prot · GB099 · 1987-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1987/88:9 Förhandlingarna leddes av förste vice talmannen. 1 § Kompletteringsval till utskott 1 FÖRSTE VICE TALMANNEN: riksdagsgrupp har som suppleant iutrikesutskottet under ledighet anmält hans ersättare . Förste vice talmannen förklarade vald till suppleant i utrikesutskottet () 2 § Inställande av dagens interpellationssvar 2 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Med anledning av justitieminister avgångbesvaras de på föredragningslistan upptagna interpellafionerna 1987/88:15 av GunillaAndré, 1987/88:28 av i och 1987/88:31 av intevid dagens sammanträde. 3 § Anmäldes och bordlades 1987/88:27om ändring i lagen (1980:1102) om handelsbolag och enkla bolag 4 § Meddelande ominterpellationer Meddelades att följandeinterpellationer framställts 1987/88:58av Lars-Öve (vpk) till statsrådet omlåglönesatsning i avtalsrörelsen: Regeringen har även inför den kommandeavtalsrörelsen klargjort att utrymmet för löneökningar är starkt begränsat.Svenska arbetsgivareföreningen har genom sin VD klargjort attavtalsrörelsens ingående beräkningar skall uppgå till högst . I praktikenett nollbud från arbetsköparparten. Samtidigtsom regeringen och SAF predikar stopp för löneökningar vidgas klyftorna isamhället. Vinsterna i företagen är på en mycket hög nivå. De välbeställda isamhället; bl. a. storföretag, banker och höginkomsttagare vadar i vinster,förmögenheter och förmåner. Införårets avtalsförhandlingar finns ett kraftigt missnöje med löneutvecklingen,främst hos industriarbetare och de som arbetar inom vård, omsorg ochserviceyrken. De fillhör den stora majoritet av svenska folket som inte kännerav talet om "att det går bra för ". Välmotiveradekrav på omfördelning kommer från fackföreningsrörelsens bas. I ett"Dalaupprop" - formulerat av 500 fackliga akfiva från hela landet påett möte i - krävs kraftiga löneökningar och mest fill delågavlönade. Kraven är uttryck för att allt fler anser att arbete, utvecklingoch framsteg i samhället kräver rättvisa, jämlikhet och solidaritet.Dalauppropet är en protest mot en utveckling där miljarder haröverförts från det gemensamma ägandet till privatbanker och aktieägare, mot attfastighetshajar och klippare blivit 80-talets stora vinnare på bekostnad av dearbetande människorna. Därförär det en grov felbedömning av löneminister när han i ett uttalandeavfärdar Dalauppropet med att "det är några fackliga ledare som vill görasig populära". Dalauppropetshuvudbudskap är omfördelning. Under en följd av år har de arbetandes löner fåttstå tillbaka för ökade vinster. Vinster som i aUt för liten grad harinvesterats i produktion utan till stor del gått tin spekulation och s. k.finansiell verksamhet. Dalaupprop för rättvisa innebär att en omvänd fördelningtar sin början med årets avtalsrörelse. Denkonsumtionsökning som är rena "köpkalaset" har knappast kommit delågavlönade till del. Utfallet av 1986- och 1987-års löneavtal är inteuppmuntrande för dessa grupper. Som jag i en interpellafionsdebatt medstatsrådet påvisade har en lågavlönad inte fått någon större del i enreallöneökning. Det som händer i vad gäller den privata konsumtionen kantill stor del förklaras med att de av befolkningen som är rikast omsättersina fillgångar i konsumtion. Rejälalönelyft, med mest till de lågavlönade, på vinsternas bekostnad ärsamhällsekonomiskt riktigt då pengar omfördelas tin hederligt arbete, konsumtion och produktion.Lönekraven hotar inte produktion och samhälle. Men de dränerar företagen påkapital som bara används för finansverksamhet, spekulation på börsen ochhandlande med värdepapper, som driver upp inflationskarusellen. Detär därför fel att påstå att rejäla lönelyft raserar samhällsekonomin och skaparen hög inflafionstakt. Det är tvärtom! Fortsatt lönenedpressning späder påspekulationen och därmed inflafionen. Därför är en omfördelning nödvändig omman vill ta ansvar för samhället och arbetarklassens framtid. Densocialdemokratiska regeringens förda polifik har vidgat klyftan mellanrik och fattig. Regeringen har aviserat en fortsatt statlig inkomstpoli-fik därlöneökningar skall bekämpas samfidigt som ingripandena' mot "valpar",vinster och förmögenheter inskränker sig till delar av procent. Det är dags förSAP-regeringen att svara på frågan som ställs på många arbetsplatser: Är detregeringens mening att orättvisa och ojämlikhet skall vara det pris som dearbetande skall tvingas betala för att det skall gå bra för det kapitalistiskaSverige? Medhänvisning fill det anförda vill jag ställa följande frågor till statsrådetJohansson: Är regeringen beredd att medhänsyn till den ojämna fördelningen i samhället i avtalsrörelsen tillåtakraftfuHa löneökningar fill de lågavlönade? Är regeringen beredd att börjaen omfördelning fill arbetarnas förmån, så att resurser omfördelas frånspekulation till hederligt arbete, konsumtion och produktion? 1987/88:59av (c) fill finansministern om hushållssparandet: konjunkturinsfitutets höstrapport och regeringensskrivelse om den ekonomiska polifiken tecknar bägge en mörk bild av hushållssparandetsutveckling. Kl har reviderat sina prognoser . Sparkvoten blevhögre än beräknat, -t- ', detta fill följd av en uppjustering avhushållens disponibla inkomster. Bäggeprognoserna förutspår att sparkvoten skall bli negativ . Regeringenförutspår att konsumtionen kommer att överstiga hushållens disponibla inkomstermed och med 1989. Hushållen kommer för förstagången att ha ett negafivt sparande. Detta är unikt i . Dennaanmärkningsvärt svaga utveckling av hushållssparandet avspeglar signaturligtvis också i hushållens finansiella sparande, som innevarande år av Klberäknas gå ned med 11 miljarder och med 9 miljarder, detta samtidigtsom ett avsevärt sparande kommer att ske inom den offentliga sektorn, framförallt hos staten och socialförsäkringssektorn. Denna fördelning av sparandemedför en förmögenhetsomfördelning från ägande i hushållen fill staten, vilketmåste anses som djupt olyckligt. Klberäknar att bytesbalansen fill följd av den höga konsumtionsnivån redan nästaår kommer att visa på ett kraftigt underskott på upp emot 10 miljarder. Dettaär djupt oroande. har regeringen suttit med armarna i kors ochväntat på att arbetsmarknadens parter skall "ta sitt ansvar". Detfinns dock anledning att överväga stabiliseringspolitiska åtgärder för attbromsa konsumtionsökningen, framför allt den konsumtion som har högtimportinnehåll. En momshöjning kan ses som utesluten. Skattekvotenberäknas överstiga , vilket är mer än 1985,då socialdemokraterna utlovade skattetryck. En variant är att omfördelaskattetrycket så att det i större utsträckning slår mot varor med hög inkomst-och priselasficitet. Dessa varor har också ofta ett högt imporfinne-håll. Endifferentierad moms med lägre moms på baslivsmedel och högre moms på umbärligavaror skulle få en positiv stabiliseringspolitisk effekt. Även skattesänkningar kan minska konsumtionstrycket, omsänkningarna gynnar hushållssparandet. När man bedömer statens inkomstsidafinns det anledning att konstatera att det vore väl använda pengar att införasparstimulanser för hushållen. har föreslagit ett skattepremieratbostadssparande i form av privata investeringskonton. Denna väg kan ocksåanvändas för att samfidigt minska den statliga insatsen för bostadsfinansieringen. Jag villfråga finansministern: Delar finansministern min oro för hushållssparandetsutveckling? Vilka förslag övervägs i regeringen för att förbättrahushållssparandet? 1987/88:60 av () till statsrådet om enskilda alternativ inom barnomsorgen m. m.: redovisar oftaenskilda alternativ inom barnomsorg, vård och socialtjänst på ett ganskanegativt sätt. Detta har bl. a. framgått av pressmeddelanden i anslutning fillstyrelsesammanträden. har utvecklat en rad alternativinom bl. a. barnomsorgen. har i brev fill regeringen den 27 augusti1987 redovisat sin tolkning av statsbidragsbestämmelserna för barnomsorg.Beslut i den riktning som där anges skulle för stads vidkommande innebärastora indragningar av nu utgående statsbidrag men framför allt vara ett hårtslag för alla de barnfamiljer som har barnomsorgsfrågan löst på ett föralla positivt sätt. Det gäller såväl barnens trivsel och föräldrarnas trygghetsom samhällets kostnader. Jag villtill statsrådet ställa följande frågor; Överensstämmer iolika sammanhang redovisade negativa syn på enskilda alternativ inom barnomsorgoch socialtjänst med regeringens intentioner? Avser statsrådet att vidta några åtgärder i anledning avsocialstyrelsens brev till regeringen? 5 §Meddelande om fråga Meddeladesatt följande fråga framställts 1987/88:63 av () tillkommunikationsministern om vägförbättringar i län: Det finns starka samband mellantrafikpolitik och en regions utveckling beträffande befolkning, ekonomi,näringsliv och sysselsättning. En god trafikpolitik är en av de viktigasteförutsättningarna för regional balans. Från län har vid åtskilliga tillfällen påtalatsbehovet av utbyggnad, förbättring och modernisering av länets kommunikationer. De av upprättade planerna för kommandetioårsperiod medför en halvering av nuvarande väganslag, vilket på intet sätttillgodoser länets behov av väginvesteringar. Min frågafill kommunikationsministern blir därför: Är regeringen beredd att ökaanslagen för investeringar och underhåll av vägar i syfte att förbättrakommunikationerna i län? 6 § Kammaren åtskildes .