prot · GB09127 · 1987-12-31 00:00:00 — Men vi i vpk vill inte bara ha ett i arbete, utanvi vill också ha ett i hälsa och skönhet. Och den ohämmade expansionsom nu pågår i är inte hälsosam. Den är inte hälsosam förstockholmarna, eftersom den riskerar att förkväva vår stad. Den är intehälsosam för det övriga landet, där på många håll den regionala obalansensproblem förstärks. Regionalobalans är för övrigt något som drabbar också . Ivpk-motionen försöker vi ge en livfuU skildring av vad som pågår uteftersträckan - . Man kan få intrycket alt hela Sverigesnäringsliv i framfiden skall trängas in på det här området. I t. ex. , somredan har två arbetsplatser på varje invånare, fortsätter expansionen. Här harnyss SAS, efter att ha ställt ultimativa krav, färdigställt ett nytt, jätteliktkontorskomplex med läcker sjöutsikt. är bristen på arbetsplatser stori andra delar av . Det gäller Södertörnskommunerna, som harhamnat i bakvatten. Det gäller den till ytan största kommunen i länet, nämligenNorrtälje. Justnu är det ett väldigt sug efter byggnadsarbetare i Stockholmsregionen.Nybyggnafionen är intensiv. I hög grad handlar def om kontorsbyggen. Man skullefaktiskt kunna få intrycket att vi har kontors- och inte bostadsbrist. Så äremellerfid inte fallet. 130 000 människor står i bostadskön, och 70 000 av demsaknar egen bostad. Spekulafionskarusellen snurrar allt fortare, och alltstörre penningbelopp är i omlopp. Detär ingen tillfällighet att många av de nya mångmiljonärerna är verksamma justinom den här branschen. Det köps och säljs ungefär som när man spelar Monopol.Men del handlar ändå om rikliga pengar. Det får inte minst våra ungdomar kännaav när de t. ex. tvingas betala en kvarts miljon för en etta med kokvrå iTensta, för atf över huvud taget få tak över huvudet. I innerstaden handlar definfe längre om sexsiffriga utan om sjusiffriga tal för bostadsrätterna. Ochbostadsrätterna blir allt fler, enligt borgerligt önskemål, medan vanligahyreslägenheter till en socialt acceptabel hyra blir allt färre till antalet.Ett ökat tryck på kommer att ytterligare förvärra denallvarliga bostadsbristen. VpkviU kraftigt öka bostadsbyggandet, och vi vill vidta åtgärder för att kommafill rätta med den förvärrade bostadssegregationen. Den sociala skiktningenmellan olika bostadsområden blir allt tydligare. Det handlar inte bara omskillnaderna mellan rika överklassområden i och vissa andra norrorteri förhållande till de fatfiga söderkommunerna. Nya skillnader uppstår. Mellansödra och norra är det bara några stenkast. Men och Kistaär två skilda världar. Def krävs polifiska och ekonomiska styrmedel för attövervinna den här segregationen. Klyftorna i Storstockholmsområdel tar sigockså uttryck i en förvärrad social utslagning. I hög grad är detarbetarklassens barn ute i betongförorterna som Klasskillnadernaskärps i stäUet för att minskas. För att bli Utet mer posifiv: Vilka andra huvudstäder i världen änStockholm kan erbjuda bad och fiske mitt inne i centrala staden? Med rätta kanvi vara stolta över att bo i en av världens vackraste och renaste huvudstäder -men hur länge till? Miljöförstörelsen kopplar ett allt hårdare grepp på oss.Biltrafiken, som enUgt de kommunala planerna skulle minska under de gångnaåren, ökar i stället kraffigt. Vattendrag och skogar håller på att förstöras. Snartstår vi inför valet mellan stadens överlevnad och bilismens ohämmadeexpansion. I vpk anser vi att bilisterna måste offra litet av sin bekvämlighetoch betala vad bilismen kostar. I stället skall vi satsa på en kraftigutbyggnad och förbättring av kollektivtrafiken, med nya, snabba förbindelser tilllåga priser, helst nolltaxa. Räddhågad valtakfik får inle hindra ansvarigapoUfiker från att fatta nödvändiga beslut. Ytterst handlar det om huruvida vivill efterlämna till våra barn och barnbarn-en stad och en därdef fortfarande finns rena vatten att bada i och dra upp fisk ur och där detfinns skogar att ströva i. Alltdetta goda kan vi inte uppnå utan att kommun och landsting får bättrestyrmedel. Vi måste kunna använda oss av t. ex. läges- och miljöavgifter sominstrument. Vi måste kunna bestämma om etableringskontroll och styrning avinvesteringarna. Det är därför vi i vpk i vår motion förordar en särskildutredning för att ge politikerna i bl. a. sådanamöjligheter. Dehär förslagen avvisas av utskotfsmajoriteten, med hänvisning till attkommunerna själva får klara av detta. Men problemet är just att vi inte kanklara av detta eftersom lagstiftningen förhindrar oss.att vidta nödvändigaåtgärder. Vi viU inte bolla över aUa de här problemen till staten. Vi ber baraom en lagstiftning som gör det möjligt för oss här i att taitu med problemen. Nog kunde väl utskottet ha kostat på sig att åtminstoneförorda en utredning om problemen. Jag yrkar, fru talman, meddetta bifall till vpk-reservation nr 43. 68 iVisby (m): Regionalpolitikens mål är att ge alla människor, oavsett var de bor,tillgång till arbete, service och en god miljö. För att delta ganska djärva målskall kunna uppnås krävs vitt skilda åtgärdspaket i oUka delar av vårt land. Närdet gäller Gotiand gav regeringen SIND i uppdrag att i en rapport geförslag på lämpliga åtgärder för näringslivets utveckling. Den rapporten ärfortfarande aktuell och läsvärd för de regeringsmedlemmar som på sommarengästar . Mycket av det som föreslås är ännu inte åtgärdat. Jag anser att det är viktigt att så många beslut som möjligt fattas påregional nivå, i samverkan mellan centrala och lokala myndigheter och deenskilda människor som besluten gäller. Utvecklingscentrum Gofland har vuxitfram på just detta sätt och är en stor tillgång för . För dettatackar vi faktiskt våra myndigheter för deras hjälp och medverkan. Vårindustriminister sade att vi bara gnällde och gnällde, men dettaär han faktiskt värd ett tack för. Länsanslagetoch glesbygdsstödet betyder mycket för Golland, och del är bra att länsanslagetskall räknas upp. Men i sammanhanget kan man peka på att Dagmarbeslutet förGotland betyder att vi måste skicka i väg 10 miljoner. Staten ger ochstaten tar. Någotsom ur regionalpolitisk synpunkt är mycket viktigt är en samverkan mellandepartementen. Del lär finnas en statssekreterargrupp som har den uppgiften,men det är tyvärr en ganska osynUg grupp. Def hade varit bra atf få diskuteraGotlandsproblemen just med den. Då kanske inte så mycket hade gått snett. står att läsa att Gofland bör garanteras utrymme för minstoförändrad produktion av animalieprodukter - särskilt mjölk och sockerbetor.Detta påpekades långt innan myndigheterna beslutade om tvåprissystem på mjölk.Def gjordes då tyvärr inget undantag för , trots att vi uppvaktade iärendet. har animalieproduktionen minskat så mycket att vårt ganska nyaslakteri har brist på slaktdjur. Vi kan inte, som i andra län, resa överlänsgränsen och handla. Vi är hänvisade till att klara oss själva. Ommyndigheterna hade lyssnat på oss och satt sig in i våra problem, hade detsäkerligen inte blivit på detta mycket olyckUga sätt. Vi har en centraUsfiskregering. Den lyssnar sällan. Vi har ju fått statliga bidrag för byggandet avslakteriet, och då vore det ju bra om vi kunde nyttja det i full skala. Jagskall gå vidare htet grand med utgångspunkt i just . Vi har ettsockerbruk på Gofland, vars kapacitet utnyttjas till . Om arealenskuUe få utökas , skulle bruket kunna nyttjas fullt ut. Detta skulledessutom ge många välbehövUga arbetstillfällen åt våra jordbrukare.Sockerbetorna är ju dessutom en viktig täckgröda, som minskar kväveläck-aget -viktigt för miljön! I denna fråga har vår jordbruksminister ännu möjlighet aftuppmana sina riksdagsledamöter aft rösta för en center- och moderafmofion, därdef föreslås just en utökning av betarealen. vara till något förpliktande, bör man väl handla efterintentionerna i denna. Finansministern lär ju ha tagit en folkparfimo-tion omhöjd oljeskatt till sitt hjärta, så varför inte rösta med oss. DettaskuUe vara bra för Gotiand. Jordbruksnäringen är basnäring och absolut viktigastenäringsgren. Så har det alltid varit, och så bör det nog av många skäl ocksåförbli. Vimåste vara självförsörjande på livsmedel. Vi måste av försvarspolitiska skälockså ha ett visst överskott. För skull måste en beredskap finnasvarje dag, . Jordbruksfastigheterna på ligger spridda runt önoch bidrar till atf behålla kulturlandskapet öppet. Också ur försvarspoli-fisksynpunkt är def vikfigt med en spridd bosättning. Vihar många hemvärnsmän runt om pä . Detta är viktigt för totalförsvaret.Av tradifion känner våra jordbrukare detta ansvar. Vadsom just nu oroar oss är alt många jordbruksenheter står införgenerationsskiften. De unga vågar infe satsa på fortsatt jordbruk, fru talman,och tyvärr försvinner många små enheter. Lönsamheten är dålig och osäkerhetenär stor. Det är ingen som vet vad den socialdemokratiska regeringen beslutar . Jo, vi vet att tvåprissystemet nu skall upphöra med omedelbar verkan, omregeringen får sin vilja igenom, och att en ny omställningsprocess skall sättasi gång. Bensin- och oljepriserna stiger. Detbörjar också bli kris vid vår lantbruksskola, eftersom alltför få söker tilllantbruksutbildningen. Detta är farligt, fru talman. Idessa dagar dammsuger man dessutom i sina omgivningar påjakt efter arbetskraft. Det är förmodligen bara bristen på bostäder istorstadsområdet som gör att en ny flyttningsvåg inte har dragit i gång. Dettafår inte ske. Vi behöver ett befolkningsunderlag på ca 56 000 människor för attkunna leva ett bra vardagsliv och ge en god service åt våra sommargäster. Statsmakterna borde sätta sig in i våra jordbrukares problem och tainitiativ till att underlätta näringens fortbestånd. kan man vidare läsa att färjetrafiken bör garanteras entillfredsställande minimistandard, därför att goda kommunikationer ärlivsviktiga i regionalpolitiken. Kommunikationerna är kanske viktigare förGotland än för något annat län, eftersom vi har ett stort handikapp, havet. Vihar minsann ingen valfrihet mellan olika transportmöjUgheter. Vianser att staten skall svara för den s. k. infrastrukturen på på precissamma sätt som när det gäller landet i övrigt. För oss gäller det hamnar ochtonnage. Vi skall inte behöva diskutera statsbidragens storlek oftare än vadman gör i landet i övrigt. Vårkommunikationsminister gästade oss och sade då attkommunikationerna till inte var hans bord. Han hade minsann överlåtitansvaret till transportrådet. Vianser vidare att våra kommunikationer är så viktiga, inte minstregionalpolitiskt, att handläggningen bör flyttas upp till departementet igen.Kommunikationerna måste få en långsiktig lösning. Våra myndigheter kaninte diskutera taxor och turlistor med transportrådet föratt pressa statsbidraget - så har vi det . Jag hoppas attkommunikationsministern tar sitt självklara ansvar för Goflandskommunikationer. måste få kosta. Tillsist, fru talman, skall vi komma ihåg att de upprustningarna i Östersjönfortsätter. blir allt viktigare försvarspolitiskt. Gotiand är vårtgränsområde österut - en larmklockeplattform i . Därför bör Gotlandägnas särskild uppmärksamhet regionalpolitiskt, så att inte vår ö börjaravfolkas. har lägsta skattekraft och den störstaglesbygden. Jordbruket är den helt dominerande näringen. Jordbrukssektorn bördärför, det säger jag om igen, ägnas särskild uppmärksamhet. Denna är trotsallt den näringsgren som kanske har de största förutsättningarna attvidareutvecklas, med många småföretag runt omkring. FörSveriges framtid måste regeringen ta ett stort ansvar för Gotiand, så att vår öinte avfolkas. Vi.är en försvarspost österut. 69 REYNOLDHFURUSTRAND (s): Omvandlingen från jordbrukssamhälle, via industrisamhälle, tilltjänstesamhälle har gått mycket fort i . 8 protokoll 1987/88:127 Jordbruket,stålet, gjuterierna, verkstads- och textiUndustrin har varit och är delvisfortfarande basen för den södermanländska sysselsättningen. Men barauppräkningen av de här branscherna påminner oss om nedläggningar ochstrukturomvandlingar. I orter som , och leverman fortfarande med en viss oro för framtiden. Trots detta har vi denhögsta sysselsättningen någonsin i Södermanlaiid, och det är självfalletglädjande. Menvi har också erfarenhet av vad sorn händer när konjunkturerna snabbt växlar.När det blir arbetslöshet och sämre tider ökar utflyttningen från vårt län. Närvi nu ser den starka expansion som sker i framför allt storstadsområdena ochkring högskoleorterna, ser vi också att vårt flyttningsnetto utvecklas i enklart negativ riktning. ligger i botten. Ungdomarsöker sig till de expansiva orterna för att få en bättre utbildning och ettbättre jobb. Södermanlandslän har emellertid tillsammans med övriga län i goda möjligheteratt lätta på det höga tryck som finns i framför allt . LO- och TCO-distrikten i och har uttalat sitt stödför att Mälardalen.är ett bra komplement. Vihar i kommuner som genom att de har fört en framsynt kommunalpolitikskapat förutsättningar för att avlasta det överexpansiva . Menför att klara detta krävs regionalpolifiska satsningar av betydelse. Låtmig peka på några satsningar som och skulle ha nytta avoch som skulle bli den yitamininjektion som så väl behövs. Manbrukar säga att järnvägen har framtiden för sig. från Stockholmvia och till och vidare är ett bra exempel påatt man med goda, spårbundna kommunikationer kan klara pendling också i ettmycket större område. Visocialdemokrater i har gått i spetsen för utvecklingen avSvealandsbanan. Vi kan också glädja oss åt att de borgerliga ledamöterna frånSödermanland i denna riksdag delar vår uppfattning när det gäller dennasatsning. Viser självfallet pckså glädjande och positivt på tidigareställningstagande om en samordnad tågtrafik runt . Men måste arbetetför ett snabbt genomförande få högsta prioritet. Beslutetom snabbtåg och påverkar också trafiken iandra delar av - , och . Men ettoåterkalleligt krav från är att de nya tågeii inte skall innebäraatt det blir färre tåguppehåll i länet. Frånsocialdemokratiskt håll stödjer vi också byggandet av den nya stationen.Södertälje Syd, som kommer att få stor betydelse både för östra anknytning till stambanorna. Men,fru talman, också när det gäller vägarnas betydelse som bra länkar i ett länfinns stora brister i . Inget annat län har genomgående så dåligtriksvägnät som just . Vårt länsvägnät har också oerhört storabrister. Skall vi kunna bättre rätta fill miljöproblem förorsaka- de av biltrafik, så måsteockså trafiksfrömmarna flyta bättre och få en bättre spridning. Skall vårtnäringsliv fungera, ja, då behövs bra vägar. Europaväg3 har den sämsta vägsträckan på hela sin sträckning just i . Härkrävs stora insatser för framtiden, insatser som har ett klart riksintresse. Bra vägar och bra järnvägar är bra motorer för förnyelse. Men det finnsockså andra motorer som förnyar ett län. Gymnasieutbildningenär väl utbyggd i vårt län. Den reformering som sker av de tvåårigayrkeslinjerna är positiv för ett industrilän. Och den förändring som prövasgenom att man flyttar på teknisk linje till högskolan innebären kvalitetsförbättring och bör byggas ut ytterligare. Erfarenheterfrån andra håll i landet visar att runt högskolorna skapas kreafiva miljöer,som också innebär både fler och nya jobb och en stimulerande kulturell miljö.Vi anser att det är viktigt att vi får resurser för att bygga ut enhögskoleutbildning i . Högskolesamarbetetmellan och har med mycket små resurser visat att det gåratt skapa en väl fungerande utbildning. Men ytterligare satsningar skulle gemöjlighet att förlägga t. ex. civilingenjörsutbildning i såväl maskin- somproduktionsteknik till nämnda högskola. En kvalificeradekonomiutbildning ingår också i de framtida planerna. Vi har i en motion, som behandlas i samband med detta betänkande, pekatpå ett antal faktorer som är viktiga för vårt läns utveckling på läng sikt. Jaghar i mitt anförande belyst några områden. Attsysselsättningsläget är gynnsamt beror på den goda konjunkturen,men det får inte dölja de problem som vårt län drabbas av på grund av denavindustrialisering som lett till förlusten av flera tusen arbetstillfällen.Särskild uppmärksamhet måste därför ägnas åt aft skapa, tillgång tillmeningsfull och lönsam sysselsättning. Detta gäller inom både den privata ochden offentliga sektorn. Jag tänker inte ställa något yrkande med anledning av vad jag anfört,utan jag nöjer mig med att återge den målformulering för regionalpolitiken somriksdagen formulerade 1985 på följande sätt. Regionalpolitikenskall skapa förutsättningar för en balanserad befolkningsutveckling i landetsolika delar och ge människor fillgång fill arbete, service och en god miljöoavsett var de bor i landet. 70 (vpk): RegionalpoUtiken kan ha olika syften. VanUgtvis inriktas den på attreparera påtagbara brister i en region. För att motsvara begreppetregionalpolifik borde enligt min mening en betydligt mer offensiv inriktningprägla verksamheten. Detta synsätt gäller allmänt. Jag har i mofion A469 tagitÖstergötland som utgångspunkt. Det finns särskilda skäl för att ta ett län somÖstergöfland till utgångspunkt för en offensiv regionalpoUtik. Jag skall peka pånågra av dessa: Betydandeförändringar i länets struktur har skett inom en förhållandevis . Detgäller inte bara förskjutningen från landsbygd till städer och tätorter utanockså förändringar i industristrukturen. utgjorde grunden förindustrisysselsättningen i , har praktiskt taget avvecklats. Detsammagäller Verkstad, vars produktion och sysselsättning präglade dennakommun. Kristendenser vid i , särskilda problem i ,och är andra exempel. DeStatUga insatser som har gjorts vid sådana tillfällen har varit fögaframåtsiktande. Ingenting har gjorts för att tillvarata de särskildamöjligheter som funnits. Begränsningarna i den traditionella regionalpolitikenoch arbetsmarknadspolitiken har tydligt kommit till uttryck i detta län. Ägande-och maktstrukturen i har starkt påverkat utvecklingen. Men av dettahar inga slutsatser dragits. Konsekvenserna för samhället av förändringarna harheller inte belysts på ett systematiskt sätt. Vad som har gjorts därvidlag harskett utan statlig medverkan. Vilka tillgångar i fråga om yrkeskunnande som gårförlorade tillhör frågor som borde analyseras. Vilka speciella förutsättningarsom finns på orten eller i regionen för att utveckla nya verksamheter bordeockså kartläggas. Detär mot denna bakgrund som kravet på ett åtgärdsprogram för rests.Låt mig på en gång säga att ett sådant arbete skulle få betydelse långt utöverdetta län. Det skulle vara ett nytt sätt att tackla regionalpolitiken som kundefå betydelse för hela landet. Imotionen har pekats på några särskilda problem och förutsättningar, som jag härkortfattat skall beröra. Sysselsättningeni är i hög grad beroende av statliga beslut genom det starkainslaget av militär verksamhet. I särskilda motioner har behovet av enplanering för övergång till civil produktion aktualiserats. Detta är nödvändigtför att trygga sysselsättningen och utvecklingen i regionen. Men det är ocksåmotiverat för att tillvarata viktiga resurser för andra områden i samhället.Jag skall nu endast beröra denna fråga utifrån att de väldiga statligasatsningarna på militär flygplanstillverkning understryker det angelägna istatUg medverkan i upprättandet av ett åtgärdsprogram för Östergöfland. Imotionen har också pekats på förutsättningarna att skapa ett data- ochelektronikcentrum i och på de speciella möjligheter i fråga ombåde förädling av livsmedel och produktion av energigrödor som dettajordbrukslän erbjuder. och teknisk högskola och ett i övrigt väl utvecklatutbildningsväsende ger speciella betingelser för forskning och UtveckUng. Redanfinns ett transport- och trafiksystem av stor betydelse i regionen. Framskridnaplaner på regional tågtrafik skulle kunna utveckla detta system på ettmiljömässigt bra sätt. Kulturlivet ochnaturtillgångarna i länet är andra tillgångar av betydelse. Östergötlandkan utvecklas som ett alternativ till storstadsregionerna under miljömässigtgynnsamma betingelser. Vad säger dåarbetsmarknadsutskottets majoritet om dessa tankar? "mening är upprättandet av åtgärdsprogram för ett län, innefattandeen samlad studie av länets struktur, särskilda problem och förutsättningar,såsom förordas i motion A469 beträffande , en uppgift som faller inomramen för det planerings- och utvecklingsarbete som en länsstyrelse har attbedriva utan särskilt initiativ från statsmakternas sida." Vadskall man säga om detta? Utskottet kan tydUgen inte tänka sig några nyainitiativ. Låt mig säga att har en aktiv länsstyrelse, somtillvaratar olika möjligheter. Den vet säkert sin roll, men vad motionenhandlar om är att den statliga regionalpolitiken skall gå utanför de ramar somhittills gällt. Det kan också behövas särskilda resurser. Självfallet skalllänsmyndigheterna i hög grad svara för upprättande av ett sådant åtgärdsprogramsom begärs i motione;n. I motionen sägs också att i samverkan mellan statligaoch regionala organ, landsting och kommuner och med aktiv medverkan frånfackliga och andra intresseorganisationer bör ett åtgärdsprogram förÖstergötland arbetas fram. Den poängen, att medverkan och ansvar skall breddas,har utskottet tydligen missat. Änen gång måste jag som motionär konstatera att tankar som går utanför denhittills förda regionalpolitiken inte slagit rot i arbetsmarknadsutskottet. Jaganser för den skull inte att motionerandet har varit förgäves - det pågår ju endebatt om regionalpolitikens roll, och utvecklingen torde framtvinga ettaktivare sätt att bedriva regionalpoUtik . ligger vältill för en sådan nyskapande verksamhet. Länets speciella problem och i minstUka hög grad speciella möjUgheter talar för detta. Ireservation 44 har tillstyrkt motionen om ett åtgärdsprogramför , och jag yrkar, fru talman, bifall till denna reservation. 71 (): När jag nu vill säga några ord om län skall jag inte framföralånga klagovisor. Länet är som helhet inte ett krisläri, men lokalt finns detanledning tiU rejäla bekymmer. SydöstraSveriges problem har uppmärksammats av regeringen. Somkonstateras i betänkandet har en lång rad åtgärder vidtagits med tonvikt påBlekinge, som bl. a. fått utiokaUsering av två statliga verk och en nyhögskola. Utskottet säger vidare att detta inte innebär en underskattning avproblemen i andra delar av regionen. Regeringen och centrala myndigheter"bör även uppmärksamma bl. a. län, där särskilt den norra delen haruppenbara svårigheter". Jag hoppas att detta är ett löfte att ta fasta på. Självhar jag bidragit till årets motionsflod med förslag på två statligautlokaliseringar till den norra länsdelen; dock inte av hela verk utan i förstahand av delar av till och likaså någon enhetur till Simpevarp, där både OKG och centrallagretCLAB ligger. Dit hoppas vi också få ett bergslaboratorium för fortsattforskningsarbete kring slutförvaringen. Regeringenkommer att från jordbruksutskottet få en beställning på nya tag för ettÖstersjölaboratorium - en beställning som efter algkatastrofen i Västerhavetkänns ännu angelägnare. Ett sådant laboratorium skulle ligga väl i linje medden miljöforskning och utbildning som finns vid högskolan i och bördärför lokaliseras dit. Att nu får behåUa sin lärarutbildning ochdessutom kommit väl i gång med de nya tekniska linjerna är utomordenfligtpositivt. Kan man därtill finna möjligheter fill samordning med utbildning inorra länet för att minska utflyttningen därifrån, vore detta ett plus förutvecklingen både i norr och i söder. Kalmarlän är ett agrart län. De strukturella förändringarna inom jordbrukssektorn äroroande, t. ex. en minskning av befodlingen och därmed risk för attsockerbruket i inte har fillräckligt underlag. Sockerbetsodlingen ärsåväl ur jordbruksekonomisk synpunkt som ur sysselsättnings-, beredskaps- ochmiljösynpunkt så värdefiill aft den bör bevaras så intakt som möjligt. Ca 400årsarbeten är i fara om sockerbetsod-Ungen försvinner. SödraÖland måste få behålla de få industrier som finns. Turismen utvecklas något menkan aldrig bli samma störa näringsgren som på norra delen av ön. Det är dockbeklagligt att regeringen inte gett fillstånd till färjetrafik från norraÖland tiU Gofland, ett viktigt inslag i turismen där.