prot · GB09137 · 1987-12-31 00:00:00 — Min slutsats är allgamla, fundamentala problem i den svenska ekonomin alltså visar det signämligen möjligt aft bemästra kosfnadsutvecklirtgert och hålla den på eu nivåjämförbar med dert för artdra aktörer pä världsmarkrtadert. sfiger på nyttinflationen i vårt land, och ökar kostnaderna i näringslivet. Det ärnafurligtvis för tidigt aff änrtu summera erfarenheterna av åretsavtalsrörelse, men den ger en obehaglig känsla av att den till sinasamhällsekonomiska effekter får besvärande konsekvenser, för affuttrycka sig milt. Vi kommer därmed på nytt in i ett skede i den ekonomiskadebatten som aktualiserar eu diskussiou om arbetsmarknadens parters ansvar församhällsekonomirt kontra regeringens möjligheter aff bedriva en statliginkomstpolitik. Måhända är jag i finansutskottet pessimistiskbeträffande de reella möjligheterna all på nationell bas klaraanpassningsproblemen lill världsmarknaden och dess förutsättningar. Om vi skallundvika all fortsättningsvis dramatiskt och brutalt åka ekonomisk berg- ochdalbana och undvika de starka påfrestningar som del medför, måstevärldsmarknadens förutsättningar tillmätas en avgörande betydelse i hanteringenav den svenska ekortomirt. Def är ett ödesdigert memento aft svenska företag iså hög grad fiyttar uf verksamhet till andra länder i den uttalade avsikten altminska beroendet av den svenska ekonomin och vinna en bättre och säkrareanpassrtirtg till världsmarkrtaderts förutsättrtirtgar. Det är erttankeställare i första hand för dem som har ansvaret för regeringspolitiken. Sedd i ett större sammanhang har alltså den ekonomiskapolitiken i värt land starka drag av "provinsialism", somvårt beroeude av del internationella skeendet blir allt större. Den utveckling vi uuder kunnatbevittna, med en allt större del av deu ekonomiska aktiviteten medriksdagsmajoritetens medverkan koncentrerad till vissa tillväxfcentra ilandet, har högst väsentligt bidragit fill aft öka \år samhällsekortomiska sårbarhet.Med dertrta koncerttratious-process har följt ökat irtflatiortstryck, eftersomdel uppstått nafiortella inflationshärdar, och def har i sin tur medfört svåraanpassningsproblem på arbetsmarkrtadert. Märkligt rtog ägrtas fortfarande dessaproblem bara eu förströdd uppmärksamhet, infe ertbart av riksdagertsmajoritet utan även av ekonomer och facket. Äudå är brister i den regiortalabalartscrt tecken infe bara på slöseri med samhällets resurser utan även pä affdeu s. k. tredje vägens polifik misslyckats i vissa fundamentala avseenden. Om vi i fortsäffrtiugen vill undvikadramafiska konvulsioner och anpassningsprocesser av typen 1976-1977, och förall del , måsfe svensk samhällsekonomi, och därmed också finarts-och pennirtgpoliti-kert, brirtgas i harmorti med dert ekonomiska utvecklingen ivåra viktigaste avnämar- och kortkurrcrttlärtder. 112 Dessutom gäller det aff mermålmedvetet än ta hänsyn fill effekternapå ekonomins struktur och funktion på mikroplanet av t. ex. del nu eftersattahushållssparandel och naturligtvis av del skattesystem som måste reformeras.Vad jag talat om är ju deu lilla uafionalstatens urtiversella problem.Harmoniserirtgen med den europeiska gemenskapen, iute bara handelspolitisktutan även arbetsmarknads-, finans- och penuiugpolitiskl, framstår därför somert ofrånkomlig nödvändighet, om vill behålla sin position somframstående industrinaliou och aktör på deu iuternalionella marknadert. Del ärsignifikativt atl en summering av den ekonomiska debatten i riksdagdenna dag måste ske med hänvisning till den internationella utvecklingen.Informationssamhället är trots allt ett världssamhälle, och inle heller detekonomiska livet känner längre till några gränser i realiteten. Därmed ber jag alt få tacka för år avangcrtäm, kollegial samvaro i denna kammaren. Prot,1987/88:137 Den ekonomiska politiken m. m. AnL 43JÖRN (vpk): Det är obestridligt atl 1980-talel pä deekonomiska synsättens område har inneburit en frammarsch för de borgerliga ochnykapitalis-tiska idéerna. Många fragment av dessa idéer har trängt iu också ideu svenska arbetarrörelsens ledning. Man hör ävert därifrårt ofta samma språkoch samma fraser som frårt de borgerliga bankekonomerna. Det är emellertid min uppfattning, som jag här kort villredovisa - all del vore bra, om den svenska arbetarrörelsen beredde sig på alldel kommer en annart lid och att dert sanrtolikt kommer under uästa årtionde.Jag grundar inte del på någon from förhoppning eller någon subjektiv oplimism,utan snarare på de tendertser man kart se i dert objektiva verklighet somkommer alt möta vår nation och mänskligheten de kommande decenrtierna. Deu kapitalistiska ekonomin bygger på en form avfragmentisering. Varje enhet fungerar för sig själv, bedömer subjektivt siuverksamhet utifrån siua egna interna resultat, formar sin framlid utifrån vilkavinstchanser man bedömer att verksamheten har. Trenden i det industriella samhället i denrta uya fas somdel är inne i är dert rakt motsatta. Samhället fragmertliseras inle. Ekonominfragmentiserasinte, uppdelas inte i mindre enheter, självstärtdigare och självstärtdigarefrårt varartdra. Trendert är dert motsatta: all sammanhangen och det inbördesberoendet kraftigt ökar. Då kan man inle i längdert ha ert orgartisatiort avproduktion och ekonomi som bygger pä ett fragmenliseral synsätt, för det lederoundvikligen lill alt ingen egentligen har något grepp över helheten, ingen kanförutsäga utvecklingen, ingen kau med någon effekt avvärja hotande problem ochkatastrofer. Tvärtom mertar jag all just de växaude irtbördesberoertdena i ekonomin gör del nödvändigt att bygga denna icke pä ettkapitalistiskt lönsamhetsbegrepp ulan på vilka externa effekter som varjeenskilt förelags verksamhet har för ekonomin och samhället som helhet. Då måstenågon göra deuna helhelsbedömuiug. Del måste finnas ett sådant helhetsartsvar.Dert kapitalistiska orgartisaiionert tillåter icke utvecklandet av ett sådanthelhetsansvar. Def kan bara någon form av socialism och socialisfiskt ansvargöra. Vidareförhärligas i den borgerliga nationalekonomin konkurrensen som 8 protokoll 1987/88:137 Den ekonomiska politiken m. m. ekonomiskprincip och som livsprincip. Konkurrenssamhällets och klassamhällets principerställs mol jämlikhets- och solidarilelssamhällels, och man vill göra gällandealt konkurrens- och klassamhället, byggt pä eliters makt öch elitersuppstigande, är del mest effektiva och välsignelsebringande. 1900-talel borde ha lärt oss artrtorlunda, och vi kommeratt bli tvungna alt underkasta oss logikeu i dessa lärdomar. Konkurrensen ärett krig - ett krig mellan människor, mellan individer, ett krig mellartföretag och arbetsplatser, ett k rig mellan nationer och finansgrupper. Ochdet är också i sista baud en verksamhet som behöver det militära kriget. Det äringen tillfällighet atf kampen om resurser och marknader är det som har drivitfram de två stora världskrigcrt . Jag tror inle alt någon, om mau verkligen vill varaseriös, tror all mau kau bygga någon högre form av civilisation på dettainbördes bekrigande och dertrta strävan efter att lägga beslag på och utnyttjaandras resurser och skaffa sig makt över andras liv. Sedan kan man fråga sig: Är klassamhället och eliten avsamhälle det mest effektiva samhället? Det är ju vad som påslås. Om det ocksåhar andra nackdelar, säger man, är det ätminstorte det ekortomiskt mesteffektiva; Vi kommer också all upptäcka aft så är det inte alls. För vad är detkonkurrens-och klassamhället leder till? Jo, fill aft bara ett fåtal.stiger uppfill positioner där de verkligen får utlopp för sin skapande förmåga, medandäremot den stora massan hålls i en underordrtad position och får rätta sigéfler de andra. Jämlikhetens samhälle betyder däremot - eftersom all strävanoch kamp för jämlikhet innebär atf de nedtryckta strävar efter aft höja sig -att mycket fler människor dras in i den skapande processen, att det sker enväldig mobilisering av outnyltjade mänskliga resurser. Det är också ureffektivitetssynpunkt den bästa typen av samhälle. Där försvararjämlikhelstartkeu i eu ny form och i en ny miljö verkligen sin klassiskaposition i arbetarrörelsens ideologi. Därutöver vet vi att de stora kapitalen koncentrerasalltmer. Del är eu oundvikUg process i den kapitalistiska världsekonomin. Deblir alltmer svåråtkomliga för de demokratiska instilutionerrta och förnalioualsiaterna, eftersom storkapitalet organiserar sig i multinationellaenheter. Del kommer att leda till en motsättning och en kamp mellan å ena sidandemokratin och dess krav och ä artdra sidan den stora mullinaliortellakapilalmakterts krav atl få breda uf sig. Detta kommer atf påverka människorna i derastankeprocesser, därför att de kommer aft se hur mulfikapitalef urholkar deureella makten hos deu begränsade demokrati som vi trots allt nu har. De kommeri ökad utsträckning också att göra slut på ett syslem där makten har dennakoncentrerade karaktär, där den urholkar demokratin, där makten ligger iavlägsna centra som är oåtkomliga för det stora flertalet medborgare och somhotar atl förvandla de demokratiska idéerna till ett sken. Jag tror, kort sagt, på goda grunder och med den härreella problematiken i minne, aft människornas och världens svära existentiellaproblem i vår lid, denna farofyllda tid, kan lösas bara med någon form avsocialism. Det blir med all säkerhet irtte ert socialism av del gartilatraditionella slaget men väl däremot eu ny socialism, byggd på de traditionellavärderingar som den socialistiskaarbetarrörelsen i vär del av världen står för.' Låt mig, herr talman; på de minuter jag har kvar,kommentera också något av det som har sagts. Egentligen är ju detta eu finanspolitisk debatt, meu som i många andra fall tränger sig en del stora elefartter irt, sorti iute vanligtvis deltar i det normala mödosamma politiska arbetet, och pratar om helt artdra saker än det tema som egentligen gäller. De har talat mycket om och hennes förehavanden och de allvarliga konstitutionella frågor som krisen i jusiiliedeparlemeulets leduing väckte. ' är de stora elefanterna gångna - till sina kaffebordförmodligen - men det är möjligt att någon av dem hittar vägen lill någotobskyrt protokoll, och jag skulle gärna vilja ge dem ett par ord som demöjligen av slump kau läsa. Dä riktar jag mig till ledarrta för dertsocialdemokratiska delert av arbefarrörelsert, och det är ell antal varrtirtgarjag skulle i all blygsamhet vilja utfärda, för jag tycker att deusocialdemokrafiska ledningen spelar ett högt spel just . Deu första varuingert är: Kom infe och utuämrt, irtförpolitiskt medvefrta och kunniga människor, fill den bäsfajustitieminister vi har haft! Den bäsfa justitieminister vi har haft under denfid som jag har varit verksam i parlameutet var Lertnarl , eu människastyrd av en human och social syn på brottslighet och behandling avbrottslingar. står för en helt motsatt syn, den somLennart bekämpade. Försök irtte upphöja, ni socialdemokrater, hennes syntill någonfing bättre än Lenrtart , för då sviker ni grundläggande delarav vad som bör vara en socialistisk och ocksä en socialdemokrafisk människosyn. Jag läste en insändare i - på insändarsidartslår ju niycket skräp - som lojaliserade- sig med justitieministern och som gjorde del på följande sätt: De som försöker sabotera arbete är egentligen lika dåliga som terroristerna. Jag vill för det ändra varna den socialdemokratiskapartiledningen för att försöka bygga en valkampanj på den typen av vulgärastämningar. Den tredje varningen som jag vill utfärda är: Sprirtg inteomkring och tro, ni som tillhör regeringen, alt undersökningarhade något som helst värde för föruudersökniugen rörande mordelpå OlofPalme. "luforma-tioueu" beslår inte av någouliug annat än värdelösaskrörtor, skvaller och fjärdehandsuppgifier, av vilka de flesta redan var kändalångt innan gav sig ut på. siua odysséer i världen. Det som dömer , förutom eu hel del andrakonstitutionella fel och hennes förhållningssätt till den lagligarättsordningen i , är all hon är så okunnig om föruudersökniugen,så.okunnig om Palmemor-dels bakgrund, atl hon värderar skvaller och lösligateorier på del sätt som hon tydligen gör. För del fjärde finns del.nog anledning att säga också:Sprid inte myten aft och var ute för aft pånågot säil.rensaupp iuom säpo. De lierade sig i stället med eu av flerafraktioner inom säpo, och de lierade sig med deu fraktion som ville återupplivadef s. k. PKK-spåret, som så grundligt havererade! ett tidigare skede avulredniugen. Prot1987/88:1379junil988: ' Den ekonomiska politiken m.m. Prot,1987/88:137 För det fernle skulle jag vilja varna för atl bygga upp någrahypoteser och försöka driva dem om att det finnsett nytt PKK-spår i kombirtafiort med de 1 7 irartska furtdamenfalisterrta.Något sådartt existerar i verklighelert irtte. / Vad regerirtgert däremot skullekunna göra som vore positivt för Palmeul- redningenvore alt utnyttja de kunniga experter som finns på utrikespolitiska sammanhangför atl lära uågontirtg och försöka gertomskåda dert väv av desirtformation somhar lagts uf frän olika håll krirtg defta mord och krirtg mordutredningen. Lär man sig genomskåda denrta desinformatiort, kart martfaktiskt börja spåra var dert verkliga lösrtirtgert eventuellt kan ligga. Vivef atf i alla mera uppmärksammade fall av polifiska mord som har inträffat påsenare år spelar den desinformatiortskampartj som frårt olika dunkla sidor allfidsätts i gång en utomordentligt stor roll. Den är ett intressant studieobjekt. Jag skall inte här utveckla detta mera - det är intefillfälle fill def - meu genom att studera just var desinformationen har sittursprung och vad den består i kan mart få vissa arttydrtirtgar om vad dertursprungligen var avsedd aff dölja. AnL 44 (): Jag måste ärligt tillstå aff jag hade glömtatf i debatten om firtartsutskoffets betänkande 30 kan mart, som JörrtSvertsson snuddade vid, ta upp i stort sett precis vad som helst. Jag harnaturligtvis haft svårt att rikfigt förstå vilken koppling harfill finausufskotfets betänkande 30, möjligtvis med def undartfaget aftutskottet väl förvärtfar sig gåvoskatt på beloppet som ställt tillförfogartde. Jag måste också få säga, herr talmart, att jag tycker affdef är något uppseeudsväckaude och vill gärna ha det fill protokollet, att vihar ell etermediamouopol som följer deu här debatten i och tjugominuter - så har monopolet sänt debatten - men har kamerorna släckts. I och för sig säger jag det med gott humör, för jag är vanvid det, men det kan ju också ha med rältsstalcrt alt göra aff monopolet serfill att vara så allsidigt som möjligt i siu bevakning. Def hade om inte annat,herr falmau, varit nog så värdefullt atf def sista Svenssort sade här hadeförmedlats uf i etern. Urtder dert här veckart har vi i kammarendebatterat miljöfrågor och energipolitik. behandlas dcrt ekortomiskapolitikert. Vi kristdemokrater har lärtge reagerat över aff dert ekortomiskapolitiken sä lätt frikopplas fråu andra politiska områdeu. Jag menar affmiljöförsförelsert, slöseriet rned jordcrts begrärtsade naturresurser, denorättvisa fördelrtirtgcrt mellart i- och u-lärtderrta, dert regiortalaobalartscrt, de sociala problemert samt den bristande valfriheten för dertenskilda människan och kriserna i syrtrterhet inom vårdsektorn måste komma in ioch kopplas fill dert ekortomiska debatten i betydligt större utsträckning. Denekortomiska politikert får aldrig fastrta i ert diskussion om hur våraplånböcker skall bli tjockare. Vikristdemokrater vill sälla människan i centrum för den ekonomiska politiken.Människovärdet måste helt enkelt bli viktigare än penningvärdet. 116 Det är just därför så absolutvikfigt aft vårt samhälle får uppleva eu efisk och Jag tycker aff det är uppenbart atldel behövs för både statsminister och statsråd och naturligtvis för oss alla.Respekten för människan, och respekten för människovärdet existerar infe inågot etiskf-moraliskf vakuum. Etik och moral, som ju nu alla talar om, måsferelateras fill något - dessa begrepp svävar infe fritt. De måste kuunaavstämmas mot något. Börschefen och för övrigt folket i näringslivet talarnumera mycket om etik, behovet av etik och behovet även irtre kompass. Jagtycker aft def är ett irtfressant fal. Men, som sagt, mart måste också vågatala om vilkert filosofi eller vilkert livsåskådrtirtg som etik och moral skallstämmas av emot. De ekonomisk-politiska åtgärderna måste därför hela fidertsträva mot de övergripartde mälcrt: ert god livsmiljö, artsvarigt förvalfartdeav jorderts resurser, meningsfullt arbefe åt alla, internationell solidaritet,étt decentraliserat samhälle och ökad livskvalitet för den enskilde individen. Det är därför vi kristdemokrater i olika mofioner harföreslagit aff en god fysisk och psykisk miljö skall införas som ett mål förden ekonomiska polifiken. Vi vill genom atf använda skärpta gränsvärdert förutsläpp, punktskatter, utsläppsavgifleroch miljöskyddsförsäkringar styrautvecklingen mot ett miljövänligt samhälle, men vi vill också intressera ossför människors inre miljö. a. därför är vi så måna om att få slut på våldetsom spys uf över våra barn och ungdomar via videogram. Genom sänkta skatter pä arbete och höjda skatter på energioch råvaror kan vi naturligtvis minska resursslöseriet och miljöförslörelsen. Vi kristdemokrater har föreslagit eu höjnirtgoch effektivise-rirtg av u-hjälpeu, en kraftfullare regionalpolitik och en merradikal fördelningspolitik. Vi vill ge småbarnsföräldrar ökad valfrihet genombeskaffad vårdlön och sänkt skaft för barnfamiljerna. Vi vill ge friskolor bättreekonomiska möjligheter och släppa in enskilda alternativ som komplement filloffenfiig verksamhet. De kollektiva löntagarfonderna vill vi avveckla ochöverföra deras medel till sjukvården, där det behövs resurser, och tillpensionssystemet för att säkra de framfida pensionerna. I stället förcentralistiska fonder vill vi ha företagsankrtutna viustdelningssystem, sådanasom finns på ', i osv: På område efter område skulle dekristdemokratiska förslagen innebära stora och små förändringar, som i vissafall märks snabbt och konkret, i andra fall först på - det gällerförändringar som är nödvändiga om vi vill skapa ett människovärdigt ochmiljövänligt samhälle. Jag tror atf vi i den ekonomiska debatten springer ifrånden realitet som råder irtom vårdsektorrt. Där behövs pertgar. Där står viinför ett vägskäl, men i stället för atl tala om varifrån de nya resursernaskall tas, talar vi vitt och brett om privafisering eller möjlighet atföverföra peugar fråu primärvård till specialistvård. Jag tror iutealls att def är någon lösning. Självfallet är en förutsättning för välfärden aft vi haren stabil ekonomi med ett konkurrenskraftigt närirtgsliv. Klarar vi inte av atllösa de akuta problemen för svensk ekonomi kommer vi iute heller alt kunna lösaandra problem. Men det är viktigt atl de åtgärder vi vidtar slår i samklang medde mål vi sätter upp för samhällsulvecklingert. Den internationella högkonjunkturen och def stegrandeprivata konsumtionen har lett fill att ekonomirt rtu är överhettad.Orderböckerua hos Prot.1987/88:137 9juni 1988 Den ekonomiska politiken m.m. Prot.1987/88:137 företagen är fulltecknade, konkurreusert om arbefskraffcrthårdnar, särskilt " ' välutbildade isforsfadsregiouerua. Detta leder till att lörterna drivs ---------------------- upp.Hushållssparandef minskar och är sedau fillbaka negativt, och Denekonomiska poli- byfesbalansert försämras i rask takt. Det högakapacifetsuiuylljandet i tikenm.m. näringsli\el och bristen påarbetskraft förhindrar den exportökning som- skullekrävas för atl kompensera den stigande importen. Under eu följd av år har kostnaderna för svensktnäringsliv stigit snabbare ärt i omvärlden. har lönerna varje ärökat snabbare i än i våra 14 viktigastekortkurreutlärtder. Del som gjort atl rtärirtgslivets konkurrertskrafl irtteförsvagats mer än som varit fallet är eu rad lyckliga omständigheter, del kaninte förnekas. Firtartsmirtisterrt' har säkerligert skänkt ocholjeshejkerua eu tacksamhetens tanke för sänkta dollarkurser och oljepriser. Problemen som svensk ekonomi brottas med förvärrasytterligare av de löneavtal som ingåtts . Enligt firtansutskoltelsmed fleras bedömning stannar löneökningar, inkl. löneglidning, på ,alltså samma nivå som finartsmirtistern artsåg vara kalaslrofallerrtalivet isirt finartsplau . Dessutom har vissa avtalsmässiga lönehöjningarlagts , vilket håller tillbaka löneökrtirtgarna men bildargruud för lörteökrtirtgarrta 1989. Den ekonomiska situationen är bekymmersam.Nu, milt uuder eu högkonjunktur, borde vi ta tillfället i akt och rätta lill deobalanser vi har i ekonomin. Det är nu vi skall skapa ett sådant ekonomisktläge atl vi kan betala igen utlandsskulderna. I sfället lever vi över våratillgångar. Vi konsumerar i en allt snabbare takt som vi skjuterproblemen framför oss. Regeringen verkar handlirtgsförlamad när det gäller atfplocka fram åtgärder. Man skjuter problemen , och det är förslåsvalet som .avgör det. Priset för deuna senfärdighet riskerar svenskafolket aff få betala genom ökade obalanser i ekonomin som i sin förlängrtirtgkart leda oss in i ett läge motsvarartde def vi hade i mitten av 1970-falet,som det sfärtdigt talas så mycket om. Vi vef vilka problem som då uppstod. Vikrisfdertiokrafer menar att situationen är så allvarlig att resoluta åtgärdermåsfe vidtas . Ekonomin måste kylas,ned. Det krävs helt enkelt enstramare finanspolitik. Infe efter valet, eller , utan . Riksbankenspanikålgärder genom höjningen av räntorna är ett exempel pä allfirtartspolifikert är för svag. Dessutom krävs också aktiva åtgärder för atl .underlätta avtalsrörelsen ; Men är det viktigt att de åtgärdersoru vidtas är i samklang med'de långsiktiga mål för den ekonomiska politikensom-vi i kds anser vara angelägen. Den överheffnirtg vi upplever i dert svertska ekortomirtberor till stor del på dert uuder ökande privata konsumtiorten. Stigande import och sjunkande hushållssparande har blivit resultatet av den köpfest som pågått. Vi kristdemokrater anser def nödvändigt med en temporär momshöjning för aff dämpa den privata konsumiiouen och därmed också dämpa importen och förbättra vär bytesbalaus. En förulsätinirtg för detta är dock all rtiomsen differertlieras. En temporär momshöjrtirtg måste könibiueras med en sänkt matmoms med minst 10 procentertheter. En ytterligare differentiering kan 118 också övervägas så all en högremoms las ul på s. k. umbärliga varor. detstabiliseringspolifiska läget så medger skall deu generella momsen sänkas. För att underlätta avtalsrörelsen , motverkalöneglidningen framöver och därmed bidra till en balanserad ekonomiskutveckling måste marginalskatterna sänkas. Fördelniugspolitiska skäl och delslabiliserirtgspoliliska lägel talar för skallesärtkrtirtgar i de inkomslskiktdär de flesta löntagare finns och där en marginalskatlesänkning fär viss effektpå ränteavdragen. Därför föreslår kds all marginalskatten sänks lill iinkomster . Detta innebär också all ränteavdragert mirtskari värde frän till . Detta innebär att den skatteskala somvi kristdemokrater föreslår i vår motion både bidrar till en lugnareavtalsrörelse och till att minska hushålleus skuldsättning. Fördelningspolitiska, skäl talar dessutom för all särskildaåtgärder bör vidtas för att sänka marginalskatten förde barnfamiljer med barnuuder som har en deltids- eller hemarbelartde make/maka, den s. k.tudeluingsre-formen. Det innebär atl makarna får slå ihop siua inkomster ochdela dessa mitt itu och skatta för hälften var. Del innebär alt om familjen harenbart en förvärvsinkomst skall man når man deklarerar ha rätt att tudela deunainkomst. Överföringen från den ena maken lill den andra begränsas till fyragånger basbeloppet. Reformen innebär en marginalskatlesänkning för de familjersom är mest i behov av en skattesänkning. Artdra skattepolifiska åtgärder vi föreslårär eu viss sänkrting av arbetsgivaravgifterna och eu höjnirtg avenergiskatterna. Av miljö- och stabiliseringspolitiska skäl stöder vikristdemokrater därför utskottets förslag till höjd olje- och kolskaff.