prot · GB09134 · 1987-12-31 00:00:00 — Jag tycker att miljöorganisationernahar gjort stora insatser, men vi kan inte säga attde har gjort aUt väl inommiljöpolifiken i . Men utan tvivel har de höjt temperaturen och skjutitpå utvecklingen framåt, vilket jag tycker är bra. , socialdemokraterna vill verkligen seframåt. Och den proposition som ligger på bord och som innehållerett stort samlat program innebär på många områderi spjutspetsar in i framfiden.Jag tycker inte aff man allfid kan säga samma sak om de borgerligareservafionerna, eftersom man i dessa krifiserar de socialdemokratiskaförslagen men inte kommer med några egna förslag på särskilt många områden.Ofta har man i de borgerliga reservafionerna hängt upp sig på små detaljer. Vi socialdemokrater lade fram miljöprogram ivarje kom-- mun. Det är verkligen uttryck för aff vi vill ha människorna medoss, aff vi vill se framåt och att vi vill engagera fler människor ute i varjekommun för aft förbättra miljön. Till vill jag säga att jag inte tycker atfdet är fel aff man lyssnar fill remissopinionen. Def är ett argument som oftaanvänds från borgerligt håll mot öss socialdemokrater om vi har kört över någonremissinstans. Men blir vi alltså beskyllda för aff gå emot remissinstanserna,men så är infe fallet i detta sammanhang. Till vill jag säga atf det som skedde 1979infe skedde på något borgerligt initiativ. Socialdemokraterna hade i flera årföreslagit ett åtgärdsprogram mot bilavgaser. Till slut ställde sig deborgerliga bakom detta, och 1979 blev utskottet enigt. Men avgaslagen fick viförst , då vi hade fått en socialdemokratisk regering. Jag har faktiskt ett mycket gott mirine av hur def var på1970-talef. När man då diskuterade frågorna om vatten- och havsföroreningar, blev man utskälld och utskrattad för aff mari påstod att dessa fill en del kunde ha orsakats av urlakning för jordbruket. Men jag är glad och facksam över att både jordbrukefs företrädare och-parfierna här i nu har insett aft man också från jordbrukets sida kan medverka fill havsföroreningar. Naturligtvis 'kan även kommunala inrättriirigar och industrier medverka i cletfa. Vi skall emellertid se fill aft hårda krav ställs på alla dessa för atf förbättra naturenså att vi överlämnar ett bra både vad gäller skog, vatten och mark fill våra efterkommande. Prot.1987/88:134 ., Andra vice falmannen anmälde atf och anhållit aff fill protokollet få antecknat att de infe ägde rätt fillytterligare repliker. Prot,1987/88:134 6junil988- 42MONA SAINT (): Dagen för denna debatt tycks vara vald medomsorg, eljest har tillfälligheternas spel mycket skickligt tagit vara på detsymbolvärde som ligger i aff vår nationaldag får utgöra ramen för riksdagensmiljödebatt. Den del därav som jag skall beröra är naturvården. Det är för övrigt inte bara Sverigesnationaldag som inramar den här debatten. hägrar också grönbefefför alla svenska skolelever. På hundratajs och åter hundratals skolavslutningarsjungs snart de yälkända psalmerna Den blomsterlid nu kommer och I denna ljuvasommartid gå ul min själ och gläd dig vid den gode Gudens gåvor. Där ute, utanför skolorna, utanför kyrkorna och utanförvårt riksdagshus, ligger den natur som vi tar för något självklart. Där utefinns landskapet, som formats av isar, vatten och människor. Där finns alla dedjur och växter som lever i ett ofta finstämt samspel i olika ekologiskasystem. Denna natur har ett nära samband både med vår kultur och med vårhistoria. Den världen är emellerfid infe oföränderlig. Endast densom haft förmånen Eiff ha fått leva har perspektiv nog bakåtaff se , förändringarna. Många är de människor som efter många och långa år påannan ort återvänder fill födelsebygden och konstaterar hur hus har försvunnit,men husgrunder ger spär av människan, och hur naturen, med dess säregnakrafter, återerövrat förlorade revir. Där människan en gång tämjde och naturenfogade sig, där har människan fått ge upp och naturen tagit fillbaka. Människanär liten inför naturens alla under. Ändå diskuterar vi här och det motsatta förhållandet -hur människan på olika sätt skadar och begår våld på naturen. Men def finnsockså positiva sidor, framför allt hur människan med kunskaper, hänsynstagandeoch eget ansvar kan umgås med naturen och fa del av och avnjuta dess rikedomarutan aft skada den. Naturresurser skall förvalfas och infe förslösas. För oss moderater har en levande natur alltidvarit en angelägen fråga, och def gällde redan före miljödebattens uppkomst ochinnan den reglerande lagsfiftningen kom fill. Vi har nämligen alltid förknippatägande med personligt ansvarstagande, också på naturvårdens område. Enligtkonservativ livssyn förvallar människan ett arv ål kommande generationer. Detenskilda ansvarstagandet, engagemanget och kunskapen är själva förutsättningenför hänsyn, skydd och bevarande. Naturen är en viktig resurs i våra liv, en delav både livskvalitet och välfärd. Viss natur är mer känslig än annan och kräver också merskydd. Kullurpåverkad natur låter oss känna banden bakåt. Mulens och liensmarker är rika på djur och blommor. Förslösar vi detta, är def svårt affåterskapa det. Med en förändrad markanvändning uppstår emellertid hot mot bådeväxter och djur. Ängar, hedar, strandängar växer igen. förlorad art går ej att återskapa. Redan om arternas variafion minskar, ökarrisken för ett totalt försvinnande. Vårt samhälle har med olika skyddsinsfrument försöktingripa till naturens skydd. Vi har nationalparker, naturreservat,naturvårdsområden. Men samma samhälle har förvanskat insatserna och urholkatrespekten för skyddsbestämmelserna. Man har byggt vägar och kraftanläggningar inationalparker. Man ger prospekteringstillslånd t. ex. i naturreservatetSjaunja. Man skapar reservat åt rekrealionsintressena men bortserfrån den förslitning som friluftslivet utsätter naturen för. Man har stött påkonflikter mellan turism och bevarandevärden. Näringsliv och fritidsintressenhar hamnat på kollisionskurs. Skönhetsvärden och kraftbehov har inte kunnatförenas. Instrumenten för naturskydd mäste sålunda hanteras mer strikt. Den lag som i första hand skall hjälpa oss all slå vakt omnaturvärdena är naturvårdslagen. Men den har blivit omodern. Den måste ges nyoch ökad tyngd i den samlade lagstiftningen på detta område. Skyddet för floraoch fauna är t. ex. en försummad del av naturvården och måste skrivas in i enomarbetad lag. Fridlysningeris förlorade status måste återupprättas. Nya vidalösningar måste sökas för atf klara skyddets praktiska utförande. Naturreservatbör kunna ägas och skötas av både förelag, enskilda människor och ideellaorganisationer. Skölselavial kan upprättas med dessa som utgör en garanti förhänsynsfull och engagerad värd. Av tidsskäl gär jag inle in på detaljerna ide enskilda moderata reservationerna i delta avsnitt, utan jag hänvisardärvidlag till betänkandet. Jag har därför bara övergripande berört detta eljestmycket vida område. Miljöpropositionen har emellertid inle haft mycket nytt allerbjuda på naturvårdens område, Måhända kommer de tysta, steglösa hoten motnaturens flora, fauna och geologiska formationer i skuggan av akuta s. k.miljöskandaler som opinionsmässigl, och högljutt, väcker mera uppmärksamhet. En omarbetad naturvårdslag är därför nödvändig-, en lagsom beaktar alla de nya krav och behov som föreligger i arbetet med allförvalla och värna den natur som vi skall överlämna till våra barn i minst detgoda skick som vi själva fick mottaga den. Med det anförda yrkar jag bifall till alla demoderata reservationer som hör hemma i detta avsnitt av jordbruksutskottetsbelänkande 23. Prot.1987/88:134 6junil988 43MARGARETA () replik: Några kommentarer lill . Vi fick ju inte tillfälle atl debattera naturvården mycket i denförsta omgången. När det gäller nationalparker och naturreservat vill jagerinra om att del pågår ell arbete med en nationalparksplan som skall vara klarunder . När den är klar får man ta ställning till i vilken ordning de olikai och för sig mycket angelägna objekten skall fä nationalparksstatus. Sedan tog upp naturvårdslagen. Jag vill dåpåpeka all av propositionen och utskottsbetänkandet framgår all lagen skall sesöver och få en mera tidsenlig karaktär. Vad gäller skydd och vård av hotadearter, en fråga som också .tog upp, slår vi fast i utskottet attdet viktigaste är atl säkerställa en naturmiljö som ger växter och djur enmöjlighet all överleva. För all få del behövs en förändrad syn på t. ex.jordbruk och skogsbruk. Man skall också ta stor hänsyn till den fysiskariksplaneringen. håller på med ett program för vård avakut hotade sällsynta, sårbara arter. Inom håller man påatl bygga 6 protokoll 1987/88:134 Prot.1987/88:134 6junil988 upp enartdatabank för flora och fauna. För det ändamålet har det mellan 400 000 och450 . till sitt förfogande. återkommer till gamla käpphäst,att det enskilda ägandet är den bästa förutsättningen för god naturvärd. Videlar inte den uppfattningen. Vi tror inle all ett avtal mellan samhället ochde enskilda ger den bästa effekten, ulan här har vi den synen atl samhället istor utsträckning skall kunna ansvara för naturvården. Om ni nu är så angelägna om delta med naturvård, hurkommer del sig atl ni drar ner anslaget för naturvård med 25 milj, kr.,som ni gör i er parlimolion? 44 () replik: Vi hörde fala om afthela skulle vara ell naturreservat. I så fall kan man, om man har denuppfattningen, vidga begreppet till att omfatta hela på en gång. Sedanfår man börja om från början. Jag vet att socialdemokraterna i högsta grad föraktar detenskilda ägandet. Men jag tror inte all socialdemokraterna kommer alt kunna gåi land med atl klara både tillsynen och betalning när det gäller de värden somvi gemensamt vill slå vakt om. Tyvärr ser socialdemokraterna hellre atlobjekten förfaller än atf rnan låter enskilda människor ge samhället av sittkunnande, engagemang och hänsynstagande genom enskild skötsel. Huvudsaken äronekligen att värdena bevaras och områdena sköts. 45 () repUk: Vi socialdemokrater föraktar infe enskiltägande. Del finns mänga exempel på hur enskilt ägande väl går ihop med godmiljövård. Jag tänker t. ex. på lantbrukarna, som till övervägande del ändå ärmyckel rädda om miljö och gör goda insatser. Men vissa saker är av gemensamnatur och skall också ombesörjas av oss alla tillsammans. Där skiljer sig varaåsikter. Beträffande vill vi i daginle uttala att skall vara ett uttalat miljöskyddsområde. Vad som harsagts i debatten är all miljöproblemen i just , och för den delenockså på , är så stora att särskilda insatser måste göras. Vad gällersödra har vi skrivit i utskottsbetänkandet att när länsstyrelserna harsamlat in tillräckligt mycket material förutsätter vi aft regeringen vidtar demått och steg som behövs med tanke på den svåra miljösituationen i . 46MONA SAINT () replik: Jag ville fråga varförskötselavtal inte är tänkbara i det här sammanhanget. Är det motparten som niinte litar på? Många marker där det kanske finns sällsynta arter inomflora och fauna är redan i enskild ägo. Man behöver inte nödvändigtvis lösa indem med statliga' medel för all de så att säga skall bli salongsfähiga isocialdemokraternas ögon. Det vore bra att få ett svar på frågan varför del inle gåratl använda skötselavtal. Del är enligt min uppfattning en framkomlig ochbehändig väg. vice talmannen anmälde altMargareta anhållit all lill protokollet få antecknat atl hon inte ägderätt lill ytterligare replik. 47 (): Vi är mänga som åkerflygplan. Lugnt sätter vi oss i fåtöljen, förvissade om all varje detalj iplanet är noga utprovad. Om någon del går sönder ersätts den bara medoriginaldelar - del förutsätter vi. Hur många av oss skulle våga åka i planet om vi visste allnit efter nit aningslöst hade ryckts bort och sedan möjligen satts tillbaka iform av någon kopia eller kanske inte ersatts alls? Jag tror - eller rättaresagt är jag övertygad om ~ att ingen skulle vilja vara passagerare i ell sådantplan. Hur ofta tänker vi på att jorden är en farkost bland mångaandra farkoster i rymden? Hur behandlar människan sin farkost? Ersätter honförstörda delar med originaldelar? Tar hon reda på vad jorden tål? Tar honhänsyn lill sina medpassagerare, växter och djur? Nej, inle respekterar vi våra grannar, växter och djur. Vifar fram som om del bara vore vi som hade plalsbiljell pä farkosten rycker vi ut den ena niten efter den andra och anstränger oss inleens för alt sälla tillbaka del som naturen har förutsatt skall vara där. Vi människor beter oss på ett sådant sätt all växter ochdjur alltför ofta inte har en rimlig chans atl fortleva under drägligaförhållanden, och lika ofta tar vi livet av dem. Närskall människan inse allhon inle har ensamrätt på jorden och lära sig all leva på jordens villkor ulanall ta ul mer än vad naturen tål? och månaderna har den enamiljöskandalen och miljökatastrofen efter den andra avlöst varandra: Scandust,, hamn, ja, jag kunde fortsätta uppräkningen ett taglill. Minskningen av ozonskiktet har snabbt seglat upp som en avde största miljöfrågorna. Utsläppen av freon och därmed också användningen avfreon måste minskas . Men Montrealprolokollet innebär bara en50-procentig minskning. Del svenska målet är aft helt avveckla freonanvändningentill 1994. Men vi skall komma ihåg all använder avvärldsproduklionen. Biltrafiken framstår alltmer som en av de allra värsta ochsamtidigt en av de mest svårangripbara miljöförorenarna. Man kan verkligenfråga sig om utvecklingen i skall bli som spär. Blir det enökning av personbiltrafiken och av den tunga trafiken med 27 .% mellanår 1984 och 2000? I så fall kommer effekterna av de nya avgasbeslämmelserna attätas upp av trafikökningen - åtminstone delvis. Biltrafiken svarar för en allt större del av de försurandekväveoxidulsläp-pen, vilket gör del svårare atl klara den gällandemålsättningen. Avfallsfrågan är ännu olöst. Varje svensk slänger närmare1 kg sopor . Industrin åstadkommer uppemot 5miljoner ton, och då är avfallet från jordbruk och gruvor inte inräknat.Därutöver ger avloppsreningsverken upphov till runt slam . 70-lalets lösning, den maskinella sopsorteringen, blev ettfiasko. Det fanns ingen marknad för produkterna. Sopförbränningen blev nästatrend, men den kom i vanrykte när det visade sig atl anläggningarna släppte uldet Prot.1987/88:134 6junil988 /Miljöpolitiken inför 1990-ta/et Just nu är det slammet frän avloppsreningsverken som har hamnati skottgluggen. Av 8 miljoner kemiska ämnen är ungefär 70 000 avkommersiell betydelse. Av dessa används kanske 20 000 i . Var ochhur dessa ämnen används har samhället än så länge myckel,vaga begrepp om.Dessutom är kunskaperna mycket begränsade när def gäller hur ämnena inverkar påmänniskor och miljö. De flesta ämnen är otestade, och det är omöjligt atl testai kapp eftersom det kommer nya . Del är bara alt erkänna: Samhället har inte tappatkontrollen över kemikaliehanteringen - del har aldrig haft någon sådankontroll. Det senaste och möjligen allvarligaste larmet beträffandeförsurningens påverkan på vår miljö gäller marken och grundvattnet.Markförsurningen i är i själva verket svårare än någon kunnatförutse bara . Vissa fakta lyder dessutom på all en del av demarkförändringar som har inträffat är omöjliga att reparera. Grundvattenförgiftningen kan vara något av en tidsinställdbomb. Den är dock än så länge den minst uppmärksammade effekten avförsurningen. Vårt land blir allt arlfatligare. Långt innan människandök upp på jorden försvann djur och växter allteftersom livsbetingelsernaändrades. Sådana förändringar är alltså i och för sig helt naturliga. Denutarmning av jorden som pågår är däremot inle naturlig. Del handlar inlebara om utrotning av djur- och växtarter ulan också om skogsskövling ochökenutbredning. I vårt land är del få arter som är universellt hotade avutrotning. Däremot finnsdet en diger lista på djur och växter som riskerar allutrotas i . Av ryggradsdjuren beräknas 140 arter vara hotade, varav bl.a. varg, pilgrimsfalk och viiryggig hackspett är akut utrotningshotade. Dessutom finns del natur- och landskapstyper som bliralltmer sällsynta beroende på förändrat skogs- och jordbruk, expanderandetätorter och utbyggnad av vägnätet. började typiskaövergödningsfecken, såsom algblomning, syrebrist vid bottnarna och t.o.m.fiskdöd, atf visa sig i kuslvaltnen utmed . Det var symtom somtidigare mest hade kopplats till insjöar, och de problemen ansågs också vara paväg mol sin lösning - den kommunala avloppsreningen var ju utbyggd i helalandet. Kalastrofdrabbade västerhav är alltså ingen nyhet. Atthavsmiljön nu än en gäng har drabbats är ytterligare ell bevis på alt vimänniskor är duktiga på att prata och låta tiden springa ifrån oss ulan allverkligen ta tag i problemen. Vi som bor i ser nu hav som glittrar förföriskt isolen. Men det är fullt av mer eller mindre giftiga alger, flera ställen ärförstörda genom sandsugning, och den miljön riskerar atl blisteril. ta vara på, lyssna till och lär av dem som serproblemen . Det finns hos oss mänga fiskare som gärna ställer upp, ochdet finns experter |iä som har flera decenniers erfarenhet avmarin miljö utanför Skånes kuster. Därför tycker jag det är anmärkningsvärt atl myndigheternainte lar vara på den kunskap som finns. I del katastrofala läge som vi befinneross i behöver vi verkligen tacka och ta emot all kunskap och inle belacka oss. Ambitionsnivånbeträffande skyddsområden måste höjas. ex. sandsugning ell hot mol den miljön. Syftet måste vara all skyddahavsmiljön i dess helhet, dvs. även flora och fauna, mot bl. a. direkta ingreppoch att skapa en för känsliga arter. Jag vill yrka bifall fill reservation 18. I finns våtmarker av skildaslag som infe ger någon produktiv avkastning för jord- öch skogsbruk. Urekologisk synpunkt är de emellerfid av utomordentligt stor betydelse. De spelarockså stor roll för vattenbalansen. Våtmarkerna bidrar också i hög grad fillomväxlingen i landskapet. Dessa områden måste på alla nivåer av den fysiska planeringenägnas ett avsevärt större intresse än . Beslutsunderlaget måsteförbättras genom en planmässig satsning på forskning och på rikstäckandeinventeringar. Jag vill yrka bifall till reservation 22. Det är egentligen inte förvånande att situationen förskogen i är allvarlig, eftersom de största föroreningsmängderna belastarjust denna del av landet. är också den del av landet som uppvisar de mestförsurade skogsjordarna. Mol bakgrund av defta bör utvecklingen av skogsskadornaföljas upp och inventeringen av skogsskadeutvecklingen i Skåneintensifieras. Jag vill yrka bifall till reservation 57. Som ett led i strävandena atl förbättra avfallshanteringeniriom industrin bör staten stimulera till försök med en s. k. avfallsbörs, somförmedlar kontakter och utbyte mellan industrier. Därigenom kan den enes avfallbli den andres råvara. Hanteringen av miljöfarligt avfall måste förbättras.Skärpta krav pä utsläppsbegränsningar vid centrala anläggningar i Kumlaoch utvidgning av verksamhet från aft omfatta inte bara ren destruktionutan även återvinning är några krav som ställer. Jag vill yrka bifall lill reservationerna 89 och 91. Även reservation 96 vill jag yrka bifall till. Den handlarom sopförbränning. Här mäste forskningen intensifieras inom de områden därteknik och kunskap saknas för aff ge ett bättre underlag för den fortsattahanteringen av de med förbränningen sammanhängande problemen. För all markera vilken stor vikt vi i läggervid arbetet med atl säkerställa betydelsefulla naturområden, vill jag även yrkabifall till reservation 148. En anslagshöjning behövs för alt göra det möjligtatl i snabbare takt genomföra de nalurvårdsplaner i som behandlas imotion Jo821. Efter all ha tagit del av debatten vill jagavslutningsvis säga atl jag är glad alt tillhöra ell parti som inte bara värnarsom naturen ulan också är berett alt ställa erforderliga resurser fill förfogande- det är vad folkparfiet vill och gör. Prot.1987/88:134 6junil988 Miljöpolitiken inför 1990-talet - AnL 48GRETHE () replik: Om lyssnade på mitt inledningsanförandevid dagens debatt kunde hon höra hur jag myckel klart redogjorde för atl vi ijordbruksutskottet har fört en debatt om just ökandemiljöproblem, som ju gäller både luft- och vattenföroreningar. Jag sade ocksåatl utskottet i en skrivning i betänkandet anser att miljöministern, när Prot.1987/88:134 6junil988 länsstyrelseni och länsstyrelserna i angränsande län inkommer med sinabeskrivningar av miljöproblemen, skall ta ställning lill huruvida kanskebör förklaras som ett särskilt miljöskyddsområde. Jag tycker att detta kan varatill någon tröst för , som jag vet har drivit dessa frågor myckelintensivt. Jag vill gärna ge henne mitt stöd för beskrivningen aftmiljöproblemen i är mycket allvarliga. Det vore inte bra om man hade miljöskyddsområden överallti hela landet, ulan dessa får begränsas till just de områden som är hårdastdrabbade. Om är ett sådant område, hoppas jag som sagt att miljöministernkonimer atf förklara eller, som det står, delar därav, sommiljöskyddsområde. 49MARGARETA () replik: Jag vill understryka atl utskottet läggerstor vikt vid våtmarkerna och framhåller att det är nödvändigt all så många sommöjligt av dem bevaras. Jag vill också betona aff man i proposifionenframhåller aft del just när det gäller de sydligaste delarna av ärsärskilt viktigt atl värna om denna form av naturområden. Dessutom görs del,och har gjorts, regionala vålmarksinvenleringar. Dessa kan utgöra ett braunderlag för beslut i dessa frågor. gjorde vidare en enligt min mening mycket finbeskrivning av hotel mot växter och djur. Hon log upp en mängd företeelser isamhället som utgör ell hot mot naturen. Jag vill beröra två saker av dem somhon tog upp, nämligen utbyggnaden av vägnätet och användningen av miljögiflerinom jordbruket. Jag vill fråga : Vad har för atl fålill stånd en annan -tingens ordning när det gäller utbyggnad av vägnätet ochett förändrat jordbruk? avslutade med att harangera sill eget partiför all del är berett att satsa ytterligare pengar på naturvård. Jag kan barakonstatera all det när det gäller anslaget lill mark för naturvård på ena sidani betänkandet, s. 278, finns en reservation av som vill dra ned pädelta anslag med 25 milj. kr., medan i en reservation, nr 148, pånästa sida vill öka anslaget med 40 milj. kr. Det är nog bra atl det finns en socialdemokratisk regeringsom kan lägga fram förslag som kan antas av utskottet och även blikammarens beslut. AnL 50 () replik: Vi vet ju att har varit hårt utsatt förmiljöproblem . Som jag nämnde i milt tidigare inlägg kunde vi juredan i början av 80-talet märka hur vattnen runt omkring oss börjadeförstöras. Det är dyra år som har gått förlorade. Man hade kunnatsätta in en hel del åtgärder. För atl bara ta ell exempel kan jag nämna atf detvid finns människor med 20 ärs erfarenhet av marin miljö. Mendem har man inte lyssnat lill. Ett annat exempel är de många fiskare som varjedag blir varse den besvärliga situation som råder. Under dessa år barmanfaktiskt kunnat göra en hel del. vill ha en plan över alla våtmarker. Jag vetalt def inom olika regioner föreligger sammanställningar över vilka våtmarkersom finns. var finnsden totala sammanställningen, så alt vi kan få en fullständig PrOt,1987/88:134 överblick? När del gäller länsstyrelserna vet jag all man pä ettställe har fattat beslut om atf våtmarkerna skall bevaras. bryr man sig sedan inle om när del kommer till verkligheten. Beträffande vägbyggen vill jag säga alt kräveren utredning av vilka miljökonsekvenser som kan uppstå. Detta gäller för övrigtalla former av utbyggnader. När det gäller folkpartiels förmåga atl ställa pengar lillförfogande, vill jag till säga att vi i mitt parti är så passödmjuka att vi vågar erkänna att ingenfing är så bra att def infe kan blibättre . Vi får alltså pröva oss fram. AnL 51 () replik: Jag vill bara göra en kommentar till dettamed vägarna. fattade ju beslut om en ändring av väglagen, somgår ut på aft man vid alla vägbyggen skall göra miljökonsekvensbeskrivningar. 1det betänkande som vi nu diskuterar är ju alla partier överens om att dennaförändring i väglagen skall ses över .