prot · GB0947 · 1987-12-31 00:00:00 — Även om det är en mycket allvarlig fråga vi diskuterar, kan jag inteunderlåta att säga aft när jag hör damerna kommentera mina inlägg och strykamig medhårs känner jag mig krullhårig. Det tar både emot och med. Anf.75 (vpk) replik: Till , som jag tycker har en mycketklar uppfattning och som visat en rikfig och rejäl omtanke om den svenskasjöfarten i alla inlägg här i kammaren, vill jag betona aft vad jag har sagt äratt både borgerliga regeringar och den socialdemokratiska regeringen harunderlåtit att visa fram en strategi i ett sjöfartspolifiskt program som skulleha kunnat leda någon vart. Vad man har gjort är att ta mindre bitar, somriksdagen har fattat beslut om. Jaghar roat mig med att gå tillbaka till de riksdagsprotokoll som finns från åren1981 och 1982, där det visat sig att socialdemokraterna faktiskt helt och fulltaccepterade det förslag som lade fram - det har också helt rätt i, för det har hon påpekat fiera gånger. Anf.76 (): Mofiven för kraven att regeringen och senast den 1 februari1988 - inte 1987, som det genom ett tryckfel har kommit aft stå i reservationenfill skatfeufskoftefs betänkande - bör lägga fram ett förslag att slopa skaftenför sjömansinkomsfer på svenska handelsfartyg i sjöfart har det redanredogjorts för. För tids vinnande nöjer jag mig därför med att yrka bifall fillreservationen vid skatteutskottets betänkande nr 18. Anf.77 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Jagfår meddela att anslag nu safts upp om att detta sammanträde skall fortsättaefter . Sjöfartspolitiskaåtgärder, m. m. 78 LEIFOLSSON (fp): Att det råderskarp konkurrens mellan olika rederier är väl något som sjöfarten alltid harpräglats av. Den fråga som därvid uppkommer är givetvis huruvida dennakonkurrens sker på någorlunda lika villkor. På vissa områden kan man kanske sägaatt åtminstone utgångsläget är någoriun-da jämförbart, medan på andra områdenskillnaden i konkurrensförutsättningar är mycket stor. Vissaminimikrav vad gäller arbets- och anställningsvillkor för dem som jobbar påfartyg kan vara jämförbara. Prisernapå drivmedel är väl något så när konkurrensneutrala, för att nämna ännu ettjämförbart område. Menutöver dessa ting så är rederiernas möjligheter att klara sig och attkonkurrera på lika villkor ofta beroende på vilken flagg deras fartyg för. Lönesättningen och andrakollektivavtal skiljer sig avsevärt i olika länder. Lånemöjligheterna kan varaolika. Sjöfartspolitiska åtgärder, m. m. Det är förvisso så att även andra industriländershandelsflottor har problem aft konkurrera med utflaggade fartyg. Problemet är väl egentligeri att det inte räcker med attvara dukfig, rationell och produktiv. Om det nämligen räckte med det så skullesäkerligen svensk sjöfart klara sig bra och stå sig väl i konkurrensen. Detkrävs också -tyvärr, skulle jag och jag tror de flesta sjöfolk också vilja säga- politiska beslut som möjliggör att svensk sjöfart får möjlighet ätt hävda sigpå åtminstone någorlunda lika villkor som andra länders sjöfart. Det är, sorn har framhållits från så mångahåll, mycket bråttom om inte vår handelsflotta skall minska ännu mer och vitill slut bara skall ha färjetrafiken och den rena kustsjöfarten kvar. Skillnaden i kostnader mellan svenska och utländska fartygberor ju främst på de i internationell jämförelse mycket höga skatterna,arbetsgivaravgifterna och sociala avgifterna, där ligger blandde högsta i världen -för aft inte säga allra högst. Nästan alla sjömän runt omi väriden betraktas som utlandsarbetare och får då betydande skattefördelar.Drygt hälften av världens sjömän beräknas vara helt skattebefriade, och det ärju obestridligt att detta då medför en snedvridning av konkurrensförhållandena. Vi i finner det därför minst sagtmotsägelsefullt när nu såväl trafikutskottets som skatteutskottets majoritetunderstryker vikten av att vi skyndsamt får skatteregler som bl. a. syftar tillatt bibehålla en svensk handelsflotta av rimlig omfattning. Trafikutskottetsmajoritet talar om att skyndsamma åtgärder är viktiga. I ett pressmeddelande från av den 9november 1987 talas det också om vikten av att vi skapar bättre ekonomiskavillkor för sjöfarten, bl. a. i form av selektiva skattelättnader. Ipressmeddelandet säger man också att detta analysarbete, som man kallar det,skall ske skyndsamt. Men, fru talman, som vi i ser det hela tordeden logiska slutsatsen om majoritetens skrivningar såväl i trafikutskottet ochskatteutskottet som i bli att riksdagenbör anta och följa de förslag till beslut som framförs i de borgerligareservationerna i både skatteutskottet och trafikutskottet, i vilka man ju bl.a. kräver ett slopande av skatten för sjömän på svenska handelsfartyg ifjärrfart. Vi folkparfister, moderater och centerparfister iskatteutskottet ansluter oss alltså till vad de borgerliga ledamöterna itrafikutskottet har anfört om beskattningen av sjömän.. Vi begär således ettfillkännagivande av detta slag till regeringen. Jag yrkar, fru talman, bifall till reservationen vidskatfeufskoftefs betänkande nr 18. 79KARL-ANDERS (): Problemen för vår handelsflotta har såvältaligt redovisats av ledamöterna i trafikutskottet att jag inte behöverupprepa argumenten. Läget är mycket allvarligt. Vi i skatteutskottet har följtupp den borgeriiga reservationen i skatteutskottet med en ny reservafion. Inuvarande läge är frågan om skattefrihet för anställda på fartyg mycket vikfig.Det gäller ju att sänka, handelsflottans kostnadsnivå och~ att stärka dessinternationella konkurrenskraft. Det är därför som , tillsammans.medmoderater och folkpartister, ireservationen yrkar att regeringen, för att göra det möjligt att minskalönekostnaderna, förelägger förslag om ettslopande av skatten för sjömän för inkomster ombord på svenska handelsfartyg.Jag yrkar bifall fill reservationen, Anf.80 (): I den proposition sorri vi i skatteutskottet har behandlat föreslåsfortsatt skattefrihet enligt den s, k, sexmånadersregeln. Det gäller dåanställda ombord på oceangående utländska fartyg som har svensk ägare. Skattefrihetenenligt sexmånadersregeln har varit begränsad till taxeringar menföreslås nu gälla även taxering. Anledningentill förlängningen beträffande de nuvarande reglerna är att regeringen, bl, a,på grund av införandet av de öppnare registren, vill göra en utredning när detgäller sjöfartens ekonomiska villkor, innan föreläggs ensjöfartspolifisk proposition. betänkande har fogats en reservation från de tre borgerligapartierna gerriensamt. I reservafionen åberopas den reservation som fogats tilltrafikutskottets betänkande om sjöfartspolifiska åtgärder. Reservanternaframhåller att regeringen bör förelägga riksdagenförslag om ett slopande av skatten för i riket bosatta sjömän med anställningpå handelsfartyg i fjärrfart samt om att de ombordanställdas sociala skyddtillhandahålls enligt internafionaliseringsav-talets modell. Propositionensförslag om en förlängd tillämpningsfid när det gäller nuvarande skattereglerfillstyrks dock av reservanterna. Sjöfartspolifiken har varit föremål för behandling itrafikutskottet. föreslår, som vi hört här under debatten, attriksdagen skall ge regeringen till känna att det är nödvändigt aft skyndsamtvidta långsiktiga åtgärder i syfte att bibehålla en svenskflaggad handelsflottaav rimlig omfattning. Regeringen bör enligt trafikutskottets mening senast den10 förelägga förslag om sådana åtgärder. mån förslagen innehåller skattefrågor, kommer dessa att hänskjutas tillskatteutskottet för sedvanlig behandHng. I avvaktan på regeringens förslag om eventuella skattebefrielser inomsjöfartspolifikens ram yrkar jag bifall till hemställan i skatteutskottetsbetänkande och avslag på den borgerliga reservationen. Överläggningeni dessa ärenden var härmed avslutad. Kammarenövergick till att fatta beslut i de förevarande ärendena. Mom. 1 och 2 Utskottets hemställan bifölls. Prot;1987/88:47 Mom. 3 (avgifter förkabelsändning) Utskottetshemsfällan - som ställdes mot reservation 1 av -bifölls medacklamation. Mom. 4(kontroll av utbyggnaden av kabel-TV) Utskottets hemställan bifölls med 297 röster mot 17 förreservation 2 av . Mom. 5(etableringsräft för radio- och TV-sändningar, reklamfinansiering m.m.) Först biträddes reservation 4 av och med 36 röster mot 4 för utskottets hemsfällan med den ändring däri somföranleddes av bifall till motion 1986/87;K407 av . 276 ledamöteravstod från att rösta. Härefter biträddes reservation 3 av m. fi.med 115 röster mot 37 för reservation 4 av och . 164ledamöter avstod från att rösta. Slutligen bifölls utskottets hemställan med 163 röster mot118 för reservation 3 av m. fl. 35 ledamöter avstod från attrösta. Mom. 6 (etersänd lokal-TV) Utskottets hemställan - som ställdes mot dels reservafion5 av och , dels reservation 6 av - bifölls medacklamation. Mom. 1 (behovet av sjöfartspolifiska åtgärder) Utskottets hemställan bifölls med 161 röster mot 156 förreservationen av m, fl. Mom. 2-13 Utskottets hemställanbifölls. Utskottets hemsfällan - som ställdes mot reservafionen avKnut m,fl, - bifölls med acklamation. 6 § Föredrogs skatteutskottets betänkande 1987/88:19 om ändringar i 19 §kommunalskatfelagen (1928:370) (prop, 1987/88:42 delvis, 1987/88:44 delvis och1987/88:61 delvis). Utskottets hemsfällan bifölls. 7 § På förslag av förste vice talmannen beslöt kammarenmedge att socialförsäkringsutskottets betänkande 1987/88:13 ochnäringsufskotfets betänkande 1987/88:10 debatterades i angiven ordning och aftvoteringarna ägde rum i ett sammanhang sedan debatten i båda dessa ärendenavslutats. Föredrogs socialförsäkringsutskottets betänkande1987/88:13 om vissa ersättningar till sjukvårdshuvudmännen, m.m. (prop. 1987/88:63)och 1987/88:10 om ändringar ireglementet för allmänna pensionsfonden (prop. 1987/88:11 delvis). Först upptogs till behandlingsocialförsäkringsutskottets betänkande 13 om vissa ersättningar tillsjukvårdshuvudmännen, m. m. Vissa ersättningar till sjukvårdshuvudmännen, m.m. Vissaersättningar till sjukvårdshuvudmännen, m. m. 81 (): Bakom rubriken pä socialförsäkringsutskottetsbetänkande nr 13 - Vissa ersättningar till sjukvårdshuvudmännen - döljer sig åretsavsnitt av den s. k. Dagmarföljefongen. I betänkandet ingår en enda liten delfråga som riksdagenåtminstone formellt har reell möjlighet att avgöra. Det gäller lagförslagetom.att utvidga Dagmärsystemet till aft även omfatta preventivmedelsrådgivning,som har legat utanför. Att har tvingats uppskjuta ärendetfrån till , innebär aff har fått klara sig utanp-piller fill. Jag hoppas att hon inte har tagit tillfället i akt affföröka sig. har i övrigt mycket liten talan idetta ärende. Enligt lagen om allmän försäkring 2 kap. 2 § har regeringenbemyndigande aff fastställa efter vilka grunder ersättningar för sjukvård skallutgå till sjukvårdshuvudmännen. Regeringen utnyttjar verkligen den fullmakten. När fullmakten en gång gavs tror jag inte att riksdagentänkte sig aff den skulle fas fill intäkt för aff pytsa ut ungefär 14 miljarderkronor över landet, utan aff hade tillfälle att egentligen ta del avhanteringen. Så är emellerfid situationen . kan visserligen debattera och uttrycka sittmissnöje med hela Dagmärsystemet. Men kan infe göra något åt det.Överenskommelsen är träffad mellan regeringen och . Denträder i kraft vad än säger och vad än gör. Detenda vi kan ha några synpunkter på är alltså vad som skall komma i ställetefter de två närmaste åren. Det har vi tid på oss aff diskutera. Om någonting över huvud taget skall hända,måste regeringen berövas den fullmakt som så gravt missbrukas. Jag lovarkammaren aff ta initiativ till aft den fullmakten blirindragen. I avvaktan på det skall jag be att få yrkabifall till reservationerna 1, 2, 3, 4, 8 och 15 i socialförsäkringsufskoffetsbetänkande. 7 protokoll 1987/88:47 Vissa ersättningar till sjukvårdshuvudmännen, m. m. 82DANIEL TARSCHYS (fp): Folkparfiets inställning till Dagmärsystemetär välkänd. Vi vill återställa rätten till etablering för läkare ochsjukgymnaster. Med detta ber jäg aff få yrka bifall till allade reservationer som står bakom. 83 (): Det finns vissa inslag i detta betänkande somjag vill kommentera något. ex. det s. k. avgiftsfria året förpensionärer. Under vårriksdagen beslutade vi att man inte längre skulle hamöjlighet att utnyttja det. I det förslag som vi diskuterar anges att manskjuter på ikraftträdandet av detta beslut . Jag ifrågasätter om det inteär andra skäl än dem som nämns i betänkandet som ligger bakom att man skjuterpå beslutet. Jag tror att det har väldigt mycket aft göra med att man frånsocialdemokraternas sida inte vill få kritik ifrån pensionärskollektivet,vilket skulle ha inträffat, om man hade hållit fast vid att denna förmån skallfas bort . Från sida står vi fast vid det beslut somvi har stått bakom tidigare, dvs. aft det är mycket viktigt att ha kvar det s.k. avgiftsfria året i sjukvården för den sämst ställda gruppen av pensionärer. I betänkandet behandlas också problemen medläkarförsörjningen. har ju givit regeringen i uppdrag att komma medett förslag, så att vi kan ta ställning till hur man skall lösadet problemet. Förslaget om fördelning av resurser till sjukvårdshuvudmännenhar infe löst problemen med läkarförsörjningen. övriga reservationer har vi motiverat väl.Vi återkommer troligtvis under allmänna motionstiden och i andra sammanhang närdet gäller att komma med förslag som man kan ta ställning till. Jag vill med detta yrka bifall till reservationerna 5, 6.och 10. 84 MARGÖ (vpk): Med anledning av. Dagmaravtalef anger vpk sinaprincipiella synpunkter, när det gäller några frågor och kommande avtal, ireservationerna 5, 9, 12 och.14. Det gäller bl. a. det avgiftsfria året för pensionärer.Det gäller förslaget om höjda läkartaxor för.patienterna, vilket vi ärprincipiella motståndare fill. Vi har en reservafion om ett förbättrathögkosfnadsskydd, som vi anser är nödvändigt för att man skall kunnaaccepferade ökade läkarkosfnaderna. Vi har slutligen en reservation om bidrag tillglasögon. Vi återkommer i dessa ärenden, bl. Jag nöjer mig därför med att yrka bifall fill reservafionerna 5,9, 12 och 14. 85 (): I proposifion 1987/88:13 bereds riksdagenfillfälle att fa del av en överenskommelse som regeringen har träffat medsjukvårdshuvudmännen om vissa ersättningar från sjukförsäkringen för åren 1988och 1989. Överenskommelsen bygger på det sysfem med schabloniseradeersättningar fill sjukvårdshuvudmännen som infördes . Den allmänna sjukvårdsersätfningen, som i principhar grundats på ett enhetligt belopp per invånare, skall fördelasefter en behovsbaserad modell. Modellen innebär aff sjukvårdsområdena indelas itre behovsklasser med hänsyn fill dödlighet, sjukfrånvaro, förtidspensioneringoch andel ensamboende äldre. Mellan var och en av behovsklasserna skall detskilja , per invånare. Omfördelningen sker stegvis och1989, Slutmålet skall ha uppnåtts 1990, Överenskommelsen innebär vidare att sjukvårdshuvudmännenskall få rätt att ta ut höjda patientavgifter för läkarvård och sjukvärdandebehandling fr, o: m, , Dessa avgifter har varit oförändrade sedan detnya ersättningssystemet infördes . Den totala ekonomiska omfattningen avöverenskommelsen innebär att de sammanlagdaersättningarna till sjukvårdshuvudmännen uppgår till 12 575 milj. kr. 1988 och13 995 milj. kr. Detta innebär aff ersättningarna ökar med 500 milj. kr. för och med ytterligare 1 380 milj. kr. Utöver de nämnda ersättningarna utges ett särskilt bidragtill den psykiatriska värden enligt en separat överenskommelse. 1989 uppgårbidraget till 164 milj. kr. resp. 169 milj. kr. I fråga om de , 1985.gällandeanslutningsreglerna till den allmänna sjukförsäkringen för privatpraktiserandeläkare och sjukgymnaster innebär överenskommelsen att försöksverksamheten medfri anslufningsrätt i vissa stödområden och rätt till fri ersättningsefableringpermanentas. Till utskottets betänkande har fogats 15reservationer. Jag skall icke här bemöta dessa reservationer utan hänvisar tillutskottets betänkande där svaren återfinns. Jag vill också meddela kammaren atfjag icke kommer atf gå in i repliker. Allt som är avintresse i denna fråga återfinns i socialförsäkringsutskottets betänkande1987/88:13. Jag yrkar bifall till utskoftets hemsfällan i dess helhetoch avslag på reservationerna. Vissa ersättningar till sjukvårdshuvudmännen, m. m. 86BÖRJE HORNLUND (c); I reservation 1 säger folkparfiet, ochmoderaterna att de förhoppningar som knöts fill det nya ersättningssystemetknappast på någon punkt har infriats. Eftersom avtalet rör sig om endast tvåsakfrågor vill jag kort kommentera båda. Det gäller pengar till öppen vård ochdet gäller etableringsreglerna för privatläkare, , var skillnaden mellan länen i fråga om deförsäkrings- och stafiiga budgefersäftningar som utgick mer än , perinvånare. , skall det enligt denna uppgörelse vara utjämnat. Därför vill jag fråga och omde talat med sina partivänner i hemlänet om aff ochmoderaterna i anser aff ett tillskott på nu mer än , perinvånare ingenfing betyder för vårdens kvalitet. Översätter man vad , perinvånare till vad beloppet innebär för , så är summan ca 175 milj, kr,. För utgör , per invånare ca 260 milj,kr, . För mitt hemlän blir motsvarande belopp ca 150 milj.kr, . Jag vill därför fastslå att Dagmarreformen ären av de större räffvisereformerna när det gäller aft skapa någorlunda rättvisaekonomiska Vissa ersättningar till sjukvårdshuvudmännen, m. m. möjligheterför atf ge sjuka och gamla en "lika rätt till hälso- och sjukvård".Det är en målsättning som våra tre parfier var helt ense om när vi antog vårnya hälso- och sjukvårdslag. Jag har mycket noga läst ledarkommentarerna i s. k.borgerliga tidningar. Flera har varit klart posifiva till den senaste uppgörelsen.Jag nöjer mig här med atf citera Smålänningen, som skrivit en ledare från ettlandstingsmöte i . Smålänningen skriver: "kängaåt för dess medverkan i den s. k. Dagmaröverenskommelsen var däremotklart omofiverad." Och ledaren fortsätter: "När skall det äntligen gåupp för moderater och folkpartister i glesbygdslän att faktiskt är värdatt fa fill sig?" Jag tror faktiskt att folkparfister ochmoderater ute i länen börjat förstå atf de har varit och är fel ute. De villinte längre vara talesmän för att deras sjukvård skall förlora fiera tiotalmiljoner kronor . Landstingsråd från och harvarit pådrivande i uppvaktningar med det klara budskapet: Jobba på med utjämningenmellan länen, landstingen! Dagmardebaftens höga tonläge har därför övergåtttill smått förlägna viskningar. räcker det inte enbart med Dagmarersätfningar för attklara en rättvis sjukvård. förespråkar också en klart bättreskaffeutjämning. I det arbetet hoppas jag folkpartister och moderater ärberedda atf aktivt delta. Den andra sakfrågan i Dagmärsystemet ärprivatläkarefableringen. Jag vill då först påminna om 1985 års valrörelse, därframför allt men också vissa mindre nogräknade läkare frankt påstodaft nu skulle all privatvård försvinna. Denna helt osakliga skrämselkampanjlyckades också delvis. Under de sex borgerliga regeringsåren hade vi hela fidenmoderata och folkparfisfiska sjukvärdsministrar. Då minskade privatvården medca . ökade antalet läkare verksamma iprivat öppenvård med-ca 15 %. Patienfbésöken i privat vård ökade med . Till yttermera visso har ökningen varit klart större i de fyra nordligastelänen än för flertalet län. Detta sista har som bekant efterfrågats i debatten. Visst måste det kännas genant för vissafolkpartister, vissa moderater och vissa läkare aff på gator och torg hatorgfört rena osanningar. Privatvärden försvann inte - den ökade i stället. Detvar när folkpartister och moderater hade hand om sjukvårdsminisferposfen somprivatvården minskade. Till yttermera visso vill jag hänvisa till en artikel iSvenska . Rubriken är "Privatvård ökade snabbaståret efter Dagmarreformen". För det borgerliga samarbetets skull bordemoderater och folkpartister be om ursäkt för sitt massivafelinformerande av allmänheten. Det skulle faktiskt vara välgörande. Jag vill då övergå till aft diskutera valfrihet iläkarval. Återigen är det som i slagord kör hårdare än moderaterna.Det smärtar en varm vän av mitfensamverkan. 1läkarfäta områden är valfriheten stor: Alla lasareffstjänsfer är besatta. Det finns en mängd privatläkare att välja på.Företagshälsovården är väl utbyggd. Men i mycket stora delar av landet ärvalfriheten obefintlig. * Det är långt till lasarettet, därmänga tjänster är helt obesatta och där andra tjänster upprätthålls på korttidsvikariat av unga oerfarna läkare. * På distriktsläkarstationerna är det ständigt nyavikarier. * Någon privatläkare har ögat aldrig sett. * Någon företagshälsovård finnsinfe aft tillgå för flertalet, och finns den så har man ingen doktor. Då är valfriheten mycket liten. Detär för dessa områden som i första hand vill öka valfriheten. Och,fru talman, jag hoppas aft vi fortsättningsvis skall slippa misstänkliggörasför denna vår strävan. Jag är därför mycket glad aft nu är berettatt i en arbetsgrupp med sjukvårdshuvudmännen sätta sig ned för att diskutera - dels vilkaområden i Syd- och som bör övergå från samrådsetablering fillhelt fri privafläkaretablering - det bör enligt min mening kunna bli storaområden -, - dels hur viskall få en bättre läkarfördelning och bättre valfrihet i läkarval. Hälso- och sjukvårdens problemlöses inte med slagord utan med pengar, med bra och kunnigt yrkesfolk över helalandet samt med ett förtroendefullt samarbete mellan professionell kunskap ochförtroendevalda. Jag ber om ursäkt för att jag inför juluppehålletuppehållit kammaren . 87 (): bad om ursäkt, och vi kan åkammarens vägnar bevilja honom den ursäkten. Det är inte så, , att Dagmärsystemet harlöst de problem som det var avsett atf lösa. Det var själv innepå i slutet av sitt anförande, när han beskrev alla de brister som fortfarandefinns kvar. Det är därmed klargjort att Dagmärsystemet inte har löst de bristerdet avsåg aft lösa. De reella sjukvårdsresurserna är fortfarande ojämntfördelade, och det är vad som står i reservationen. Det finns fortfarandeefableringshinder för privatläkare och sjukgymnaster. Jag tror det vore fillfördel om talade litet mer med landets sjukgymnaster för atthöra vilka problem de har fått genom Dagmärsystemet. Jag tror också aft hanskulle studera statistiken över frifidsprakfikerna. Det är riktigt atthelfidsprakfiker-na har fått en ökad sysselsättning, men om man tittar påantalet privatläkare anslutna till sjukförsäkringen skall man finna att detskett en drastisk minskning. Att det uppstått problem är väl belagt.Dagmärsystemet har lett till betydande försämringar i de här delarna. Vissa ersättningar till sjukvårdshuvudmännen, m. m. 88BÖRJE (): Jag trodde atf socialutskottets ordförande varmedveten om -och det tror jag aft han är-atf åren 1983,1984 och 1985fotalbemannades de största sjukhusen här i landet, sjukhusen iläkarutbildningsorfer. Man inrättade då i runda tal dubbelt sä mångaläkartjänster som det årliga "utsläppet" av läkare uppgick till. Närdetta sysfem kom fill var situationen därför den att det aldrig förr hade varitså många helt vakanta tjänster. Skulle man dessutom ha låtit den friaetableringen vara kvar i framför allt , , och ,skulle det ha rått en läkarbrist utan like i de läkarglesa områdena. Jag tycker att en borgerlig hälso- och sjukvårdspolitikmåste våga se de här problemen i ögonen och ta ansvar för hela riket. Dettycker jag verkligen. Jag upprepar att jag inte tycker atf folkparfister ochmoderater har anledning atf så kraftigt slå sig för bröstet. Under sex årinnehade ni ensamma sjukvårdsministerposten - då minskade privatvårdenkraftigt. har ni på gator och torg sagt aff den skulle försvinna helt ochhållet - nu har den ökat med . Därför föreslår jag aft vi slutar medslagordsdebaften och börjar diskutera sakfrågor. Jag och några fill var i midsomras i ochstuderade. är som bekant konservafivt-liberalt sfyrf. Där har denkonservativ-liberala regeringen beslutat - och fått parlamentet med sig på det- om förbud mot läkarefablering i alla läkartäta områden under fre år.