaten ochslå vakt om människornas förtroende för rättssamhället. De fre skiftena påjusfifieministerposfen markerar i själva verket ett alldeles uniktmisslyckande, som mau ingälurtda kan vältra över på de avgångna.Konsekvertserrta blir också lårtgtgående. Tyvärrgår det infe längre aff bestrida atf förfroertdet för räftsmaskirteriet utebland människorna håller på att bli anträtt på allvar. En rad affärer m.m. harmedverkat fill defta, och jag påstår inte aff regeringert bär artsvaref förallt. Mert regeringert har helt misslyckats med uppgiffeu aff återställaförtroertdet och auktoritefert för räftsmaskirteriet. Här ligger enligt minbedömnirtg ert ufomorderttligt viktig framtidsuppgift. Iert rättsstat kan aldrig accepteras eu inställning att "ändamålet helgarmedlen". När så sker, måsfe defta stävjas och beivras. Det gällerregeringsledamöter, det gäller andra. När det bekräftas att regler haröverträtts, har rättsväsendet siu givna uppgift. När def gäller den polifiskanivån har - och dess konstitutionsutskott - ett självklartgranskrtirtgsartsvar. Det artsvaref gäller infe minst i förhållande tillmedborgarrta. Det artsvaret gäller oavsett partipolitisk tillhörighet. Defborde vara än mer angeläget för ett regeringsparti atf se fill aff granskningenkommer till stånd. Därför är konstitutiousutskotfets majoritetsbeslutobegripligt och upprörande. Det är verkligen att göra en allvarUg fråga fill enpartipolitisk stridsfråga. Det tvirtgar helt ertkelf opposifiortspar-fierrtaatf redovisa sin krifik och sin syn inför folket i val utan tillgårtg till allirtformafion. Till fidigareomdömeslöshef fogas nu artsvarslöshef mot vårt samhällesgrurtdläggartde regler, mot vår förfaftrting. "Okonvertfiortellametoder" utanför lagarna kan aldrig accepteras i eu rättsstat. Infe hellerkart accepteras atf sartrtirtgert avsiktligt undanhålls väljarna i val. Def firtrts mot dertrta bakgruud anledning atf i dagensdebatt ställa följande frågor fill stafsmirtister : Varförfirtrts irtte lärtgre viljan atf granska, aff få fram sanningen, aft sättagränser, att värna lagar och förfaffnirtg? Den viljan fauns ju när jurist- ochEdenmankommissionerna fillsattes. Varför infe nu? Finns det ensocialdemokrafirt rtärsfåertde grupp med polisiär inriktnirtg? Finrts det fierprojekt, vid sidan av den rtu avslöjade gruppen, som har"okonventionell" verksamhet på programmet, med "okonventionellinriktrtirtg" och "okortvertfiortell firtartsierirtg"? Vi har förmårtCrt aff leva och verka i ert demokrafi. Dåär en huvuduppgift att värna och stärka vårt demokratiska styrelseskick, atfhävda rättssäkerhet och likabehandling under lagarua. Def hartdlar omsamhällets grundval. Vi har som polifiska partier en skyldighet atf se fill affkraven inför framfideu kommer, fram så aff inte revision och gransknirtg faröver redovisnirtgcrt av de politiska hartdlirtgslirtjerrta och alferrtafiven. Ingen kan vara oberörd av miljöhofert, tillsammarts medfredsfrågart avgör miljört vår framtid. Miljön kräver aft vi far ansvar förframtiden. Miljön berör allt, miljön är helheten. Därför måsfe miljökravertgcrtomsyra allt samhällsarbete. Därför kräver miljört både rtafiortellf ochirtfernafiortellf samarbete. Därför ställer miljört krav på energipolitiken, påindustripolitiken, jordbruks- och trafikpolitiken.Miljön och dess värderingmäste bli en integrerad del av ekonomirt. När vi skadar miljön får allfidnågort betala, frågart är bara rtär och vem. Därför måsfe vi sätta pris påmiljört, miljöavgifter behövs som ett komplement till safta tillsfåndsgrärtser.Utsläpp som skadar nafureu måste stoppas. Förändringar som värnar miljön måsfesfimuleras så aft vi anvärtder bäsfa möjliga fekrtik och så lårtgt som möjligtförebygger skador. Mål måsfe ställas efter vad rtafuren tål, vi måsteständigt pressa oss själva till atf ta ansvar också för kommande gcrterafioner.Def måsfe bli slut på atf se miljökrav som hiuder och resfrikfiorter. De är istället förutsättningar för en uthållig utveckling. God miljö är också euavgörande förutsätfning för ekonomisk utveckling. Miljön kräver handling. och salarkan inte överleva gertom nya utredningar. kan infe räddas utauinferrta-fiortell hartdlirtg och samverkart. Därför krävs en Nordsjökommissionmed ert förplikfartde överertskommelse med klart angivna mål och medel, t. ex.krav på miljöavgifter på alla utsläpp från alla kuststater, från stater somgenom floder berör . Det krävs förnyelse av de nordiska staternasmiljöplaner, och inte förhalrtirtg som def varit, samt gemertsamthartdlande inom den rtordiska lärtderkretsert. Def är djupt beklagUgt att socialdemokraterrta uuder dengångna valperioden, bekräftat genom miljöpropositiorten ochställnirtgsfagartderta i artsluf-rtirtg fill dertna, etablerat sig somåterhållande kraft i miljöpolifiken. Såväl verklighefert som dert politiskautvecklirtgert har rusat ifrån er. Ni har vaknat sent. Ni missade t. o;m. sistavagnen i tåget, men miljön väntar infe. Vi har just nu en stark högkonjurtkfur. Arbetslösheten ärglädjande låg. Deu irtterrtationella konjuukfurutvecklingen, de lågaoljepriserna m.fl. Prot,1987/88:137 Den ekonomiska politiken m. m. Prot: 1987/88:137 inferrtafiortella faktorer gynnar dert svenska ekonomirt. Många svenska företag bedriver en mycket framgångsrik verksamhet.Def är infe bara ------- ----- ~irtterrtafiorteU dragkraft som ger ekonomi styrka. Den ekonomiska poli- yjj verksamhet och inriktning på ett imponerande sätt under de tikenm.m. Men totalt finrtS ändå problem. Den svenskaindustrin har inte kunnat öka sin produktionsförmåga lika snabbt som exempelvisJapart och mårtga artdra industriländer. Det beror på för låga tidigareinvesteringar. Vi har en akut brist på bosfäder, främst ungdomsbostäder, ilandet. Det beror på ett alltför lågt bostadsbyggande och dessutompå de regionala obalartserna, som irtrteburit kortcenfration till de områden ilandet där bostadsköerna redan är lärtgst. Om nivå i bostadsbyggandetupprätthållits fram tiU nu skulle vi haft ca 60 000 flerlägenheter än vi har just . Densocialdemokrafiska regeringen får fa på sig ansvaret för den akuta bostadsbristsom nu råder i stora delar av landet och som är särskilt allvarlig i deöverhettade storstäderna. Där drabbas ungdomar och inflyttade i första hand, endirekt följd av den regionala obalansen. Dessutom pågår ständigt enborfsanering av smålägerthefer och ävert korttorisering, som tar hand omresurser för byggande. Närindustrirts produktionskapacitet infe kan öka tillräckligt snabbt stigerpriserna. Priserna stiger också på grund av aft regerirtgert irtte kuude bäddaför en lugn avtalsrörelse. Det kunde ha skett genom införande av differenfieradmoms med sänkt skatt på maten. Sverigesinflafiortstakt stiger nu oroväckande snabbt i förhållande fill världen iövrigt. Av industriländerna är det i stort sett endast och somhar en Srtabbare inflafiortstakt. Derthär utvecklingen beror fill stor del på aft penningpolitiken fått bära enalltför stor del av ansvaret i den ekonomiska politiken i landet under längtid. Räntorna har tvingats upp på en alltför hög nivå. Dert tredje vägertsekonomiska polifik har också inneburit kraftig koncentration av makt ochinflytande och förmögenheter i rtärirtgslivef. lyfter fram enallvarlig bild av . Överhettning,främst inom byggnadsbrartschert Sjunkande hushållssparande - hög privatkonsumtion 3. Fortsatt negafiv externbalans, stigande import Kraffig inflafionsökning ochökat skaftetryck Det stora gapet mellan deninternationella och den svenska ränfertivårt gör aff sparkvotert förblir låg Våra löner ökar snabbare än ikonkurrenfiänderna - vår konkurrenskraft minskar Minskad konkurrenskraft innebärförlorade marknadsandelar och ökat externt underskott Endast vår arbetsmarknad ges av naturliga skäl ettposifivt omnämnande. Def är alltså iute så aft utlandet bara talar väl om svensk ekonomi, något som 78 firtartsmirtisterrt påstod här fidigare . Den s. k. klippekonomiu har skapatsi ett läge där många företag värderat avkastningen på korta affärer och snabba"klipp" högre än avkastningen på investerat kapital. I många företaghar likviditétsplaceringert blivit vikfigare äu invesferingsplaneringen. Def ärdärför vi föreslagit irtdragrting från överlikvida storföretag. Def behövs uu en stramare finartspolitik, ert ökadsfimulaus fill uytörefa-gartde, ökat sparartde och en ekonomisk politik som gergrurtd för ökade produkfiva irtvesteringar. Det behövs också ert klarareregionalpolifisk målsättning i den ekonomiska polifiken. Hela skall hachansen att leva och utvecklas! Det förutsätter förbättradeutbildningsmöjligheter inte minst på högskoleområdet med ökad tillgång tillforskning vid de mindre högskolorna. Def har vi också föreslagit i ettfreparfiförslag till avveckling till löntagarfonderna, som vi är överens om.Det förutsätter också satsningar i kommunikationssystemet med en upprustning avjärnvägar, länsvägar och datanät. Vi har genom förslag aff sälja en delstatliga företag visat på en väg att firtartsiera nödvärtdiga irtvesferirtgarutan atf höja skatterna. De mindre och medelstora företagen möjliggörsysselsättnirtg och utveckling i hela landet, också i mindre orter. Centerrt kräver därför gyrtrtsammare skatteregler ochsärtkta arbetsgivaravgifter för srnåföretagen. Vi inleder med ett konkretförsta steg med sänkrtirtg av arbefsgivaravgifferrta med . Kostnadcrt bärs av de störreföretagen. Därutöver måsfe särskilt nyföretagandet gynnas. a.inrätta invesferirtgskorttort för långsiktigt personligt sparande som syftartill nyföretagande. Centerparfiet föreslår sänkt moms på matert i ett systemmed differertfierad mervärdeskatt, där kapitalvaror eUer sällartköpsvaror haren högre momssats. Naturligtvis har det ett samband med riksdagsmajorifefensbeslut aft fördyra matert genom avveckling av Uvsmedelssubvenfiouerua fillkonsumenterna. Vårt huvudförslag är aff halvera momsen på maten fillungefär den rtivå där byggmomsert rtu ligger, dvs. i stället för 23,. Om man vill finansiera en omläggning helt inom nuvarande momssystem såskulle det förutsätta en höjd moms på kapitalvaror med ca 5 procenfertheter.Den pågående momsufreduingen har som bekant i uppgift att se övermomssyste-mets övriga delar, varför detaljerna infe bör låsas rtu. Vi har dockpekat på aff def inte är några ekonomiska problem aff sänka momsen på maten;Man kart finansiera en omläggrtirtg irtom momssysfémet. Höjs momsert på kapitalvaror så mirtskar köpert avkapitalvaror rtågot. De är fill betydande del importvaror, varför effekten påbyfesbalansert blir positiv. Momsert kan bli ett viktigtsfabiliseringspolifiskt instrument, meu den är ur räffvisesyupunkt omöjlig atfanvända såsom systemet är utformat med världens högsta mafskatf. är en momssänkning på vardagsmaten en av deviktigaste fördelningspolitiska åtgärder vi kan genomföra i landet. Denfördelrtirtgspolitiska effekten har dokumenterats enligt uppgifter frånmomsskatteutred-rtirtgert; Det firtrts ett starkt gensvar hos allmänhetert för dennafördelrtirtgspolifiskf motiverade reform. Def finrts ett starkt stöd i defackliga orgartisationerna för Den ekonomiska politiken m. m. Prot,1987/88:137 Den ekonomiska politiken m.m. förslaget,och flertalet har redan differenfierad moms. Från en del krafter som saknar förståelse förfördelrtirtgspolifik möts förslaget av motstånd. De som inte insett atf växandeekonomiska klyftor är ett hot mot sammanhållrtiugen i ett samhälle kallarförslaget för populism, ett försök att fiska efter popularitet. Jag har svårtatt förstå deuna kritik. Det tycks , trots allt som sagts, finnas en vissbegynnande insikt om värdet av sänkt mafskatf också inom socialdemokrafin. Viser det som en framgårtg om utredrtirtgert om irtdirekta skatter nu får detilläggsdirektiv som aviserats. Låt mig slå fast att en kommande skattereform måsfe ha enrättvis fördelningspolitisk profil för atf kunna accepteras i breda lager. Detbetyder att alla skall få del av skattesänkningar på inkomster av arbefe. Ivårt alternafiv föreslås i stället höjda skatter på energi och råvaror. Defhaudlar om urau, olja och kol; om avgifter på s. k. miljöufsläpp, även om dettainte är inkomstkällor på lårtg sikt, men de är direkt kopplade fill sänkt skaftpå arbefe och måste så vara, bl. a. av konkurrensskäl.Marginalskaffesänkning-ar kan infe ses isolerade frårt skatterrta i övrigt. Defskulle bara medföra aff de som tjänar mest får skattelättnader som betalas avdem som har låga eller vanUga inkomster. Det är därför vi ser det nära sambartdet med kommuualskaffeufjämnirtg , mellart fatfiga och rika kommuner, där skillnadert iskatteuttag som mest är . per beskatfrtirtgsbar hundralapp.Geuomsuiffligt är utdebiteringen 30:56 per "hundrakrona". Def är judetta som gör våra marginalskatter så höga, uär ovanpå de kommunala skatternaläggs en statlig inkomstskafteska-la. Då kan man nafurligtvis infe bortse frånskillnaderna i denna bastanta bofteukloss i skatteskalan. kart irtfe heller bortse frårt mervärdeskatfertsfördelrtirtgspolitiska effekter. Därför behövs ert differentiering med sänktskaft på maten just som ett inslag i en skattereform. Observera atf def i bådafallert handlar om omfördelrtirtg. Firtartsminisferns utfall omaft vi skulle åstadkomma eu svagare finanspolitik den vägen är grundlöst. Detmåsfe bero på att är utomordentligt litet intresserad avomfördelning och fördelningspolitik för atf skapa rättvisa. Därför kan hantänka sig atf t.o.m. ge sig på sänkrtirtg av gruudavdraget för aff särtkaskaffert för dem som tjänar mest, Def är emellerfid att ge sig på folk med lågainkomster, deltidsarbetande, ofta kvinnor, feriearbefande uugdomar etc. För är solidaritet infe bara ett vackertord, för oss är def ett förpliktande ord! Därför kan vi infe heller tänka ossaff höja momsen generellt för aft finansiera skaftesärtkrtirtgar förhöginkomsttagare. Barnomsorgert kommer aff bli ert av de viktigastefrågorrta i årets val. Här går de tre icke-socialisfiska partierrta fram medett gemensamt förslag. Vårt förslag fill vårdnadsbidrag med . per årför alla barn mellart 1 och kombinerar valfrihet med rättvisa. Def gällerbåde mellan olika delar av och mellart olika familjer med oUkaförutsättningar. Socialdemokraterna har infe något alternativ. Defortsätter envist att hävda aff det enbart behövs eu utbyggd kommunalbarnomsorg. Visst måsfe vi bygga boit köerna fill barnomsorgen. Men det räckerinfe. Vi måste ge rättvisa till alla dem som av olika skäl infe kan eller villha barnomsorg. Dagens sysfem för barnomsorg är stelt ochsvårhanterligt. Barnomsorgen är fill för aff ge barnep eu bra start ilivet. Socialdemokra- PrOt, 1987/88:137 temas avvisande av vårduadsbidraget lyder på atl de inte tänker på allabarn, som socialdemokraterna i övrigt begränsar föräldrarnas valmöj- rj ekonomiska noU "gheter, tikenm.m.