prot · GB09138 · 1987-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1987/88:138 1§ Justerades protokollet för den 2 innevarande månad. 2§ Föredrogs och hänvisades 1987/88:23 fillfirtartsufskoftet 1987/88:29 om reformering av dert aUmännaförsäkringens efferlevandeför-måner m.m. (prop. 1987/88:171). Reformeringav den allmänna försäkringens efterievandeförmåner m. m. AnL1 (): Det finns i vårt land och i en stor enighet kring grunddrageni de stora försäkringssystemert som utgör några av de viktigaste pelarna sombär upp deu svenska sociala välfärden. Ertighefert sträcker sig i varje fall sålårtgt som aft dessa försäkrirtgar skall vara allmärtna, obligatoriska ochsociala. Medatt de skall vara allmänrta nienas bl. a. att de så lårtgt def är möjligt skallvara heltäckartde. Irtom ramar vilkas grärtser mart kan tvista om skall detäcka behovet av trygghet rnot inkomstbortfall i de vanliga, allvarligasituationer som kan drabba vem som helst av oss. Deskall vara obligatoriska därför att vi av erfarenhet från gångna tider, frånvårt eget lartd och frårt andra länder, vet aff ett soeialförsäkrirtgssysfemsom irtte är obligatoriskt allfid kommer atf lämrta vissa grupper utartför. Detär alltid de grupper som bäst behöyer skydd. Försäkringarnaskall också vara sociala. Därmed menas bl.a. att förmå nerna skall vara lika för aUa, De skall utgå efter behov. Kostnaderna skall delas solidariskt så aff vi betalar för försäkringsskyddet i proportion tillvår betalnirtgsförmåga, och inte i proportion fjll de förmärter som vi skallåtrtjuta frårt försäkrirtgarrta, , , Omdefta tror jag aft def råder total ,enighet, Enigheten sträcker sig dock kanskelängre än så. Vi vet ju, i varje fall här i riksdag, aft den rättsligagrunden för försäkringssystemen är politiska beslut. Reformeringav den allmänna försäkringens efterlevande-förmåner m. m. de i princip kan ändrasgenom nya politiska beslut. Def råder emellertid också enighet om atf sådanaförärtdringar måste ske med stor varsamhet. Defligger i försäkrirtgerts natur, även socialförsäkringens natur, aff varalångsikfig och att bilda grunden för människors planering av sina liv. Grundenför planeringen av livet får inte plötsligt förändras. Därav följer den strävansom vi allfid försöker upprätthålla: att göra förändrirtgar varsamt, långsamtoch med övergångsregler som tryggar människor mot överraskande förändringar avförufsättningarrta för deras ekortomiska fillvaro. Om detta råder ocksåenighet. Vikan tvista, och tvista mycket hårt, om systemets konstruktion. Sedan 1950-talefhar den försäkring som är aktuell gällt - deu allmännafilläggspensionerirtgen. Vi kau tvista om kompensationsrtivåer,firtart-sieringsformer och mycket annat. Det är viktigt att vi kan göra det. Omgrunddragen råder emellertid enighet. Vihar också alla en ambifion aft systemert skall vara överblickbara och ertkla.De skall vara möjUga att förstå. Det är de infe. På den punkten har vimisslyckats , och en del av de misslyckandena förföljer ossalltjämt. Def är infe utan aft rtya misslyckanden tillkommer då och då. Iblandligger def näsfan en ironi i detta rtär vi tar emot och behartdlar förslag somuttryckligert sägs vara förslag till förenklingar av systemet, och så blir detkrångligare ärt det någonsirt var förut. Vissa ändringar iföräldraförsäkringert vid rtågra fillfällen är ett exempel på det. Detförslag vi nu skall behandla, om reformering av dert allmärtna försäkrirtgertsefterlevartdeförmårter, är infe särskilt enkelt. Därfill kommer aft just dengruudläggande enigheten har gjort aff informafiorten har blivit bristfällig.Det vi sysslar med i defta hus väcker stort allmärtt irttresse rtäsfart barartär vi slåss. Def vi är eniga om har svårt att tränga igenom. Det har enfid varit en omfaftartde debatt kring efterlevandepensionen. Informafiorten harsuccessivt blivit bättre sedan debatten väl kom i gång, irtte som ett underlaginrtan debatten började. Alltjämt får vi dock egendomliga frågor. Def är frågorsom är lätta att besvara för den som har frärtgt i mysterierrta, mert som måstete sig svåra för dem som står utanför. Detär viktigt att arbetet med reformering av våra socialförsäkringar inte avsfanrtar.Försäkrirtgarna kan aldrig vara eviga. De är alla barn av siu tid och av deförhållandert som rådde i samhället uuder dert fid de arbetades fram. Detområde vi skall arbeta med v dag kan sägas ha sin grund ända tillbaka iförkrigstiden på 1930-talef. Då gjordes en stor del av def grundläggartdeutredningsarbete som alltjämt präglar våra pensionssystem. Def kom sedan att bUen paus , och sedan dröjde det längre än väntat, innan defverkligen kom i gång. Systemets ålder måste självfallet aktualisera frågor omreformer och förändrirtgar. Sådarta skall dock göras försiktigt. Defär lätt - irtte minst sedan vi har fått administrativa hjälpmedel som man infekunde drömma om i räknesnurroruas, aniliupenuornas och stencilappa-raternastidevarv - att i tron aff de här systemen är näst intill obegränsade i sinförmåga att lösa administrativa problem åt oss, gå för långt i defaljering ochkorttroll och släppa kravet på ertkelhet. Jaghörde rtya larmrapporter från försäkrirtgskassorrta. går påkrtärta under trycket av den sjukförsäkrirtgsreform som vi sertast gertomför- Martflyr kassorrta, eftersom mart infe lärtgre orkar admirtisfreratimsjukpenningen. Den har blivit just så krånglig som mau kuude förutspå. Defär viktigt atf vi ser upp med sådant. Vi får emellertid inte vara rädda förreformer. Def går långsamt. Det är ofta som vet vad vi hållerpå med uuder den länga förberedelsetid som varje reform kräver. Vi har blivitbeskyllda för att ha hastat, för aft infe säga hafsat, fram det härbetärtkartdet. I själva slutskedet kau def nog tyckas aff def har gått litetfort. Def har ärtdå tagit lårtg tid. fem första år i riksdagert på1960-talet präglades till icke obetydlig del av ert stor pertsiortsfråga. Detgällde pensionstillskoffert dert gårtgert. Def började med ett förslag frånhögerpartiet 1964. Om förslaget stod def hård och stor strid under lårtg fid; genomfördes reformen i betydartde ertighet. Defhär började vad beträffar . Def blev stor strid.Regeringert tvirtgades fill reträtt, aff fa fillbaka proposifiortCrt. hardef gått igeu. Vi lämrtar ifrårt oss ett befärtkartde som i alltväsentligt är enhälligt. Def har varit möjligt att nå enighet, därför ätt deffill slut har gått aff få gehör överallt för kravet på varsamhet. Förstaförslaget vär iute varsamt utan gauska brutalt. Det lades stupstockar framförmänniskorna. Man drog upp gränser som gjorde aft ens ekonomi under stor del avlivet kunde påverkas av vilken sida av man hade råkat födas. Mycketav detta har rtu jämnats uf, efter stora ansträngningar och fill storakostnader. Jag och många andra här har varit med i det arbetet. Låt mig ge ett exempel på hur lårtgt vi har gått för affförsöka förmärtskliga reformert. Ertbart uudér det sertaste året, sedart förrasommaren då moderata samlingspartiets partistämma i behandlade frågan ochhade bestämda synpunkter på hur refornien skulle geuomföras, har förslagettillförts förärtdrirtgar som sammartlagt kostar bra nära 20 miljarder kronor.Det är väldigt mycket pengar. Allra senast tillförde vi förslaget enförbättrirtg i utskottet genom ett enhälligt utskottsirtifiativ som kostar ettpär miljarder och som avlägsrtar dert sista allvarliga stupstocken. Dennaförändring graderar förändringarna och gör aft ingendrabbas av ett plötsligt bortfall beroende på när man råkar vara född. Det ärbra att vi kunnat enas om detta. Det är också bra atf den försäkring som vi får efter defbeslut som vi snart kommer att fatta är en modernare och bättre försäkring ärtdert som gäller . Det är viktigt atf människorna har ett ekonomiskt skyddför efterlevande. Vi har haft det ganska länge, men bara för ert mirtorifet,för dert del av befolkrtirtgert som kiirtde hamrta i situationen somefterlevande. Halva befolkningert, märtrtert, har helt sakrtat skyddet. Så hardef också varit för ytterligare en betydande del av befolkningen. De som lever underandra samlevnadsförhållartdert än def traditionella äktenskapet - meu märk välsamlevnadsformer som i alla avseenden har accepterats av för goda -har stått utanför. slipper vi dessa brister . Vi slipper ocksåett inslag av överförsäkring för andra grupper söm funnits i dethittillsvarande systemet. Del är också bra, för-övérförsäkring skall undvikas. Del vore frestande atf försöka ge några rikflinjer, närman nu lämnar den här typen av arbete, för vad vi närmast skulle behöva göra.Def skall jag dock Reformering av den allmänna försäkringensefterlevande-förmåner m. m. Prot, 1987/88:138 ' Reformeringav den allmänna försäkringens efterlevande-förmåner m. m. infe ge mig in på, för detskulle ta alldeles för låug tid, men jag skall göra några små påpekanden. Jag tror att rtästa försäkrirtg som står på tur, utöver persouförsäkringssystemet som vi måste fortsätta aft utreda och förbättra, är sjukförsäkringen, då framför allt sjukvårdsförsäkringen. Den är irtfe heltäck ande , den är onödigt monopolartad och kart göras effektivare, rättvisare och kartske rertt av för samhället billigare. Det är nödvändigt aff vi tar itumed denna fråga. . i Vimåste våga ställa mer allvarliga frågor. En av de stora sysfemkonsfruk-törernai deu svenska socialförsäkringens historia sade en gång att en socialförsäkringskall vara självkontrollerande så långt möjligt. Den skaU vara så beskaffad atfmänniskorna inte kan avgöra vad som är klokt, för då gör de vad som är rätt.Det är en riktig tanke. En försäkring skall så.långf möjligt varasjälvkontrollerande, och den skall infe fresta fill missbruk. För mig irtrtebärdefta att def självklart i varje försäkring skall finnas ett inslag avsjälvri.sk. Defta hör fill det som vi kan tvista om, och har tvistat om. Jaghar irtfe blivit övertygad om aff vi kan bli av med det inslaget. Mendet får aldrig gå så långt att vi tappar effekfiviteten. Försäkringen skall gedef skydd som den är avsedd att ge. Man får inte lägga så bredasäkerhetsmarginaler atf skyddet urholkas. Jag tror också aff vår försäkring merän förr kommer aff få karaktären av grundskydd, som många människor kan behövakomplettera för atf få den individuellt bästa försäkringen. Då är det vikfigtatf vi på allt sätt underlätfar denna komplettering. Innartjag glömmer bort det skall jag påpeka atf vi moderater har en liten reseryafionfill defta betänkande. Den handlar just om möjligheten, i defta fall deskattemässiga möjligheterna, att komplettera sitt försäkringsskydd, atfytterligare förbättra reglerna . Den reservafiorten bär rtumref 2,och jag ber attfå yrka bifall.till dert reservationen. Den är , hurvikfig den än är, aft befrakta som en krumelur i kanten. I huvudsak är vieniga. Detär min bestämda övertygelsej herr talman, att när vi får genomförd denföreslagrta delreformen - det är en delreform -har vi ett bättrepertsionssystem än det vi har , ett system som omfattar fler, ger ettbättre skydd, rättvisare skydd och dessutom på läng sikt fill ert meröverkomlig kostrtad. Jagyrkar, herr talman, bifall till socialförsäkringsutskottets hemsfällan ibetänkande 29 i alla de delar som inte omfattas av den lilla reservationen nr2. AnL2 MARGÖ (vpk): Def har varit mycket lärorikt att få delta i uf skolf sarbetet medpropositionen om reformering av efterlevandeförmånerna. Jag har visserligeningen lång erfarenhet av riksdagsarbete aft hänvisa fill, bara . Menunder den fiden har jag inte varit med om aft vi j utskottet använt så myckettid fill ett enda förslag. Vi har också använt oerhört mycket tid fill aftuttrycka oss begripligt. Jag har lärt.mig mycket under def här arbetet, t, ex.hur oerhört svårt det är,att informera om förändringar i vårt socialförsäkringssystemrtär.så många inte känrter,till,vilka regler som gäller . Vårtsocialförsiikrirtgssystem är krårtgligt, vilket också , Carishamre harpåpekat här. Jag tror infe aft ett rättvist system går att förena med enkla Skall systemetvara rättvist blir reglerna helt naturligf något krångliga. Jaghar infe heller haft klart för mig -, innan vi började arbetet- aft det fannsså många efferlevandepertsionärer irt spe. Arbetethar alltså varit rtytfigt, och vi är alla i utskottet mycket uöjda med aft vihar kunnat avge ett så enigt utskottsbefänkartde. Detfirtrts två reservatiorter fill betärtkartdet, varav vpk svarar för dert erta.Men def gäller två frågor som närmast måste sägas ligga;utanför självaproposifiortsförslaget. Def gäller synert- på rätt fill avdrag, för privatapertsiortsförsäkringar. Idertrta fråga har vi frårt vpk:s:sida ert annan uppfattning änmajoritefert. Vi vill begrärtsa avdragsräffert. fill ett halvt basbelopp och slopa avdragsräffen. , , , : ' Jag yrkar bifall till utskottets: hemställan utom på den punkt somomfattas av vår reservation nrl, som jag yrkar bifall fill. Avslufrtirtgsvis,herr talmart, vill jag säga atf det har varit ert förmån att få arbeta i samma utskott som . De kunskaper om vårt socialförsäkringssystem som han har delat med sig av fill oss alla hade nog varit omöjliga aft läsa irt via lagar och förordningar öch den informafion som firtrts fillgärtglig. 1987/88:138 10junil988 Reformeringav den allmännaförsäkringens efterlevande-förmåner m.m. .AnL 3 (): Så här i slutet av har vi, som vi redan har hört, isocialförsäkringsufskottet enats i en mycket stor fråga som berör mångamänniskor. Efter en hel del arbete i utskottet kan vi nu komma med ett i stortseff enigt betänkande när def gäller ett nytt system för efterievandeförmåner. Affförbättra och utvidga efferlevandeskyddet var yi redan från början överens om. Men för att också bli eniga:när def gällde övergångsreglerrta behövdes att utskottet tog ett eget initiafiv, som ocksä resulterade i eu ny lagtext, och här har alla partier medverkat konstruktivt. .: Utskottethar haft förståelse för atf en del människor känt viss oro inför def ursprungliga förslaget, även om mycket av den oron har berott på bristande information och på missförstårtd; . Jaghoppas nu aft det förslag som ligger på bord skall kunnafillfredsställa de allra flesta. Men från utskottets sida är vi mycketangelägna om aft poängtera behovet av informafion om def nya systemet -irtteminst på grund av att så' många missuppfattningar uppstod när regeringert kommed sin proposifion om efterievandeförmåner. Genom det klargörande som hargjorts av utskottet och geuom de förärtdringar och förbättringar som skettgenom alla parfiers medverkan bör förufsätfnirtg-arrta vara goda för attförslaget ,skall upplevas positivt. Äveuom def också i - liksom i alla partier - har funnits oro ochtveksamhet inför den nya efferlevandereformen, har kartske folkpartietsmångåriga ertgagemartg rtär,def gäller jämsfälldhetsfrågor gjort det rtågotlättare för oss aft se de positiva effekterna i förslaget. Det är juprincipiellt riktigt att en eftérlevandepertsion utgår på lika villkor mellankvinrtor och män. En man, en frånskild kvinna eller en efterlevartde sambo kartha lika stort behov av skydd som en änka. Och,det skyddet åstadkommer vi nugenom det här nya systemet. 1987/88:138 10juni 1988 ; Reformering av den allrnänna försäkringensefterlevande-förmåner m. m. De nuvarande änkepensionerna bygger på 50- och 60-taletsverklighet. Då hade av kvinnorna en egeninkomst. är samma andel . Dennormalapertsiortspoärtgertförkvinnor var 1960 hälften av männens, är den två tredjedelar. Därförtycker många att det är orättfärdigt att vissa änkor skall ha både sin egeninkomst eller pension plus en stor del av makens. Den efterlevandepension som föreslås är därför merarättvis. För dem som redan nu har änkepension innebär förslaget ändring.Meu def är mycket viktigt att vi får en mjuk övergång tiU det nya systemet. Den avfrapprtirtgsregel som utskottet - med härtsyrt tillbl.a. mofionsyr-kandert från samfliga borgerliga partier - nu konstrueratinrtebär en förbättring i förhåUande till regeringens förslag. Den garanteradeänkepensionen på föreslagna av makarnas gemensamma pensionspoärtg frårtATP utöver den egna folkpensionen kommer aff gälla först fr. o. m. årsklass1935. De som är födda garanteras däremot , och därefter sker eunedtrappnirtg till . På detta sätt blir skillrtadert i livsvarigärtkepcrtsion från årsklass till årsklass aldrig större än . per månadi stället för - i extrema fall - . Enligt nuvarande bestämmelser krävs som bekant 30 årsirttjärtartdelid med ert inkomst av minst ett basbelopp för aft få fullpeusiort frårt ATP. Pertsionerts storlek bestäms av den genomsrtitfliga inkomsfertuuder de 15 bäsfa åren. , I flera mofioner - bl. a. från - harpåpekats hur viktigt det är att dessa infjänanderegler behålls. Vi har iutskottet blivit eniga om atf defta är särskilt vikfigt med hänsyn till det nyasystemet för efferlevandepertsiort. Vi utgår därför frårt attpensionsberedningen i sitt fortsatta arbete beaktar vad motiortärerna ochutskottet anfört om dessa intjänartdereglers betydelse. I folkpartimotionen av tas också uppkravet på aff pertsiortsberedrtirtgen med förtur skall utreda ett sysfem fördelning av under äktenskapet intjänade ATP-poäng. Ett anrtat folkparfikrav ärrörlig pensionsålder. Då pensionsberedningen förklarat att båda dessa frågorkommer aft behandlas av utredningen har det infe fuurtifs några skäl för ossfill reservatiouer eller särskilda ytfrartdert. Inte heller när det gäller frågan om tillgodoräknande avvårdar eller retroaktiv rätt fill vårdar, har vi i defta sammanhartg för vårdel rtågort reservafion eller särskilt ytfrartde. Den frågan har nämligert heltrtyligert behandlats av utskottet. Andra motionsyrkanden, som inte heller behövt resultera ireservationer eller särskilda yttranden, gäller kraven på generösaretillämpning av reglerna för särskild efterlevandepension. Genom utskottetsutförliga skrivning med angivartde av vissa exempel har vi' kunnat enas om justen generös tillämpning. Detta är en vikfig markering - irtte minst för kvinnor iglesbygd, som kanske infe haft möjlighet atfvälja mellan yrkes- och hemarbete.Förf. ex. äldre efterlevande änkor i-glesbygd torde oron att tvingas flyttafrån hemorten härigenom minska betydligt. En anrtan grupp som också måste bedömas generöst i de härsammanhartg-en är invandrarkvinnorna. Många av dem har sent kommit in påarbetsmark- nadert pågrund av språksvårigheter och brist på språkufbildnirtg: En anrtart grupp, som motiorteraf om, ärföräldrar fill gravt hartdikappade barrt. Ofta måste ert av föräldrarrta -oftast kartske mammart - vara hemma hos dessa barrt. När barrtet fyller 16 årkau deu hemmavarande föräldern oftast irtfe gå uf påarbetsmarknaden. Då kommer när förälderrt varkert har lört eller fårpértsiortspoärtg. Vårdbidraget till förälderrt har ju då ersatts avförtidspension fill barnet. Dessa föräldrar får då kanske varken någort högpensiortspöärtg eller fiill kvalifikationstid. Def är därför viktigt att mau vid prövningen av densärskilda efferlevande-pertsiortcrt beaktar de speciella förhållandert som kangälla de här aktuella föräldrarrta. Def här problemet bör också med allvarbelysas rtär pertsiortsbe-redrtirtgert i sitt fortsatta arbete skall prövafrågart om vad som skall ligga fill grurtd för beräkrtirtg av ATP. När jag nu berört vissa barns och deras föräldrarssituation, vill jag naturligtvis understryka min tillfredsställelse över atfbarnpensionerna kommer atf förbättras. Ett krav som vi har haft från de icke-socialisfiskaparfierua är aft avdragsvillkoren för dem som vidsidart om dert allmärtrtaförsäkringert har frivilliga pensiortsförsäkringar irtte skall försämras. Deborgerliga och socialdemokrafiska ledamöterna i utskottet har uu också enats omatt infe försämra avdragsvillkoren för dessa försäkringstagare. Jag yrkar bifall tilluf skottets hemställanoch uttrycker min tillfredsställelse över att vi överblockgrärtserrta har ertafs om dertrta viktiga reform inom pensionsområdet. Utskottets vice ordförande tydligen hållit sitt sista anförande här i kammaren. Jag vill från ossfolkpartister i utskottet framföra vårt tack. Det är ju ingen hemlighet, precissom Margö sade, att vår vice ordförande är mycket kunnig uär defgäller hela socialförsäkringsområdet och aff han dessutom har ett mycket starktsocialt engagemartg. Vi i folkparfiet uppskattar mycket fördessa egenskaper, men vi uppskattar honom också som person. Hans skickligaförmåga aff hitta praktiska lösningar på många både politiskt och lagfekniskfbesvärliga frågor har varit till mycket stor nytta i vårt gemensammaufskottsarbete. Reformering av den allmänna försäkringensefterlevande-förmåner m. m. AnL 4 (): Varje tid har sina kräv på ettsoeialförsäkrirtgssysfem. Hela fiden sker förändringar inom systemet medkorrigeringar av def som' infe faller väl ut. följs detta sysfem uppav vad som händer i samhället för övrigt. Det är därför nödvändigt att vi också skall vara bereddaatf ändra i uuvaraude system när levnadsförhållandert förärtdras. Ett artnatskäl till förändringar kau helt naturligt vara att man inser att de som skullefå ett bra skydd iute erhåller defta med nuvarande regler. kan även de kostnader som nuvarartde sysfem drarvara skäl till förärtdrirtgar. Vi vore dåliga politiker om vi irtfe vågade fatag i ävért stora Prot.1987/88:138 10junil988 Reformeringav den allmänna försäkringens efterlevande-förmåner m.m. förärtdringar för att fåen bättre fördelnirtg av de resurser som står till förfogartde. Efteråtskilliga år av utredrtirtg, av förkastande av ett förslag som låg påriksdagens bord, har parlamentariker kommit överens om ett efferlevartde-skyddmed ert rty inriktning. Ett förslag som kom tidigare förkastades, och kravet pådet nya förslaget var därför att enighet skulle råda om det. har vissa grupper inget eller ett relativt dåligt efterlevandeskydd - detgäller samboende, männen och barnen. Andra grupper överkompeuseras' och fårmera än vad de behöver - det gäUer i fråga om rtuvaraude ärtkepertsion frårtATP, > Aftgå in och ändra på regelsystem i ett försäkringsskydd skapar helt, rtafurligforo. Detta har med all tydlighet framgått i detta fall. Vi har fidigareförärtdraf förmånsregler inom familjerätfert - ävert regler som gäller jämställdhetmtJlan kvinnor och män - och som har berört flera än vad som är aktuellt.Jag vill bara påminna om atf underhållsbidragen till frånskilda kvinnor infelängre finns. Även denna förändring berörde kvinnor i en mycket utsattposition. fillerkänns kvinrtor urtderhållsbidrag bara i vissa speciellafall som prövas av domstol. Dertna förändrirtg skedde utau protester. Vihar ändrat på arvsregler - de s. k. ufomäkfeuskapliga barnen har fått arvsrättefter fadern. Detta har för många kvinnor och halvsyskon inneburit både enkänslomässig och ekonomisk chock i ett redan känsligt läge. Naturligtvishar det legat starka skäl bakom dessa förändringar. Just detta attförutsättningarna i våra vardagsliv har förändrats måste ocksåfå innebära affförsäkringssystemen följer med och rättar sig efter de nya förutsättningarna. Iarbetet med def utredningsförslag, som legat till gruud för regeringensproposition om efterlevandeskydd har en politisk enighet eftersträvats. Tyvärrhar den ytterUgt korta remisstiden för utredningsförslaget varit mycketolycklig: Det gavs inte tillfälle för kvinrtoorganisafioner att yttra sig -detvar infe lätt för dem att uppmärksamma att remissomgårtgert hade inletts, dåden avslutades så snabbt. Denkorta remisstiden fick många att tro aft def var något skumt med förslaget, ochmed den inriktningen kan vilket förslag som helst ha svårt att vinna aUmäntgehör. Också svårigheterna atf ge en informafion som kunde vara förståeligbidrog fill den allmänna förvirringert. T. o. m. försäkrirtgskassorrta harhaft svårt att tolka förslaget. Helt klart är att regeringen får ta på sig ettansvar för detta. Utredningen, som varit enig, har givit informafion, men medrådande enighet är intresset infe särskilt stort, vilket också detta bidrogfill att flera verkade överraskade av förslaget. Förstsent - efter det att förslaget var lämnat - gavs en pressinformafion. är detju inte det allra enklaste att förklara detta nya system, speciellt inte föralla dern som inte har kännedom om nuvarande regler.