prot · GB0945 · 1987-12-31 00:00:00 — Propositionens innehåll om generell granskning i föreningmed skattemyndigheternas fulla tillträde till ADB-lagrade uppgifter ochpersonregister hos företagen ökar dramatiskt skattemyndigheternaskontrollmöjligheter. Datainspektionen, som efter lagrådets avstyrkan fickförslaget på remiss, avstyrkte detta, som redan redovisat. Mendatainspektionen ansåg också att man måste hitta en provisorisk lösning ochföreslog därför, i avvaktan på en utredning, en särskild lag som skulle gedatainspektionen möjlighet att meddela föreskrifter vid utnyttjande avpersonregister. Datainspektionen menade att generella skattekontroller medinriktning pä personregister får anses vara av mycket känslig karaktär. För att det skydd som datalagen är avsedd att gepersonregister inte skall bli innehållslöst är det uppenbart attskattemyndigheternas granskningsrätt måste begränsas. Med hänsyn till alla de svårlösta integritets- ochrättssäkerhetsfrågor som datainspektionen förutsåg avstyrkte datainspektionenförslaget och föreslog att hela frågan skulle bli föremål för utredning. Här finns det skäl att påminna om vad redannämnt, nämligen att den kanadensiske professorn , som följtintegritetsskyddets utveckling på dataområdet i västvärlden, konstaterat attSverige blivit det datoriserade kontrollsamhället. Och det var före dennaproposition. Proposifionens förslag innebär dels en kraftig vidgning avintrånget i den enskildes privata sfär, dels en dramatisk ökning av uppgiftsinhämtning.Och till detta kommer alla de svårigheter som har redovisats med att tillåtaskattemyndigheterna att själva använda företagens ADB-lagrade informationerutan begränsningar. Mot bakgrund av detta anser vi att propositionen skallavslås och att regeringen skall tillsätta en utredning som får i uppdrag attutreda sädana frågor som hur re vision i databaserad redovisning skall gå till,regler om uttag av information om tredje man samt begreppet"handling" m. m. Med dettayrkar jag bifall till reservation 1. , moderata samlingspartiet ochfolkpartiet har gemensamt framställt krav på attbevissäkringslagen skall avskaffas. Den gertaxeringsmyndigheterna möjligheter att med tvång hämta räkenskapsmaterial hosden skattskyldige. Förutsättningen för att eftersökning skall få företas ärendast att det föreligger risk för att bevismedel kommer att undanhållas ellerförvanskas. Det är granskningsledaren som fattar beslut om eftersökning. Det är främst tre förhållanden som man medbevissäkringslagen sökt komma till rätta med, nämligen skatteundandraganden,underlåtenhet att föra räkenskaper och underlåtenhet att lämna uträkenskapsmaterial. förstafallen är brottsliga förfaranden, medan det sistnämnda är ett fall av tredska,som inte är brottsligt. Vår uppfattning är att det vid brottsligt förfarande skallanvändas brottsprocessuella tvångsmedel och inte något substitut som ärspeciellt för skatterätten. För att förmå andra tredskande deklarations- ochuppgiftsskyldiga än de som är misstänkta för brott att lämna ifrån sigmaterial för granskning, menar vi att det skall vara tillräckligt medvitesföreläggande. I propositionen gör statsrådet en genomgång avbevissäkringslagen och slutar med orden: "Den avvägning som har gjorts ibevissäkringslagen mellan skattemyndigheternas kontrollbehov och den enskildesberättigade rättssäkerhetskrav är enligt min mening i allt väsentligt välgrundad." Trots denna belåtenhet med lagen kommer statsrådet ipropositionen ändå med förslag till förändringar. Såvitt jag förstår är det medandra ord endast kosmefika och medför inga reella förändringar. Propositionen innehåller ett förslag till énproportionalitetsregel som skall införas i bevissäkringslagen. Regeln innebäratt en säkringsåtgärd får tillgripas bara om vikten av att åtgärden vidtas ärtillräckligt stor för att uppväga det intrång som säkerhetsåtgärden innebär förden enskilde. Detta är ingen nyhet. Proportionalitetsprincipen gällerredan i dag för hela det svenska förvaltningsförfarandet med utgångspunkt iallmänna rättsgrundsatser. I 2 kap. 12 § andra stycket regeringsformen finnsdetta dessutom konkretiserat. När det sedan gäller undantagande av bevismedel förgranskning innebär detta stadgande att framställning om ett sådant undantagandeskall kunna göras i samband med förrättningen direkt till den som genomförförrättningen . När en sådan framställning gjorts skall bevismedlet omedelbartförseglas och överlämnas till rätten. I samband med att vi har föreslagitbevissäkringslagens avskaffande har vi också föreslagit regler om försegling.Det är därför positivt att notera att i propositionen åtminstone på denna punktföreslås en förbättring. Emellertid är den föreslagna lagändringen, i förhållandetill de risker för den enskildes integritet som bevissäkringslagen innebär,inte alls tillräcklig för att vi skall kunna acceptera att lagen bibehålls. Istället regleras förutsättningarna för bevissäkring i bestämmelserna förtaxeringsrevision. Varje utvidgning av revisionsreglerna ger automafiskt enutvidgning av förutsättningarna för bevissäkring. Med andra ord gerpropositionen ingen förbättrad rättssäkerhet utan utvidgar bevissäkringslagensområde. Vi håller därför fast vid vårt redan tidigare framförda yrkande attbevissäkringslagen skall avskaffas. Med detyrkar jag bifall till reservation 2. Taxeringsrevision m. m. 30KARL-ANDERS (): I skatteutskottets betänkande 17 redovisasutskottets behandling av proposition 65 om vissa ändringar i reglerna omtaxeringsrevision m.m. Det låter ganska oskyldigt vad rubriken beträffar, mende ändringar som föreslås är i vissa avseenden mycket långtgående. Jag skallförsöka att inte upprepa vad som sagts tidigare av talarna här, menreservationerna i detta betänkande är gemensamma för , moderater- Taxeringsrevision m. m. na ochfolkpartiet, varför det kanske inte går att helt undvika. I reservation 1 slår vi fast att en förutsättning för ettfungerande skattesystem är att det finns en tillfredsställande kontroll avskatteunderlaget. Det är naturiigtvis i alla medborgares intresse attskattemyndigheterna har en hög ambition att motverka skattefusk ochförutsättningar att kunna beivra sådant fusk i de fall det förekommer. I dettaavseende är alltså majoritet och reservanter i utskottet överens. Det somskiljer är vår olika syn på metoderna för en tillfredsställande kontroll ochvikten av att frågor av detta slag blir tillfredsställande beredda. När det gäller granskningen av datoriserat material är detmycket viktigt att samhället ej använder metoder, som gör det nödvändigt för dekontrollerade företagen att frångå sina rationella åtgärder när de skallutnyttja datorn i sin verksamhet. Skattemyndigheternas metoder får inte varasådana att företagens och enskilda människors rättssäkerhet och integritetäventyras. Den ändring av lagen som nu har att besluta om innebärtyvärr uppenbara risker i detta avseende. Utskottet uppvaktades av ,och , som tidigare nämnts, ochsamtliga avstyrkte föreliggande förslag. Den hearing som utskottet genomförde med representanterför , datainspektionen och gav mycketintressanta synpunkter, särskilt från datainspektionen, som ansåg att förslagetinnebär en kraftig vidgning av intrånget i den enskildes privata sfär. Manansåg vidare att det innebär en dramatisk ökning av uppgiftsinhämtningenjämfört med rnanuella system. Dessa omdömen från en ansvarig myndighet visar vilkaingrepp i många människors integritet som den nya lagstiftningen innebär. Mendet politiska avgörandet ligger hos , påpekade datainspektionen nästanuppgivet. kan gå in i företagens databas ochutöver bokförings-och redovisningsuppgifter.lätt,"kamma" framuppgifter av olika slag, om såväl företaget som enskilda personer som företagethar affärskontakter med. Detta kan göras utan att de personer som plockas framur datamaterialet namnges. Detta hotar verkligen integriteten. Att sedan forcera fram detta förslag, såsom nu har skett,så att varken eller revisorsorganisationerna FAR och SRSkunde få höras enligt utskottsminoritetens förslag, är otillständigt avmajoriteten. Jag skall inte upprepa den argumentering motbevissäkringslagen som har förebringats här. Jag ber, herr talman, att få yrka bifall tillreservationerna 1 och 2, som är fogade till detta betänkande. 31LARS (): Det pågår en intensiv debatt i Sverigeom myndighetsutövning och rättssäkerhet. I denna debatt spelarskatteförvaltningen en viktig roll. Och det är kanske inte sä konstigt medtanke på att skattesystemet berör så gott som alla människor i . lämnas detårligen in ca 7 miljoner självdeklarationer, som sedan kommer att granskas av 5000 taxeringsfunktionärer. Det ligger i sakens natur, att det härvid kan finnasanledningar till irritafion - till motsättningar mellan deklaranter ochgranskare. Man måste ju betänka, att det ofta rör sig om betydelsefullaekonomiska arigelägenheter för den enskilde. Och man får inte förundra sig överatt den som - med rätt eller orätt - är missnöjd med sin skattebörda kritiserarskatteförvaltningen. Det faktum att vi har ett ganska krångligt skattesystembidrar inte till att minska irritafionen. får man emellertid inte glömma att principerna förbeskattningen har fastställts i god demokratisk ordning och att det råder enbred politisk enighet om att vår väl utbyggda gemensamma sektor kräver enskattefinansiering på ungefär samma nivå som . Detta kräver i sin tur att vi alla ställer upp och betalarskatt efter bärkraft. Vi måste ha ett skattesystem som kan upplevas somrättvist av så många som möjligt. Och duger det inte att någon eller någradrar sig undan sin skattskyldighet. Dess värre finns det tecken som tyder påatt ganska många människor smiter från denna skyldighet, något som naturligtvismåste upplevas som djupt orättvist av alla dem som solidariskt tar sin del avskattebördan. Det är skatteförvaltningens viktiga uppgift att med hjälpav regler som bl. a. fastställs av driva in dessa skatter. För attklara den uppgiften måste skattemyndigheterna helt enkelt utrustas med vissakontrollbefogenheter. Frågan är bara hur pass långtgående dessa befogenheterskall vara: Det hävdas ibland att skattemyndigheternas verksamhetutgör ett hot rriot den enskildes rättssäkerhet. Och visst kan det iblandfinnas fog för kritik mot myndigheter och enskilda tjänstemän. Misstag kan ske.Det vore väl egendomligt annars, med tanke på alla de människor som ärinblandade i skatteprocessen. Men jag hävdar bestämt att det inte sker flermisstag inom skatteområdet än inom andra myndighetsområden i vårt land. Är det emellertid så att det finns en oro - en delförsöker faktiskt medvetet blåsa under denna oro - så måste naturligtvis dennatas på djupaste allvar. Därför måste vi noggrant överväga behovet avrättssäkerhetsfrämjande åtgärder. Det är bl. a. därför som det finns ett antalförslag till sådana åtgärder i den proposition som vi nu behandlar. Undersenare år har vi dessutom genomfört en rad förenklingar av skattesystemet ochen förbättring av skatteförvaltningens organisation, som pä sikt kommer attförbättra kontakterna mellan skattemyndigheter och enskilda och därigenom ocksåförbättra rättssäkerheten. När det gäller själva kontrollagstiftningens utformning ärdet särskilt två saker som man måste framhålla. Det gäller för det första attskapa regler som ger en rimlig balans mellan myndigheternas befogenheter ochskyddet för den enskildes personliga integritet. För det andra måste dessaregler vara så klara och entydiga som det över huvud taget är möjligt. Jag skulle nog vilja påstå att det nuvarande systemet pådet hela taget uppfyller dessa krav. Dock skall det inte förnekas att det finnsvissa brister. Dessa brister hänger till stor del samman med att grunderna förkontrollverksamheten har ändrats i några mycket viktiga avseenden uridersenare år. Taxeringsrevision m. m. Taxeringsrevision m. m. kan därvidpeka på den förenklade självdeklarationen, som har gjort att granskningen harförskjutits frän själva löntagardeklarationen mot utomstående uppgiftslämnare,som ju levererar det huvudsakliga kontrollunderlaget. En annan nyhet är att företagen i allt större utsträckninglägger över sina räkenskaper på automatisk databehandling. För att man skallkunna genomföra en effektiv skattekontroll så krävs det helt enkelt attgranskningen även får omfatta bokföring som utförs med hjälp av ADB. I annatfall skulle ju vissa skattskyldiga helt kunna undgå skattekontroll, till menför en rättvis och likformig beskattning. En tredje nyhet är att inkomstslaget fillfällig förvärvsverksamhethar fått en växande betydelse genom en kraftig ökning av antalet transaktionerpå kreditmarknaden. Detta är bakgrunden till proposition1987/88:65 om vissa ändringar i reglerna om taxeringsrevision m. m. I denpropositionen föreslås ändringar i ett antal skattelagar och presenterasdessutom en helt ny lag om automafisk databehandling vid taxeringsrevision.Dessa förslag har föregåtts av ett omfattande beredningsarbete såväl i somutanför . Sålunda har lagt fram enrapport om ADB och företagsgranskning. Vi hörde här nu att intevar nöjd med rapporten. Men man måste komma ihåg att rapporten harremissbehandlats av inte mindre än 30 olika berörda remissinstanser. Det glömdeMargit av någon anledning att tala om. Vidare har utredningen omsäkerhetsåtgärder i skatteprocessen bl. a. behandlat skattemyndigheternasbefogenheter samt enskilda medborgares rättigheter och skyldigheter i sambandmed skatteutredningar. Även denna utredning har remissbehandlats av ett stortantal remissinstanser. Sedan regeringen har berett frågan har lagrådet två gångerfått yttra sig över densamma. Vidare har datainspektionen beretts tillfälle attavge synpunkter på regeringsförslaget - synpunkter som i sin turremissbehandlats av sju remissinstanser. Mot denna bakgrund är det fullständigt obegripligt attskatteutskottets borgerliga ledamöter i en reservation kan påstå attlagförslagen skulle vara bristfälligt beredda. Så slutligen några ord om de konkreta förslag som finns ipropositionen. Till att börja med behandlar man skattekontrollen avnäringsidkare. Här föreslås en begränsning av revisionsinstitutets användningtill i huvudsak bokföringsskyldiga och juridiska personer utom dödsbon. Vidare behandlasreglerna om tid och plats för revision. Här menar regeringen att detuttryckligen skall slås fast att revisioner inte får verkställas mellan och 08.00 och att de får ske i bostadsutrymmen och andra liknandeutrymmen endast om den berörde medger det. I detta sammanhang föreslås också att möjligheter tills.k. generella kontroller införs. Rätten att besluta om sådana skall ligga hosriksskatteverket, och de får bara omfatta bokföringsskyldiga och juridiskapersoner utom dödsbon. Det kan tilläggas att lagrådet i sak har godtagit de nunämnda förslagen. Då talar jag om lagrådets senaste yttrande - det är det somgäller och inte det yttrande som lagrådet antog . Företagens ökade benägenhet att lägga över bokföringen påADB ställer, som jag sade tidigare, nya krav på skattekontrollen. Det kan juinte vara så, att ett företag, bara för att det använder sig av ADB ibokföringen, skall kunna undgå skattemyndigheternas kontroll. Det skulle snabbtskapa ett nytt skattefrälse i vårt land. Därför föreslår nu regeringen atttaxeringsrevisionen skall få omfatta inte bara traditionellahandlingar utan också ADB-upptagningar, och att granskningstjänstemännen skallfå använda de tekniska hjälpmedel som behövs för att man skall kunna ta del avdessa upptagningar. föreslås också långt gående åtgärder för attskydda den personliga integriteten. Efter framställning från datainspektionen föreslås ipropositionen bl. a. en helt ny lag, som skall ge just datainspekfionenmöjligheter att meddela skattemyndigheterna föreskrifter till skydd för depersonregister som förs av vissa företag. Vidare preciseras taxeringslagensregler om rätt att undanta handlingar - och det gäller alltså ocksåADB-upptagningar - från granskning. Man får inte heller, ,glömma att företagen ju faktiskt har möjlighet att ordna sin bokföring sä, attskattemyndigheterna inte behöver komma i kontakt med integritetskänsligtmaterial. Om företagen verkligen vill kan de alltså göra det. De borgerliga skatteutskottsledamöternas invändningar motdessa förslag framgår av reservation 1 och går i huvudsak ut på att förslageninte är tillräckligt utredda. Med tanke på de utredningar som har gjorts och somjag nämnde tidigare, de myndigheter som varit inkopplade och alla de remissinstansersom hörts är det ett befängt påstående. Jag yrkar avslag på reservationen. I proposifionen föresläs också ett antal ändringar ibevissäkringslagen -alla i det mycket vällovliga syftet att stärka denenskildes rättssäkerhet. Det gäller införandet av en s. k.proportionalitetsregel, det gäller förstärkt skydd mot intrång i bostad och detgäller förstärkt skydd för känsliga uppgifter. I reservation 2 säger sig de borgerliga ledamöternavisserligen gilla dessa åtgärder men föreslår ändå att bevissäkringslagen skallavskaffas. Det är en i många avseenden märklig ståndpunkt. Den är märkligdärför att bevissäkringslagen antogs av en totalt enigriksdag. Samtliga borgerliga partier ställde sig alltså bakom den. Det är enmärklig ståndpunkt också därför att man nu vill ersätta lagen med ett systemsom man då ansåg vara omständligt, tungrott, ineffektivt och otillräckligt. Jagyrkar avslag pä reservation 2. Till slut några kommentarer till det här i kammaren medviss ihärdighet framförda påståendet att det här ärendet skulle ha fått enbristfällig behandling i skatteutskottet. Jag vågar nog påstå att så ingalundaär fallet. Vi har behandlat propositionen minst lika ingående som många andralikvärdiga propositioner. Den har stått på dagordningen vid flerautskottssammanträden. Det man möjligen kan beklaga är att de borgerliga -enkannerligen - har använt dessa sammanträden till ändlösaprocedurdiskussioner i stället för en inträngande sakdebatt. Vi har ocksågenomfört hearingar med inte mindre än sex berörda organisafioner ochmyndigheter, nämligen , ,Småfö- Taxeringsrevision m. m. 5 protokoll 1987/88:45 Taxeringsrevision m. m. retagensriksorganisation, datainspektionen, och . Nej, herr talman, det har inte varit något fel påbehandlingen av propositionen. Eftersom propositionen innehåller viktigaförslag som bidrar till att reglerna på det här området blir tydligare och tillatt balansen mellan myndigheternas befogenheter och den enskildes integritetblir bättre, har skatteutskottet tillstyrkt propositionen. Jag för min delskall be att få yrka bifall till skatteutskottets hemställan i betänkande 17. 32 (): talar om att vi har ettkrångligt skattesystem, och det är vi väl alla medvetna om. Han menar också attom folk känner oro inför dessa förändringar måste det tas på allvar. Men jagifrågasätter om verkligen tar denna oro på allvar. Kan verkligenLars utan vidare säga att det inte inger oro när datainspektionenfäller sådana yttranden som vid hearingen hos utskottet? hördedatainspektionens omdömen om den föreslagna lagändringen lika väl som jag. säger att handläggningen av ärendet har varitfullt korrekt och att det inte finns någon anledning att klaga på den. Vi frånminoriteten begärde att vi skulle höra revisorsorganisationerna FAR och SRS.Det borde väl även för majoriteten ha varit befogat att göra denkompletteringen. Dessa revisorsorganisationer sysslar med företagensredovisningshandlingar och hade kunnat lämna uppgifter till utskottet om vilkahandlingar som behövdes. De hade också kunnat lämna uppgifter om vilkahandlingar som kanske inte skulle behöva kontrolleras. Jag tycker att detverkligen finns anledning att kritisera handläggningen. vet likaväl som jag att motionstiden gick ut . Vi började faktiskt såsmått behandla ärendet i utskottet redan innan motionstiden hade löpt ut!Därför kan man väl inte säga att det har försummats tid i det avseendet. Beträffande bevissäkringslagenkänner nog också till ätt det har varit många problem och att manhar kunnat konstatera rena övergrepp i samband med tillämpningen avbevissäkringslagen. Det finns all anledning att man förändrar den så, att denblir tillämpbar på ett vettigt sätt. 33BRITTA BJELLE (fp): är väldigt upprörd över att visäger att det inte varit grundlig utredning i denna fråga. Därför vill jag kortredovisa den grundliga utredning som Lars.Hedfors åberopar. har gjort en utredning, det är rätt. Menden är en partsinlaga. har berört frågan. Den utredningeninnehåller 280 sidor. På tre sidor kan man läsa om detta, I denremissbehandling som förekommit är frågan knappt berörd. Datainspektionen har visst fått yttra sig över detta, menmärk väl att datainspektionen har fått förslaget i propositionen på remiss. Detär på denna remiss som den har svarat. I samband med svaret sade man fråndatainspektionen att det behövdes en ny utredning för att just utreda hur manskulle revidera ADB-räkenskaper. JK.sade samma sak, nämligen att man bordeutreda hur man skulle handskas med ADB-räkenskaper. sade lagrådet att man kunde godta förslaget, mensamtidigt konstaterade lagrådet att förslaget inte var tillräckligt - manmåste också ta med de ekonomiska förhållandena. Det finns med andra ord ingen ordentlig utredning bakomdetta förslag. Av alla de berörda som jag nu räknade upp och som är tungainstanser har ingen sagt att detta är ett bra förslag. Alla, inkl. lagrådet nusenast, har sagt att det inte är ett tillräckligt bra förslag. Vidare säger att man kan förvänta sig attföretagen lägger upp sin ADB-redovisning på ett sådant sätt att arbetetunderlättas för skatteförvaltningarna som en del materialundarihålls. Jag tror att det var vad han menade. Men företagen i ärfaktiskt väldigt olika. Dels finns det stora företag, som säkeriigen kan haolika system för olika ändamål, dels finns det små företag med små resurser ochlitet kunskaper på detta område. Taxeringsrevision m. m. 34MARGIT (): är en skicklig talare, riien -måste jag säga - en dålig lyssnare. Kontentan av min kritik är att det när detgäller de Utredningar som föregått lagförslaget inte fanns någon som helstrimlig balans mellan olika intressen. Jag sade också att utredningar sorii ärvärda namnet - alltså inte partsinlagor - måste se problemeri från olika sidor.Så har inte varit fallet. insåg att problemen var stora. Man sade-det är helt riktigt - att man inte kunde utreda frågan. Men man anlade någrasynpunkter och sade t. ex. att ADB-baserad redovisning kunde granskas med hjälpav utskrifter från företagen. satt ju själv med i nämndautredning. De uttalanden som jag hänvisat till återfinns på s. 74 - 78 i SOU1986:39. Från näringslivets sida har man alltsedan 1985 begärt enutredning. Man har skrivit till både och regeringen.Finansdepartementets representant vid den hearing som ägde rum iskatteutskottet kunde inte förklara varför en utredning inte komriiit tillstånd. Det tycker jag är beklagligt. Datainspektionen har, som vi hörttidigare, varit mycket negativ till det aktuella förslaget. Sedan säger att har burit sigilla åt i skatteutskottet och att de har sysslat med procedurfrågor. Men vihar bara begärt, med hänvisning till att det är en rättighet i vårt samhälle,att även lagar skall beredas på ett riktigt sätt. Som jag tidigare sade: landskall med lag byggas. Men goda lagar kan inte fram på samma sätt som man- dess värre -har gjort när det gäller det här aktstycket. Man har inte velatförstå. Man har sagt att företagen kan klara det hela genom aft lägga om sinredovisning. Jag vill då påpeka att det arbetet för många företag tar kanskeupp till . Därmed blir det betydande föriuster på effektivitetssidan. Förövrigt kommer mari väl också att begära av RSV att redovisningen skall varaupplagd på ett visst sätt. Att inte har haft möjlighet attavge ett yttrande över lagförslaget tycker jag också är beklagligt. När detgäller arbetetet här i är det ju som skall hahand om integritets-frågorna. Jag har tidigare påpekat och tänker göra det ännuen gång att det Taxeringsrevision m. m. intebrådskar med att få fram den här lagen. Det hade varit mycket bättre att talitet på sig och få en bra en lag, som bygger på de värderingar somett rättssamhälle inte kan undvara.