prot · GB0946 · 1987-12-31 00:00:00 — Den skall utvidgasytterligare, och det är också bra. Dåkommer med en ganska fantasfisk mofion -r samma omdöme gäller förövrigt folkparti- och moderatreservationen. På grund av det trolleri i utkantenav grundlagen som och kds ägnade sig åt vid förra valet och som ingenhade förutsett, vill nu och att bestämmelserna skalländras för att man skall kunna täcka in sådana extrema och oväntade händelser.Jag noterar, herr talman, med stort intresse att inte är med i dennareservation, och jag noterar också med ett visst intresse för detta i hans anförande , som jag dock inte helt förstod. Anf.131 HANS NYHAGE (m) replik: Om jag möjligen visade någon indignafion, vilket påstod,beror det i så fall på att jag tycker det är en självklarhet att om ett partigör en begäran av det slag som kds gjorde vid föregående val så skall denrespekteras. Det måtte väl ändå vara parfiorganlsationerna själva som skall hadet avgörande inflytandet över om valsedlar med deras namn skall läggas uteller inte. Anf.132 (): I regeringens proposifion 21 om ändring i vallagen föreslås bl. a.ändrade regler för filldelning av valsedlar, ett bibehållet förfarande avseendebrevröstning i och en del andra smärre förändringari vallagsfiftningen som avses gälla fr. o. m. . är den allmänna rösträtten och valhemligheten en självklar rättighet i vårtland. Vi anser också att var och en skall ha prakfiska möjligheter att utövasina demokratiska rättigheter. För många handikappade föreligger dock vissahinder för att kunna delta i de allmänna valen på samma villkor som andraröstberättigade medborgare. Jagkommer därför, herr talman, innan jag bemöter reservanterna, att något beröraen. skrivelse som fillställt RSV och som redovisas iregeringens proposifion. Där betonas bl. a. vikten av att valhemligheten skallkunna bevaras. Ett sätt att lösa denna fråga är naturligtvis att göra som deunga synskadade föreslagit, nämligen förse valsedlarna med punktskrift. Av denutredning som RSV gjort framgår det emellertid att detta t. ex. skulle medföraökade problem med att trycka alla valsedlar inom föreskriven tid. Närvi behandlade denna fråga i för ganska precis betonade utskottet betydelsen av att ytterligare åtgärder vidtas, syftande till att underlätta för de handikappade att utöva sin rösträtt med bibehållen valhemlighet. I propositionen sägs det klart ut att det är en angelägen uppgift för RSV att inom ramen för sin information lämna råd till handikappade hur de kan förfara för att kunna delta i valen på lika villkor som andra röstande. Det är tillfredsställande, så som det kommer till uttryck i proposifionen, att 129 9Riksdagens protokoll 1987/88:46 Vallagen,m. statsrådet säger sig varaberedd att ta upp denna fråga på nytt om det skulle behövas. Sånågra ord om reservationerna. Det talades i replikväxlingen bl. a. om 6 kap. 9§ vallagen. framhöll att den ändring som föreslagits är närmastomöjlig att införliva i vallagstiftningen. Jag delar på den punkten. Redan det faktum att lagsfiftningen måste vara såutformad att också myndigheterna kan leva upp till sina skyldigheter ingerbetänkligheter. Vid utskottsbehandlingen har det ju framkommit att det intealltid är så lätt att klargöra vilken partiorganisation som är behörig. Ochvallagen måste vara solklar på denna punkt. Närdet gäller reservation 2 och brevröstningen vill jag understryka att det finnsmånga sakskäl som talar emot att tillämpa reglerna om brevröstning meragenerellt. Enligt utskottsmajoritetens mening bör brevröstning tillämpas dåröstning inte kan genomföras på sedvanligt sätt vid svensk utiands-myndighet.Ett viktigt skäl härför är det stora antalet underkända röster, vilket ocksåBerfil Fiskesjö var inne på. Även om antalet minskat mellan 1982 och 1985 årsval så är antalet kassationsröster otillfredsställande stort. -Något mera kryptiskt än reservation 3 får man nog leta efter i riksdagstrycket.Man både vill och inte vill uppdra åt regeringen att förbättra möjligheternaför svenskar att rösta utomlands. Enligt 10 kap. 7 § skall, när val förrättas,centrala valmyndigheten efter samråd med bestämma hosvilka svenska utlandsmyndigheter röstning skall äga rum. ,som övervägt frågor om förtidsröstning, hai" inte föreslagit någon ändringi nuvarande ordning. Utskottet har intagit samma ståndpunkt. Jag villemellerfid understryka vad utskottsmajoriteten har sagt, nämligen att det ärangeläget att UD som akfivt verkar för att öka svensk röstning även iländer som inte erbjuder denna möjlighet. Riksdagenhar vid flera olika tillfällen diskuterat frågan om budröstning, som nubehandlas i reservation 4. Utskottet och reservanterna är överens om att det ärangeläget att budröstningsförfarandet handhas korrekt. Det har förutsatts attde polifiska partierna aktivt skall verka för att gällande föreskrifter följs.Erfarenheterna talar också för att så sker. Reservafion5 behandlar omval i vissa fall. Utskottet delar den bedömning som gjorts iproposifionen att omval skall ske om mindre än hälften av det bestämda antaletledamöter i landsting, kyrko- och kommunfullrnäktige kan utses. gemensam reservation tar och vpk upp valprövningsnämndenssammansättning. kom fill i samband med 1974 årsgrundlagsreform. Nämndens uppgifter att pröva besvär över allmänna val m. m.hade tidigare legat hos regeringsrätten. Nämndens ordförande får inte tillhörariksdagen och skall vara eller ha varit ordinarie domare. Utskottet har intekunnat finna att några övervägande sakskäl talar för att ett politiskt partisom klarat 4-procentsspärren automatiskt skall inta en ordinarie plats i ennämnd som i övrigt bygger på en proportionell fördelning. Jag yrkar bifall till hemställan i betänkandenr 15 och avslag på sariifliga reservationer som fogats till detta betänkande; 133 () replik: Några kommentarer med anledning av vad sade. Jagvill också kommentera något som anförde. Han hade problem medatt läsa vår kommittémofion K9. Där står mycket klart vad vi avser medmotionen: Det självklara bör vara att det är partiet som självt bestämmer'huruvida dess valsedlar skall läggas ut i vallokalerna eller inte. Jag förstårinte hur man kan missförstå det. Om sedan lagtextförslaget inte är ett under avklarhet bör man kunna diskutera det, om man är överens om de grundläggandeprinciperna. Närdet sedan gäller brevröstningen, , instämmer jag i att viförlorar röster på grund av kassation. Men vi är ju ändå överens om att enbättre informafion redan nu har givit resultatet att kassafionen har minskat. Iväntan på det perfekta systemet är det väl ändå från demokratisk synpunktbättre att människor brevrösfar än att de inte får rösta alls?Kassationsfrekvénsen kan vi ju ändå göra någonfing åt genom en bättreinformation och bättre utformat material. Närdet sedan gäller röstningen utomlands vill jag säga att folkstyrelsekommitténhar ansett att förhållandena var tillfredsställande. undersökts, ochdet visar sig av den sammanställning som man har gjort på de 275 platser därman har röstmotfagning hos svenska ufiandsmyndigheter, att det är mycket olikaprinciper som är vägledande i skilda länder. Det har också visat sig att det påmånga platser finns en större grupp svenskar men trots allt vad vi säger ändåinfe har anordnats röstmotfagning. Nutill budröstning, ! Vi kan väl ändå vara överens om att dethar förekommit oklarheter och påverkan på ett otillbörligt sätt. Det är därförvi reservanter menar att vi måste åstadkomma ännu klarare regler än dem som gäller. Vallagen,m. Anf,134 HANS NYHAGE (m) replik: uttalade att brevröstning skall ske då röstning intekan utövas vid svensk utlandsmyndighet. Det är ju inte enbart i Västtysklandsom hinder föreligger. I många länder omöjliggör de låriga avstånden till densvenska utlandsmyndigheten i realiteten deltagande i röstningen. Varför skallde människorna förmenas rätten att rösta? Även om kassationsprocenten skulle vara hög - denär dock i fallande - är det bättre att skapa möjligheter och förutsättriingarför människor att rösta än att helt omöjliggöra det. 135 () replik: Jag har ju redan fidigare understrukit att det inte är alldelesokomplicerat att utforriia 6:9 vallagen på det sätt som ochmoderaterna yrkar på i reservation nr 1. Dessutom kan jag nämna att det är enhelt onödig ändring- om följer folkstyrelsekommitténs förslag omförhandsanmälan av parti för deltagande i val förfaller det problemet. Detfinns således inga direkta skäl aft ändra 6:9 vallagen på det sätt somfolkpartiet och enligt reservationen vill. Närdet sedan gäller brevröstningen tror jag att det är klokt och viktigt att vihåller fast vid huvudregeln, att rösträtten utövas genom personlig Vallagen, m. m. 1987/88:46inställelse. Då kan man upprätthålla kravet på tillföriitlighet ivalförfarandet, som inte minst väljarna har rätt att ställa.Den typ av fel som ofta ~ förekommer vid brevröstning hade kunnat rättas tillom man hade haft t. ex. valförrättare eller röstmottagare. Vivet att röstning hos svenska utlandsmyndigheter förekom på 275 platser.Det var drygt 17 000 människor som var upptagna i den särskilda röstlängden,och det avgavs inemot 14 000 giltiga röster. Det är alltså ett valdeltagandesom ligger på . Därför vill jag till Hans Nyhage säga att nog ärväl det både ett bevis och ett tecken på att man från de svenska statsmakternassida verkligen gör sitt yttersta för att bereda svenskar som finns utomlandsmöjlighet att utöva sin grundlagsenliga rätt att rösta. Dessutom vet vi att UDfortsätter siria ansträngningar på den punkten. Närdet gäller budröstningen, herr talman, vill jag nämna att det idet senaste valet inte förekom några anmälningar till valprövningsnämndenangående otillbörlig påverkan med anledning av budröstningsreglerna. Enligt deuppgifter som jag har kunnat inhämta från finns det ingentingheller som tyder på att de regler som gäller vid budröstningskulle missbrukas. Jagtror också, herr talman, att det är viktigt att hålla i minnet att om massmediapåstår att valfusk har förekommit så är det inte detsamma som att det skulle haskett. Anf.136 () replik: Jag skulle vilja svara på vad sade i sitt anförandeom valprövningsnämnden - jag hann inte med det i min förra replik. Jaginstämmer med , som sade att han tyckte att det var olyckligt attkonstitutionsutskottet inte kunde enas om detta. Det tycker jag också. är en rättsinstans som hanterar rättstillämpningen i valen,behöver den inte vara proportionellt sammansatt. Då tycker jag att det ärviktigt att alla partier är med. Vihar ju tidigare här i en modell för sammansättningen av sådana organ- jag tänker på valberedning, som också är ett demokratiorgan. Därgaranteras alla riksdagspartier en plats, och resten av platserna filisättsproportionellt. Anf.137 HANS NYHAGE (m) replik: Att 14 000 av 17 000 registrerade väljare utnyttjar sin rösträtt äringet skäl för att förbjuda brevröstningen. Just det förhållandet att många människorinser att de i praktiken aldrig kan utöva sin rösträtt, därför att brevröstninginte är tillåten, medför att åtskilliga inte låter registrera sig. Ombrevröstning var tillåten skulle säkerligen många fler registrera sig. Dettalar ytterligare för att denna form av röstning skall tillåtas. Anf.138 () replik: Som jagtidigare har redovisat finns bestämda regler för Reservanterna säger att det skall finnas 132 demokratisk insyn. Man kan fråga sig varför inte suppleanterna ivalpröv- ningsnämnden utnyttjar sinrätt att delta i sammanträdena och få insyn. som gör det vet attnämnden i de flesta fall är enig i sina ställningstaganden. Den suppleant ivalprövningsnämnden som utnyttjar sin rätt att delta i sammanträdena harmöjlighet att få den demokrafiska insyn som kan krävas. Det enda som skiljersuppleanten från den ordinarie ledamoten är att den förre inte har rösträtt. Styrkeförhållandenai avgör i långa stycken valprövningsnämndens sammansättning. Atttillämpa den föreslagna metoden, där alltså vpk får en ordinarie plats ivalprövningsnämnden, innebär en utökning från nuvarande 7 ledamöter till mellan17 och 21 ledamöter. Det är naturligtvis orimligt. vice talmannen anmälde att att till protokollet få antecknat att hon inte ägde rätt tillytterligare replik. Anf.139 (): I betänkandet behandlas vissa vallagsfrågor. En del av dem har direktbetydelse för mitt parti, kristdemokratiska samhällspartiet. Vår motion K708behandlas också till vissa delar i betänkandet. Regeringensoch utskottets förslag om tillhandahållande av valsedlar dels till parfier,dels fill lokaler där röstning äger rum mofiveras bl. a. med att denvallagsändring som beslutades inför förra valet skulle ha medfört attkristdemokratiska samhällsparfiet ställts utanför denna service valpå grund av valsamverkan med vid föregående val. Det är bra att vallagen nu antar de tidigare reglerna om "de tvåsenaste riksdagsvalen". Vi tycker också att enprocentsnivån för denstatliga valservicen är rimlig. Däremotvill jag uttala viss tveksamhet om motiveringen för att det för att tillgodosekristdemokraterna verkligen hade varit nödvändigt att genomföra ändringen ivallagen. Vallagen talar om ett parti som deltar i riksdagsval och vidföregående val fått av rösterna. Får man tro propositionensmotivering skulle den regeln inte varit applicerbar på kds. Men det finns ettjuridiskt svar på frågan huruvida kds deltog i riksdagsvalet och huruvidapartiet är representerat i . Partibidragsnämndenhar i beslut tilldelat kristdemokratiska samhällspartietkanslistöd i form av grundstöd utifrån lagen om statligt stöd till politiskapartier. Det innebar förstås värdefulla pengar för partiet. Men beslutet harockså en juridisk innebörd. Kds har befunnits uppfylla kriterierna i 1 § och 7§ i lagen. Låtmig också konstatera att genom att partibidragsnämnden har samma juridiska nivåsom högsta domstolen och regeringsrätten, är beslutet därstädes inteöverklagningsbart. Ilagen om statligt stöd till politiska parfier heter det i 1 §: "Tillpolitiskt parfi som deltagit i val fill utgår stafiigt stöd enligtdenna lag." 7§ lyder som följer: "Parti som blivit företrätt i , men ej av rösterna i hela landet erhåller för vilket valet gällerså många fjortondelar av ett helt grundstöd som motsvarar antalet vunna mandat." Vallagen,m. Beslutetden aft tilldela kristdemokratiska samhällspartiet kanslistödi form av grundstöd bygger på dessa paragrafer och på vad lagens förarbetensäger om valsamverkan. Den juridiska innebörden blir alltså: Kristdemokrafiskasamhällspartiet definieras som "polifiskt parti som deltagit i val fillriksdagen" val och som ett "parti sorn blivit företrätt iriksdagen". Somsagt, även om regeringens motivering är tveksam, tycker vi naturligtvis attbeslutet är bra. På en punkt vill jag dock instämma i de synpunkter som m- ochfp-reservanterna för fram; Det är självfallet orimligt att statentillhandahåller valsedlar i vallokaler i strid med ett parfis önskan. Vi känneralla till den historiska bakgrunden, när kds gick fill val i 1985 årsriksdagsval under den med centerparfiet gemensamma valbeteckningen Centern.Samtidigt tillhandahöll med stöd av en knapp parfipolifiskmajoritet i valprövningsnämnden valsedlar med beteckningen . Detta är självfallet inte i linje med en god demokrafi. Syftet tycksha varit att vilseleda väljarna. Och man lyckades i viss utsträckning. En sådanlagtolkning bör inte vara möjlig. återkommer ju frågan på annat sätt tillvåren, men även års val borde en sådan lagtolkning som den riksskatteverketgjorde 1985 vara omöjlig att göra. Därför uttalar jag självfallet mitt stödfill reservation 1. . Jagkan berätta för och övriga ledamöter som vill lyssna, attdet uppstod en sällsamt förvirrad situafion vid val. Dag ut och dag inkom folk och visade mig valsedlar samt frågade vilka som gällde: Den förvirringdetta skapade med besked hit och dit i massmedia om att det delades ut ogilfigasedlar, sedlar som egentligen inte betydde någonting, spred sig som ringar på vattnet.Det var helt enkelt en omöjlig pedagogisk uppgift aft hinna reda ut för allasom frågade att här försiggick något som verkligen måste studeras ingående såatt man inte blev förvirrad. Det kan inte vara tillbörligt i en demokrafi attförvirra väljarna på det sätt som skedde. I den kristdemokrafiska mofionen K708 tar jag upp bl. a. frågan, omökade möjligheter till valkarfeller och frågan om skärpta registreringskrav förpolitiska partier med syfte att sådana registrerade parfier skulle ges enlikabehandling. Jag har inga illusioner om att få med mig kammaren vad gällerförbättrade möjligheter fill valkarteller års val. Däremot tycks jude föreslagna ändringarna från leda till ett sådantunderlättande - åtminstone på vissa punkter. Det är också möjligt att syftetmed skärpta registreringskrav kan uppnås på annat sätt. Till dessa frågor berjag därför att få återkomma då kammaren behandlar propositionen om vissagrundlagsfrågor m.m. Överläggningen i dettaärende var härmed avslutad. (Beslut fattades efter debatten omsocialförsäkringsutskottets betänkande 11;) Kammaren övergick till att debatterasocialförsäkringsutskottets betänkande 11 om vissa socialförsäkringsfrågor. Anf.140 MARGÖ (vpk): har redan fattat ett principbeslut om att införa avgifter förförlossningsvård. Det var ett beslut som vpk, precis som , inteställde sig bakom. Infördet beslutet upptäcktes det att om en blivande mamma inte tog utföräldraledigheten i samband med förlossningen, kunde hon komma undan den häravgiften. Dagens beslut skall stänga den möjligheten att slippa avgift. Jagtycker att det här egentligen bara är ett exempel på vad avgifter leder fill.Det blir en ökad administrafion och kontroll, men inkomsten för sjukvården ärmarginell. Däremotsyftar avgifter alltid till att begränsa efterfrågan på vård. Vi anser att detfinns skäl att befara att en del mammor kommer att se fill ekonomin i ställetför till hälsobehovet, när de avgör hur många dagar de skall ligga på BB. Dethär sammanfaller väldigt olyckligt med den iver som riiånga landsting visar attbegränsa slutenyårdsplatserna. Om nu mammorna avstår frivilligt från att liggaalla dagar på BB, kan sjukvårdspoHtikerna i landstingen peka på att det intefinns så stort behov av vårdplatser och därmed minska antalet platser. Dettycker vi är mycket olyckligt, och det är en äv anledningarna till att vi yrkarbifall till reservationen. 141 (): Det här betänkandet innehåller flera regeringsförslag som riksdagentidigare har beställt, bl. a. att förvärvsarbetande ungdomar skallfå rätt till sjukpenning, att väntetiden för ändring av densjukpenninggrundande inkomsten skall förkortas, vissa kompletterände regler förtimberäkning av sjukpenning och tillfällig föräldrapenning samt ett lagförslagom avdrag på föräldrapenning för sjukhusvård. Därutöverföreslår regeringen en försöksverksamhet med tjänstemanna-beslut iokomplicerade arbetsskadeärenden, i syfte att rationalisera handläggningen.Det finns också ett förslag om att vårdbidrag och handikappersättning inteskall dras in vid tillfällig institutionsvistelse eller annan tillfälligvistelse för vård utom hemmet. Utskottettillstyrker samfiiga förslag, och jag yrkar bifall till utskottets hemställanpå samtliga punkter öch därmed avslag på reservationen, som handlar om avdragetpå föräldrapenningen. Som jag nämnde, behandlar vi ett förslag iden frågan som har beställt. Vi har också fattat ettprincipbeslut och begärt en lagtext. Jag hänvisar fill den debatt vi hade den 8maj och fill mofiveringen i betänkandet. Överläggningen i dettaärende var härmed avslutad. Kammarenövergick till att fatta beslut i de förevarande ärendena. 1987/88:46 betänkande 14 Mom. l (uppskov med denfamiljerättsliga och den skatterättsliga reformen) Utskottets hemställanbifölls med 275 röster mot 48 för reservafion 1 av och . Mom.2 (informationsfrågan) Utskottetshemställan bifölls med 176 röster mot 114 för reservation 2 av KnutWachtmeister m.fl. 31 ledamöter avstod från att rösta. () anmälde att hon avsett att avståfrån att rösta men markerats ha röstat ja. Mom.5 (grundavdraget för makar m. Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 3 av m. fl. -bifölls med acklamation. Mom.6 (grundavdraget för övriga kategorier) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 4 av m. fl. -bifölls med acklamation. Mom.7 (grundavdraget vid gåvobeskattningen) Utskottetshemställan bifölls med 176 röster mot 109 för reservafion 5 av KnutWachtmeister m. fl. 37 ledamöter avstod från att rösta. () anmälde att hon avsett att avståfrån att rösta men markerats ha röstat ja. Övriga moment Utskottets hemställan bifölls. Mom. 3 (tillhandahållandeav valsedlar) Utskottetshemsfällan - som ställdes mot reservafion 1 av m. fl. - biföllsmed acklamation. Mom.6 (utvidgad brevröstning) Utskottetshemställan bifölls med 205 röster mot 116 för reservation 2 av . 1 ledamot avstod från att rösta. Mom.7 (röstning hos utlandsmyndighet) Utskottetshemställan bifölls med 209 röster mot 116 för reservation 3 av . Mom.8 (budröstning genom vårdare) Utskottetshemställan bifölls med 169 röster mot 155 för reservation 4 av . Mom. 9 (omval i vissasärskilda fall) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 5 av m. fl. - biföllsmed acklamafion. Mom.10 (valprövningsnämndens sammansättning) Utskottetshemställan bifölls med 261 röster mot 64 för reservation 6 av . Styrelserepresentationför de privatanställda, m. m. Övriga moment Utskottets hemställan bifölls. Mom. 2 (avdrag frånföräldrapenning vid förlossningsvård) Utskottetshemställan bifölls med 266 röster mot 57 för reservationen av . 1 ledamot avstod från att rösta. Övrigamoment Utskottets hemställan bifölls. 1987/88:10 om styrelserepresentation för deprivatanställda, m.m. 1987/88:10). Styrelserepresentationför de privatanställda, m. m. Anf.142 (); Vi har att ta ställning fill bl. a. omfattande förändringsförslagfrån regeringens sida i propositionen Styrelserepresentation för deprivatanställda. De nuvarande lagarna om styrelserepresentation jämtemedbestämmandelagen har gett de anställda i företagen i vårt land långtgåendemöjhgheter att få sina synpunkter och meningar beaktade i såvälföretagsledningsfrågor som frågor av mer alldaglig karaktär inom verksamheten.De anställdas kunnande och erfarenheter har därigenom kunnat komma företagentill godo, vilket har inneburit en utveckling till fördel även för deanställda. Moderatasamlingspartiet anser, med erfarenheter från vår nuvarande lagsfiftning, attinflytandefrågorna fungerar väl och anser därför att regeringens propositionej borde få medföra ändringar av sådan omfattning som förslaget innebär. Jag yrkar därför bifall till avslagsyrkandet i reservation 1 frånmoderata samlingspartiet som är fogad till utskottsbetänkandet. Ett antal tungaremissinstanser har avstyrkt förslaget i dess helhet, vilket inte är alldelesvanligt. Närdet gäller representativitetsreglerna visar proposifionen på detmotsatsförhållande som råder mellan ä ena sidan de fackliga organisationernassträvan att medverka i beslutsfattandet på alla nivåer och i alla Styrelserepresentationför de privatanställda, m.m. sammanhang inom företagenoch å andra sidan nödvändigheten av att organisationerna agerar sornrepresentanter för de anställda i situationer då de anställdas intressen kanvara i konflikt med ägar- och företagsledningsrollen. Sådana konfliktertenderar att bli allt fler, inte minst i takt med löntagarfondernas alltmerökande inflytande i näringslivet. De fackliga organisafionernas legitimitetriskerar på detta sätt att ifrågasättas. Det är inte rimligt att man genomlagstiftning ger fackliga organisafioner långtgående befogenheter i företag därde har någon eller några få medlemmar. Medlemmarna själva kan bäst bedöma ivilken utsträckning de vill bli företrädda i företagens styrelse av en fackligorganisation. Det är ju inte rimligt att anställda blir företrädda i företagensstyrelse av en organisation som de. inte vill vara medlemmar i. De nuvarandereglerna om facklig representativitet motsvarande minst hälften av de anställdaför att berättiga till ledamotskap i ett företags styrelse bör därför enligtvår mening bibehållas. Huvudregelnbör likaså vara att styrelserepresentanterna skall utses bland de anställda iberört företag.