prot · GB09118 · 1987-12-31 00:00:00 — Vad som kan följa av dessa överläggningar är attutskottet anser att det inte finns anledning att ta särskildainitiativ från sida-. Med hänvisning till vad jag anfört yrkar jagavslag på reservationerna 1 och 2. Ledningsfrägor och delegeringsmöjligheter inom sjukvårdenhar redan bearbetats såväl av offentliga utredningar som av Spri.socialstyrelsen och . I betydande grad har det redan letttill ett viktigt förändrings-och utvecklingsarbete inom landstingen, ocharbetet fortsätter-förutom av de rent rationella skälen - inte minst med stödav den översyn som sker för att göra vårdarbetet mera attraktivt. Förhällandetär detsamma beträffande arbetstidens förläggning och längd. Dessa frågorbehandlas dessutom av en särskilt tillsatt arbetstidskommitté. Av dessa skälavstyrker utskottet reservation 3 och 4. Reservation 5 behandlar frågan om rätt till värd i annatlandsting. Det finns ett väl fungerande regionalt samarbete rnellan de skildasjukvårdshuvudmännen. Detta har utvecklats med statligt stöd för att öppnamöjligheterna till utjämning av köer inom de områden där ny medicinsk teknikskapat behandlingsmöjligheter, som ännu inte kunnat utbyggas i samma omfattningöver hela landet. Här gäller också riksavtal för att underlätta överföringaröver landstingsgränserna. Därför avstyrker utskottet reservation 5. När det gäller specialistpersonal inom mödra- ochbarnhälsovården har utskottet redan tidigare tydligt uttalat att tillgångentill specialistpersonal inom dessa sektorer inte får försämras genom enintegrering i primärvården. Utskottet har också klart uttalat att man skallkunna nä specialistläkare inom gynekologi och barnmedicin utan remiss fränprimärvården. Så långt det varit möjligt för mig att utveckla mittresonemang vill jag yrka avslag på samtliga reservationer och bifall tillutskottets hemställan. 55GÖTE () replik: Man upphör aldrig att bli förvånad över elleröverraskad av sådant man möter i livet. Jag vill säga till att debattens vågor hargått höga när det gäller sjukvården. påstår att vi har ett välfungerande system med utbyte av tjänster över landstingsgränser, genom att vihar riksavtal och liknande. Vi vet ju att systemet inte fungerar. För i sä fallskulle man inte som enskild sjuk behöva belåna sitt hus för att kunna betalaersättning för vård vid Sophiahemmet. Man skulle inte heller behöva ha ettcenter i , Vårt förslag går ut på att den enskilde sjuke själv, omhan inte får vård i det egna , kan ta initiativ och tillsammans medsin läkare söka vård i annat landsting eller hos privatvårdgivare, samtidigtsom kostnaden betalas av det egna . Ioch för sig är det inte som betalar, utan det är ju den sjuke självsom har betalat in landstingsskatt. Vi vill ha en lagstadgad ratt för den sjukeatt kunna använda sina pengar efter eget skön. Landstingsgubbar ochlandstingstanter skall inte via ett riksavtal styra när en operation skallutföras. Omman inte är beredd att stödja moderata samlingspartiets förslag, anser jag attkritik mot oss under sjukvårdsdebatter-varifrån den än kommer och även om dentar sig uttryck i starka brösttoner- är märklig och klingar väldigt falskt. Denkritiken skorrar ungefär på samma sätt som tsarens spruckna klocka i Kreml. Jagvill ställa en annan fråga till . Den gäller vårdpersonalenssituation. Tror inte att de som väljer viktiga vårdyrken-sjuksköterskor t.ex. - skulle ha en bättre situation om de också hadealternativa arbetsgivare? Om det egna uppträder drullaktigt mot migsom anställd, vore det väl bra orii jag i stället kunde gå till en privatvårdgivare och söka tjänst. Då finge ju vara så snällt och blivacker arbetsgivare igen. Monopolsituationen är inte bra för de sjuka. Den ärheller inte bra för dem som arbetar inom vårdsektorn. Vissaanslag till hälsö-och sjuk vård m. m. 56 INGA (vpk)replik: sade att personalförsörjningen är under bearbetning. Detlät betryggande, men vi vet faktiskt att läget är akut och att det harvarit akut . Därför är det inte lugnande att höra attpersonalförsörjningen är under bearbetning. Lönerär viktiga, sade vidare, och personalutveckling för att skapa ettökat engagemang i vården behövs. Jag tror inte att man behöver skapa ett ökatengagemang i vården. Det engagemanget finns redan, det har sköterskor ochvårdbiträden visat av slit och underbemanning. Kanske har de i ställethaft för stort engagemang! Vadsom behövs är konkreta handlingar, och jag tror att är väl medvetenom det. Vårdkrisenberor heller inte på om man har en god eller dålig organisation utan den berorpå bristande resurser, den berot på underbemanning och schemaläggning. Dessutommåste möjligheter till vidareutbildning, befordran och fortbildning finnas. Jagvill också ta några exempel från . Man har talat så mycket ombesparingar och återhållsamhet inom den offentliga sektorn, och det har gettresultat. Det är detta som i stor utsträckning har lett till den krissituationsom vården befinner sig i . saknas 2 000 anställda inorn vården i '. 600 långvårdsplatser,som det egentligen finns pengar till att hålla öppna, är stängda på grund avatt dét fattas personal. Pä medicin- och kirurgkliniker ligger 1 200 patienter,som egentligen borde vårdas inom långvården eller inom hemsjukvården. Dettamotsvarar ungefär ett av stora sjukhus. Personalomsättningenökar stadigt, och varje nyanställd kostar . Dessutom tvingaslandstinget - det handlar fortfarande om - att lägga utminst 40 milj. kr. Att se till att få buktmed underbemanningen, att se till att arbetsscheman Vissa anslag till hälso-ochsjukvårdm. läggs såatt personalen inte sliter ut sig, det är de främsta åtgärder man kan vidta föratt vården skall fungera bättre. 57 () replik: Det som vill göra med sjukvårdenär en ganska omfattande systemförändring. Det innebär inte att köer skulleförsvinna. När nya behandlingsmetoder, ny medicinsk teknik, nya behandlingsmöjligheterför sådant som människor tidigare inte har kunnat få hjälp med upptäcks har denoffentliga sjukvården ett förstahandsansvar att organisera och etablera sådanbehandling och vård. När tusentals människor, som inte har haftmöjlighet att få behandling, får en sådan möjlighet, då uppstår köer. En privatvårdgivare som skapar sig en nisch och vill skumma av grädden genom att erbjudasina tjänster kan aldrig ta det övergripande planeringsansvar som denoffentliga sjukvården och samhället gör. Samhället arbetar i kapp de behov somfinns, och kan , vid många tillfällen och vid vissa särskildabehov få en bra komplettering via privata vårdgivare, och den möjlighetenanvänds också i erforderlig utsträckning. Det är inga gubbar och gummor i landstingen som sitter ochnickar uppåt eller åt sidan för att säga ja eller nej till en operation. Det ärmedicinskt mycket kompetent personal som prioriterar med utgångspunkt frånmedicinska behov. Man har företräde i en kösituation, man är prioriterad ellericke-prioriterad patient med utgångspunkt från sjukvårdsbehovet och inte avekonomiska skäl. Ekonomin utgör inget hinder att få en komplettering medprivatvård om man är prioriterad för det behovet. Det finns heller inte en så utpräglad monopolsituation somden beskriver när det gäller sjukvårdspersonal. En sköterska har många arbetsgivare att välja mellan, och då inte bara mellan olikalandsting. Landstingen är mycket skickliga pä att utveckla sinpersonalrekrytering och ge ett fortbildnings- och utveckhngsinnehåll förpersonalen som är attraktivt. Man kan också välja att arbeta inomföretagshälsovård, man kan bli skolsköterska och man kan inom den offentligahälsovården välja många olika specialiteter. Det ger valfrihet för sköterskanoch det behöver inte innebära att privatalternativet är det enda som kan förnyaoch förändra hela situationen. Läkarhusen finns ocksä redan som alternativ. 58GÖTE () replik: Valmöjligheterna för den som väljersjukvården som arbetsfält i dagens är mycket begränsade, har statistik på hur stor del av sjukvårdens resurser som går tilllandstingen. Qm man bor i gränstrakten mellan och södra är man så favoriserad att man kan välja antingen eller södraÄlvsborgs län som arbetsgivare. Men över alltsammmans har vi ju det storaLandstingsförbundet. Det finns sannerligen ingen va'frihet när det gäller attvälja arbetsgivare. Jag tror, , att detta är en bidragande orsaktill rekryteringsproblemen. Om vi inom databranschen hade haft det ordnat påsamma sätt, dvs. att hade styrt hela den svenskadatautvecklingen, tror att det i ett sådant läge hade varitattraktivt att arbeta i Jag ärövertygad om att dataindustri och databransch då PrOt. hade haft sammapersonalproblem som sjukvården har , därför att man hade varit låst till endaarbetsgivare. Det är detta som är problemet, att som 77 ] .,,, ... ° Vissa anslag till halso- anställd inte havalfrihet. Man sitter ju fast. , i = j Sprihar gjort en undersökning som visar om de som arbetar i landstingsvården trivsbra eller dåligt. känner säkert till denna undersökning som ärganska ny. Den visar att en mycket stor grupp som arbetar inomlandstingsvärlden inte trivs med sin arbetsgivare. Jag tror att det beror påatt man är monopolansluten till sitt jobb. Tyvärr är det pä det sättet. Detär inte heller så att man vill skumma grädden av sjukvården om man arbetar påHeart Center i eller på Sophiahemmet, , utan man opererarju hjärtsjuka och man opererar höftleder och gör starroperationer. Manförsämrar heller inte den offentliga vården med sådana alternativ. Närjag talade om att det är gubbar och gummor som styr inom landstingsvärldenmenade jag just det förhållandet att prioriteringen görs utifrån de resurserman förfogar över. Det är därför vi har föreslagit att patienten själv skall fåvälja. Jag beklagar att inte kan fatta ett enigt sådant beslut.Med det moderata förslaget hade de hjärtsjuka och andra svårt sjuka fåttett betydligt bättre utgångsläge än de har när de vaknar och får åkommor kvar även i fortsättningen. Anf.59 INGA (vpk) replik: Jag noterar att inte kommenterade vad jag sade. Jag förståratt han ägnar sin tid åt den som jag också uppfattar som huvudmotståndare i denhär debatten, nämligen företrädare. Jagskulle i alla fall vilja fråga vad socialdemokraterna har emot att man får tillstånd en screening när det gäller att spåra prostatacancer. Det här ju påsenare år slagits larm om den höga dödligheten i prostatacancer-22 % av allmanlig cancer är prostatacancer. Prostatacancerhar, som jag sade tidigare, gått om bröstcancer som den vanligastecancerformen. Sju av tio män dör i den här cancern, och det beror på att dekommer till undersökning . Därför har vpk föreslagit enscreeningverksamhet för att man på ett fidigt stadium skall kunna spåra den härcancerformen. Eftersom undersökningen är sä otroligt enkel att utföra och baratar en halv minut, sä kan ju inte det här vara förenat med några särskildabesvärligheter eller kostnader. Och de kostnader som kan uppstå är någontingsom man får tillbaka på grund av minskat mänskligt lidande och genom attresurser spårs i ett senare skede. Medhänsyn till de larmrapporter som kommit tycker jag att detvore befogat att gav sin syn på det som gäller prostatacancer. Detär nödvändigt att någonting görs i den här frågan , och jag skulle alltsågärna vilja ha en kommentar. Anf.60 () repUk: Först ett direkt svar till på hans direkta fråga till mig, om jag tror att sjuksköterskorna skulle få en förbättrad situationifall man hade en väsentligt utvecklad privat sjukvård. Nej, jag tror inte att ' Prot.1987/88:118 situationen för sjuksköterskorna skulle bli särskilt mycketbättre av det. Vad som kan förbättrasjukvårdspersonalens situation är att de nuvarande Vissa anslag till hälso och sjuk vård m. m. sjukvårdshuvudmännenmera tar till vara möjligheten till fortbildning och personalutveckling och att den ekonomiska situationen blir god för sjuk vårdspersonalen i dess helhet. Sedan vill jag gärna svara när det gällerbehovet av undersökningar för att kartlägga och klarlägga prostatacancer. Jagtror det är mycket viktigt att man får till stånd en tidig diagnostik avprostatacancer och aft detta normalt kommer att ingå i hälsoundersökningar. Såär för övrigt i betydande utsträckning redan fallet, inte minst när det gällerde stora hälsoundersökningar som täcks av företagshälsovård. Det finns också många sjukvårdshuvudmän som arbetarprogrammässigt med uridersökning av förekomsten av prostatacancer. Men det somhär har föreslagits är en allmän screening. Utskottet har faktiskt prövat dennafråga tidigare och erfarit att det nu pågår försöksverksamhet för att sökaklarlägga vilka lämpliga former som finns för kontroll av prostatacancer. Manbör .nog avvakta dessa undersökningar, och närmast ser man framför sig att dennyligen tillsatta beredningen för utvärdering av medicinsk metodik tar sig anprövningen. Det är detta som är grundskälet till att utskottet avstyrkerreservation nr 7. 61 (): Vi i menar att det är viktigt attäven sjuksköterskor får möjlighet att vara ledare, att vara chefer isjukvården. Det är viktigt av flera skäl: dels därför att många sjuksköterskorär bra chefer, dels därför att det skall finnas karriärmöjligheter,möjlighetertill personlig växt, för dem som arbetar inom sjukvården. Det ärviktigt att vi kan rekrytera sjuksköterskor och att vi kan rekrytera dem ävendärigenom att man har möjlighet att i sitt arbete som sjuksköterska få mer ochmer ansvar. Det är mot denna bakgrund som vi har föreslagit att skallgöra en klar markering till förmån för en sådan här utveckling. säger att det här redan är på gäng. Menproblemet är ju att det tvärtom pågår försök med att inskränka möjligheternaatt ge sjuksköterskorna ledningsansvar. Dén utredning som har avgivit ettbetänkande, vilket regeringen bereder och på basis av vilketregeringen har aviserat en proposition, har ju rent av föreslagit att man skallinskränka de möjligheter som finns att ge ledningsansvar åtsjuksköterskorna. Det finns alltså mycket goda skäl att bifalla reservation nr3. Jag yrkar bifall till samtligafolkpartireservationer. Men jag vill framför allt tala om ett ställningstagandesom utskottet har gjort helt enhälligt. Det är - för vilken gång i ordningenvet jag inte - fråga om en hemställan till regeringen att råda bot på de-storabrister som finns inom rättspsykiatrin. Det förhåller sig ju så att vi i lagenhar skrivit in ett krav på att den som skall undergå rättspsykiatriskundersökning skall fä göra det . Det står så här i lagenom rättspsykiatrisk undersökning i brottmål: "Undersökningen-skall utföras med största möjligaskyndsamhet. Skrift- 58 ligt utlåtande över undersökningenskall avges till rätten från det beslutet omundersökningen inkom till den klinik eller station till vilken undersökningen hör.Socialstyrelsen äger medge anstånd i särskilt fall." Verklighetenär emellertid att det praktiskt taget aldrig eller ytterst sällan skerundersökningar inom den i lagen stipulerade tiden, och att den här möjlighetentill dispens i särskilt fall har förvandlats till en praxis, så att det i ettmycket stort antal fall medges dispenser. Detta är helt i strid med vad som ärinskrivet i den svenska lagen. Dethär har påpekats . Det har påpekats av JO, det har påpekats avriksdagen. Senast vi var inne på denna fråga skrev till regeringenoch sade att vi kan inte vänta på den nya propositionen om psykiatri - de härmissförhållandena måste åtgärdas . återkommer utskottet med enenhällig skrivning och säger att de resurser som finns tillgängliga för dessaundersökningar är otillräckliga, och vi kräver av regeringenomedelbara åtgärder. Jagskulle vilja med stor kraft understryka att om inte det här avriksdagen upprepade kravet tas på allvar, så måste vi på något annat sätt göraregeringen uppmärksam påatt nuvarande missförhållanden inte får bestå. gav oss en beskrivning av hur frågan om thoraxkirurgihade hanterats inom . Får jag som komplettering av vad hansade påminna om att även har ägnat frågan om thoraxkirurgi - ochthoraxkirurgi i - en viss uppmärksamhet. reserverade sigfolkpartisterna och centerpartisterna i till förmån för en motion avRune om att man skulle bygga upp thoraxkirurgi i , och i fjolvände sig en enhällig riksdag i en framställning till regeringen med etttillkännagivande, där man sade att det inte fanns något hinder för att utvecklathoraxkirurgi i . Det har alltså i bedrivits en viss aktivitet iden här frågan. VLisaanslag till hälso-och sjukvårdm. Anf.62 (): Mitt inlägg skall bli mycket kort. Jag vill bara som ledare för den socialdemokrafiska gruppen i utskottet stryka under det som ordföran den har sagt om rättspsykiatriska undersökningar. Det är helt otillständigt att det får fortgå så som det gör. Något måste göras. Vi bryter från samhällets sida mot den lag vi själva har skapat. Överläggningeni detta ärende var härmed avslutad. Kammarenövergick till att fatta beslut i de förevarande ärendena. Mom. 1 (leasing av bil förhandikappad) ' Utskottets hemställan bifölls med 268 röster mot 45för reservation 1 av och . Mom. 3 (en översyn avreglerna för färdtjänsten) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 2 av och - bifölls med acklamafion. Vissaanslag till hälso-och sjukvårdm. Mom. 4 (utvecklingen avfärdtjänsten) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 3 av och - bifölls med acklamation. Mom.6 och 7 (försöksverksamhet med personlig assistent, m. Utskottetshemställan bifölls med 162 röster mot 150 för reservafion 4 av . Mom. 8 (boendesituationenför personer med fler eller grava handikapp) Utskottets hemställan bifölls med244 röster mot 69 för reservation 5 av m. fl. 1 ledamot avstodfrån att rösta. Mom.9 (omsorgslagens personkrets) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 6 av m. fl. - biföllsmed acklamation. A/ow./O (intagning på vårdhem eller specialsjukhus) ' Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 7 av m. fl. - biföllsméd acklamation. Mom.Il (utvärdering av omsorgslagen) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 8 av m.fl. - bifölls medacklamation. Mom.18 och 19 (en samordnad barnhabilitering, m. Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 9 av och - bifölls med acklamation. Mom.21 (omvårdnad för vissa gymnasieskolelever) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 10 av m.fl. - biföllsmed acklamafion. Mom.28 (den nya handikapputredningens arbete) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 11 av m. fl. - biföllsmed acklamation. Mom.29 (den nya handikapputredningens sammansättning m.m.) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 12 av och - bifölls med acklamation. Mom.31 (införande av anhörig- eller vårdarlön) Utskottetshemställan bifölls med 269 röster mot 41 för reservation 13 av . 2 ledamöter avstod från att rösta. Övriga moment Utskottets hemställan bifölls. Socialutskottetsbetänkande 22 Prot. Mom. 7(personalrekryteringen till vårdområdet) Utskottets hemställan -som ställdes mot dels reservation 1 av ' . Tilländer och StinaGustavsson, dels reservation 2 av - bifölls ,.,<.. j ,, . med acklamation. . ' Mom.8 (ledning och ansvarsfrågor inom vårdområdet) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 3 av och - bifölls med acklamation. Mom.9 (vårdpersonalens arbetstider) Utskottetshemställan bifölls med 293 röster mot 19 för reservation 4 av . 2ledamöter avstod från att rösta. Mom.13 (lagfäst rätt till vård inom annat landsting m. Utskottetshemställan bifölls med 245 röster mot 67 för reservation 5 av . Mom.15 (specialtjänster inom mödra- och barnhälsovården) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 6 av m. fl. - biföllsmed acklamation. Mom.16 (screeningverksamhet för tidig spårning av prostatacancer) Utskottetshemställan bifölls med 293 röster mot 19 för reservation 7 av . 2ledamöter avstod från att rösta. Mom.17 (invandrarkvinnors rätt till kvinnlig gynekolog) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 8 av m.fl. - bifölls medacklamation. Mom.18 (resurser för rehabilitering av tortyroffer) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 9 av m. fl. - biföllsmed acklamation. Mom.20 (vården av misshandlade kvinnor och barn m.m.) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 10 av och - bifölls med acklamation. Mom.22 (åtgärder mot sjukdomen toxoplasmos) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 11 av och - bifölls med acklamation. Mom.28 (beredskapssynpunkter på sjukvården) Utskottetshemställan bifölls med 241 röster mot 72 för reservation 12 av . Plan-och bygglagen' samt vissa fastighetsbildningsfrågor m. m. Mom. 30 (avveckling avNUU) ' Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 13 av m:fl..-bifölls med acklamation. Övriga momenl Utskottets hemställan bifölls. 6§ Föredrogs trafikutskottets betänkande 1987/88:25 om tilläggsbudget II inomkommunikationsdepartementets område (prop. 1987/88:125 bil. 3)., 7§ Pä förslag av andre vice talmannen medgav kammaren att de ärenden som hanndebatteras färdigt under återstoden av dagens sammanträde skulle företas tillavgörande i ett sammanhang vid morgondagens arbetsplenum. 8§ Kammaren beslöt att ajournera förhandlingarna till förmiddagsuppehåll. 9§ Förhandlingarna återupptogs under ledning av tredje vice talmannen. 1987/88:14 om samt vissafastighetsbildningsfrågor m. m. Plan- ochbygglagen samt vissa fastighetsbildningsfrågor m.m. 63 (): . I bostadsutskottets betänkande 14 behandlas motionskrav om vissaändringar i plan- och bygglagstiftningen och vissa fastighetsbildningsfrågor.Vi står från sida bakom huvuddelen av betänkandet. På tre punkter harvi emellertid skiljaktig mening. Det gäller för det första de handikappadesställning i samhällsplaneringen, för det andra lovpliktens omfattning förvatten- och avloppsanordningar och för det tredje sakägares möjlighet att fåersättning för förrättningskostnader. Icenterns partimotion Bo513 tar vi upp frågan om de handikappades möjligheteratt påverka samhällsplaneringen. Deras möjligheter att påverka har ökat i ochmed plan- och bygglagstiftningens tillkomst. Vi menar emellertid att det som nustadgas inte är tillräckligt. Att de handikappade har möjligheteratt påverka hur samhället planeras är så viktigt att det bör prövas hur dessamöjligheter ytterligare kan förbättras. Jag vill härmed yrka bifall tillreservation 4. I reservationerna 9 och 10 berörs bygglovspliktensomfattning för vatten-och avloppsanläggningar. I den nuvarande lagstiftningenråder en skillnad i lovplikt för va-anläggning i fråga om småhus som äranslutna till det kommunala va-nätet beroende på om huset ligger innanför ellerutanför samlad bebyggelse. Ligger huset inom samlad bebyggelse och är anslutettill kommunalt vatten- och avloppssystem krävs det bygglov. Ligger husetdäremot utanför samlad bebyggelse behövs inte bygglov för att installera eller väsentligenförändra anordningar för vatten och avlopp. Om huset ligger utanför ellerinnanför vad man kallar samlad bebyggelse är i detta sammanhang fullständigtovidkommande. Det är själva anordningen och förhållandet om huset är anslutettill kommunalt vatten- och avloppssystem eller inte som bör styrabygglovsplikten. Ett förbiseende har förmodligen skett vid utformningen av dennya lagen. En justering av lagen så att likabehandling kan ske är därförmotiverad. Detta framförs i motion Bo535. Vi har från sida reserveratoss till förmån för dessa krav, vilka framförs i reservation 9. Jag ber att få yrka bifall till reservation 9. I reservation 10 behandlas lovpliktens omfattning förva-anordningar utanför byggnad. Det är en folkpartimotion som ligger bakomförslaget att man skall ändra det aktuella lagrummets ordalydelse. Förslagetberörsamma lagrum som jag tog upp när det gällde reservation 9. Även härfinns en oklarhet i lagen som har uppstått oavsiktligt, såvitt jag kan förstå.Ett tillrättaläggande bör därför göras även i detta fall. Därmed ber jag att fåyrka bifall till reservation 10. I reservation 12 tas frågan om sakägares möjlighet att fäersättning för förrättningskostnader upp. I motion Bo419 av förslag om att förbättra sakägares ställning iförrättningsförfarandet. Detta är en komplicerad materia, men det får intehindra att man ger sig i kast med dessa problem.