prot · GB09132 · 1987-12-31 00:00:00 — En del av de frågeställnirigar sorii om reservationerna när del gäller Australienfrägan har jag redanbesvarat, eftersom jag uppfattade en tidigare fråga från utskottets ordförandeså, att den gällde delta. Men oavsett om del gäller reservation 16 ellerAustralienfrägan är min mening den, atl man inle skall vara tvärsäker om detföreligger bristande dokumentation. Skillnaden i skrivningarna är inte alldeles obetydlig. Vadjag har sagt i min reservation är att utan ytterligare dokumentation kvarståroklarheterna om vad som har förekommit i Australienfrägan. Det kan väl ändåinte vara önskvärt. Jag har alltså inte tyckt att dendokumentation som finns ger besked i frågan, men jag tycker atf man behöver fåfram besked, medan socialdemokraterna i utskottet bara konstaterar atl bristenpå dokumentation inte kan fas fill intäkt för ett påstående om att embargot harkringgåtts. Det är en viss skillnad, om man slutligt sätter punkt med det. Jagvill atf def skall bringas fullständig klarhet i den frågan. Del tror jag ärangeläget för alla som har tagit befallning med den. Däri ligger skillnadenmellan utskottets skrivning och reservationen. 53BENGT KINDBOM (c) replik: . Jag begärde ordet med anledning av vad KurtOveJohansson sade om reservationerna när det gäller , nämligen attdet var fråga om en splittring. Nej, de här reservationerna har litet olikakaraktär. ville också göra gällande alt denkonstitutionella delen av frågan om export fill infe var någotproblem. Den diskuterade vi ingående förra.året. Då var vi helt överens om attkrifisera . Kanske har frågan om ivapenexporten lill Indonesien.någotkommit i bakvatten för en del andra, större och mer spektakuläravapenexportaffärer, men jagvill ändå klargöra att vi från sida inte gör samma bedömning somsocialdemokraterna. ville släta över och påstod atf det intefinns någon annan utgångspunkt än att det är riktigt atf exportera vapen fillIndonesien. Den uppfattningen har inte . Under fjolåretsgranskningsarbete klargjordes detta tydligt. har redovisat detta, bl.a. i den rådgivandenämnden. Vi har vidare framfört det på annat sätt i den offentliga debatten;och vi hade i fjolårets granskningsbelänkanden likadan reservation som den vihar i årets. Det är viktigt aft det också kommer fram i den här diskussionen. Prot.1987/88:132 , Granskning av statsrådens tjänsteutövning m. m. 54 () replik: Jag har tidigare redovisat att det finns etthelt spektrum av åsikter när det gäller frågan om . Men vad jagtycker är egendomligt är den reservafion som finns från vänsterpartietkommunisterna, där man hävdar atf exporten 1986 till exempelvis Indonesienskulle stå i strid med de regler som gäller. Jag förstår uppriktigt sagt intehur man kan komma fill en sådan ståndpunkt när vid två tillfällenunder senare tid ändå har prövat denna fråga och kommit till en helt annanuppfattning. Jag har svårt att förstå atf det kan finnas någon som kan tolka de vapenexportregler som gäller; del är ju ändå riksdagensom fattat beslut om dessa regler. Jag är glad atl ställde sig bakom den deklarationsom både och jag har gjort. Men då måste väl denna deklarationi rimlighetens namn gälla också för statsrådet , som skötte vissaav de här frågorna . Jag tolkade först , aff det inte skulle vara på det sättet, men har jag förstått att honställer sig bakom uttalandet att inget statsråd begått några oegentlighetersåvitt vi kunnat finna i de utredningar som har gjorts. Då måste dettarimligtvis gälla också . Den logiska kullerbyttan består iföljande. Ni säger i er egen reservation att statsråden har uppfattat avtalensom licensavtal och inte som leveransavtal. Ni säger vidare att uppfattningenatf det rört sig om licensavtal har bestyrkts av den omständigheten aff det ärdenna beteckning som fabriksslyrelsen -numera affärsverket FFV - har använt sigav såväl internt inom verket som vid kontakter med . Det måstetill en logisk kullerbytta för atf man sedan skall kunna komma till slutsatsenatt kunskap om avtalens verkliga innebörd skulle ha funnits inomregeringskansliet . Däri ligger den logiska kullerbyttan. 55NILS (vpk) replik: Inte kan känna så storförvåning över reservationen när def gäller ! Mer insatt än så är hanju i debatten från om just vapenexporten lill , helafrågan om Ösltimor, osv. Vapenexporten till måste anses slå i stridmed de restriktioner som gäller. Vi skall ju inte leverera vapen tillkrigshärdar eller till länder som förtrycker andra. Det är en konsekvent linje vpk här följer - vi har helatiden drivit kritiken mot vapenaffärerna med . 1987/88:132 2juni 1988 : Granskning av statsrådens tjänsteutövning m. m. 56INGELA () replik: Om - för atf återgå lillkullerbyttan - läser vår reservafion skall han finna atf där står: "Enligt de statsrådsom utskottet utfrågat - nuvarande och tidigare med ansvar för krigsmaterielex port - har avtalen uppfattals som licensavtal ." Jag betonar atf viskrivit "destatsråd som utskottet utfrågat". De ministrar som blev införstådda med innehållet ipromemoriorna 1965 har vi däremot inte utfrågat. Därför uttalar vi oss på ettannat sätt om dem: De har fått föredragningar av innehållet i promemoriorna. Vitycker inte atl de avtalen kan uppfattas som licensavtal, ulan det är klart atlavtalen gäller krigsmateriel som är producerad i och levererad lillEngland för vidare export. Sedan försöker majoriteten ocksä få det fill aff defskulle vara något slags överskott av vapen som man vidare. Men detframgår också av handlingarna aft ville köpa direkt från etthalvår tidigare och då fick avslag på den förfrågan. Därefter kom en ny propå,via , att leverei;a de vapnen. Det kan ju knappast uppfattas som alt detär fråga om något slags överskottslager. Jag vill också passa på att säga ytterligare några ord omkranarna och att man nu skall se över krigsmaterielbegreppet. Vid debatten härför blev jag litet tveksam när sade att defhandlar om aft fylla på den förteckning som gäller och som exemplifierar vilkatyper av försvarsmateriel som skall klassificeras som krigsmateriel. Det gäller inte bara att komplettera en förteckning utanatt se över innehållet i definitionen av krigsmateriel. Med utgångspunkt i detvå fallen med båtarna och kranarna finns det all anledning atf göra enomvärdering. 57 () replik: hänvisar lill atlriksdagen två gånger har gjort uttalanden om vapenexporten lill . Jagtycker att det finns anledning att påpeka atf har fått,revidera sinaställningstaganden när det gäller vapenexportaffärer. Inte minst i fråga omIndonesien blev def ju sä - då gällde det och hans olikaturer i den affären. Därför kanske det är bra atl inte göra alltför kategoriskauttalanden. Vad beträffar de regler som ärtillämpliga i Indonesienaffären har vi att göra en bedömning bl. a. om de inreväpnade konflikterna. Det är från de utgångspunkterna som vi fråncenterpartiets sida har kommit fram till att man inte bör tillåta export fillIndonesien. 58KURT () replik: reservation om gäller detregeringsbeslut som fattades . Det har prövats ikonstitutionsutskottet och också här i kammaren, och man kom fram till atf detinte stred mot de , riktlinjer som gäller. Jag menar atf det inte kan finnasnågon högre instans än riksdag när def gäller aft avgöra vad som ärrätt och fel på denna punkt. I fråga om vill jag också säga några ord tillNils . avstyrkte utrikesutskottet ett motionsyrkandeom all alla leveranserav krigsmateriel till skulle stoppas. Det blev sedan ocksåriksdagens beslut. Samma sak gäller här. Jag frånhänder naturligtvis inte vpkall lycka all, det här borde man inle tillåta, men när vi ur konstitutionellsynpunkt skall bedöma huruvida regeringen har gjort rätt eller fel, måste juriksdagens ställningstagande vara avgörande och infe ett tyckande från vpk. Detär den konstitutionella frågan vi diskuterar och inte vad vi tycker omkrigsmaterielexport över huvud taget. Sedan vill jag än en gång understryka atf def skalltillsättas en utredning om krigsmaterielbegreppet. Direktiven kommer föresemestern - def är i alla fall utrikeshandelsministerns ambifion. Diskussionen med blir faktiskt roligareoch roligare. I folkpartiledamöternas egen reservation talas det om "destatsråd som utskottet utfrågat", och där har man inte funnit något. Dååterstår de statsråd som vi inte har utfrågat, och då blir det ju verkligtroligt. Då har , och andra som suttit iutskottet och krävt atl vi skall höra den och den begärt all få fråga ulfullständigt fel personer! Om eller någon annan hade trott atl delfunnits något statsråd utöver dem vi har hört som haft kunskaper i ärendet,borde man i rimlighetens namn ha bett oss alt kalla in dem, och då hade vinaturligtvis gjort det. Det är en krystad argumentation som förfram på den här punkten. Granskning av statsrådens tjänsteutövning vice falmannen anmälde aft ochNils Berndfson anhållit alt lill protokollet få antecknat all de inle ägde rättlill ytterligare repliker. 59ALF (): Enligt regeringsformen åligger delkonstitutionsutskottet att granska statsrådens ämbetsutövning ochregeringsärendenas handläggning. I grunden har KU sin uppgift sig given avsvenska folket. Det är åt och inför svenska folket som KU skall utföra sittgranskningsuppdrag. Men hur reagerar.svenska folkel när KU:sgranskningsbetänkande eller undersökningsresultat redovisas? Ja, det har detinfe gjorts någon vetenskaplig granskning av, men när man talar med folk pågalan, som det brukar heta, eller när man tar del av mediernas spontana enkäterangående inslag eller frågeställningar som KU sysselsatt sig med, blirreaktionerna och svaren väldigt ofta lydliga. Många tror all det dribblas medsanningen. Man vägrar att tro alt så myckel under så lång lid kunnat ske iskuggorna ulan all någon ansvarig känt till del. före valet kommer KU:s rapport efter helaserier av minst sagt häpnadsväckande avslöjanden och sedan, som def synes,omfattande lögnhärvor dragits fram, om inte i ljuset sä i alla fall i grådager. Finns def någon som inbillar sig alt KU:s socialdemokrater inkl. dessordförande skulle vara benägna att pricka eller peka ut statsråd i sin egenregering före ett val? Jag påslårnu inle atl socialdemokraterna håller inne med uppgifter och Granskning av statsrådens tjänsteutövning m.m. kunskaper,men jag kan omöjligt tycka all det är rimligt, principiellt sett, all de somkontrolleras, skall kontrolleras av sina egna. Men oppositionen då? Den finns ju ikonsfifufionsufskotfet. Man kan konstatera atl ordvalen även från del hålletbör vara något försikliga. Del är ju ett faktum att "affärerna", somdet brukar heta, inte uppstått under en regering utan under regeringar. Även den borgerliga oppositionen har ju haft att inkalla ochförhöra sina egna om deras fögderi. skulle def med fog kunna hävdas alt tvåkommissioner under kort fid haft regeringens uppdrag all granska ochrapportera, dvs. aff regeringen själv har utvidgat kontrollfunktionen. Därmedskulle rältfärdig-heten väl vara uppfylld. Jag syftar på ,som hade att rapportera och yttra sig över utredningen om slatsminislermordel,och som skulle granska vapenexporlaffärerna. Jag vill inle här och betygsätta dessa kommissionersinsatser. Jag tror mig för övrigt heller inte vara kompetent att göra det:Kommissionerna hade extremt svåra arbetsuppgifter. Faktum är likväl att bådakommissionerna tillsattes av regeringen och rapporterade fill regeringen, somefter diverse presskonferenser kan lägga alltsammans till handlingarna och somkan hemligstämpla vad man vill. Jag tror aft det är viktigt att ta upp endebatt hur man skall granska en regerings ansvar och arbetssätt utöver def rentparlamentariska arbetet. Vi behöver onekligen en juridisk institufion som kanges en oberoende och hög status. En författningsdomstol behövs i fleraavseenden: för atl garantera aff de medborgerliga fri- och rättigheternaefterlevs av rättsväsendet, alt det politiska systemet inte korrumperas och -vilket vi debatterar i dag- som kan juridiskt granska en regerings handlandeutifrån ett grundlagsperspekfiv. En sådan funkfion skulle naturligtvis inte utan vidarekunna garantera absolut sanning, men den skulle avsevärt förstärkagranskningsinstrumentet. Och framför allt skulle den kunna agera fristående ochsjälvständigt från partipolitiken. Det har här under debatten framskymtatåsikter om aff det inte skulle vara bättre med en författningsdomstol än ettkonstitutionsutskott. Jag kan infe riktigt begripa varför man måste antyda ettantingen-eller. Jag tycker aff del skulle gå alldeles utmärkt med både-och. Det kan inte framstå som annat än myckel märkligt alt detefter år av utredande och förhör ter sig så omöjligt aff finna en ansvarig förde gångna årens vapensmuggling. Jag sade i mitt anförande i debatten om densvenska krigsmaterielexporten som hölls här i kammaren , att det intetycks finnas ett levande statsråd, en levande tjänsteman, ja infe en människasom kan pekas ut som. ansvarig, trots den härva och den mängd brott som begåttsmot gällande vapenexportregler. Man må ha vilket uppfattning som helst om hur kontrollenskall ordnas och rättssäkerheten upprätthållas; KU:s betänkande är under allaomständigheter ett bevis för all nuvarande tingens ordning inle fungerat påett lillfredssliillande sätt. Rättsstaten mäklar inle vaska fram någonsom bär del politiska ansvaret för vapenbyken. Tvätten är sä automatiserad ochfylld med hemlighetsmakeri att ingen vet och ingen kan ta reda på vem som levererat trasorna lill den. Detta skapar ingalundarespekt för vare sig rättssäkerhet eller polifiskt etablissemang. Konsfifufionsufskotfet har inte minst ägnat uppmärksamhetåt affärer med . Def är alldeles uppenbart aft Indienaffären gettSverige ett skamfilat internationellt rykte och dessutom försvårat för svenskexport-indusfri. Till viss del, det är min uppfattning, skaparregeringen sina egna problem med vapenexporferi. Det blir etiskt ohållbart ochobegripligt att med ena handen vifta med fredsduvor och proklamerafredsparoller och så med andra handen sälja vapen t; o. m. med hjälp avstafiiga exportgarantier. I utredningen om samband mellan nedrustning ochutveckling, SOU 1985:43, påtalas sambandet mellan utvecklingsländernasvapenimport och en försenad ekonomisk och social utveckling. Och det kan infevara så svårt att inse det sambandet. Def blir självfallet inkonsekvent närOlof och regeringen beviljar exportlicens för kanoner till för ca8 miljarder kronor, och som sagt, dessutom beviljar statliga exportgarantier,söm av anslagils för "garantigivning vid export av betydelse föru-ländernas ekonomiska utveckling". Jag vill härmed uttala stöd förreservationerna 6, 12, 14, 20, 24, 28, 29 och 30. Granskning av stats-råderis tjänsteutövning m. m. Sedan de under avsnittetKrigsmaterielexport anmälda talarna nu haft ordet övergår kammaren till affdebattera Berglingfallet. 61ANDERS (): Spionen avvikande från den svenskarättvisan kan inte kallas flykt. På grund av det svenska systemets otroligaslapphet kunde han heltenkelf promenera i väg, lugnt och sfilla. Men Sfig är långt ifrån ensam om att på grund avmyndigheternas slapphet kunna försvinna. Vi läser om brottslingar somavviker under permission eller t. o. m. bedriverbrotfslig verksamhet innande-vilket faktiskt händer - återvänder till anstalten. I mina bygder har ens.k. svindlarpräsl under permissioner kunnat fortsätta sin bedrägliga verksamhet.Han släpptes ut, bedrev sin verksamhet och kom tillbaka. Några gränser för densvenska kriminalvårdens naivitet finns uppenbarligen inte. En störspion har alltså kunnat promenera i väg. Egentligenborde ingen vara förvånad. De permissioner han beviljades, den bristfälliga övervakning han utsattes för, ja allt gav honom klara besked om atf def bara var aft tasitt pick och pack och ge sig i väg. Kanske trodde han inte att - när detta väl hade upptäckts- polis och övriga ansvariga så totalt skulle tappa fattningen att försprångetblev oirifagbart. Litet större respekt hade han nog för sina motståndare. Från början till slut är spionen flykt ett underav svensk godtrogenhet. Det gäller från den ansvarige jusfifieministern tilldem som hade hand om den rent fysiska bevakningen. Intressantur KU-synpunkt är bl. a. att stätsmiriisfern slog in på Granskning avstats-rådens tjänsteutövning m.m. Han strödde uttalanden omkring sig som gick utpå atf justitieministern inte hade gjort något fel. Han skulle minsann stannakvar och hade fullt förtroende. En socialdemokratisk minister är som bekantofelbar. Till sluttvingades avgå fillsammans med hela departementsledningen. Aft erkännaaff def var på grund av försummelser gick naturligtvis infe. Man ger enspecialversion avsedd alt blanda bort korten. , , som alltså är oskyldigoch felfri, enligt statsministern, avgår för att del skulle ta för mycket tidfrån hans ordinarie arbete aft förklara sin oskuld! Utgångspunkten tycks vara atf alla utgår från attförsummelser av allvarligt slag föreligger. Varför skulle han annars behövaägna sin dyrbara fid åt bortförklaringar? var en farlig spion, som gjort svårskada. Det är faktiskt justitieministerns ansvar all noga hålla reda på hur ensådan person övervakas. Också statsministern har ell ansvar. Del finns ensärskild tjänst inrättad i statsrådsberedningen för "säkerhetsfrågor".Den ansvarige säger sig dock inle ha en aning om vad som hänt. Del ärallvarligt, för del visar atl del syslem som finns inte är tillräckligteffektivt för atl vi skall ha en ordentlig överblick över hur farliga spionerövervakas och vilka friheter de fillåts ha. visade klart sin rymningsbenägenhef. Han gav t.o. m. skriftligt på den i ett ulsmugglal brev. Men varningsklockorna ringdeförgäves. Varken inom statsrådsberedningen eller inom justitiedepartementeluppfattades varningssignalerna. Ingen vill ta det politiska ansvaret. För det har inteSten gjort. Def är av rent "tekniska" skäl han avgått. Hanmenar med statsministerns goda minne all han är oskyldig. Men avgått har han. Det är ett spel för galleriet.Socialdemokrater som avgår behöver inte vara oroliga. Rörelsen tar visserligeninle hand om de sina, men regeringen låter de svenska skattebetalarna göra det.Herr blev snabbt landshövding och hans statssekreterare ambassadör.Inte ens en passande karenstid iakttogs. Någonstans sitter och ler. Förmodligen fårhan en videokopia av den här debatten av sina uppdragsgivare. Han följer säkertdebatten noga i svenska media. Han har anledning alt vara nöjd. Han har intebara kommit i väg frän fängelset, han har lyckats bevisa för sina spionkollegorsom verkar runt omkring oss aff är godtrogenhetens och slapphetensland. Tar vi då någon lärdom, herr talman, av Berglingfallet?Jag tillåter mig betvivla detta. Det gäller i varje fall så länge socialdemokraternahar regeringsansvaret. Detta partis kriminalpolitik präglas av den mestotroliga optimism om all varje brottsling skall kunna återanpassas, visa godvilja och sköta sig. Vi kommer snart ha motsvarande rymningar igen. Spaningarnaefter mördare visade på rent kaos när det gällde aftsnabbt vidta nödvändiga åtgärder. Wickbom.Efter flykt var del likadant. Han har haft chanser atl skapa ordning och effektivitet- Regeringensutnämningspolitik är en garanti för alt ingenting positivt sker. Varförskall ämbetsmän skärpa sig när de vef aff de ändå är garanterade högarefrätfposfer? Händer en olycka är det infe sä farligt, man kanske t. o. m. fården eftertraktade refrältposten snabbare än beräknat. Kombinerar man sedan detta med jusfifiedeparfemenfefssölande när det gäller aff återinföra tjänsfeansvaref så fullkomnas bilden.Passiviteten som är främsta kännemärke sedan ett antalår tillbaka bidrar i hög grad till alt sådant som rymning kan ske. Del föreligger anledning till krifik motregeringen i frågan. Jag ber aft få yrka bifall till reservafion 17. Granskning av statsrådens tjänsteutövning m. m. 62BIRGIT (): Det är klart atf Berglinghisforien är enskandal, det tycker alla. Def kanske infe behöver upprepas så . Vadvi nu skall ägna oss åt är atf granska regeringen och dess ansvar. Regeringen är ju totalt seff ansvarig när def gäller attuppmärksamma brister och missförhållanden av olika slag i samhället och haräven ansvar för aft lägga fram olika förslag till åtgärder för aft undanröjadessa brister och missförhållanden. I belänkande slåsockså fast att regeringen har många instrument till sitt förfogande för aftgöra detta. Man har utnämningspolitiken, där man kan tillsätta och avsättageneraldirektörer. Regeringen kan vidare ägna sig åt omorganisation avmyndigheter som inte fungerar. Man kan också komma till med förslagtill ändring av lagstiftningen, om det är där som del brister. ' I fallet har det uppmärksammals en mängdmissförhållanden. Det har visat sig finnas betydande brister inomkriminalvårdsstyrelsen, bl. a. vad beträffar beslutstradifionerna. Det ärnaturligtvis fråga om förhållanden som har växt fram under en följd av år. Aftjag far upp detta här beror på aft regeringen, som sagt, harufnämningspolitiken i sin hand. Def är inte säkert aft det var den nyegeneraldirektören som i huvudsak var ansvarig för framväxandet av den traditionsom fanns på . Men def är han som har fått bärahundhuvudet för detta. Det har också uppdagats betydande brister när det gällersamarbetet mellan myndigheter av olika slag. Regeringen borde naturligtvisockså här på ett fidigare stadium ha kunnat uppmärksamma denna typ av brister. Regeringen har också lagstiftningsinstrumentet i sin hand.Det är klart atf vi i skulle ha kunnat fa emot ettförslag oth att regeringen skall få utfärda föreskrifter beträffandepermissioner också i fråga om spioner. Sådana föreskrifter fanns tidigare baranär det gällde narkoti-kabroftslingar. Det är naturligtvis lätt atf vara klok iefterhand. Jag har inte sett aff någon här i i form av förslag imofion eller på annat sätt har velat ändra på denna lagstiftning. Därför får vikollekfivt ta ansvar för alt det fanns en sådan lucka i lagen. Vi från har i en reservafion pekat på attBergling ju redan fidigare hade haft olika typer av obevakade permissioner. Defhar också framgått all var rymningsbenägen. Han gjorde ett försök engång, en förberedelse för rymning. Detta skulle naturligtvis ha lett fram tillatt man både från myndigheternas och från regeringens sida borde ha varituppmärksam på frågan om permissioner. Men trots atf man både beredde frågan om nåd förBergling och frågan om ändring av föreskrifter beträffande telefonavlyssning,brevcensur etc., kom alltså frågan om permissioner infe upp. Def är enbrist atfsä inte har skett: Regeringen'har infe ägnat denna fråga tillräckliguppmärksamhet. Jag tycker alt fallet beskriver en del generelladrag i våra myndigheters sätt ätt fungera. Det finns en tendens till ettminskat personligt ansvarstagande för det man håller på med. Jag tror attborttagandet av tjänsfeansvaref i viss mån har bidragit fill detta. Jag saderedan i morse aft också def faktum atf den offenfiiga verksamheten har svälltut sä våldsamt under kan ha bidragit till defta. Defvore enligt min mening mycket välgörande om vi åter fick någon sortstjänsteansvar, vilket skulle kunna medföra en bättre stringens i verksamhetenpå den offentliga sidan. Jag fillhör de personer' som har varit utomordentligtkrifiska till fögderi som justitieminister och har tidigareframfört denna kritik här i kammaren. Jag tillhör också de personer som intetror att justitieministern avgick på grund av Berglingaffären, utan atf detvar def sammantagna betyget som fick som gjorde att hanavgick. Enligt min mening motiverade det som hände när def gäller intei sig aff justitieministern skulle avgå. Justitieministern har inte att - ochskall inle -lägga sig i enskilda fall när del gäller myndighetsutövning. Jagtycker aff def i den här frågan är vikfigt aft markera denna gräns. Trots att jag tycker att dét var bra atf och aff vi fick en annan justitieminister, vill jag framhålla att hanvar en bra chef för lantmäteriverket - det kan jag betyga, eftersom jag då varchef för . Jag tror atf han också blir en bra landshövdingi och önskar horiom lycka till i sitt nya arbete. 63 BO (vpk): De stora spionskandalerna i under desenaste decennierna har handlat om personal inom polisen eller militären.