prot · GB0911 · 1987-12-31 00:00:00 — Man gör en jämförelse mellan ochandra västeuropeiska länder. IVästtyskland går statsjärnvägarna med en förlust på . Ändåsäger man nu att bl. a. miljö- och energiskäl motiverar kraftfulla nyinvesteringarför en konkurrenskraftigare järnvägstrafik. Man skall satsa 125 miljarder. I har regeringen beslutat att under de närmastkommande åren investera motsvarande på en modernisering avjärnvägen. Det tredje exemplet är från . Där har regeringenfattat beslut om en omfattande infrastrukturplan. Man skall satsa 950 miljarderunder . Jag tycker att borde börja jämföra sig med de härländerna, som är ganska progressiva när det gäller järnvägen. frågan från de SJ-anställda; Hur sersocialdemokraterna på uppdelningen av infrastrukturen mellan SJ och ?Är det uppfattning att bara skall äga linjerna samthuvudspåren på stationerna, medan affärs-SJ skall äga sido- och stickspåren påstafio-nerna? Tycker att det skall finnas två parallellaorganisationer för spår-, signal- och kontaktledningsunderhåll - en inombanverket och en inom SJ? Vad blir merkostnaden för den dubbleringen? Är detinte bäst att lägga all infrastruktur på ett ställe? Detta kan låta väldigt specialiserat, men jag vet att detär ganska avgörande frågor för dem inom SJ på litet lägre nivåer som nudiskuterar vad sorh skall hända med infrastrukturen. 88GÖSTA () replik: Jag noterar med tillfredsställelse denantydan som gjorde om att SJ kommer att få en ny ledning inomden . efterlyser vårt intresse av att delta ifinansieringen av de investeringsobjekt som måste genomföras för att skapa etteffektivt och bra järnvägsföretag. Det är självklart att vi känner ansvar förfinansieringsdelen av investeringarna, under förutsättning att villkoren ärsådana att vi kan acceptera dem. Det är inte möjligt för att ställa sigbakom ett finansieringsalternativ som innebär att man helt enkelt skjuter överansvaret på landsting och kommuner när det gäller nedläggning av ett antaljärnvägslinjer. Om det blir det slutliga förslaget, då har vi naturligtvis intenågra som helst möjligheter att stödja finansieringen av ett sådant alternativ. efterlyser också ökade resurser tillväginvesteringarna. Han undrar om vi vill ställa upp. Av den frågeställningendrar jag slutsatsen att de vägplaner som är ute på remiss i olika delar avlandet och som innebär i snitt ungefär en 50-procentig nedskärning under dekommande tio åren, är regeringen nu i färd med att justera uppåt, så att viinte får dessa dramatiska nedskärningar. Om man är inne på den linjen, är vifrån sida beredda att ställa upp finansieringsmässigt även påvägområdet. 89 () replik: Jag har haft tillfälle att ta del av deinvesteringskrav som ställts från de olika verken, bl. a. SJ. De gäller tidenfram , alltså framåt. äskar ,SJ 20-22 miljarder kronor,flyget 5 miljarder, och sedan finns det en del annat. I runda tal krävs 100miljarder kronor i investeringar . Jag vill inte varapessimist, men jag tror ändå att det blir svårt att klara detta belopp på tolvår. Det skall finansieras, och det gäller i så fall att det finns fler som ärpositiva till att skriva ut räkningarna. Jag tror att det totalt sett är välmycket - vi får nog acceptera prutningar. I vad gäller väganslagen är det så att vi väntar en trafikpolitiskproposition. Jag har sagt att jag önskar att den snart skallkomma. Vid de överläggningar som har förekommit och där man haft möjlighet attvara med - det är tillfredsställande att man varit med från övriga partier -har det angivits vissa omfördelningar och viss annan, modell för tilldelande avväganslag ute i regionerna och länen. Jag tror att en del av den misströstansom lägrar sig i en del länsstyrelser när man fastställer vägplanernaskall kunna skingras åtminstone fill en del inom en inte alltför avlägsenframtid. Jag är optimist på den punkten. efterlyste svar på en del frågor som gälldeSJ och annat. Jag är inte beredd att svara på de frågorna, men jag vill sägatill , som har ett sådant intresse av detta, att det var synd atthon hoppade av järnvägsgruppen. Annars hade hon kunnat ställa frågorna där ochkunnat få de svar hon efterlyser här. Där hade hon kunnat få bättregenomarbetade svar än vad jag har möjlighet att lämna här på stående fot. 90GUNNEL JONÄNG (c): riksdag har tagit ett stortsteg framåt på jämställdhetens väg. Den ekonomiska debatten fördes här avkvinnor. Ekonomin har på grund av tradifion och fördomar alltid förbehållitsmännen. , och stod för denna innovation . Den visar kvinnors kunnande även i ekonomiska frågor, och jag hoppas attden skall få genomslagskraft och efterföljd på andra och fler områden isamhällslivet. Också i skattefrågorna var det kvinnliga inslaget stort . Annars förefaller det tämligen dystert påjämställdhetsfronten. Jag är dess värre mitt eget kvinno- ochjämställdhetsblock här i den allmänpolitiska debatten. Jag upplever att vi är inne i en fas av trötthet - det ärinte uppgivenhet, möjligen och förhoppningsvis är det en andhämtning. Betänkandet "Varannan damernas" måste leda tillnytt avstamp för jämställdheten. Jag har studerat remissvaren - där finns påsina.håll en förstockad inställning. Mossigast av alla ärarbetsmarknadsstyrelsen, som vill väcka frågan om inte jämn könsfördelning kananses uppnådd när fördelningen mellan könen är . är alltsåkvinnorepresentationen -inte mansrepresentationen om nu någon trodde det. har haft den högsta kvinnligarepresentationen i . När vi nu 1987 har så skulle det innebäraatt vi centerkvinnor skulle vara nöjda. Det är naturligtvis en absurd tanke.Arbetsdomstolen har avgivit ett utomordentligt bra yttrande beslutat av OlofBergqvist, vår nye chefs-JO och . Det sammanfallermed min syn. I yttrandet står det: "Ibetänkandet dokumenteras områden av central betydelse inom vilka det råderen i längden oacceptabel brist på jämställdhet mellan könen. De med lågmäldironi redovisade orsakerna till kvinnornas underrepresentation i bl. a. olikaoffentliga organ måste sägas vara besvärande för de samhällsorgan ochorganisationer m. fl. som haft problemet för ögonen ochmöjlighet att göra något åt det. Om den bristande jämställdheten inom aktuellaområden tillåts bestå kan effekterna bli betänkliga. Sakligt är det en svaghetatt ett av könen är i så avsevärd grad underrepresenterat i olika beslutandeorgan. Besluten blir uppenbarligen grundade på ett underlag - i vid mening -som kan sägas vara mer begränsat än det borde vara. Detta kan leda till att debeslutande organens kompetens och trovärdighet ifrågasätts. Arbetsdomstolen harför egen del viss erfarenhet av detta från sin dömande verksamhet i mål omtillämpning av jämställdhetslagen. En fortsatt underrepresentation förkvinnorna i olika offentliga organ m.m. påverkar, som framhålls i betänkandet,naturligtvis också menligt tilltron till deklarationer om en strävan efter fulljämställdhet mellan könen på alla områden där detta över huvud taget ärmöjligt." De beslutande organens kompetens och trovärdighetifrågasätts. I detta ligger en stor fara, som inte många har insett. Själv serjag alltid först efter vilka som har fattat beslut i olika frågor. Är det baramän bakom beslutet, blir beslutet genast mindre intressant och inger ingetförtroende - det är grundat på ett begränsat underlag och en begränsaderfarenhet. Jag har slutat att delta i konferenser där endast män föreläser. Inte minst männen borde inse faran med beslutande organsbristande trovärdighet och hur denna negativa utveckling kan accelerera. Det är dags för hårdare tag. Det är hög tid att Sverigelever upp till den nivå som övriga nordiska länder redan har. Det behövs enligtmin personliga mening lagstiftning för att åstadkomma en bättre könsfördelningi offentliga styrelser och nämnder. Det är också viktigt att statens företrädare inte utsesenbart bland högre befattningshavare. Det finns många kvinnor och män på lägrenivåer, vars sakkunskaper bättre borde tas till vara och som har mer kunskaperoch erfarenheter att bidraga med än många högre tjänstemän. Kvinnors begränsade inflytande inte minst inom arbetslivetinnebär att kvinnors arbetsmiljöer ofta uppvisar stora brister. Frågan om bildskärmsarbetet har länge diskuterats. Det ärframför allt kvinnorna som sitter vid bildskärmarna. Strålskador harrapporterats - men t. ex. datadelegationens rapport om bildskärmsterminaler komtill slutsatsen att röntgenstrålningen är obetydlig och att ytterligarestrålning inte förekommer. Det har gjorts nya rön om kromosomförändringar ifosterceller som har lett till ett omtänkande. testar nu bildskärmar ur arbetsmiljösynpunkt. Menresultaten är hemliga - det är kanske bra för fillverkarna men inte bra förkvinnorna som arbetar vid skärmarna. Detta problem måste lösas. Resultaten måste kommakvinnorna till del. Forskningen måste fortsätta inte minst på den biologiskasidan men också inkludera de nya bildskärmarna. Man har trott eller hoppats attbildskärmar som bygger på flytande kristaller skulle lösa problemen medhälsorisker eftersom de ärstrålningsfria. Men så är inte fallet. Elektroniken finns kvar. Tillsist, herr talman, några ord om de tysta kvinnorna i vårt land. Ja, de är intebara tysta, de är t.o.m. osynliga. Vi vet att de finns, vi ser spåren av dem.De städar lokaler och arbetsrum. När vi kommer till vårt arbete är alltrent och snyggt, morgon efter morgon. Det sker nu inte av sig självt. Jagtänker på lokalvårdarna- av dem är kvinnor. Många av dem lider avförshtningsskador och belastningsskador. Förnågra år sedan kom en alarmerande rapport från arbetarskyddsstyrelsen. Detgande en undersökning i ett län om arbetssituationen för kvinnor som arbetade istorkök inom skolförvaltningen. Det visade sig att hjälpmedel i form avrullvagnar och lyftapparater saknades. Kvinnorna fick själva lyfta tungakantiner och mjölkförpackningar. Arbetslivscentrumhar genomfört en lång forskning om vårdbiträden. De har ett tungtarbete - det känner vi alla till. Vårdbiträdena inom blir färremedan pensionärerna blir fler vilket också skapar svårigheter. Mångavårdbiträden orkar inte med heltidsarbete - de får förslitningar i rygg ochskuldror och axlar. Detta är en fruktansvärd grymhet mot kvinnor. Många ärensamstående med barn och behöver en heltidsinkomst. Men deras arbete är såhårt och ger dem sådana skador att de inte orkar arbeta helfid. Detta är alltsåsanningen i . Detysta kvinnorna i vårt land är tysta i mer än en bemärkelse. Ofta handlar detom äldre kvinnor som inte är vana vid att kräva något för egen del. De är såglada över att de har fått ett jobb att de finner sig i att arbeta i en obekvämmiljö. Ofta handlar det om invandrarkvinnor som arbetar i industrin. Det ärallfid de svagare som utnyttjas. Arbetsmiljöforskningenmåste gå vidare. Men det behövs också - som har begärt - enkartläggning av kvinnors arbetsmiljö inom oHka tunga yrken. Detta skulle bl. a.innebära bättre förutsättningar att ta fram nya redskap och hjälpmedel så attkvinnors hälsosituation förbättrades och hälsoriskerna minskades. Mångagånger handlar det också om en förbättrad arbetsorganisation. Ett arbete somger belastningsskador borde uppblandas med andra arbetsmoment. Det monotonaarbetet ger skador. Vi måste acceptera att den mänskliga kroppen har sinabegränsningar. Kroppen klarar inte ensidigt arbete. Det leder till densituation vi har , där arbetssjukdomarna och arbefsolycksfallen ökar. Isynnerhet belastningsskadorna ökar kraftigt. Vi får i vårt samhälle inteutnyttja människor på det sätt som sker. Det behövs krafttag föratt förbättra arbetsmiljön. 91 HANS (): Folkpartiledaren gjorde ett märkligtangrepp på mig och i själva verket också på de socialdemokrafiskarepresentanterna i invandrarverkets styrelse. sade: "petita står bl. a. den socialdemokratiska representanten . Den enda reservanten är , . Jaghoppas att regeringen i budgetpropositionen kommer att gå på Karl-ErikStrömbergs linje och säga nej till ." Vad är detdå säger i sin reservation? Jo, så här; "har flykfinginvandringen tillSverige varit större än det antal flyktingar som kommuner fillsammanshar kunnat ta emot. kan denna utveckling inte fortsätta. Kommunernamåste därför ytterligare öka sitt mottagande." Denna reservation står inte på något sätt i strid med denhållning som vi i invandrarverkets styrelse har intagit. De störstaansträngningar görs nu för att öka det kommunala flyktingmottagandet. i sin reservation säger att kommunerna måste ytterligareöka sitt mottagande är vi alltså ense. Men vad är det då som regeringen skall säga ja till iKarl-Erik linje? Det är fakfiskt ingenting, eftersom Karl-ErikStrömberg inte föreslår en enda krona utöver det som styrelsen i övrigt harföreslagit. Egentligen är det alltså.ett slag i luften som gjort. Däremot förhåller det sig på det sättet att situationen dådet gäller det kommunala flyktingmottagandet ytterligare har försämrats efterdet att invandrarverket tog ställning till sin petita. väntarnärmare 8 000 flyktingar på. att komma ifrån flyktingförläggningar ut ikommuner. Det är alltså en ytterst angelägen uppgift att nu ytterligare ökaansträngningarna för att övertyga kommuner om att de måste ta emot flyktingar.Det är inte bara så att fler kommuner skall ta emot flyktingar, utan framförallt gäller det att de kommuner sorn redan har tagit emot flykfingar skall ta emotän fler. Det finns tre kommuner sorti helt vägrar ta emotflyktingar. Det är inte bara den välkända kommunen utan också Borgholmoch . Dessa kommuner har de borgerliga partierna långt större möjligheteratt övertala än vad vi socialdemokrater har, eftersom de är borgerligt styrda. Det är inte fråga om att göra något avsteg från en generösoch human flyktingpolitik - den skall vi slå vakt om. Att man föreslagit vadflyktingkommissarien har gått i bräschen för, nämligen att motverka missbrukav asylrätten, innebär inte något avsteg från en generös och humanflyktingpoli-fik. Det ligger i flyktingarnas intresse att motverka sådantmissbruk, och kan detta ske genom en förbättrad kontroll och genom att manförsöker motverka att folk kastar bort sina pass för att kringgåbestämmelserna, står detta också i överensstämmelse med flyktingkommissariensrekommendationer. Det finns en fråga som är av särskilt stor betydelse, ochdet är bostadsfrågan. Det är nu mycket angeläget att öka möjligheterna förkommunerna att lösa bostadsfrågan för att de skall kunna ta emot flerflyktingar. På denna punkt är det också så att staten bidrar till kostnadernaför att kommunerna skall kunna klara av den situation som råder. Den måstetills vidare lösas genom att man ordnar genomgångsbostäder. Självfallet är enökad bostadsproduktion den viktigaste lösningen , men invandrarverketkräver nu ytterligare 200 milj. kr. för att man skall kunna.ordnagenomgångsbostäder. Därtill kommer att vissa förändringar i bestämmelserna,skallöka kommunernas möjligheter att lösa denna fråga. skrev en , , att riksdagsmän återtar krav om skärpt lag om rasism. enfempartimotion, som går ut på att man skulle kriminalisera medlemskap ochmedverkan i rasistiska organisationer och kriminalisera bildandet av nya sådanaorganisationer. Något återtagande av detta krav har inte förekommit.Däremot finns det anledning att hälsa med tillfredsställelse att regeringen hartillkallat en parlamentarisk kommission för att föreslå ytterligare insatsermot rasism och främlingsfienflighet. Till kommissionen hör en särskildexpertgrupp, ledd äv diskrimineringsombudsmannen. I kommissionens uppdrag ingårsärskilt att pröva om aktuell lagstiftning och dess tillämpning kan blieffektivare när det gäller att motverka rasism och främlingsfientlighet. Som ett resultat av kommissionens arbete kan det inom kortbli aktuellt för att ta ställning till frågan om inskränkningar i derasistiska organisationernas verksamhet och att ta ställning till detförslag som vi har lagt fram. Vi kommer givetvis att återkomma med vårtförslag, men vi hoppas att kommissionen kommer att lägga fram ett förslag avdetta slag eller liknande. Det finns också anledning att fästa kommissionensuppmärksamhet på att det finns bestämmelser i om olagadiskriminering. Bestämmelserna gäller däremot inte förhållanden på den privataarbetsmarknaden, t. ex. om en arbetsgivare diskriminerar en färgad eller annaninvandrare när han anställer personal eller i sin behandling av anställda, mendet finns regler som gör att stat, kommuner och landsting som arbetsgivare intefår diskriminera någon som t. ex. söker anställning. Enligt min mening är dessabestämmelser på arbetsmarknaden bristfälliga och borde reformeras, så attdiskriminering blir förbjuden i lag på hela arbetsmarknaden - med en möjlighetatt döma ut skadestånd alternativt andra sanktioner. Då det gäller att beivra rasism och invandrarfientlighetär det av särskild stor betydelse att slå vakt om våra invandrarorganisationer.Det nya systemet för stöd till invandrarorganisationernas centrala verksamhethar nu fungerat under ett budgetår. En negativ konsekvens av den nya ordningenär att organisationer som uppfyller kraven för stöd ändå kan få avslag på sinaansökningar på grund av medelsbrist. Därför är det angeläget att det nu anvisaserforderliga medel för att detta organisationsstöd skall kunna verka fullt ut. Det är också viktigt att påpeka att invandrarna har ensamarbetsorganisa-fion, SIOS. Den har inte kunnat få det stöd den behöver pågrund av ofullkomligheter i bestämmelserna. Det finns därför all anledning attskapa möjligheter att ge ett årligt stöd även till denna samarbetsorganisation.Det är tillsammans med invandrarna och deras organisationer som vi kan göramycket starka och verksamma insatser mot rasism och invandrarfientlighet. Prot.1987/88:11 , Kammaren beslöt att den allmänpolitiska debatten skullefortsättas vid morgondagens sammanträde. 11 §Meddelande om interpellationer Meddeladesatt följande interpellationer framställts 1987/88:64 av () till socialministern omåtgärder för att minska alkoholkonsumtionen: Bruk och missbruk av alkohol ochandra droger betecknas som vårt största medicinska och sociala problem. Därfinns en bred uppslutning från vetenskapligt håll om sambandet mellan ett landstotalkonsumtion och graden av missbruk, skador och för tidig död. Denna ökade insikt låg också bakom beslut 1977då målet för den svenska alkoholpolitiken lades fast: att minska den totala,alltför höga alkoholkonsumtionen och komma till rätta med missbruk och skador.Detta mål stod i bjärt kontrast till den slappa och föga socialt inriktadealkoholpolitiken . Det var då som desymtomteoretiska resonemangen gjorde sig breda. alkoholpolitiskabeslut kompletterat med några delbeslut har visat sig vara verkningsfulla. Enklar nedgång har kunnat registreras den senaste tioårsperioden. Tyvärr har dengynnsamma nedåtgående trenden "planat ut" och korta perioder rent avpekat uppåt. har Världshälsoorganisafionen (WHO) uttalat att ett målför medlemsländernas alkoholpohtik är att minska alkoholkonsumtionen med 25 %fram . I det perspektivet är det negafiva trendbrottet i vårt landoroande. Utöver den av Systembolaget försålda alkoholen finns en storkonsumtion av bl. a. hembränd sprit och s. k. snabbvinstillverkade drycker ikombinafion med en ökad taxfreehandel i samband med utrikestrafik. Vid vårens sista frågestund gav socialministern migbeskedet att man noggrant följer utvecklingen. I regeringsförklaringen från den6 oktober togs flertalet aktuella och viktiga politiska frågor upp.Överraskande nog förbigick regeringen hela frågan om alkoholproblemet medtystnad. Jag villmed anledning därav till socialministern ställa följande frågor; Vilkaiakttagelser har regeringen gjort beträffandealkoholkonsumfion och alkoholproblem och avser regeringen vidta åtgärder ianledning av dessa iakttagelser? Vilka åtgärderavser regeringen att vidta i avsikt att uppfylla ochVärldshälsoorganisationens (WHO) mål om en kraftig minskning av den totalaalkoholkonsumtionen? 1987/88:65 av i (s) fillkommunikationsministern om Öresundsdelegationens förslag: De svenska och danskaÖresundsdelegationernas senaste förslag om kombinerad järnvägs- och bilbromellan och har mottagits med blandade känslor. Många mycketframstående experter inom olika områden riktar stark kritik mot det sätt påvilket broförespråkarna förgyller förslaget och kräver en mer djupgående analysav påverkan på vår miljö samt behovet av ettsådant mastodontbygge. De arbetsmarknadspolitiska konsekvenserna, inte baraför dem som arbetar på färjorna, också hur de som jobbar i väst- ochostkusthamnarna samt kustsjöfarten kommer att beröras av bygget, måste noggrantövervägas. Jaginstämmer i dessa synpunkter. Anledningen till att jag nu interpellerarkommunikationsministern är emellertid den beskrivning som förslaget ges i debåda delegafionernas sammandrag betitlat "". I de diskussionerjag deltagit sedan förslaget presenterades, har jag kunnat konstatera att mångaintresserade hänvisar tni fördelarna för bron och nackdelarna för nuvarandetransportsystem, som sammandraget visar. Man reagerar också mot påståendet attvattenförsörjningen till inte berörs samt att miljöpåverkan av denökande biltrafiken är marginell. Detpåstås i sammandraget: "Med en förbindelse över och en dansk broöver Stora Balt minskas transporttiden för tåggods från tillkontinenten med . Kvalitetshöjningen beror på att tågen kommer attgå direkt över bron utan omrangering vid på- och avlastning på färjorna." Vetinte utredarna att vi har en ny färjelinje (), somefter vagnarnas rangering i tar ombord hela tågsättet på en båt ochatt det tar endast och till ? Utredarnavet att tågen även i fortsättningen skall rangeras i . Vad som inteframgår av utredningen är att vägen som nämns blir längre. Är dettroligt att näringslivet betalar de extra kostnader som den längretransportvägen innebär eller kommer man även i fortsättningen att väljafärjorna Rödby-Puttgarden? Bildmaterialeti sammanfattningen är också missvisande. Den färja () ochfärjeklaffen som visas har inte varit i bruk . Görs detta ivilseledande syfte? Bildensom visar är ett annat sätt attförvanska sanningen. Långtradarna som står uppställda på den sidan avtullstationen som bilden visar håller på att tullbehandlas, annars hade devarit framme vid påkörningsrampen. Det trettiotal personbilar som bilden visarär bara en fjärdedel av det antal som varje färja tar åt gången. Det går underhögsäsong fyra färjor i fimmen från SFL och fyra från DSB:s terminal. Vadtjänar denna illustration för syfte? Vadbeträffar vattenförsörjningen till , verkar det sagolikt att dennaendast sker genom Drogden som ansvarig utredare påstår. Likaså att Drogdenskall muddras till 10 m segelfritt djup. Vet man om, att botten där består avkompakt kalksten och sådan muddrar man inte upp utan att först spränga? Är dettroligt att man får tillstånd att spränga i en av bästareproduktionsplatser för flera fiskarter? 10 m fritt segeldjup, skall det varai hela Drogden eller endast i tunnelläget? Underrubriken "och miljön" konstaterar utredarna:"Problemen med den hårt drabbade miljön i kan bara lösas medgenerella åtgärder på regional, nationell och internationell nivå." går de 1,5 miljoner personbilarna, 259 000 långtradarna, turistbussar ochandra fordon den vägen mellan den punkt på E 4-an väster omKöpenhamn, som brotrafiken skall anslutas till, och , alltså iDanmark. Om bilbron byggs kommer enligt utredarna cirka hälften av dessa fordonatt köra ca 3 mil från E 4-an i till samt ca 7 mil genom denhårt drabbade skånska naturen. Och hur blir det om broivrarnas prognos slår in,att 800 000 tunga lastbilar och 4,4 miljoner personbilar skall trafikera bronår 2010? Se s. 68 och 74 och tabellerna 6.4 och 6.7 i rapporten. Är detta verkligen en marginell påverkan? Jag vill mot bakgrund av vad nu haranförts fråga kommunikationsministern vad han har för kommentarer till demånga frågorna som Öresundsdelegationens förslag ger anledning till. 12 §Meddelande om frågor Meddeladesatt följande frågor framställts 1987/88:79 av () tillutbildningsministern om skolledningen inom vuxenutbildningen: Vuxenutbildning som ingår igymnasieenhet skall ledas av en särskild studierektor.