prot · GB09101 · 1987-12-31 00:00:00 — har frågat mig om regeringenavser att vidta några åtgärder för att förhindra att postens paketsorteringflyttas från Ange. genomför en översyn av transport-och distribu-fionsnäten för paketbefordran. Först när översyneri är färdig kanpostverket komma att fatta beslut om eventuella förändringar. Det finns alltsåinga beslut om att flytta paketsorteringen från Ange. Det är postverket som självständigt beslutar iorganisationsfrågor. Det vore därför fel av mig att ingripa i postens hanteringav denna fråga. 73 (): Jag vill tacka kommunikationsministern försvaret på min fråga. Något egentligt svar har jag dock inte fått. Jag harställt frågan av två skäl. Det ena är att det är synnerligen viktigt attantalet arbetstillfällen i Ange inte minskas genoin åtgärder från postverket.Ange har stora sysselsättningsproblem, och behöver ett tillskott avarbetstillfällen i stället för en minskning. Det andra skälet är att det är viktigt att få regeringenssyn på etl förslag från ett statligt verk som går tvärt emot deregionalpolitiska strävandena. Att, som föreslås i postverkets strukturplan,flytta en väl fungerande paketsortering från Ange till innebär enflyttning från en avfolkningsdrabbad inlandskommun till mestexpansiva kommun. Det skulle här gälla 50-80 arbetstillfäUen. Jag finner förslaget oacceptabelt. Det är, enligtkommunalrådet , ett dråpslag mot Ange kommun. Dessutom bör noteras attnågra rationaliseringsvinster inte har redovisats. Äveri om förslaget skulleinnebära rationaliseringsvinster, skulle de säkerligen mer än väl uppvägas avde merkostnader som det leder till för Ange kommun och för samhället i stort. Regeringen måste enligt min uppfattning ta sitt ansvar föratt statliga verk fullföljer de regionalpolitiska strävanden som gäller. Statsrådet borde ha kunnat lämna ett svar som åtminstonevisade en viljeinriktning. Jag villdärför fråga kommunikationsministern omregeringen kommer att vidta åtgärder i syfte att se till att postverket tarsitt regionalpolitiska arisvar vid en eventuell organisationsförändring. Den sista frågan kan jag svara ja på. Vi harju aviserat att regeringen kommer att tillsätta en utredning som rörbåde och postens regionalpolitiska ansvar. Sedan kan det alltiddiskuteras när vi skall gä in i konkreta organisationsförändringar. är inte den enda som har tagit upp den härfrågan. Den socialdemokratiska arbetarkommunen i Ange har också skrivit tillregeringen i den här frågan. Men vi skall inte gå in på detta stadium och göranågra bedömningar, utan nu skall en viss utredning göras, som man siktar påskall kunna utgöra grundval för ett beslut . I denutredningen är de berörda personalorganisationerna engagerade. Vi fårnaturligtvis avvakta utredningens förslag, innan vi behandlar ärendet. 5 protokoll 1987/88:101 -103 Prot.1987/88:101 15apriri988 Om hjälpinsatseråt stridsgasskadade i 75MARTIN (): Vad jag ville ha var ett uttalande frånregeringen om vilka strävanden man har. Däremot fäster jag mig inte vid hurmånga som utanför det här huset eventuellt har tagit upp frågan. Jag är väl denförste som tar upp frågan här i . Det finns en inom postverket utarbetad strukturplan, ochdå.vore det på sin plats att regeringen ger statliga verk sådana riktlinjer förverksamheten att man inte arbetar fram planer och eventuellt genomför dem i denmån som de går tvärtemot samhälleliga strävanden i övrigt. Vi ställer krav pådet privata näringslivet och kritiserar starkt om privata företag drar nersysselsättningen i sysselsättningssvaga regioner. Jag tycker att det är viktigtatt samhället även ser till att de statliga företagen verkligen fullföljer desträvanden som vi har i vårt samhälle. Överläggningen var härmed avslutad. 13 § Svar på fråga 1987/88:443 om hjälpinsatser åt stridsgasskadadei har frågat mig om vilkaåtgärder regeringen har vidtagit - t. ex. i form av katastrofhjälp - ianledning av tragedin i . Först vill jag återigen upprepa den bestörtning som densvenska regeringen redan uttryckt över uppgifterna om att kemiska vapen på nyttanvänts i kriget mellan och . Dessa handlingar är inte bara ett bevispå krigets fruktansvärda grymhet utan också ett folkrättsbrott som måste klartfördömas. har lämnat stöd tillInternationella rödakorskommitténs (ICRC:s) humanitära hjälpverksamhet tillförmån för offer. har ca 25 milj. kr. utgåttfrån biståndsbudgetens katastrofanslag för denna verksamhet. Detta innebär attSverige bidragit med av budget och att vi därmed ären av de största givarna till programmet. Det svenska stödet tillInternationella rödakorskommitténs insatser fortsätter . Skadorna efter den senasteanvändningen av kemiska vapen har föranlett Internationella rödakorskommitténatt göra en särskild insats i området för de drabbade. För detta har man bl. a.vänt sig till med vädjan om extra bidrag för upphandling av mediciner,filtar, tält m. m. Jag är posifiv till stöd för en sådan insats och avserföreslå att regeringen beslutar bidra till denna särskilda hjälpinsats, för attdärmed på platsen lindra effekterna av de skador som förorsakats av den kemiskakrigföringen. 77GULLAN (): Jag ber att få tacka statsrådet för svaret, som jag tycker är positivt och som jag också tror ärklargörande för svenska folket. Den information som vi har fått har julämnats via massmedia. och det ärinte heller så lätt att i budgetpropositionen läsa sig till hur förhållandenaär. Där är ju katastrofbiståndsanslaget samlat i en pott, sä.att säga. Det varalltså bra att få reda pä detta. Vi blev väl alla mer eller mindre chockade över att mananvänt stridsgas i , vars hårt prövade invånare harpinats och skuffats undan till de mest oländiga bergstrakter. Vi svenskar brukar ju engagera oss för alla möjliga länderoch folk som befinner sig i nöd. Bara för att ta några exempel kan jag nämnaSydafrika, och . Jag har ibland frågat mig hur stort värtengagemang, egentligen är när det gäller det kurdiska folket. Jag är tillfredsställd med att vår hjälp till Kurdistangår över Röda korset, jag tror att det är alldeles utmärkt. Men jag vill ändåställa en kompletterande fråga: Är statsrådet beredd att vidta ytterligareåtgärder i den män det skulle visa sig att vidare insatser behövs för dettamycket pinade folk? Prot,1987/88:101 Om publicering på svenska av centrala EG-dokument Vi har alltså fått en begäran omytterligare insatser, som regeringen ännu inte har behandlat. Jag villemellertid meddela att jag är positiv till att vi också här gör en extrainsats. 79 (): Jag tackar för statsrådets engagemang och önskarlycka till i detta arbete. Överläggningen var härmed avslutad. 14§ Svar på fråga 1987/88:426 om publicering på svenska ay.centrala EG-dokument har frågat mig om regeringen avseratt publicera , europeiska enhetsakten och liknande centrala EG-dokument pä svenska till ledning för information, utbildning och debatt i EG-frågor i . Det är riktigt att en rad av fördragstexterna översattestill svenska . Det gäller främst det s. k.Romfördraget, dvs. fördraget om upprättande av den europeiska ekonomiskagemenskapen (EEC), fördraget om upprättandet av den europeiska kol- ochstålunionen (), Euratom-fördraget samt vissa av de numera mycket omfattandeföljdförfatt-ningarna. Arbetet utfördes av en gruppsakkunniga på olika områden och publicerades i (SOU). Olika organisationer har också givit ut översättningar av Rpmfördraget. Det är riktigt att översättningarna delvis ärsvåråtkomliga. Fördragen har förändrats , särskilt isamband med fusionen av EG-institutionerna är 1967 och när gemenskapernautvidgades . Det gäller framför allt institutionellabestämmelser som t.éx. Ompublicering på svenska av centrala EG-dokument antalet ledamöter ochröstningsregler i olika organ. De-grundläggande principerna ändrades inte.EG-institutionerna själva har inte ansett det nödvändigt att göra en nyutgåvaefter varje förändring. Däremot ändrades de grundläggande principerna genom dens. k. europeiska enhetsakten som trädde i kraft . Ensamlad utgåva av fördragen efter dessa ändringar kom ut på EG-språken.De finns alltså tillgängliga pä bl. a. engelska och danska. Regeringenhar i propositionen om och den västeuropeiska integrationen angett som sin avsikt att initiera en bred informationsverksam het om det västeuropeiska integrationsarbetet. I detta sammanhang kan det vara en naturlig uppgift att också göra en ny utgåva pä svenska av öch av enhetsakten. Ävenen revidering och komplettering av de gamla översättningarna kommer dock att tatid. Det är inte heller säkert att en översättning av fördragstexter är denmest angelägna uppgiften för svenskt vidkommande. Det kan vara väl så viktigtatt informera om EG:s politik och lagstiftning i olika centrala avseenden. Anf.81 HÄDAR (); Det gläder mig att se statsrådet frisk och välbehållen tillbaka igen. Tackför svaret på min fråga! Jag uppfattar detsom ett positivt svar, att vi kommeratt få en översättning av i dess nuvarande skepnad, dvs. med deändringar som har vidtagits , samt av de delar av enhetsakten som ärviktiga. Jaguppfattar också svaret så, att statsrådet delar min uppfattning att det ärvärdefullt att grundläggande dokument finns tillgängliga på svenska, så att desom vill gå till källorna kan göra detta och se hur vi tolkar de språk på vilkadessa grundläggande fördrag är skrivna. Det är av stort intresse att så kanske. Någotsom inte är berört i min fråga till statsrådet men som ligger i frågansförlängning är ett önskemål om att mari någonstans centralt i hadeeri plats-det finns i , har det sagts mig, mén saknas i sedanUtrikespolitiska institutet inte längre häller pä med detta - där man kunde haEG-dokument samlade, och inte bara EG-dokument utan gärna ocksä EFTA-dokument,så att den som vill studera dessa frågor vet vart hon eller han skall vända sigför att få del av materialet. Jag har inte ställt den frågan skriftligt och begärdärför ingalunda att statsrådet skall ge synpunkter på den , men omstatsrådet vill göra det så har jag självfaUet invändning däremot. Det är självklart att också den andra frågan som berör ärviktig öch att vi även får titta på hur vi skall kunna få en samladdokumentation på det här området, så att människor som av olika skäl vill tadel av den också kan hitta någon central plats dit de kan gå för att få olikaupplysningar.- Anf.83 HÄDAR (): Prot. Jag vill bara säga att jag är tillfreds ocksä med svaret på denria !5apri| 1988, Ompublicering [)å /\ ,.. . ... j , j svenska av centrala Överläggningenvar härmed avslutad. 15 § Anmäldes och bordlades 1987/88:172 om folkhälsans utveckling, m.m. 1987/88:173om försäljning av fastighet för beredskapslagring av nafta 16 § Anmäldes och bordlades 1987/88:31om vissa anslag till och dess myndigheter m. m. 1987/88:100delvis) . 1987/88:27om förvaringstiden för hittegods 1987/88:28om vissa upphovsrättsliga frågor 1987/88:7om transporter av farligt gods, m. m. 1987/88:8om ändring i lagen (1966:413) om vapenfri tjänst (prop. 1987/88:81) 1987/88:20 om studiestöd m.m. (prop. 1987/88:100 delvis) 1987/88:9om särskilda regionalpolitiska insatser i delar av Bergslagen och norraSveriges inland (prop. 1987/88:64 delvis) 1987/88:20 om vissa för dengrundläggande högskoleutbildningen gemensamma frågor (prop. 1987/88:100delvis) 1987/88:21 om anslag till universitets- och högskoleämbetet, m. 1987/88:100 delvis) 1987/88:22 om anslag till utbildningför tekniska yrken (prop. delvis) 1987/88:23 om anslag till utbildning föradministrativa, ekonomiska och sociala yrken (prop. 1987/88:100 delvis) 1987/88:26 omanslag till utbildning för kultur- och informationsyrken (prop. 1987/88:100 delvis) 1987/88:27 om anslag till lokala och individuellalinjer och fristående kurser (prop.1987/88:100 delvis) 1987/88:101 betänkanden 198'7/88:22om'vissa anslag inom område (prop. ] ~~ 1987/88:100 delvis) 1987/88:23 om vissa anslagtill energiändamål, m.m. (prop. delvis) 1987/88:30 om nykontrollordning för elektrisk materiel, m.m. (prop. 1987/88:82) 1987/88:13 om vissafastighetsrättsliga frågor 17§ Kammaren åtskildes .