prot · GB0931 · 1987-12-31 00:00:00 — Änallvarligare ser vi folkparfister på de moderata försöken att introducera cidermed en alkoholhalt av i livsmedelsbufiker och andra bufiker. Och"starkcidern" går med i samma bedömning. "Detkan tilläggas att ciderns syrlighet torde begränsa mängden som kan konsumeras,varför denna dryck inte är lämpad som berusningsmedel", skrivermoderaterna i reservation 6. Ja,fru talman, jag skall hålla med om att jag inte tror att vuxna människor kommeratt smälla i sig flera liter cider - inte ens "starkcider" - i syfteatt bli "på örat". Troligen väljer de något annat, även om detsjälvfallet går, och t. o. m. går mycket bra, att berusa sig på cider även fören vuxen. Men barnen då? Vilkenknatte på sju fill åtta vårar häller inte med lätthet i Alkoholfrågor m. m. Alkoholfrågor m. m. sig enhalv till en liter cider eller rent av starkcider, om han eller hon kommer åt?Kan vi vuxna verkligen klara att hålla dem från kylskåpet? Jag tror det inte.Sanningen att säga vet jag inte heller vad som kommer att hända. Jo, jagbegriper naturligtvis vad som händer en sju-, åtta-, tio- eller tolvåring somsätter i sig en liter av en dryck som innehåller 2,8 viktprocent alkohol. Men jagvet inte vad som händer , om det upprepas. Sanningen är förmodligen attingen annan heller vet det. Nej, fru talman, med kännedom om farorna med en tidigalkoholintroduk-fion tror jag det är bäst att "starkcidern" fårstanna som en reservation i skatteutskottets betänkande 1987/88:5. finns det dessbättre alkoholfria drycker att tillgå ien mängd olika bufiker. Dessa drycker har vi dock av någon underlig anledninglagt skatt på. Det tycker vi i är fel. Så snart det ekonomiskaläget tillåter det bör vi därför göra upp en plan för att avskaffa de speciellapunktskatter, även kallade lyxskatter, som existerar. Ett par ord också om reservafion 7. I vårt land krävstillstånd för utskänkning av alkoholhaltiga drycker. I princip, menar vi ifolkpartiet, är detta en bra ordning. Att myndigheterna blott på grund avmisstanke om skattebrott eller brister i bokföringen skall kunna dra in dettatillstånd är däremot ofillfredsställande. Regeln att ingen skall straffasförrän skuld fastställts är en god regel. Jag yrkar därför bifall tillreservation 7. Man skall inte gå över ån efter vatten. Som enuppsummering till detta inlägg väljer jag därför att citera ett stycke ur etttal som ordförande höll i för någramånader sedan. Så här sade han: "Var står då svensk alkoholpolitik ? Befinner vioss i en restriktiv period eller i en fas där tillgängligheten ökar? Uppenbart är att den s. k. alkoholliberalismen var mycketi ropet , vilket bl. a. ledde till mellanölets införande. Detta ikombinafion med ökad köpkraft, urbanisering, mindre auktoritär uppfostran ochökad kvinnlig förvärvsfrekvens bidrog till en snabb ökning avalkoholkonsum-fionen. blev situationen allt allvarligare, inteminst ungdomsfylleriet ökade markant. Detta ledde till en motreaktion.Mellanölet avskaffades och den första borgerliga regeringens alkoholpolitiskaproposition innebar en omläggning av politiken, bl. a. en mer aktivalkoholinformation och en skärpt prispolitik. Alkoholreklamen förbjöds 1978.Folkparfirege-ringen tog initiativ till en kampanj mot langningen 1979. Vi kan konstatera att den restriktiva politiken varframgångsrik. Alkoholförsäljningen, omräknad till ren alkohol, sjönk från 7,7liter per invånare 1977 till 1981, dvs. Alkoholkonsum-fionen minskade mest bland ungdomar. Det är vetenskapligtbelagt att mellanölets avskaffande klart bidrog till den minskade alkoholkonsumtionen.Vi vet också att prishöjningar har haft en konsumtionsdämpande effekt. Olika studier tyder på att vissa typer av alkoholskadorhar minskat till följd av denna.konsumtionsnedgång. a. från länslandsting finns undersökningar som visar att antalet vårddagar för devanligaste typerna av alkoholdiagnoser har minskat kraffigt sedan slutet av1970-talet. Kanske har vi blivit våregenframgångs fångar. 1982 bröts den nedåtgående konsumtionstrenden.Alkoholförsäljningen har pendlat upp och ner och var 1986 någothögre än 1981. En orsak till detta tror jag är att den allmänna inställningenfill alkoholproblemen har blivit något slappare ." Det är denna slapphet som jag har kritiseratregeringen och dagens socialdemokrater för. Det stycke jag har valt att läsaupp ur tal innehåller också ett hoppfullare avsnitt, somvisar att den politik som grundlades i och med beslut varit och ävenfortsättningsvis kan vara framgångsrik. Då gäller det dock att föra den vidaremed kraft och målmedvetenhet. Det är en sådan konsekvent alkoholpolitik som vifolkpartister vill föra. Alkoholfrågor m. m. 77 BO () replik: Den svenska alkoholpolitiken förs medskygglappar. Inte minst var inlägg ett exempel på det. Det ärkanske därför den har svårt att finna en tillräckligt stark folklig förankring. I frågan om mellanöl ber jag notera att vihar föreslagit att mellanöl skall få säljas - det får man för övrigt - på Systembolaget. Men det skall vara en lägre skatt på produkten än för detvanUga starkölet. är det ingen skillnad på skattens storlek, och det gördet inte lättare att välja mellanöl som alternafiv till starköl. Om skatten påmellanöl är lägre blir drycken mer attrakfiv, och vi får en övergång frånstarkare fill svagare alkoholdrycker. Det hade varit bra om vi kunnat föra enseriös alkoholdebatt där vi diskuterade även sådana här förslag. De skall intebara viftas bort utan egentliga argument, vilket gjorde. Alkoholdebatten är ocksåöverdriven. talar om risken för att sju- till åttaåringardricker cider som de tar från kylskåpet. Skall vi då inte förbjuda starköl ochöver huvud taget alkoholhaltiga drycker? Det finns ju risk för att sju- elleråttaåringar hittar en likörflaska eller en punschflaska, vars innehåll ärmycket starkare än cider, och sätter i sig det. Vi får se fill att föräldrarnatar sitt ansvar och förvarar sådana drycker på ett fillfredsställan-de sätt.Men detta har ingenting med dagens debatt att göra. Det är att föra ned den påen nivå där man tar bort den folkliga förankring som behövs för en vetfigalkoholpolitik. Anf.78 () replik: De flesta barn, , tycker inte omvanligt öl eller starköl. Jag påstår att det gäller nästan alla barn. Ciderdäremot är en dryck som de är mycket förtjusta i. Jag har studerat barns vanorunder och kunnat konstatera att alla tycker om cider. Jag sade inteatt de drack en eller . Men det räcker med att de dricker litet grandcider för att måhända lägga grunden till framfida alkoholkonsumtion. Ingen kanbesvara frågan vad denna barnens vana att dricka cider får till följd för derasvidare utveckling. Därför ser vi allvarligt på barns konsumtion av cider. I frågan om försäljning av alkoholhalfiga drycker försökerBo Lundgren att föra en annan polifik än den han själv har krävt i en motiontill riksdag. I den kräver han nämligen att mellanölet skallåterinföras. står det i hans mofion:"Skatteklass 2 (öl) bör i fortsättningen omfatta maltdrycker, varsalkoholhalt överstiger 1,8 men ej 3,2 viktprocent alkohol. Försäljning bör somhittills få ske i allmän handel." Det tycker jag faktiskt är ganskaallvarligt. Samma sak bör i så fall gälla cider, men det kanske inte äravsikten. Jaghar i min hand fått en redogörelse från , som harstuderat hur handeln förmår efterleva de försäljningsregler som gäller. Mansäger så här: "Resultatet av UNF:s undersökning är mycket nedslående. I 81livsmedelsbutiker runt om i genomfördes kontrollerna, och i 66 falllyckades ölköpet. Det innebar att i av fallen brydde sig kassapersonaleninte om att undersöka kundens ålder, vilket de i tveksamma fall har skyldighetatt göra. Kontrollerna genomfördes i allmänhet av UNF-are i 15-16-årsåldern.Men i vissa fall kunde även 11-åringar köpa öl utan problem." Det ärsådana praktiska saker i det svenska samhället som vi måste klara. Slutligenskall jag kanske i en senare replik ta upp den jämförelse som Bo Lundgrengjorde beträffande cidern. Anf.79 BO () rephk: sade att han observerat hur barn umgåsmed cider. Jag måste säga att jag personligen inte skulle ha låtit barn i7-8-årsåldern experimentera med att dricka cider, eftersom den cider som i dagsäljs också innehåller alkohol, vilket i och för sig är beklagligt. Beträffandeöl vill jag säga att det viktigaste är att man inför en skatteklass påSystembolaget för mellanöl. Mellanölet hade alkohol och inte somKjell försöker göra gällande, Imin motion har jag framhållit att man bör.överväga om det inte går att få enytterligare överströmning från starköl till ännu svagare drycker. Man böröverväga att skapa möjligheter att brygga ett kvalitetsmässigt bättre folköl ändet som säljs. 80 () replik: säger att den cider som säljs faktiskt också innehålleralkohol. Det är rikfigt att cidern kan få innehålla alkohol, men detta beror påvem som tillverkar cidern. Det är på fiden att upptäcker att detfaktiskt i vårt land görs cider som inte innehåller alkohol. Sedan det härtillståndet lämnats fick man sälja cider som blandats ut med vin. Den cider somjag talade om älskar då alla barn som jag har kommit i kontakt med. Det är enväsensskillnad mellan att bevaka barskåpet hemma och att bevaka kylskåpet. Detgår att lära barnen att inte ha någonting att göra med barskåpet, men att lärabarnen att inte ha någonting att göra med kylskåpet går inte. Skulle en mängdflaskor med cider stå där, måste man självfallet vidta åtgärder. Jag tror inte manklarar det här. Det är mycket annat som vi inte klarar när det gäller våraungdomar, . Låt oss klara de problemen först. 81PAUL LESTANDER (vpk): Vid behandlingen av de frågor som finns med iskatteutskottets betänkande om alkoholfrågor m. m. har vpk skilt ut sig endastpå en punkt, och det gäller tobaksskatten. kommunisterna bedömer det hot somtobaksrökningen utgör mot folkhälsan som mycket allvarligt. Vårt parti anseratt skattepolifi-ken här kan ha stor betydelse. I partimotionen om en höjningav tobaksskatten har vi utförligt utvecklat våra ståndpunkter. Sjukdomar relaterade fill tobaksrökning har en väldigomfattning i vårt land. Det framstår närmast som en självklarhet att storasjukvårdsresurser måste avsättas för behandling av dem som skadas av akfiv ochpassiv rökning. Mot den bakgrunden är det förvånande att inte utskottet harbifallit vår motion. Tyvärr måste det väl mest ses som ett uttryck förbeslutsångest och ovilja att på alla fronter attackera tobaksbruket. Med detta vill jag yrka bifall fillskatteutskottets hemställan förutom när det gäller mom. 6, där jag yrkar bifalltill reservation 3 i betänkandet. Alkoholfrågor m. m. 82LARS (): De senaste årens alkoholpolifiska debatter häri har inte skilt sig särskilt mycket från varandra. Det är i stortsett samma aktörer som år uppträder på arenan. Det är samma argument.Det är samma motionärer, och det är ibland också samma motioner. Man kan fråga sig vad en debatt så fri från förnyelseegentligen kan bero på. Ja, en av orsakerna är helt säkert den stora enighetsom rått om alkoholpolitiken. En annan är nog attalkoholkonsumfionen i vårt land har sjunkit under en lång följd av år.Alkoholförsäljningen har t. ex. sjunkit med , något somanses spegla en kraftig minskning av totalkonsumtionen, inte minst bland barnoch ungdomar. Att det förhåller sig så bevisas också av det faktum att en mängdalkoholrelatera-de skador och sjukdomar har minskat. finns det emellertid tecken som tyder på att utvecklingenhåller på att vända. Vi politiker kan inte längre luta oss mot en stadigtsjunkande trend. Dess värre tvingas jag konstatera att detta inte avspeglar sigi några nya, djärva grepp från motionärernas sida. Vad är det då som har hänt? Jo, man har kunnat visa attförsäljningen, räknat i ren alkohol per invånare , stigitbåde och . Visserligen kan man också konstatera attförsäljningen återigen har sjunkit något litet, menfrågan är om inte denna nedgång är för liten - speciellt med tanke på denganska kraftiga skattehöjning som gjordes - för att manskall våga hoppas på en bestående nedåtgående tendens. Den statistik som finns visar också på att ökningen under1985 och 1986 i huvudsak beror på en kraftig stegring av ölkonsumtionen, enutveckling som för övrigt står sig . Av andra undersökningar framgårdet vidare -och det är det mest betänkliga i sammanhanget - att situationen iungdomsgrupperna håller på att försämras. I den härsituationen känns det angeläget att fastslå att vi socialdemokrater 5 protokoll 1987/88:31 Alkoholfrågor m. m. står fastvid den nu gällande målsättningen för svensk alkoholpolitik, dvs. att dentotala t Ikoholkonsumfionen skall begränsas. Därmed skall vi också tvingatillbaka missbruket och motverka skadorna. Det kan nämnas att ganskanyligen har ställt sig bakom WHO:s rekommendation att minskaalkoholkonsumtionen . Detta kräver naturligtvis en lång rad insatser på mångaskilda områden. Det är insatser som skulle kunna inordnas i två sammanfattanderubriker, nämligen för det första hur man begränsar tillgängligheten och fördet andra hur man begränsar efterfrågan. Vill man verkligen leva upp tillmålsättningen att begränsa tillgängligheten, så kan man naturligtvis inte - somföreslås i vissa av de motioner som vi nu behandlar - sänka åldersgränsen förinköp på Systembolaget. Inte heller kan man börja servera öl och vin iteaterlokaler eller sälja mellanöl i vanliga butiker. Det skulle ju ökafillgängligheten. I stället behövs det ett omfattande regelsystem förkontroll av produktion och försäljning samt en relativt hög åldersgräns förinköp och servering. krävs det också - precis som - högapriser på alkoholdryck- Här rör det sig emellertid om en ganska besvärligbalansgång. Alltför rigorösa regler och alltför kraftiga prisökningar kan ledatill att allmänhetens förståelse för de alkoholpolitiska strävandena urholkasoch få den mycket oönskade effekten att hemtillverkningen av vin och spritökar. Hur skall vi då begränsa efterfrågan på alkoholhaltigadrycker? Ja, här rör det sig framför allt om allmänna insatser påsocialpolitikens och fritidspolifi-kens område. De olika organisationernasaktiviteter är också viktiga i detta sammanhang. Först och sist är det emellertiden fråga om en saklig informations- och upplysningsverksamhet som riktar sigtill alla människor, men kanske främst fill barn och ungdom. Över huvud tagetär en av de viktigaste tankarna bakom hela alkoholpolitiken att försökaförhindra att unga människor börjar dricka alkohol. När det gäller informations- och upplysningsarbetet är detvikfigt att det sker kontinuerligt och ihärdigt som ett naturligt led i rtiångainstitutioners insatser på det alkoholpolitiska området. Men det är ocksåviktigt att rnan då och då ägnar särskild uppmärksamhet åt alkoholfrågorna i.skall vi säga, mera kampanjartade foritier. 1980-1982 genomfördes två s. k.rikskampanjer mot alkoholen. tycks det - med tanke på. den ganska dystraalkoholstatistiken - vara dags för något liknande. Därför gör nu regeringen en central kraftsamling för attintensifiera opinionsbildningen på alkoholområdet. Det sker genom att ensärskild beredningsgrupp har bildats inom rådet för alkohol- ochnarkotikapolitiska frågor. I gruppen ingår bl. a. personer som känner tillungdomars problem och uppväxtsituation och som också kan bedöma olikaopinionsbildande insatsers betydelse för ungdomars beteende. Beredningsgruppen får många arbetsuppgifter. Den skall seöver de nuvarande formerna för informafions- och upplysningsarbetet. Den skallverka för att det tillskapas fler drogfria miljöer för ungdomar. Den skallsamarbeta med de myndigheter som fått regeringens uppdrag att föreslå åtgärderför att förebygga våldsbrottsligheten. Den skall motverka den illegalafillverkningen av alkoholdrycker osv. Och arbetet har redan kommit i gång. Man har tagit kontaktmed en rad myndigheter och organisationer. Man har genomfört medieaktiviteter iform av gatuaffischering och fidningsannonser i syfte att starta en diskussionbland ungdomar och föräldrar. Man har genomfört en stor ungdomsdag här i , där 120 ungdomar från olika folkrörelser kom i kontaktmed ett hundratal riksdagsledamöter. Meningen är att detta arbete skall fortsätta fram fillsommaren 1988. Man avser därvid att rikta insatserna mot de något äldreungdomarna, de som så att säga är på väg ut i livet. Dessa 15- till 20-åringartänker man försöka nå i skolan, på militära förband, på arbetsplatser och inomungdoms- och idrottsföreningar. I första hand tänker man arbeta genomfolkrörelser och andra organisationer, men man vill också genomföra enutåtriktad kampanj, bl, a. genom diverse medieaktiviteter. Det är alltså fråga om en kraftfull satsningmot alkoholen. Till detta kommer att det nu i pågår arbetemed de förslag som lagts fram av den s. k. alkoholhandelsutredningen. Det ärförslag som berör alkoholservering, försäljning av öl klass II,starkölsförsäljning, handel med teknisk sprit, snabbviner, hembränning m. m. -frågor som för övrigt berörs i många av de motioner som behandlas i detbetänkande som vi nu diskuterar. Slutligen skall jag också kommentera de reservafioner somknutits till betänkandet. I reservation nr 1 kräver utskottets två folkpartister ettsnabbt regeringsförslag om en uppräkning av skattesatserna på alkoholhaltigadrycker. Då vill jag erinra om att det faktiskt inte är mer än ett knappt årsedan förra skattehöjningen. Under detta år har till yttermera vissoinflationen varit relativt måttlig. Det gör i sin tur att behovet av att medskatter så att säga hinna i fatt ett sjunkande penningvärde är mindre. Därföryrkar jag bifall till utskottets hemställan under mom. 2, vilket innebär avslagpå reservafionen. Detsamma gäller reservation nr 2. Här kräver sammareservanter att sambandet mellan alkoholpriset och konsumentprisindexelimineras. majoritet anser emellertid, att en sådan åtgärdinte kan vidtagas utan att de sorri närmast kommer att beröras av den - dvs.parterna på arbetsmarknaden och andra intresseorganisationer- kan acceptera denoch efterfrågar den. I reservation nr 3 föreslår vänsterparfiet kommunisternaen 25-procentig höjning av skatten på cigarretter, röktobak och tuggtobak. Härvill jag hänvisa till att vi så sent som genomfördekraftiga skattehöjningar på just dessa tobaksvaror. Det är naturligtvis viktigtatt bruket av tobak motverkas, men frågan är om inte så kraftiga skattehöjningarsom vpk föreslår skulle göra mer skada än nytta på så vis att man därigenomskapar en negativ attityd till tobakspolitiska strävanden över huvud taget. I reservation nr 4 kräver utskottets moderater ochfolkpartister att skatten i ökad utsträckning skall tas ut med hänsyn fillalkoholstyrkan i drycken. Det finns i detta sammanhang anledning att påminna omatt beskattningen redan nu är utformad på ett sätt som innebär attalkoholhalten har en väsentlig betydelse för beskattningens höjd. Detta harockså lett till att försäljningen Alkoholfrågor m. m. av dryckermed den högsta alkoholhalten visat en stadigt nedåtgående tendens under hela1980-talet, medan försäljningen av starköl och folköl visat en lika stadigtuppåtgående tendens. Att nu gå in och ytterligare ändra ibeskattningsprinciperna skulle enligt utskottsmajoritetens mening kunna ledafill att prisrelationerna mellan jämförbara produkter förrycks. Utskottets moderata ledamöter föreslår i reservation nr 5att alkoholgränsen för det s. k. folkölet skall uppjusteras till och atten ny skatteklass för ett svagare starköl fillskapas. Därmed tror man sigfrämja en övergång till sådana drycker från alkoholstarkare varor, varigenomtotalkonsumtionen skulle minska. majoritet menar att detta ären from förhoppning och att utvecklingen precis lika gärna kan gå i motsattriktning, på så vis att de föreslagna ölsorterna kan attrahera helt nyaalkoholkonsumenter - inte minst ungdomar - och på det sättet bidra till attöka totalkonsumtionen. Och de bittra erfarenheterna från det fidigare1970-talets mellanölselände styrker uppenbarligen den senare teorin. Samma ledamöter som står bakom reservation 5 begär ireservation 6 att svensk cider skall få säljas på samma villkor som öl ochstarköl. Utskottsmajoriteten anser - och det har redanredogjort för - att det förslaget är oförenligt med strävan att dämpaalkoholkonsumtionen och tror inte heller att det skulle vara till fördel försvensk fruktodling. I reservation 7 behandlas frågan om serveringstillstånd.Utskottets m- och fp-ledamöter vill här begränsa vad man kallar krångel ochbyråkrati vid tillståndsprövningen. Detta är en fråga som för närvarandeövervägs av regeringen. Det finns därför ingen anledning att ta ställning tillden frågan , utan vi bör avvakta resultatet av de övervägandena. Jag skulle emellertid vilja ställa en fråga till BoLundgren i detta sammanhang. För som i denna reservationmed stor emfas talar mot krångel och byråkrati pläderar de i ett särskiltyttrande för möjligheter att servera alkoholhaltiga drycker i t. ex.teaterlokaler med en tillståndsprövning som öppnar dörren för byråkrati ochkrångel i minst samma utsträckning som vid restaurangservering. Man kan frågasig om den ena moderata handen inte vet vad den andra gör. Slutligen reservation 8. Här aktualiseras Systembolagetspolicy när det gäller etablering av systembutiker och möjligheterna förkommunerna att få ett större inflytande över denna etablering.Utskottsmajoriteten menar att kommunerna redan nu har ett betydande inflytandeoch att nyetableringstakten varit relativt hög. Jag yrkar bifall fill utskottets hemställan idess helhet, vilket innebär avslag på samtliga reservationer. 83 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Jag får meddela att anslag nu harsatts upp om att detta sammanträde skall fortsätta efter . 84 BOLUNDGREN (m) replik: Fru talman! Låt mig först få svara på fråga.Det råder byråkrati vad gäller serveringstillstånd, och vi vill försökaförenkla den byråkrafin. Vi tycker på moderat håll att man bör återuppta den försöksverksamhetsom genomfördes för och som innebar att alkoholhaltigadrycker fick serveras i teaterlokaler. Det var för övrigt en verksamhet somslog mycket väl ut och som inte gav några negativa erfarenheter. Vi menarnaturligtvis att samma förenklade tillståndsgivning härvid skall gälla som förannan servering. Vi uttalar oss inte i någon annan riktning. Jag skall inte gå in på detaljerna i reservafionerna. Jaghar i mitt anförande motiverat de krav som vi har framfört i ett antalreservationer. har i vissa avseenden invänt mot dessa, och vi lärinte komma att finna varandra i det sammanhanget. Jag har funderat över några frågor. Vi är helt överens ommålsättningen att minska den totala alkoholkonsumfionen liksom om att man skallförsöka dra ner konsumfionen av starkare drycker till förmån för konsumtionenav svagare drycker. Men ännu har ingen - inte heller jag själv, för den delen-börjat diskutera något annat än tillgängligheten och olika beskattningsfrågor.Det är detta som betänkandet handlar om. Vi skall inte glömma bort det som iförsta hand brukar behandlas i sociala sammanhang, nämligen orsakerna tillmissbruk, liksom orsakerna till ett bruk, dvs. tradition, kultur och mycketannat. Man kan inte säga att ett missbruk av alkohol styrs baraav tillgänglighet och beskattningsregler. Också familjepolitikens utformningoch skolans möjlighet att ta ansvar för fostran av barn är sådant som påverkar.Också möjligheter att stänga barskåpet och sätta fram cidern istället påverkar bruket och missbruket av alkohol. Vi får inte glömma det närvi formulerar lagar om fillgänglighet, systembutikers lokalisering, öppetfideroch mycket annat som vi fidigare har diskuterat. Vi måste försöka minska såväl bruket som missbruket avalkohol, och det är inte riktigt samma åtgärder som krävs för åtgärder i dessasyften. När det gäller missbruket måste man i mycket stor utsträckning studeraorsakerna. När det gäller bruket är jag övertygad om att man kan nå mycketlångt genom exempelvis en vettigare alkoholbeskattning, som stimulerarkonsumfion av svagare drycker som alternativ till de starka. Det är mot denbakgrunden som vi har lagt fram våra förslag såsom enskilda motionärer och somvi moderater gjort vårt ställningstagande i utskottet. Alkoholfrågor m. m. Anf.85 (vpk) replik: