prot · GB09123 · 1987-12-31 00:00:00 — Utan tvivel är det nu nyliberala åtgärder som skall drivas igenom.Vi har redan hört folkpartisterna och glatt, skulle jag vilja säga,tillkännage att det nu är deras gamla förslag som kommer att drivas igenom. Närstora vägprojekt som ScanLink och skall byggas släpps konsorfierin som finansiärer. På samma gång öppnas nu i Sverigemöjligheterna för avgiftsfinansierade vägar och broar. Detta skerpå beställning av EG samt vägbyggnads- och bilindustrin. Lagstiftningen skalldärför ändras. i och i Öresundsbro-delegationen sade ien intervju apropå den nuvarande väglagen, som han och andrasett som ett hinder: Vår avsikt är att jobba så fort som möjUgt. Vi kommer attlägga fram en proposition med ett sådant innehåll . Det gick ännu fortare. trodde inte att det skuUe bUnågra problem, och Skånska, BPA och hade redan anmält sittintresse att gå in som privata finansiärer. Representanten frånkommunikationsdepartementet ansåg att lagförslaget bara var en formalitet. Mendetta är mycket mer än en formalitet. Eller menar socialdemokraterna och deborgerliga att det enbart handlar om att byta ut ett ord i lagen mot ett annat? Kommunikationsministernär här , vilket är glädjande, eftersom det kom fram en hel del kritik föratt han inte var här när vi diskuterade järnvägarna och fattade avgörandebeslut om järnvägarnas framtid i . har sagt: Det är enbra princip att samhället står för investeringarna i vägar och järnvägar. Detkunde ske när vi hade en god samhällsekonomi. Men det har vi inte , ochdärför måste vi söka andra finansieringsvägar. SvenHulterström gav alltså en bild av ett i kris. Uttalandet gjordes itidningen , men det var naturligtvis före valårets början. Jagtycker att det är intressant att jämföra kommunikationsministerns ekonomiskabekymmer med de uttalanden som 4 oktober-rörelsens egen drottning gjorde i förrgår inför amerikansk TV-publik. Hon förklaradeleende att det svenska skattesystemet är mycket gynnsamt för företag ochföretagande. Jag skulle vilja tillägga att de svenska storbolagen aldrig tidigarehaft så många klirrande miljarder i sina kassor. Bilfabrikanten lederUgan med enastående marginal, även om man i går tillkännagav att vinsterna harminskat något. Men regeringen har tydligen desto större penningbrist, så tillden milda grad att svenska folkets ägodelar i SJ skall säljas ut. Företagen fårställa upp som finansiärer till bro- och vägbyggande, och vägsystem kommer attavgiftsfinansieras. Gamla högérförslag dammas av, och den nyliberala politikengör sitt intåg i trafiksektorn. Detta är en omvälvande förändring som på siktinnebär att exportföretagen får möjlighet att styra också den regionalautvecklingen resp. utarmningen i vårt land. När det gälleravgiftsfinansieringen av vägar är regeringen och de borgerliga partiernaöverens om principen, trots att alla vet att lanserade idén. Denhar redan prövats i . Den är'ett skrämmande exempel på hur det kan gå närman delar upp systemet i avgiftsbelagda vägar och statliga fatfigmansvägar somaldrig underhålls. Om ScanLink, i folkmun kallad Skamlink, och Öresundsbronbyggs kommer det att handla om mycket höga avgifter för trafikanterna enligtberäkningar som gjorts. Jag vill fråga , som ju har möjlighetatt gå upp i talarstolen, och : Är den amerikansk-Adelsohnskavägmodellen så attrakfiv, eller beror förvandlingen verkligen på ekonomisk krisi ? Skulle herrarna inte kunna tänka sig att nagga bilindustrins ochAntonia välfärd litet i kanten för att få in pengar fill bravägar och järnvägar i hela ? Eller hade finansministern i enrum medstorfinansen redan sprungit före er övriga och gett utfästelser också i dennafråga om en nyliberal vägpolitik? Jag måste få svar på ytterligare några viktiga frågor. Vilka vägar ochbroar skall nu privatfinansieras? Vilka företag skall få gå in med pengar?Vilka vägar och broar skall avgiftsfinansieras? Jag tycker fakfiskt attmedborgarna i det här landet har all rätt att fä veta exakt vilka planerregeringen har när den nu går i spetsen för så stora förändringar. Enligtproposifionen är den snabbt ökande och enormt dyra landsvägstrafiken ettresultat av en spontan utveckling. Vpk anser att det i stället är mycket starkaoch medvetna privata aktörer som ligger bakom bilismens och vägtrafikensvåldsamma expansion. Den är våldsam i dubbel bemärkelse därför att den ocksåskördar många människoliv och ödelägger miljön. Regeringen inte bara noteraroch accepterar detta bilsamhälle utan vill aktivt påskynda en sådan utveckling.Det ekologiskt inriktade alternativet vore att göra miljardinvesteringar ijärnvägsnätet och i övrig miljövänlig kollektivtrar fik, vilket vpk föreslår.Det är också bevisat att en sänkning av tågpriserna ger fler resenärer. Medtanke på den nytta för miljön och samhället som järnvägen gör är det heltobefogat att tala om SJ-förluster. Däremot,herr talman, är det befogat att tala om förluster när det gällermotorvägssystemet ScanLink som börjat byggas på . löften till orri ScanLink och motorvägen mellanStora Höga och leder till ett ekonomiskt fiasko och skövling avlagskyddade områden. PM visar en förlust på mer än 420milj. Men enligt facit från den arbetsplan som gjordes 1987 hade den totalasamhällsföriusten vuxit till 700 milj. kr. Byggandet av väg vid Uddevallakräver lika mycket pengar som flera län filldelats till vägar . Med vpk:s poUfik skulle de sämsta och trafikfarligaste vägarna ibåde och , som vi har besökt, kunna rustas upp för dessasummor. Men det skulle ske på bekostnad av och motorvägssystem. Motorvägeni fanns med i Uddevallapaketet . Däremot hade dendessförinnan aldrig diskuterats av . gavsemellertid uppdraget att "skyndsamt" utreda frågan omvägen, så att denna skulle kunna byggas , dock . I tioårsplanfanns alltså inga planer på denna motorväg. Bilismen,lastbilstrafiken och vägarna Bilismen,lastbilstrafiken och vägarna VägdirektörBengt Wolffram togs på sängen av regeringen. Så här gick det fill enligt herrWolffram själv. Han säger: Jag blev uppringd avkommunikationsdepartementet på en konferens i , där jag befann mig. -Detta var innan tillkännagivandet om Uddevallapaketet kom. "Dufår på dig att ge besked om vad en motorväg till Uddevallakostar", var besked. Efteratt ha konfererat med sina medarbetare i meddelade Wolffram från entelefonhytt i : ','Cirka en halv miljard". Men det visade sig, somsagt, att uppskattningen var en grov felbedömning - och undra på det. Det helaär ju faktiskt farsartat. Hur kan ett departement tvinga framtelefonhyttsbesked i ett ärende som gäller miljarder kronor, miljoner människoroch en stor och viktig del av miljön i ? Miljöministern har kallat motorvägsbeslutet "en plump iprotokollet". Vid ett möte inför trädkramare i sade BirgittaDahl: Det här måste vara sista gången regeringen och andra beslutsfattareställs inför en situation då dét gäller att fatta beslut sedan de godaalternativen på ett fidigt stadium sållats bort. Och jag kan lova, fortsattehon, att trafikplanering skall gå till på ett annat sätt. Ja,, hon lovar runt - särskilt i trängda lägen. Men jag har själv vidflera tillfällen här i kammaren diskuterat just motorvägen med naturligtvis också med kommunikationsminister . BirgittaDahl har gång på gång lovat att miljökonsekvenserna skall utredas, innanregeringen låter vägmaskinerna rulla in över de riksintressanta naturområdena iBohuslän. Efter alla de här turerna med , ochandra i regeringen som ger missvisande eller rent av lögnaktiga besked, börjar jagfråga mig om det över huvud taget är meningsfullt att interpellera eller ställafrågor i kammaren. Det finns riksdagsprotokoll som talar sitt klara språk. Ärdet meningen att vi som folkvalda skall satsa en massa tid pch krafter på attdubbelkontrollera allt? En sak är säker: Den parlamentariska demokratinsurholkning fortskrider Uka snabbt som vägprojektet i gjorde efterKjell-Olof Feldts löfte till P. Mentack och lov finns det också en alltmer medveten och aktionsinriktad miljöopinioni det här landet. Med trädkramarnas tålamod och revoltlusta har många fler iSverige fått upp ögonen för vad ScanLink och beslutsprocessen i själva verketgäller. Trafikdödenpå grund av långtradartrafiken och slitaget på viktiga vägsträckor kan inteaccepteras. 1987 dödades inte mindre än 150 personer i samband med olyckor därlastbilar var inblandade. Överföringen av tunga transporter till järnväg måstenu ske snabbt, och många vägar måste också rustas upp, inte minst avtrafiksäkerhetsskäl. Men framför allt: Bilismen måste minska i stället för attöka. Vissaav de satsningar som trots allt kommer att göras i skogslänen har blivitmöjliga genom överenskommelsen mellan s och vpk om bensinskatten. Merkostnadenpå 218 milj. kr. skall ses mot bakgrund av att det. till skogslänen återförs ca320 miljoner. Detta är inget som kan nonchalera när det skall görasina prioriteringar framöver. Tvärtom understryks detta också, på just vpk:sinitiativ, i betänkandet om vägarna. herrtalman, detta räcker inte. Jag efterlyser en starkare opinion för en ordningdär stoppas till förmån för de sämst ställda länen.Alla måste få veta att ScanLink inte är en regional fråga. Det är en politiskfråga av stor dignitet, en fråga som har att göra med hela landets framtid. Vf)khar under de senaste årens debatt försökt stoppa regeringens planer på atttillåta ännu tyngre lastbilsekipage än dagens. Också här skall lagstiftningen ivårt land ändras. Ändringarna har bestämts av de stora bolagen, avstorfinansen. Ingen vågar bestrida att de tunga landsvägstransporterna, somhar ökat med vissa år , bär skulden till dehårt nedslitna vägarna. Därför är det en märklig politik att med hänvisningtill EG-anpassning föreslå att det skall bli ännu mer VägsUtage. Alla vet attSJ:s förre chef för godstrafiken, Högsander, avgick efter regeringens beslutatt tillåta ännu tyngre fordon på våra vägar. Vpk delar hans syn.Socialdemokraternas initiativ och det beslut som kommer att fattas här ikammaren är ett stort svek mot järnvägen. Det är ett sabotage mot kanske inteminst kombitrafiken, som ju utlovats förutsättningar att ta över gods frånvägarna. Jag ber att få yrka bifall till samtliga vpk-reservationer ibetänkandet och ser faktiskt fram emot att få uppriktiga svar från de frågor som jag har ställt. Jag välkomnar till debatten,för det är ganska viktiga frågor som har ställts. Bilismen,lastbilstrafiken och vägarna 5 (): När jag satt och lyssnade på under den förra vägdebatteni konstaterade jag att det dröjde innan hon nämnde P. G.Gyllenhammar första gången. tog det , innan . Eftersom 'sätter likhetstecken mellan ScanLinkoch P. G. , vill jag ändå hålla henne räkning för att honåtminstone följer en rak linje. Detmärkliga var emellertid att av de som hennes inläggtog använde för att tala om delar av vad hon kallar ScanLink- motorväg nere i . Det visar, enligt min mening, ViolaClaessons vidsynthet när det gäller vägfrågorna och deras betydelse förutvecklingen i vårt land. Vägpolitiken omfattar ändå litet mer än enmotorvägssträckning nere i . Närman lyssnade på kunde en oinitierad lätt få intrycket attvägarna i är praktiskt taget ofarbara. Det första man har att göra närman kommer hem efter den här riksdagsveckans slut måste vara att låsa in bilen,eftersom det ju inte går att köra på de svenska vägarna. är det naturligtvisinte så allvarligt, , utan vi har i stort sett bra vägar iSverige. Men det är klart att det finns brister. Därför är det glädjande attkonstatera att det i den trafikpolifiska proposifion som vi nu behandlarföreslås att det i fortsättningen skall gå mer än tillvägarna i form av ökat vägunderhåll, tidigareläggning av förbifarter samtinvesteringar i länsvägar. Anslaget för drift och underhåll av statliga vägarföreslås öka med 500 milj. kr. reellt sett fram fill 1990. kr., vilket är en real ökning med över 340 milj. kr. Bilismen,lastbilstrafiken och vägarna föreslås för byggande avriksvägar. 1 222 milj. kr. Det är en reell ökningmed 150 milj. kr. Därefter skall anslaget fortsätta öka, så att ökningen 1990är 200 milj: kr. Dessa pengar föreslås gå till tidigareläggning av planeradeutbyggnader av förbifarter. Vidareföreslås att speciella vägbyggnadsobjekt i framfiden skall kunnaavgiftsfinansieras. Det är, , inte fråga om att införa någotfattigmansvägsystem, men på detta sätt kan man tidigarelägga angelägnaväginvesteringar runt storstäderna och därmed bidra fill en bättre miljö. Byggandeav länsvägar skall ingå i anslaget för investeringar i länstrafikanläggningar.För 1989 föreslås att 650 milj. kr. Anslaget skall öka realt med320 milj. kr. den stora höjningen av detta anslag innebär attmöjligheterna till investeringar i länsvägar ökar kraftigt. Fördelning avlänstrafikanslagen mellan vägar, länsjärnvägar och kollekfivtrafikanlägg-ningarskall göras ute i länen. Detta betyder ett ökat regionalt inflytande över dessainvesteringar. Vägarna och vägtrafiken är en mycket viktig del av transportsystemetoch en förutsättning för att de flesta andra transportmedel skall fylla sinauppgifter. Vägtrafiken ger möjligheter till individuellt utformade resor ochtransporter och har ökat i betydelse. skerdrygt av allt resande, uttryckt i personkilometer, på vägarna. Underbilismens genombrottsdecennier, , svarade resorna fill och frånarbetet för merparten av resandet. Utvecklingen kännetecknas av attfritidsresandet växer i omfattning och får allt större betydelse. Lastbilarsvarar för av godstransporterna. Lastbilarnas höga andel förklaras bl.a. av en stark konkurrensförmåga både vad gäller pris och kvalitet.Lastbilstransporternas flexibilitet och därmed förmåga att svara mot kundernaskvalitetskrav har blivit allt viktigare för svenskt näringsliv. Eftersomvägarna är det viktigaste transportsystemet i är det givetvis naturligtatt de ägnas speciell uppmärksamhet. Antalet motioner som berör vägarna ökarför . väcktes 74 motioner, och har väckts hela 96mofioner i anslutning till vägpropositionen. Idet stora hela är utskottet - så som både och har sagt- relativt överens om vägpoUtikens inriktning. Det råder också rätt storsamstämmighet kring anslagsfrågorna. Såsomhar framgått av vad jag har sagt kommer vägtrafiken attha en dominerande roll i det svenska transportsystemet. Föratt vi skall kunna förverkliga målen för trafikpolitiken inför 1990-talet krävsalltså en framåtsyftande vägpolifik. Endast ett väl utbyggt och underhållet.vägnät kan tillgodose de krav på bl. a. effektivitet, säkerhet och god miljösom bör ställas på vägtransporterna . Bilen är en del av den moderna utvecklingen iSverige. Bilen har kommit att prägla det moderna samhället både. när det gällersamhällets utseende och människornas resvanor. Bilen har gett oss frihet attkunna leva ett rikare liv med utbredda sociala kontakter med omfattandearbetsmöjligheter och en innehållsrik frifid. Bilen ger oss möjligheter attenkelt och bekvämt ta oss fill och från arbetet, besöka vänner och släktingar,komma till affärer och ta oss till flygplatser, järnvägsstationer Biltrafikenhar i grunden förändrat människornas livssituation och bidragit tillvälfärdstillväxten i vårt samhälle. Omkring75 % av allt resande uttryckt i personkilometer sker på vägarna med bil. Ompersontrafiken med järnväg fördubblades genom en omfördelning från biltrafikenskulle detta maximalt leda fill att bilens andel ay det totala resandetminskade från 75 till . En fördubbling av personresandet på järnvägskulle inte ens ha varit tillräcklig för att ta hand om det ökade resandet medbil , som uppgår till . Jag har velat säga detta. När man följer den trafikpolitiska debattenkan man nämligen lätt få intrycket att järnvägen skulle kunna ta över detpersontransportarbete som sker på vägarna, vilket i praktiken är enomöjlighet. Jagkan erkänna att bilismen i viss utsträckning har fått utvecklas på bekostnad avandra värden. Det gäller nu att på ett mer medvetet sätt än tidigare ta itu medbilismens negativa följdverkningar genom att ta till vara utvecklingskraften ibilismen och anpassa denna, så att bilen tillgodoser de krav på säkerhet ochgod miljö som samhället nu ställer. Detta gäller speciellt miljön kringstorstäderna. Därför är det mycket glädjande att statsrådet nu hartillsatt storstadsutredningen, som bl. a. skall behandla följande frågor: - möjligheten att åstadkomma ett ökatkollektivresande i storstadsområdena genom bl.a. en förbättrad standard påkollektivtrafiken, - förutsättningar för och möjligheter att genomutbyggnad av kringfartsleder avlasta stadskärnorna från trafik, - förutsättningar för att skapa rationellatrafiklösningar för varuförsörjning av storstadskärnorna, - möjligheten att använda ekonomiska styrmedel, typområdesavgifter eller liknande, för att dämpa biltrafiken och finansieraåtgärder i trafiksystemen samt - förutsättningar för att använda ny eller utveckladteknik för att begränsa hälso- och miljöstörningarna från trafiken istorstadsregionerna. Det är också glädjande att konstatera attdirekfiven fill denna utredning är att den skall arbeta snabbt och vara klarunder . Underde har de långväga biltransporterna i yrkesmässig trafik ökatmed . Inom svenskt näringsliv går utvecklingen mot tillverkning ochhantering av mer högförädlat och därmed mer värdefullt gods. Detta ställerdelvis nya och högre krav på ett väl fungerande transportsystem. Den ökadeandelen högvärdigt gods har medfört en förskjutning mellan olikatransportmedel. med högre varuvärde transporteras i stor utsträckning medde mer flexibla transportsystemen, dvs. med lastbil eller flyg. Just-in-time-principen,som innebär att produkterna skall levereras exakt de behövs fört. ex. vidareförädling eller försäljning, har blivit allt viktigare.Lastbilstransporter har därmed blivit en viktig och betydelsefull del i sådanatransportsystem. En fortsatt utveckling avvägtrafiken, i enlighet med det övergripande Bilismen,lastbilstrafiken och vägarna 2 protokoll 1987/88:123 Bilismen,lastbilstrafiken och vägarna målet att medborgarna ochnäringslivet i landets olika delar skall erbjudas en fillfredsställande, säkeroch miljövänlig trafikförsörjning till lägsta möjliga samhällsekonomiskakostnad, är därför nödvändig. Vägpolifikenskall syfta till att förverkliga detta mål. Detta kan uppnås genpm att manfastställer olika delmål, vilka sedan får vara vägledande i beslutsprocessen. Detförsta delmålet bör vara att ansvaret för väghållningen är lämpligt avgränsat.Staten bör ha ett avgörande ansvar för den övergripande vägplaneringen, medankommunerna och trafikhuvudmännen bör svara för lokala och i viss mån ävenregionala bedömningar. Det är mot den bakgrunden som vi nu ytterligaredecentraliserar vägplaneringen och väghållningsansvaret för att därigenomstärka det lokala och regionala inflytandet i planeringen. Ettannat vikfigt delmål för 1990-talets vägpolitik måste vara att säkravägkapitalet. Därför föreslås en kraftig höjning av underhållsanslaget. Ettannat viktigt delmål är att åstadkomma en god vägmiljö. Det är mot denbakgrunden utskottet föreslår betydande höjningar av investeringsanslagen.Därmed förbättras även trafiksäkerheten som också är ett viktigt delmål. Vägnätetskall också bidra till ett effektivt resursutnyttjande. För detta behövs ettväl fungerande, övergripande vägnät. Därigenom skapas förutsättningar för enregional utveckling och för en aktiv näringspolitik. Därför föreslås en kraftighöjning av anslaget för utbyggnad av riksvägnätet. Ettannat viktigt delmål är att säkerställa en tillfredsställande standard även pådet lågtrafikerade vägnätet. Därför föreslås en kraftig höjning av anslagettill länstrafikanläggningarna. Jag skall nu övergå till att kommentera några av de 17 reservationerna;de flesta är center- och vpk-reservafioner. Närdet gäller vpk-reservationen om bilismen och lastbilstrafiken har vi ju ändå,, gator och vägar i vårt land, medan vi har 11 000 kmjärnväg. Vill vi ha en fortsatt välståndsutveckling i vårt land - och det villvi väl - måste vi ha ett väl fungerande transportsystem på våra vägar.Vägtrafiken utgör stommen i vårt transportsystem. Det kommer vi aldrig ifrån.Därför kan vi aldrig välja bort bilen, vare sig när det gällerpersontransporter eller när det gäller godstransporter. Imotsats till tycker jag att det är viktigt att vi anpassar våraviktbestämmelser till vad som gäller för EG. EG är ju vår viktigaste exportmarknad.50 % av vår export går just dit. Det är vikfigt att vi kan behålla den svenskaindustrins konkurrenskraft. Eftersom höjningen av fordonsvikterna också är enregionalpoUtisk satsning, gynnar detta speciellt Norrlandslänen och dennorrländska industrins konkurrenskraft. Det är naturligtvis speciellt glädjandeför mig som är norrlännig. är detta en miljömässig fördel, eftersomdet kommer att behövas ett mindre antal bilar för att transportera samma volym. Närdet sedan gäller och vpk:s reservationer om motorvägssträckningengenom kan man, som jag ser det, inte tolka detta på annat sätt änatt det är er allmänna motvilja mot framför allt motorvägar - och kanske vägaröver huvud taget - som har föranlett de här reservationerna. Det ärändå så att man har utrett olika vägsträckor för att komma fram tiiidet bästa alternativet för en sträckning av vägen genom . Dettabeslut har fattats i demokratisk ordning och på ett decentraliserat sätt.Motorvägen belastar inte de ordinarie anslagen, utan den finansieras genom enkredit hos . I fråga om anslaget till länstrafikanläggningar harcenterpartiet intagit en mycket märklig ståndpunkt. Normalt så pratar jucenterpartiet sig varmt för en ökad decentralisering av besluten. Men i den härfrågan har ni en rakt motsatt uppfattning. Här vill ni öronmärka medel, medandra ord vill ni frånta människorna ute i länen möjligheten att själva beslutaom hur pengarna skall användas - om de skall användas till länsvägar,länsjärnvägar eller andra anläggningar av stor betydelse för trafiken inomlänen. Detta är minst sagt en mycket märklig uppfattning för att komma från encenterpar-fist. Detsamma gäller inriktningen av de bärighetshöjandeåtgärderna. Där vill ni ocksä ge människorna ute i länen en knäpp på näsangenom att ta ett exempel från , där ni anser att fördelningenmellan kustregionen och inlandet har varit felaktig. Ni underkänner människornasi förmåga att bedöma denna fråga. Men inte nog med detta. Ni ärinte nöjda med att bärighetspaketet har fått en regional profil. Ni vill pytsaut de s. k. bärighetspengarna över hela landet, och detta går naturligtvis iförsta hand ut över skogslänen. Detta kan vi socialdemokrater inte ställa uppbakom. Nej, , vi socialdemokrater tycker att det är människornaute i länen som själva bäst kan bedöma hur medlen skall användas. Sedan vill jag kommentera reservationen om att grusvägarnaskall förstärkas. I den begär ni en fioårsplan för att belägga resterande delenav grusvägarna i . Om inte visste det fidigare - och detgjorde han naturligtvis inte - kan jag berätta att detta kommer att kostaungefär , alltså ungefär 50 miljarder under entioårsperiod. Det kan vara lämpligt att i sin replik talar omhur denna beläggning skall finansieras, varifrån dessa 50 miljarder under tioår skall tas. När det sedan gäller den borgerliga reservationen som gåremot förslaget om att regeringen skall pröva varje enskilt fall där det äraktuellt att ett vägbyggnadsobjekt helt eller delvis skall finansieras genomavgiftsupptagning, vill jag erinra bl. a. om att det är ett heltnytt system vi inför beträffande väginvesteringar. Därför anser vi det lämpligtatt regeringen i varje enskilt fall får pröva om en allmän väg helt ellerdelvis skall finansieras med avgifter. På så sätt undviker man en mycketomfattande koncessionslagsfiftning. Det förutsätter emellertid inte att vägarnabyggs och drivs av enskilda. Har ni en annan uppfattning, måste det vara enmissuppfattning. , herr talman, måste jag också något kommenteraGörel särskilda yttrande om väganslagen för . Skulleavkastningen, som hävdar, vara vägledande vid fördelning avväganslagen, då skulle ju alla medel i första hand gå till storstadsregionerna,för avkastningen är naturligtvis störst där trafiken är tätast. Här finns detinte mycket av Bilismen, lastbils trafiken och vägarna