prot · GB09116 · 1987-12-31 00:00:00 — Det måste vara en svår pedagogisk uppgift för utskottsmajoritetenatt förklara en del saker. Hur kan det komma sig att utskottet är så ointresserat avatt över huvud taget uttala sig om järnvägstrafiken mellan två huvudstäder,mellan och ? För och stora delar av Bergslagen ärbansträck-ningen mellan och via och enlivsnerv. Det hade haft stor regionalpolitisk betydelse på medellång sikt omriksdagen klart hade uttalat att trafiken mellan och ocksåframöver skall gå via . Men det vill inte utskottet göra. får vi som bor i i stället ta fasta påkommunikationsministerns uttalande i frågan. I en frågedebatt mellankommunikationsministern och mig om sträckningen av trafiken mellanhuvudstäderna sade han att som han såg det skulle den trafiken gåvia . Men man ställer sig frågan: Varför kan inte ocksåuttala sig på ett sådant sätt? Det hade haft stor betydelse , när bl. a.försäljning av stora basindustrier i västra diskuteras. Jag vill också säga att en trafik mellan ochOslo via och inte står i strid med en satsning päBohusbanan, tvärtom. Får man tro utskottsmajoriteten, bestående i huvudsak avsocialdemokrater, moderater och folkpartister, finns det snart inte anledningför att uttala sig i en enda fråga om järnvägssträckor. Jag skulle vilja ställa en fråga till socialdemokraterna:Vilken användning skall väljarna framöver ha av riksdagsledamöter då det gällerjärnvägspolitiska frågor, bandelar som är viktiga för dem och deras regionersutveckling? Är det någon idé att be riksdagsledamöter att ta upp frågor omjärnvägssträckor utifrån väljarnas önskemål? En framtidsinriktad järnvägspolitik m. m. Det har väckts en rad kvalitativt bra förslag medanledning av den proposition som handlar om bl. a. järnvägstrafiken. Men närutskottet sedan skall behandla dessa förslag biter inte ens miljöpolitiskaargument. Och hur står det till med näringspolitiken ställd i ettjärnvägspolitiskt perspektiv? Låt mig ta tre exempel sedda iVärmlandsperspektiv. För det första skulle en sammanlänkning av Bergslagsbananoch via det s. k. spara åtskilligatransportkilometer med tungt gods. Det är alltså en miljöåtgärd men samtidigten näringspolitisk åtgärd för delar av Bergslagen. Det är en positivkombination enligt vpk:s förmenande. Men utskottet har inga åsikter därvidlag. För det andra vet vi att kommun är den kommun iSverige som bäst har lyckats med turismen såsom regionalt och näringspolitisktinstrument. Varför i hela fridens namn kan Fryksdalsbanan mot denna bakgrundinte få var kvar i stomnätet? Att skogsägare i norra dessutom haranmält sitt intresse för ökade transporter av virke på banan borde, enligt vårtförmenande, tala för att banan skall få tillhöra stomnätet. Banan tillfördesriksnätet , och jag undrar därför av vilken anledningden nu skall tillhöra länsjärnvägsnätet. Det reses frågor som kräver enförklaring. För det tredje finns det ett exempel på lyckadturistsatsning, och det gäller . Enligt vår mening är dettransporttekniskt riktigt att också skall omfatta sträckanKristinehamn-Lesjöfors. Det har gjorts PR-satsningar på konfinenten förturisttrafiken på . Och det faller sig ju naturligt för den som hartagit fram en järnvägskarta och bestämt sig för var , ochStockholm ligger att turisttrafiken på skall börja i . Jag kanske inte får svar på alla frågor, men jag hoppas fåsvar på åtminstone några frågor. Frågan om den framtida sträckningen avtrafiken mellan huvudstäderna och , och orn den skall gå viaCharlottenberg och också i fortsättningen, är nog den störstaregionalpolitiska frågan sedd i ett värmländskt järnvägsperspektiv. Med dessaord, herr talman, vill jag yrka bifall till vpk:s reservationer. 26OVE (): Goda kommunikationer är en mycket viktig deli regionalpolitiken. Därför är det viktigt att den framtida järnvägspolitikenutformas på ett sådant sätt att trafikmässigt viktiga områden och branscher gesden service som krävs, inte minst ur regionalpolitisk synpunkt. Den nya järnvägspolitiken innebär bl. a. att järnvägsnätetdelas in i ett stomnät och i länsjärnvägar. Förfarandet kan ifrågasättas, men om nu beslut fattas omen sådan uppdelning måste kriterierna vara klara. Staten måste ta ansvar förden interregionala trafiken, medan landsting ch kommuner svarar för denregionala och lokala trafiken. Om inte dessa kriterier, som härrör frånlänshuvudmannareformen, tillämpas får man en godtycklig indelning avjärnvägsnätet som stärker den regionala obalansen och skapar enövervält-ring.av kostnader - inte bara från stat till kommuner, utan också frånstorstadsområdena till övriga regioner, och kanske framför allt till skogslänen. I några motioner hardet framförts krav på att den s. k. Västerdalsbanan PrOt. skulle föras över tillstomnätet och att de nödvändiga investeringarna skulle i göras för attmarknadsanpassa trafiken. I det sammanhanget skulle man p. . ... .. , förlänga banan tillSalen. Utskottet har avstyrkt mofionerna. ,.,., " ' järnvägspölitik m. m. Vi motionärer anser attdet borde finnas ett allmänt intresse att erbjuda det stora antalet turister sombesöker vårt sydligaste fjällområde. bekvämt kollekfivtresande, och då borde tågresandet vara det bästa Eftersom detstora antal turister som besöker mest åker bil tycksinställningen vara att de också skall fortsätta att göra det. Jagtycker att det borde vara av allmänt intresse att försöka öka det kollekfivaresandet också för den som skall besöka ett av landets främstarekreationsområden. Sälenfjällsområdet är kanske landets mest expanderandeturistområde. Det är ett tvåsäsongsområde som 1987 hade ca 42 000 turistbäddaroch därtill en mycket omfattande dagturism. I tidigare tillgängligaprognoser har det talats om att det 1989 skulle finnas 47 000 turistbäddar däroch 60 000 bäddar 1995. Nya uppgifter om planerade satsningar i miljardklassengör att allt talar för att tidigare prognoser är filltagna i underkant. Det ärmycket troUgt att antalet turistbäddar i Sälenfjällsområdet kommer att ökamycket mer än någon trott. Detta kommer att innebära kraftigare och påmånga sätt än mer besvärande biltrafik på vägarna. Tresaker som talar för järnväg och mot bilismen är miljön, trafiksäkerheten ochframkomligheten på vägarna till och från Sälenfjällsområdet. SälenfjäUsområdetär enligt turistråd ett av de få områden i som harförutsättningar att utveckla både svensk och internationell massturism. Dettaområde saknar helt effektiva kollektiva transportmedel. Personligen harjag också, herr talman, intrycket att SJ är det företag som är mestointresserat av att göra något för att förbättra förhållandena, eftersom SJinte ens i sina datorer lagt in alla turer som trafikerar och från . Genomatt klassificera Västerdalsbanan som länsjärnväg skjuts ansvaret för en banamed möjligheter till en omfattande interregional trafikutveckling över pålandsfinget och kommunerna i . Allt talar för att man i det här.områdetav landet inte får uppleva någon marknadsanpassning av järnvägstrafiken,åtminstone inte med SJ:s hjälp. Om något sker blir det mot SJ:s intresse -trots allt tal om ökad affärsmässighet hos SJ. Enligtmin bestämda uppfattning måste de kollekfiva kommunikafionerna tillSälenfjällsområdet förbättras på ett radikalt sätt. Till ett område som underett stort antal veckor av året tar emot, för att inte överdriva, 40 000människor -ett besöksantal som' ökar - behövs ordentligakollektiva kommunikationer, kommunikafioner som det vore naturligt attlänshuvudmannen inte skulle behöva svara för, eftersom trafikanterna ärinterregionala resenärer. Jag är besviken på utskottets behandling av min motion 1987/88:T73 som gäller möjligheterna till en marknadsanpassning av Väster dalsbanan. Trots min besvikelse skulle jag nu vilja hoppas pä att SJ i fortsättningen är villigt fill samarbete när det gäller att bedriva trafik på Västerdalsbanan och inte gör allt för att motarbeta den trafik som ändock ' Enframtidsinriktad järnvägspolitik m. m. finns på sträckan framfill . Helst skulle jag vilja att det blev en utbyggnad och en anpassningav Västerdalsbanan, så att sträckan förlängdes ända fram fill Salen. Detfinns mycket mer att ta fram som argument för ett överförande avVästerdalsbanan fill stomnätet och en utbyggnad av banan till Salen. Det finnsemellertid en utförlig argumentering i mofion 1987/88:T73, där jag står somförsta namn, varför jag nu avstår från ytterligare argumentering. Innanjag avslutar vill jag också framhålla behovet av en upprustning ochkompletterande elektrifiering av banan mellan och , den s.k.Bergslagspendeln. Med tanke på de regionalpolitiska satsningar ochlokaliseringar som görs i är det angeläget och nödvändigt att detskapas bra järnvägsförbindelser. I anslutning till bildandet av Asea BrownBoveri och UtlokaUseringen av punktskatteenhet samt delar avstatens vattenfallsverks förvaltning är det angeläget att järnvägsförbindelsernamellan och förbättras. Det bästa sättet det kan ske på är ettförverkligande av den s. k. Bergslagspendeln. Jag yrkarbifall till motion 1987/88:T73. Under detta anförande övertog andre vice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. Ianförandet instämde (). Anf.27 (): I det betänkande från trafikutskottet som vi nu debatterar harutskottet behandlat mofion 1987/88:T53 angående åtgärder mot viltolyckor påjärnvägar som jag väckte under den allmänna mofionstiden . I motionennämndes speciellt sträckan på västra stambanan. På dennabansträcka har nämligen ett mycket stort antal viltolyckor förekommit under desenaste åren. Jagväckte en liknande motion förra , i vilken jag tog upp samma problem.Trafikutskottet hänvisade då i sitt betänkande till SJ, och man förutsatte attSJ var medvetet om problemet och skulle vidta lämpliga åtgärder. Under 1987förklarade sig en rad intressenter beredda att på olika sätt medverka till attett viltstängsel utmed den aktuella sträckan sattes upp. Den enda som vartveksam var SJ, som av olika skäl inte var berett att ta sin del avkostnaderna. Efterdet att min motion skrevs har dock en glädjande förändring skett frånSJ:s sida. SJ har lovat att bekosta materialet till ett viltstängsel utmedden aktuella sträckan. Förhoppningsvis kan man alltså utgå ifrån att arbetetmed att sätta upp ett viltstängsel pä sträckan kommer igång redan under innevarande år. Att projektet är angeläget understryksytterligare av att viltolyckorna fortsätter. Sä sent som i förra veckanpåkördes två älgar pä sträckan. Jag har självfallet inget yrkande, utan nöjer mig med att uttala mintillfredsställelse över att det nu förefaller bli ett viltstängsel utmed västrastambanan mellan och . 28 HANS i (vpk): Från vpk:s sida finns ett par reservationersom berör dels och , dels Bergslagspendeln. Jag tänktetala om dessa järnvägar, eftersom de är av stor betydelse för den region jagkommer ifrån, och Bergslagen. Det har i kommentarerna till utskottets ställningstagandesagts att beslutet kommer att innebära ett stort fall framåt för Mälarbanan.Det kan man säga, eftersom det har rått en bred politisk enighet i Västmanlandslän om att man bör satsa på . I betänkandet finns skrivningar som ärskarpare än de som förekommit tidigare. Det sägs att man vill projektera för enstart av byggandet av . En svaghet i utskottets skrivning är att detsägs att det i första hand ankommer på att avgöra frågan om enutbyggnad av spåren runt . Så kommer det också att bli enligt det beslutsom skall fattas. Man har alltså inte sagt att man vill att skallbyggas med en gäng, utan man har överlåtit det åt . Vpk har mot detta ställt upp en reservation som i och försig inte står i något motsatsförhållande till utskottets skrivning beträffandeprioriteringar. När det gäller och är det likabedrövligt på båda sidor. Det finns behov av att rusta upp och bygga ut påmånga ställen i landet. Vi menar emellertid att det inte finns någramotsättningar och att båda dessa projekt borde kunna påbörjas. Mot det kan manalltid invända att man måste börja någonstans. Jag har naturligtvis ingentingemot att man börjar bygga . Men jag har svårt att se attdet faktum att man anser att det finns fler områden som är viktiga skulle kunnatolkas som någon motsättning. Det var vad jag ville säga om reservation 30. Utbyggnaden av Bergslagspendeln hänger nära samman medfrågan om . I regionalpolitiken har man länge talat om att det ärviktigt att få förbättrade kommunikationer med det inre av Bergslagen.Bergslagspendeln sträcker sig frän ner till för anslutningtill den tänkta . Meningen är också att Bergslagspendeln skall fä enny sträckning genom befolkningstäta regioner i , genom Hallstahammaroch . Båda dessa är bruksorter med vissa regionalpolitiska problemoch skulle genom detta få en uppryckning i vad gäller kommunikationerna. Vi från vpk tycker att Bergslagspendeln är en viktigregionalpolitisk satsning. Därför har vi i vår reservation, Uksom i vår motion,framhållit att staten bör ha det övergripande ansvaret för att projektetförverkligas. Utskottet å sin sida säger att man tycker att den nu aktuellabansträckningen är bra, att sträckan skall överföras fill länsjärnvägsnätet ochatt det ankommer på de lokala intressenterna att söka finansiering och få fartpå projektet. Jag vet att det kanske kommer att bli sä, eftersom det finns ettstort intresse bland de s. k. lokala intressenterna, dvs. landsting, kommuneroch länstrafikbolag, utefter denna bana. Men jag tycker att detta är ett sättatt frånhända sig ansvaret för att det verkligen blir en utveckling. Därför finnsdet i vpk-reservationen en formulering som säger att staten bör ha detövergripande ansvaret. I annat fall är det svårt att förstå allt tal omutbyggnad av denna bana som har förekommit från regeringens sida när det gällerregionalpolitiska insatser. Man kan väl inte säga att projektet ärregionalpoli- En framtidsinriktad järnvägspolitik m. m. 1987/88:116 , Enframtidsinriktad järnvägspolitik m. m. fiskt viktigt och samfidigt inte bry sig om ifallbanan byggs ut eller inte. Med detta yrkar jag bifall fillreservafionerna 30 och 31. Anf.29 (): Jag vill i all korthet peka på vissa motioner som jag har väckt, i ettpar fall tillsammans med . I en av de motionerna framhåller vibetydelsen av att snabbtågsförbindelser kommer att omfatta också Värmland.Motionen i fråga har behandlats tillsammans med en rad andra motioner. Vikonstaterar att projektet finns och att det inte är avfört, och för närvarandenöjer vi oss med detta. Jag vill emellertid poängtera vilken stor betydelse somkommunikationerna har för ett län som . Vi måste, som viframhåller i motionen, få till stånd en ny flygplats, men också järnvägen ärutomordentligt viktig för att länet skall kunna utvecklas. motion om säkerheten vid SJ - med nummer T523 - påtalar jag häri att säkerheten vid gång på gång har uppvisatskrämmande brister. Det kan man läsa om i tidningarna ibland, men oftast kommerhändelserna inte till offentligheten. Jag har i motionen tagit upp ett exempeldär passagerarna på ett Norrlandståg fick tillbringa en del av julhelgen iutkylda personvagnar och utan mat - tåget saknade kommunikationsmöjlighet därdet stod ute på banan i ödemarken. Detta inträffade alltså i nutid, närkommunikationer och informationsteknik är lösenord för framtiden. SJ-ledningenhar utlovat åtgärder, men ändå inträffar gång efter annan sådana här händelser- dess bättre inte alltid så drastiska som i det här fallet, som blev mycketomskrivet. Men det är illa nog att det finns brister i säkerhetssystemet vidSJ. Jaghar i motionen också omnämnt ett fall som inte blivit offentUgt genommedia. Det gäller hur man i ett tågsätt mellan och i höstaskonstaterade att det luktade bränt i vagnarna, medan konduktören-tågmästarenbara kunde konstatera att han inget kunde göra, eftersom det inte fanns någonkommunikation till lokföraren. Detkan synas banalt att ta upp sådant här i riksdag. Men det gäller ändåsäkerhet, och det handlar om människor som i sådana situafiorier uppenbarligenär utsatta för livsfara. Jaghar naturligtvis tagit del av vad utskottet säger i betänkandet. a.försäkrar man att SJ har utomordentligt förnämliga säkerhetsanordningar -mantalar om världsklass. Men dessa försäkringar är uppenbarligen inte heltäckande,eftersom sådant här inträffar. Jag kan också erinra om den utomordentligt svåratågkatastrof som inträffade . Dä.brast säkerheten, precis som i de fallsom jag har redogjort för. Jagföreslår i motionen att utskottet skall ta allvarligt på den här frågan ochinte bara låta sig nöja med de försäkringar som SJ:s ledning kommer med år efterår. Slutligen,herr talman: I en enskild mofion av mig och har vi tagit uppfrågan om SJ:s framtid i stort och de väldiga underskotten samt specielltinriktat oss på godstrafiken. Det är utomordentUgt angeläget att godstrafikenutvecklas. Vi föreslår att SJ säljer ut samtliga sina godsvagnar till landetsspeditionsföretag, som sedan får anlita eller hyra SJ:s lok för att godstrafiken skaU kunna genomföras. I utskottsbetänkandet konstateras att 3 000 vagnar redanägs av transportörer. Men varför inte ta den här frågan på allvar och se tillatt genomföra ett system som också landets speditionsföretag och åkare finnervetfigt? Om inte denna kombitrafik kan genomföras i mer omfattande grad, kommerden inte att leda till de förbättringar för SJ:s ekonomisom vi är ute efter.Det handlar dessutom om en miljöfråga. Jag vill också peka på angelägenheten av att det blir enjärnväg mellan och . Det är mycket angeläget för oss sombor ute i landet, och vi är trots allt en större del av svenska folket.Säkerheten - jag återkommer till den aspekten - i Lokaltrafiksledbussar på den hårt slitna vägen mellan och är fakfisktutomordentligt dålig. Jag tror att var och en i denna kammare som använder sigav det reguljära flyget och åker med dessa SL:s ledbussar i hög fart på den vägsom är under all kritik i sin slitna standard, de upplever faran. Det ärfaktiskt fråga om när en allvarlig olycka kommer att inträffa. En framtidsinriktad järnvägspolitik m. m. 30 () replik: Jag vill bara konstatera att statensjärnvägar har ett av världens absolut främsta säkerhetssystem. Vi skaU inteunderlåta att tillstå det och tala om det utåt också. Jag tror att det frän min sida mäste vara ett missförståndatt jag uppfattade så, att han anser att säkerhetssystemet vid SJlämnar en hel del övrigt att önska. Jag hoppas att det var en missuppfattning. 31 () replik: Jag skall i korthet beatt få hänvisa fill de fall som jag har redogjort för i min motion. Det är baraatt konstatera att det finns brister och att brister av detta slag inte skallfå finnas. Det handlar om människoUv, och det är allvarligt. 32TORE (vpk): Jag skall i det här inlägget kommentera någraäv de vpk-motioner där vi har återkommit med frågor som vi har aktuaUserattidigare i olika sammanhang. I motionerna T66 yrkande 12 och T520 tar vi upj) frågan omatt upprusta järnvägsstationer och att utveckla stafionshusen fill trafikcentraför flera trafikslag. Mänga järnvägsstationer är på grund av brist på underhållså trista, tråkiga och obekväma att prakfiskt taget inga andra lokaler, varkenoffentliga eller privata, skulle kunna godtas i ett så dåligt skick. Mångajärnvägsstationer behöver, utöver en allmän upprustning, byggas om i vissutsträckning för att bli tillgängliga för handikappade, äldre samt resande medsmåbarn. Vpk vill inte göra stationshusen till några kommersiellacentra, en linje som har framförts i regeringens proposition och som man ocksåkan utläsa av utskottsbetänkandet. Vi vill inte heller att huvudmannaskapet förstations-byggriaderna skall överlåtas eller brytas ut ur en sammanhållenorganisation. När det gäller frågorna om järnvägsstationernas skick vill jagsäga att Enframtidsinriktad järnvägspolitik m. m. järnvägsstafionerna äralltför betydelsefulla för att man skall bryta ut dem ur organisationen, säljaut dem eller överlåta huvudmannaskapet för dem. De måste ses som en integrerad ochmycket viktig del i SJ:s hela verksamhet när det gäller att upprätthålla en bratrafik och en bra service fill resande. Ävenom det enligt utskottet pågår ett visst arbete för att erbjuda resenärerna enbra service på stationerna, så utgör detta besked inget svar påmotionsförslagen om en nödvändig upprustning, som bl. a. kan göra det möjligtatt erhålla ändamålsenliga terminaler för kollekfivtrafik och godstrafik. Jagyrkar därför bifall till motion T66 yrkande 12 och motion T520. Jag kan väl påen gång säga att jag inte har för avsikt att på dessa punkter begära voteringoch därigenom förlänga beslutsproceduren vid behandlingen av detta betänkande. Jagyrkar också bifall fill vpk-reservationerna 28 och 29. Beträffande reservation28, som gäller , vill jag bara göra den kommentaren att det dessbättre och glädjande nog praktiskt taget för som går visar sig attvpk får allt större förståelse för det krav som vi framförde redan för många årsedan, om nödvändigheten av att få järnvägsspår mellan och Arlandaför att bl. a. avlasta en del av landsvägstrafiken. Vi hyser alltså godaförhoppningar om att denna fråga nu skall fä en snabb lösning. Av olika inläggi dagens debatt har vi också kunnat notera att det finns en rätt långtgåendesamstämmighet på denna punkt. Ireservation 29, som rubricerats Vissa övriga projekt i ,hänvisas till en vpk-motion om att SJ skall ges i uppdrag att i samråd medberörda kommuner och SL utreda och redovisa kostnadsberäkningar ochkonsekvenser för en alternativ sträckning för fjärrspårsutbyggnaden mellanFlemingsberg och . Vi i vpk viU att denna sträckning i huvudsak skallförläggas längs med nuvarande spår, dvs. i enlighet med vad SJ för flera årsedan skissade i ett förslag - ett förslag som sedan egentligen aldrig harblivit föremål för någon ordentlig utredning eUer kostnadsberäkning. Såvitt vihar kunnat förstå av de undersökningar som har gjorts av de närmast berördakommunerna finns det goda möjligheter att klara spårutbyggnaden genom enförläggning längs med de nuvarande spåren. Detta skulle bli en bra och bilUgarelösning som inte skulle aktuahsera några nya miljöproblem, vilket däremotskulle bli fallet när det.gäller de andra spårsträckningar- inte mindre än fyrastycken - som fortfarande diskuteras. Attlösa fjärrtågsförbindelserna söderut på ett bra sätt är så att säga en frågasom angår hela landet. Här har vi faktiskt en flaskhals i kommunikationernasom vid problem i trafiken får återverkningar för järnvägsförbindelserna ipraktiskt taget hela det övriga landet. Det är alltså mycket angeläget att mannu snabbt kommer till skott och får en lösning på frågan om spårutbyggnad. Detär angeläget att utbyggnaden sker i kombinafion med bygget av en ny fjärrtågsstationvid Södra, såsom vi har föreslagit och som bl. a. ochberörda kommuner i samt de närmast berörda kommunerna iStockholms län är i stort sett överens om. Jaghoppas alltså, herr talman, att vi alldeles bortsett från utgången avvoteringen beträffande reservation 29 ändå skall få uppleva attdet blir en bra lösning när det gäller de nya fjärrtågsspåren, som sä långt möjligt tillgodoser olikamiljöhänsyn. Jag hoppas vidare att vi kan göra ettställningstagande som innebär att syd kommer fill stånd. Detta harstor betydelse också för utvecklingen när det gäller Mälartrafiken och trafikenmot , i den riktning som det här har talats om. Ett realiserande avförslaget om syd har i sig så många goda egenskaper beträffandetrafiklösningar av olika slag som också berör landsvägstrafiken, att jag hoppasatt detta snart kommer till utförande. Meddessa ord och med hänsyn till omständigheterna när det gällerärendebehandling och beslut ber jag att få yrka bifall till motionerna T66yrkande 12 och T520 samt till reservationerna 28 och 29 i trafikutskottets betänkande. Enframtidsinriktad järnvägspolitik m. m. 33 (): Jag vill bara foga några synpunkter fill de positiva skrivningar somtrafikutskottet har gjort om projekten anser ju ätten projektering av kan börja på delar av den. Deomfattande investeringar i järnvägstrafiken som redan görs, och som också måstegöras, i bör i fiden förläggas så, att utrymme skapas för attinvesteringar i det inre av och i Bergslagen kan börja så snart sommöjligt.