prot · GB091 · 1987-12-31 00:00:00 — Har regeringen beviljat ellerkommer regeringen att bevilja medel till en aids-chef vid ochnär kan vederbörande i så fall börja sitt arbete? 1987/88:10av Bo Limdgren (m) till finansministern om avskaffande av skatter som reglerarlöntagarfonderna; Finansieringen av de s. k. löntagarfondernasuppbyggnad har skett genom en särskild vinstdelningsskatt och en extralöneskatt. skall inte fonderna tillföras ytterligare medel. Mot den bakgrunden vill jag fråga finansministern: Avser regeringen lägga fram förslagsom innebär att de särskilda skatter som finansierar löntagarfonderna avskaffasoch att skatteuttaget sänks i motsvarande mån? 1987/88:11av () till arbetsmarknadsministern om verksamheten vidKarlskronavarvet; har den gångnaveckan varslat 250 personer av sin personalstyrka. Det innebär en neddragningav verksamheten . Risken är därför uppenbar att den höga kompetens attproducera fartyg som finns på just kommer attförsvagas. Marinen är omgående i behov av flera fartyg för att byggaupp en andra ubåtsjaktsstyrka. På pågår produktion av enheterför vårt ubåtsskydd. Samhällsekonomiska skäl talar för att den pågåendeproduktionen utökas. På så sätt får marinen en del av sitt behov tillgodosettoch fartygsbyggarkompetens utvecklas. Med hänsyn till vad ovan anförts får jag ställa följandefråga till arbetsmarknadsministern; Vad avser arbetsmarknadsministernvidta för åtgärder för att bibehålla och utveckla kunnandet inom marinfartygsproduktion i ? 1987/88:12 av () tillförsvarsministern om ytterligare en ubåtsjaktsstyrka: Den gångna sommaren har gett ossklara bevis på att marinen är i stort behov av ytterligare enutbåtsjaktsstyrka. Vi har inte på ett fullgott sätt kunnat försvara våragränser i samband med Töre-incidenterna. Vår omvärld får på detta sätt heltfelaktiga signaler. Det är orimligt att inför öppen ridå visarsvagheter i vissa delar av vårt försvär. Kränkningarna från främmande makt fortsätter. Under densenaste tiden har flera uppgifter inrapporterats från områden utmed kuststräckanNorrköping-Oxelösund. Kränkningarna kan endast stoppas genom ett effektivtförsvar. Den viktiga länken som utgör för svensktförsvar och för att bibehålla ett oberoende gentemot vår omvärld håller på attförsvagas. Varslen på Karlskronavarvef bekräftar att försvarsuppgörelsen mellansocialdemokraterna och hotar framtid. Medanledning härav vill jag ställa följande fråga till försvarsministern; Är försvarsministern beredd attomgående ta initiativ till att komplettera försvarsbeslutet med ytterligare enubåtsjaktsstyrka och på så sätt klara den prekära situationen påKarlskronavarvet? 1987/88:13 av i (c) tillkommunikationsministern om viss upprustning av i : När persontrafiken på drogsin utlovades från regeringens sida att vägsträckan mellan på skulle upprustas. i har förgäves väntat på besked i frågan. -IQ Mot bakgrund av detta vill jagfråga statsrådet; När avser regeringen fatta beslut om medel till nämndavägförbättring? 1987/88:14av () till justitieministern om ett nytt polishus i : Under valrörelsen meddeladebyggnadsstyrelsen genom en skylt på den s. k. polishustomten i att därskulle byggas ett nytt polishus med början 1985-1986. Skylten står kvar, menutan tidsangivelse. När kan bygget påbörjas? 1987/88:15av () till statsrådet omskolelevernas arbetsmiljö; En undersökning gjord vidlärarhögskolan i visar att det totala antalet olyckor i skolorna harmer än fördubblats . Två olyckor av tre händer i gymnastiken.Var tredje skada beror på våldshandling. 1978 beslutade att också elever från årskurs 7skall omfattas av arbetsmiljölagen, som är en ramlag. Beslutet har inte medförtnågra större förändringar, eftersom föreskrifter fortfarande saknas för hurlagen skall tillämpas. I en interpellation har jag tidigare väckt frågan vilkalösningar statsrådet har för att förbättra arbetsmiljön i skolan. Statsrådethänvisade då till att arbetsmarknadens parter skulle lösa frågan om elevernasmedverkan i skyddsarbetet. Mina krav på utfärdande av tillämpningsföreskrifteravvisades. Arbetsmarknadens parter har ej löst frågan. Det är dubbelt såvanligt att elever skadas i skolan som att vuxna skadas i arbetslivet. Minfråga är därför: Vilka åtgärder kommer statsrådetatt vidta med anledning av skolelevernas undermåliga arbetsmiljö och detbristfälliga elevskyddet? 1987/88:16 av () till statsministern omåtgärder för att främja mänskliga rättigheter: I den publiceradeårsrapporten från framhålls återigen hur de mänskligarättigheterna förtrampas i många av världens länder och vilket samband dettahar med de flyktingströmmar som framför allt rör sig mellan vissa av jordensallra fattigaste stater. I ett brev till statsministern har därför AmnestyInternationals svenska sektion framfört sju förslag till hur den svenskapolitiken för att främja mänskliga rättigheter skulle kunna förbättras. Minfråga till statsministern är: Vilka åtgärder planerar regeringenatt vidta för att följa upp de av framförda förslagen? 1987/88:17 av () till utrikesministernom initiativ för att återförena viss rumänsk familj; Den svenska medborgaren har försökt få de rumänska myndigheterna att tillåtahennes make, , att resa Paret har också ett gemensamt barn. De rumänska myndigheterna vägrarge hennes make möjlighet att komma till . Meddelande om frågor Kommer statsrådet att tainitiativ till att familjen kan återförenas? 1987/88:18 av () till finansministern omskatteutjämningen mellan kommunerna: Under det föregående riksmötetföreslog regeringen i samband med budgetpropositionen ändrade regler förskatteutjämning mellan kommunerna. Förslaget från regeringen mötte ett starkt gillande frånbl. a. länsavdelning inom , då detta förslag hade enstark prägel av regionalpolitiskt tänkande. Förslaget antogs dock ej av . Dettaställningstagande försvårar nu såväl regeringens som de sysselsättningssvagakommunernas ambitioner inom regionalpolitiken. På grund av minskadeskatteintäkter, som förorsakas av befolkningsminskning, nödgas nu en delkommuner att ytterligare höja en redan hög utdebitering. Motbakgrund härav vill jag fråga finansministern: Har regeringen i avsikt att underdet kommande återkomma med ett nytt förslag om skatteutjämning, somockså har en stark prägel av regionalpolitiskt tänkande? 1987/88:19 av () till försvarsministern omsysselsättningen vid : Inte mindre än 250 av de 1 100anställda vid statliga har varslats om uppsägning.Produktionen minskas . Några nybeställningar från försvaret har intekommit. Ordersvackan fr. o. m. 1989 är djup och mycket oroväckande.Försvarsuppgörelsen mellan socialdemokraterna och slår hårt motKarlskronavarvet och dess anställda. Några nybeställningar ges inte till varvet- trots det svenska försvarets ytterst angelägna behov av bl. a. ubåtsjaktsresurseri form av korvetter, minröjningsfartyg och ubåtar. konstateras att exportmarknaden inomvarvsnäringen är kärv. Frän framhålls att de påtvingadereduceringarna innebär ett ytterst allvarligt läge, eftersom kompetensen vidföretaget äventyras. Dess värre besannas alltså de farhågor jag gav uttryck föri en interpellation och efterföljande debatt med försvarsministern undervårriksdagens slutskede. Vilka åtgärder harförsvarsministern vidtagit och vad tänker försvarsministern göra för atttrygga sysselsättningen och kompetensen vid varvet samt tillförsäkra vårtförsvar den dokumenterat viktiga och närmast ovärderliga resurs somKarlskronavarvet utgör? 1987/88:20av () till jordbruksministern om försäljningen aväppelplantor: Inom äppelodlingen sker just nu enrevolution. Det finns småvuxna, tidigt bärande äppelträd, som är perfektaför små trädgårdar och kolonilotter. Dessa äppelträd är dock förbehållnayrkesodlare och vi vanliga amatörodlare får inte köpa denna sort. Den mest lämpliga plantan för ett träd av denna nya sortär en s. k. ettårsförädling. Enligt lantbruksstyrelsens kvalitetsbestämmelserfår en sådan planta inte säljas till allmänheten utan bara till plantskolor förvidare odling samt till yrkesodlare. Medanledning av denna onödiga byråkrati vill jag ställa följande fråga: Vilka åtgärder avserjordbruksministern vidta för att göra det möjligt också för amatörodlare att fåtillgång till de nya äppelsorterna? 1987/88:21 av (fp) till utrikesministern omsituationen för de baltiska folken; antog enresolution om situationen för de baltiska folken. Resolutionen hade utarbetatsoch framlagts av för förbindelser med europeiskaicke-medlemsländer. Kommitténs ordförande var den svenske riksdagsmannen . Vilka åtgärder har den svenskaregeringen vidtagit med anledning av den här nämnda Europaråds-resolufionen? 1987/88:22 av (fp) till statsrådet ökad frihandel med livsmedel; En medlem av regeringen,jordbruksminister , har vid ett flertaltillfällen uttalat sig mycket entydigt för ett bevarande av nu gällande svenskagräns- och tullskydd på trädgårdsområdet. Detta kan rimligtvis inte tolkas på annat sätt, än attjordbruksministern för sin del tappat tron på att de nu påbörjadeGATT-förhandlingarna, den s. k. Uruguay-rundan, kommer att leda tillliberaliseringar av handeln med livsmedelsprodukter. ingår som en viktig del i mandatet förGATT-förhandlingarna. Framgång i förhandlingarna på detta område skulle fåmycket stor betydelse genom att vi alla skulle få bättre livsmedel till lägrepriser. En liberalisering av handeln skulle också leda till en bättreinternationell arbetsfördelning och därigenom till en allmänt högrelevnadsstandard. Jag villdärför till statsrådet ställa följande fråga: Vilka åtgärder vidtar den svenskaregeringen för att underlätta en ökad frihandel med frukt, grönsaker och andralivsmedel och för att förhandlingar- 1987/88:1 na iGATT också med avseende på dessa produkter skall.föras till ett 13 § Kammaren åtskildeskl.