prot · GB09137 · 1987-12-31 00:00:00 — Mom. 3 (ökad ägandespridrtirtg m. Utskottets hemställan bifölls med 164 röster mot 151 förreservation 7 av m.fl. Mom. 4 (mäl för hushållssparandef) Utskottets hemställan - som ställdes mol reservation 8 avAnne m. fl. - bifölls med acklamatiort. Mom. 5 (persortliga irtvesterirtgskorttort m. Utskottets hemställart - som ställdes mot reservafiort 9av Artrte m. fl. - bifölls med acklamatiort. Mom. 6 (startsparande) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 10 avAnne m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 7 (ideellt sparande) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 11 avAnne och - bifölls med acklamatiort. Mom. 8 (sparavdrag) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 12 avGunrtar och - bifölls med acklamation. Mom. 9 (försäkriugssparande) Utskottetshemställan - som ställdes mol reservation 13 av m. fl. -bifölls med acklamation. Prot,1987/88:137 Mom. 10 Mom. 11 (bosättuirtgslårt) Hemslällart Utskottels hemslällart bifölls med 284 röster mot 24 förhemställan i reservation 14 av i . 2 ledamöteravstod från atl rösta. Ulskollels motivering - som ställdes mot deu i reservation15 av m.fl. anförda motiveringen - godkändes med acklamation. 1(olja) Hemsläl lan Först biträddes hemställan i reservafionerrta 1 av KnutWachtmeister m. fl. och 3 av i motsvarande delar-som ställdes mothemställan i reservation 2 av Sfig Josefson och imotsvarande del -med acklamation. Härefter bifölls utskottets hemsfällan med 200 röster mot90 för hemställan i reservafionerrta 1 av m. fl. och 3 avTommy i motsvarande delar. 23 ledamöter avstod från atf rösta. och (båda c) anmälde atf de avsett alt avstå från all rösta men markeratsha röstat ja. Motiveri rt g Utskottetsmotiverirtg godkärtdes. Mom. 2 (kol) Hemsfällart Utskottets hemsfällan - som ställdes mot dels hemställan ireservationerna 4 av m. fl. och 6 av imotsvarande delar, dels heuistiillau i reservation 5 av Sfig Josefson ochKarl-Anders i motsvarande del - bifölls med acklamation. Motivering Ufskottets mofiveringgodkändes. Mom. 3 (en prisutjämuingsfond för olja) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservafion 7 avTommy Franzért - bifölls med acklamation. Mom. 4 (naturgas) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 8 avTommy i motsvarande del - bifölls med acklamafion. Mom. 7(kondcrtskrafts- och kraftvärmeprodukfiou) Prot. Utskottets hemslällart bifölls med 265 röster mol 49 för reservatiort9 av m. fl. ' 8 (små vind- och vattenkraftverk) Utskottets hemställan bifölls med 161 röster mol 150 förreservation 10 av m.fl. 3 ledamöter avstod fråu alt rösta. Mom. 9 (urart) Utskottets hemslällart - som ställdes mol delsreservatiort 11 av och Karl-Artders Peterssort, delsreservatiort 12 av - bifölls med acklamafion. 10 (gasol för motordriff) Utskottets hemstälan - som ställdes mot reservation 13 av StigJosefson m. fl. - bifölls med acklamafion. 11 (etanol) Utskottets hemställan bifölls med 259 röster mot 54 förreservation 14 av m. fl. 2 ledamöter avstod från aff rösta. Mom. 12 (bensin för drift av flygplan) Ufskottets hemsfällau - som ställdes mot reservation 15 avKnut m. fl - bifölls med acklamation. Mom. 13 (avdrag för tilläggsisolering) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservafion 16 avSfig Josefson och - bifölls med acklamafion. 14 (allmänna principer för energibeskattningen) Utskottets hemställan - som ställdes mol dels reservation18 av , och , dels reservation 19 av Sfig Josefsonoch , dels reservafion 20 av - bifölls medacklamafion. Mom. 16 (fortsatt giltighet av lagen mot skatteflykt) Utskottets hemslällart - som ställdes mol reservafion 22av m. fl. i motsvarande del - bifölls med acklamation. Mom. 17 (ett återinförartde av de fidigare reglerna motskatteflykt) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservafion 23 avStig Josefson och - bifölls med acklamation. Mom. 18 (en omvänd generalklausul) Utskottefs hemsfällau - som ställdes mot reservation 24 avKnut m. fl. - bifölls med acklamation. Övriga momenl Utskottets hemställan bifölls. 11 protokoll 1987/88:137 Prot.1987/88:137 9juni 1988 Stadiga betalningar och placering a v stadigt förvaltademedel vice falmannen övertog leduingert av kammarertsförhandlingar. 11 § Beträffande de på föredragningslistan närmastupptagna ärendena, finansutskottets betänkanden /88:24 och 31 samtskatteutskottets betänkanden /88:44 och 46,, beslöt kammaren pä förslag avandre vice talmannen medge aft voteringarna fick äga rum i ett sammanhang sedandebatten i alla dessa ärenden avslutats. Föredrogs finausutskottefs betänkanden /88:24 omstatliga betalningar och placering av statligt förvaltade medel 1987/88:150 bil. 1), 1987/88:31 om statligagararttier (prop. 1987/88:150 bil. 1987/88:44om föriusfavdrag i stafiiga bolag (förs. 1987/88:17), 1987/88:46om beskaffning av barnpension. Först upptogs till behandlingfirtansutskoltels betänkartde 24 om statliga betalrtirtgar och placerirtg avstatligt förvaltade rtiedel. Statliga betalningar och placering av statligt förvaltademedel AnL 73 (): I dessa furbulenfa fider där def är högstartiode atf vara okonventionell, tänker jag uppmana ledamöter altföre er sedvanliga aftonbön läsa deu gemensamma borgerligareservationen som är fogad till finausufskotfets betänkande 24. Ni kommeromedelbart aff första varför jag så oreserverat yrkar bifall till dennautomordentliga reservafion: AnL 74 (): Det verkar som om jag har hamrtat rätt. Jagfärtkte säga atf jag.betraktar moderaterrtas motiort om statliga betalrtirtgarsom en följetong. Skillnadert är bara atl rtärman läser en följetong brukar detbjudas på något nytt i nästa nummer. Så är inle fallet här. har även motionerat om ett bättrehandhavande av de statliga betalningarna. Én reservation, som äveu haranslutit sig fill, har avgivits. Vi har som sagt diskuterat dessa frågoråtskilliga gånger i utskottet, och jag vill hänvisa fill den utomordentligaskrivning i betänkandet som utskottets majoritet står bakom. Med dessa ordyrkar jag bifall fill hemsfällau i finansutskottets betänkande 24 och avslag påreservationen. Överläggnirtgen i detta ärertde var härmed avslutad. (Beslutfattades efter debatten om skatteutskoffefs betänkande 46.) Kammaren övergick till aftdebattera finausufskotfets betänkande 31 om stafiiga garanfier. Statliga garantier till näringslivet' AnL 75 (): Till detta betänkande som behandlar frågan omstatliga garantier till närirtgslivet har fogats fyra reservafiorter. Bakom tvåäv dessa står utskottets moderata och folkpartistiska ledamöter. Medhärtvisning fill de argument som är framförda i reservafionerna vill jag begränsamig till att yrka bifall till reservationerna 1 och 3 i firtartsutskoffetsbetänkande nr 31. Prot:,1987/88:1379 juni 1988 Statliga garantier tid näringslivet Förlustavdrag i statliga bolag AnL 76 ARNEGADD (s): Med hänvisning till såväl till demotiveringar som återfinns i de reservatiouer som är fogade tillfirtartsutskoffets betärtkande 31 som fill de motiveringar som finns i självauf skottsskri vnirtgert, firtns det bara ett yrkande som är rimligt,närtiligcrt aft yrka bifall fill ufskottets hemsfällan och avslag påreservafionerna. AnL 77 HANS i (vpk): Herr talman!De långa debatterna manar fill eftertanke. Det firirts irtte mycket mer aftsäga ärt atf def är klart aft man skall ställa kräv på närirtgsUvet. Mert manmåsfe också i olika sammanhang ha ett litet vidare bedömningsbegrepp när defgäller de statliga gararttierrta. Argumenten och mofiven för ett sådantställnirtgsfagartde firtrts i reservafion 2, till vilken jag yrkar bifall. Överläggrtirtgert i detta ärertde var härmed avslutad. (Beslut fattades efter debatten om skatteutskottetsbetänkande 46.) Kammaren övergick till attdebattera skatfeutskottefs betänkande 44 om föriusfavdrag i statliga bolag. Förlustavdrag i statliga bolag AnL 78 (): Jag avser infe atf begära votering i dettaärende. Detta ärende är ett okouvenfiortellf ärende. Det är riksdagensrevisorer som har begärt en förändring i skattereglerna rtär det gällerförlustavdrag för statliga bolag. skulle då hamna i eu principlössituation, och därför har vi från den moderata gruppen i skaffeufskotfefavvisat denna förändrirtg i skatfe-lagsfiffningen. Däremot behöver def skeändringar i uäringspolitikert. Jag yrkar bifall till reservationen iskatfeutskottefs yttrande, men jag kommer infe aff begära votering. Prot.1987/88:137 AnL 79 (): Med tanke på atf man infe avser atf begäravotering i detta ärende nöjer jag mig med atf yrka bifall fill utskottetshemställan. Överläggningen i defta ärende var härmed avslutad. (Beslut fattades efter debatten om skalleulskolletsbetänkande 46.) Kammaren övergick till attdebattera skatfeutskottefs betänkande 46 om beskattning av barnpension. AnL 8Ci (): Herr t;ilman! Så sent som för ettpar månader sedart när riksdagert behartdlade irtkomstbeskaftrtingertdiskuterades frågan om barnpensionen. avslog då bl.a. enfolkpartimotion av och . Med hänvisrtirtg till dertdebatfert och med härtvisrting till ansträngda tidsschema inskränkerjag mig fill att yrka bifall fill reservationen. AnL 81MARIANNE (): Jag vet aff def iute är särskilt populärt afffala så länge här . Men jag tänker ändå säga det jag hade tänkt affsäga, eftersom jag faktiskt tycker aft detta ärende är viktigt. betänkande ur .46 behaudlar en motion avMartin Olssort och med yrkandet atf skall begära enutredrtirtg och förslag för atf skatfemässigt jämställa barn som harbarnpension med övriga barn. Motionärerna har framfört samma yrkande utanatf vinna gehör hos utskoffsmajorifefeu. Bakgrunden till motionen är enkel. Def barn som harförlorat en eller båda sirta föräldrar får barrtpertsiort. Det är bra ochnödvändigt. Men därmed kan man infe rned bäsfa vilja i världen påstå aff dettabarn har def bättre ån andra barn, varken ekonomiskt eller på annat sätt. Istället är def tvärtom. Om föräldern varit i livet hade barnet naturligtvisfått del av dennes inkomster -utan några som helst skaftekonsekvenser förbarnet. Ett barn som mist eu eller båda föräldrarna harnaturligtvis lika stort eller t. o. m. större behov av inkomsterna fränferiearbeie. Genom den inkortsekverts som firtrts irtbyggd i rtuvaraudesyslem med total beskattrtirtg av barrtpertsiort uppstår oacceptablaorättvisor. Om två kamrater får sommarjobb och fjärtar lika mycket -säg . -så får dert som lyckligen har båda sina föräldrar i livet medallt positivt det irtrtebär behålla alltihop. Dert som däremot mist ert aveller båda sirta föräldrar och på många sätt är i en sämre situation måstebetala . i skatt och får därmed endast behålla . Varfinns rättvisan i detta? För oss i är detta en marginalskatfefråga såviktig som någon - och dessutom en vikfig fördelrtingsfråga. Utskottets majoritet skriver attdet finns fördelningspolifiska komplikationer med de olika alternativ tillskattebefrielse som motionärerrta pekar pä, eftersom de skulle ge de störstafördelarua till de barrt som har de största inkomsterna. Dä måste jag ställafrågan fill : Är def infe så aff inkomstskafteufreduiugeu har iuppdrag aft åstadkomma sänkta marginalskatter? Åstadkommer man def, såmirtskar ju defta problem. Eller är det sä, , att socialdemokraterna isin rädsla för aff gynrta rtägort rtågot mer helt bortser frårt dert majoritetav barrt som inte har rtågOrt artrtart irtkomst? Deras marginaleffekter vidferiearbete blir högre än för de barrt som har sirta föräldrar ilivet. Är det socialdemokratisk räftvisepolifik? Jag hoppas irtfe det! Certterrts utgångspunkter i skaffepolifikeu innefattar eumarginalskatte-säukuing för alla och en absolut vilja aff slå vakt om de svagai samhället. Barn som mist sina föräldrar måsfe höra fill de svaga - eller hur? Utskottet hänvisar också till den pågåendeinkomstskaffeufredniugeu med en av de mest fill intet förpliktande skrivningarjag seff på . Mau säger aft utredrtirtgert an leda fill att problemet meddert brislartde enhellighetert vid beskattrtirtg av barrt kommer i ell rtytiläge och därmed skulle komma rtärmare sirt lösrtirtg. Någort vilja alt rtu pårtågot sätt uttala sig för atl deu här orätfvisart skulle lösas visas intealls. Med tanke på fidigare behandling av frågan tror vi faktiskt inte aftnågot nytt läge uppstår. Frågan har prövats tidigare. skaffeutreduirtghade syrtpurtkfer som gick uf på atf samma beskattningsregler skulle gälla medavstod fråu atf lägga fram förslag i frågan med hänsyrt fill atf stödet tillensamstående föräldrar utreddes dä. , som lämnade sittbetänkande 1981, ansåg inte aff problemen med beskattnirtg av ferieirtkomsfervar så stora aff def motiverade rtågort förärtdrirtg så aff barrtpertsiort helteller delvis skulle befrias från skaft. a. hänvisades lillkostnadsaspekterna. Senast i är avslogs en motion med hänvisning tillalt propositionert om efterlevande-skyddet skulle läggas fram och man därförirtte kuude ta någon ställrtirtg då. Men frågan löstes iute heller i och meddenna proposition - undra sedau på atl vi inte riktigt vill vänta på fierutredningar. Jag måste säga all jag tycker hänvisningen tillkostnadsaspekterna är märklig. Enligt senaste uppgifter skulle en heltskattefri barnpension innebära en skatleminskning med 90 milj. kr. Med ellvisst belopp skattefritt skulle beloppet förstås bli lägre. Detta är väl dessadagar, uär marginalskatterna är mer på tapeten äu någortsirt fidigare? Def ärert struntsumma för atf minska margiualskillnader på för människor medsamma inkomst; Mofionärerna har.i år pekat på flera tärtkbara lösrtirtgarsom mart vill ha utredda: Låt barrtmed barrtpension - ca 36 000 - få tillgodoräkna sig extra avdrag vidbeskattning, uugefär motsvarande vad som gäller för landets ca 1,4 Görbarupensionert skattefri upp fill ett visst belopp. Görbarrtets ferieirtkomsfer o. d. skattefria. Görbarrtets ferieirtkomsfer o. d. skattefria upp till ett visst högsta belopp. Prot.1987/88:137 Herr talman! Jag vill med detta uppmana socialdemokraternaatt ansluta sig fillvårt yrkande såsom moderater och folkpartister gjort, så aff vi på det sättet kart fatta ett beslut som skulle undanröja eu av de orättvisor isamhället som drabbar de svagaste: de barn som har mist en av eller båda sina föräldrar. Med detta yrkar jag bifall till reservationen, i , AnL 82 (): ' I betänkandet behandlas en cenfermotiort avMartirt Olssort och . Motionärerrta föreslår atf riksdagertbegär ert skyrtdsam utredning angående förutsättningarna aff skapa lättnader ide nuvaraude beskaftnirtgsreglerrta för barrtpertsiort. Som skäl för ert förärtdring framhåller motionärerrta defförhållandet atf redan den lägsta nivån, i barnpensionen överstigergrundavdraget, varefter övriga inkomster som dessa uugdomar får, t.ex. avferiearbete, blir skattepliktiga - detta i motsats till andra uugdomar som kartha ferieirtkomsfer upp till grurtdavdraget irtuan skatteplikt inträder. Frågan har aktualiserats vid fidigare fillfällen och varitföremål för utredning. I pensiortskommifférts slufbefänkartde (SOU 1981:61) -enutredning som arbetade uuder den borgerliga regeringsperioden - konstaterar kommittén efter noggrant övervägande att det inte var motiverat att genomföra någon förändring som innebar aff barnpeusionert helt eller delvis befriades frårt skaft. Kommittén anförde såväl principiella som ekonomiska skäl för sitt ställningstagande; Man påpekade bl. a. att problemen med beskattnirtgert av feriearbeie irtte var så allvarliga atf det motiverade en så vittsyftaudereform som eu inskränkning av skaffeskyldighefen för barnpertsion över hela linjen skulle innebära. Jag vill åter poängtera atf def var én borgerlig utredrtirtgsom konstaterade detta. I pensionsufredrtirtgens delbefärtkartde omefferlevartdeskyddet, som vi kommer att ta ställrtirtg till , föreslår en enhällig utrednirtg förbätfrirtgar av barnpertsiorten och förlängd utbetalning vid studier. Angå ende beskattningen har samtliga partier anslufit sig till de synpunkter som pensiouskommittén fidigare redovisat, och rtågra förändrirtgar av skattereg lerna föreslås infe. Ertligt utskottets mening bör problemet med eu bristandeenhetlighet vid beskattningen av barn kuurta beaktas vid den föreståendereformeringert av irtkomstbeskaffrtirtgen. Blartd de frågor som inkomstskatfeutredningenhar atf behandla finns också reglerna för underhållsbidrag och reglerna omextra avdrag för folkpeusiouärer. I arbetet pä aft åstadkomma ett enklare ochrättvisare skattesystem bör även frågor om bristande enhetlighet i beskattniugeukomma i ett annat läge och få eu acceptabel lösning. Med det anförda yrkarjag bifall till utskottets hemställan och avslag på reservafionert. AnL 83MARIANNE () replik: Gunrtar Nilssort härtvisade till samma sakersorta jag räknade upp i mitt anförande - det är bara det alt vi har kommit filllitet olika slutsatser. Def här ärendet har varit föremål för översyn i så mångafidigare utrednirtgar då mart med vaga motiverirtgar irtte har gjortrtågorttirtg, och rtär mart rtu härtvisar till irtkomsiskafteutreduiugeu gördefta aft vi faktiskt inte tror på aff def kommer ske någon förändring i denhär utredningen heller. Därför vill vi ha åtminstone eu viljeyttring, för vitycker aff det här är en vikfig rättvisefråga just för de svagaste i samhället,som alltså är de barn som har förlorat sina föräldrar. Oavsett om nu barnpensionert förärtdras och förbättras-vilket vi tycker äf mycket positivt kvarstår just det förhållandet atfbarnpertsiortert beskattas hos barrtet, rtiedart de barrt som har sirtaföräldrar i livet får delav deras irtkomster utau att drabbas av några somhelst skattekonsekvenser. Det är detta som vi vill ändra på, . AnL 84 () replik: Eftersom frågan ombristande enhetlighet i beskattningen är en viktig och naturlig del avinkomstskatteutredningens arbefe, bör man avvakta utreduingerts arbefe irtrtartman gör någonting vidare i denna fråga: AnL 85MARTIN (): Den fråga som vi uu behaudlar tog jag uppförsta gångert 1979 i eu motion, och alltsedan 1983 har ochjag motiortcraf i defta ärertde. Syftet med motiorterrta är attåstadkomma ert rättvis behartdlirtg ur skaffesyrtpunkt rtär det gäller barn somhar förlorat en av eller båda föräldrarna. Det gäller alltså barn som uppbärbarnpension. Att jag har engagerat mig i denna fråga beror på att jagupplever atf dessa barn behandlas mycket orättvist. Meu def beror nog också påatf jag själv blev faderlös vid två och . Visserligen utgickdef ingen barnpension på deu fiden. Mert jag kart i varje fall bättre tänka migirt i de här barrtcrts sifuafiou. Jag skall mycket kort beskriva sitiiafiortcrt för dessabarrt. Barrtpeusionert överskrider def grundavdrag som gäller vid faxeringert,alltså . Om mart slår ihop ferieinkomsfer och barnpertsiortCrt vidbeskaftrtirtgen, komrtier alla ferieirtkomsfer aft beskattas. Det barrt som harförlorat ert förälder och som tjänar exempelvis . under eu sommarbetalar . i skaft, medan det barn sorri har förmårtCrt atf habada föräldarna i livet får behålla de . som han eller hon har fjärtatuuder sommareu. Detta gäller alltså för barrt , och det ärju väldigt vartligt atf gymnasieelever arbetar , vilket är bådertytfigt för dem och bra ur ekonomisk synpunkt. Meu för de barn som uppbär barnpension är det meningslöstaft arbeta, om de bara får behålla knappt två tredjedelar av ferieiukomsferna -vilket alltså skall jämföras med de barrt som har både far och mor i livet. Det här är således en anmärkningsvärd orättvisa. SomMarianne nämnde har vi i våra motioner föreslagit olika lösningar påproblemet. Men varje gårtg frågan har behandlats - utom , då det varborgerlig majoritet och mau hänvisade lill en utredning - och socialdemokrateroch kommunister har varit i majoritet har dessa avvisat motionerrta; medhärtvisrtirtg till dert crta eller dert andra utredrtirtgert. t. o. m.fill eu proposifion om änkepensionerna, som sedau drogs fillbaka. i ärhänvisade man till den proposition som då var under utarbetande, nämligenpropositionen om efterlevandepensionen. Denna proposifion har ju varit föremålför behandling och komnier deu att slutbehandlas här iriksdagen. har mau hittat ännu eu sak att hänvisa till, nämligenutrednirtgen om en reformerad inkomstbeskattning. Meu det kommer ju alltid aft finnas utredningar somsocialdemokrater och kommunister kan härtvisa fill. Anlednirtgen till att manhänvisar till sådana är aft mau inle vill lösa problemet. Det finns ju infenågon som helst viljeinriktning vare sig i detta betänkande eller i GunnarNilssons anförande. Socialdemokrater och vpk-are är okänsliga när det gällerden skatteoräftvisa som drabbar barn som har förlorat någon av föräldrarna. Jag skall infe förlänga debatten ytterligare genom atfställa frågor, eftersom jag utgår från aff eventuella svar infe kommer att genågouliug. Jag bara konstaterar atl de socialistiska partierna infe vill lösaproblemet. Man vill alltså ba kvar denna orättvisa. Det är,bara om vi får enannan majoritet uär vi åter samlas som def finns en möjlighet aftlösa frågan. Med detta,herr talman, yrkar jag bifall till reservationen. Överläggningen i detta ärende varhärmed avslutad-Kammaren övergick till aft fatta beslut i de förevarandeärendena. Mom. 1 och 2 .Utskottetsheniställau bifölls. Mom. 3 (statliga betalningar) Utskottets hemställan bifölls med 163 röster mol 148 förreservationen av Artrte m.fl, 1 ledamot avstod frårt all rösta. Mom. 1 (allmärtnariktlinjer för stöd lill näringslivet) Först biträddes reservation 1 av m. fl. med112 röster mol 17 för reservation 2 av i . 183ledamöter avstod från att rösta. Härefter bifölls utskottets hemsfällau med 190 röster mot113 för reservation 1 av m.fl. 4 ledamöter avstod frän aff rösta. 2 (lag om avgifter för vissa statliga gararttier) Utskottets hemställart - sorti ställdes mot reservation 3av m. fl. - bifölls med acklamatiort. Mom. 3 och 4 Utskoff(;fs hemsfällart bifölls. Utskottets hemsfällart - som ställdes mot reservationen avKnut m. fl. - bifölls med acklamation. Utskottets hemställan bifölls med 164 röster mot 148 förreservationen av m.fl. Prot.1987/88:137 9juni 1988 12 S På förslag av andre vice falmannen medgav kammarenaft de ärenden som eventuellt hauu debatteras färdigt under återstoden avdagens sammanträde skulle förefas fill avgörande i ett sammarthartg vidmorgondagens arbetsplenum. 1987/88:28om inriktning av telepolitiken (prop. 1987/88:118). AnL 86 PERSTENMARCK (m): Pä få andra områdert märker mart hurirtformatiortssamhället så snabbt vinner terräng sorp just inom teletekniken.Sedan några år tillbaka går utvecklingert utomordentligt snabbt. Defta har fillstor del varit möjligt genom aff gränsen mellan tele- och dataområdena alltmerhar suddats ut. Till kopplings- och överföringsfunktionerrta förkommunikafionsfjäusfer har lagts eu läng rad andra funktioner. Tyngdpunfen hos världens feleförefag har gradvisförskjutits mot sammansatta informationssystem, där tal, data, text och bildhar integrerats. Därmed har de olika tjänster som tillhandahållits iuom telenätetblivit allt svårare att skilja fråu varandra. Teleteknik är ett område där svenska företagligger utomordentligt väl framme. Därigenom har dessa också gynnats geuomuppkomsten av allt friare telemarknader, där eu lång rad företag tävlar om atterbjuda konsumenterna nya och bättre produkter. En följd av revolutionen inom feleteknikert är atffidigare rtafiortella företag, ofta med ert mortopolUknartde ställrting, harförlorat sin fidigare så dominerande roll. Defta är en utveckling som har kuunatföljas i länder som , och , De politiska beslut som där tagits har varit en direktkonsekvens av den tekniska utvecklingen, och de har också möjliggjort för defegua lartdets företag atf forfsättrtirtgsvis hänga med i en alltmer dynamiskomvandlingsprocess. Också i kau vi se en likartad artpassrtirtg av depolitiska beslufcrt fill den tekniska utvecklingen, även om besluten här merhaft karaktären av ett nödvärtdigf ortt, sett frårt dert polifiskamajorifeterts sida. Dert artpassrtirtg av det svertska fillomvärldcrts krav som skett Urtder har varit nödvändig. Likanödvändigt är def aft deuna utveckling får sin fortsättning på sätt somutvecklats i ett antal borgerliga reservationer.