prot · GB09123 · 1987-12-31 00:00:00 — 1987/88:123 regionalpolitiskt tänkande kvar, åtminstone inte hos . undrarom inte och kan ta varandra i hand. TiT ' ~. ~ reservafion 1 kräver nedskärningar i väganslaget.Enligt , , '.. förslag skall pengar överföras tillstorstadsregionerna. ken och vägarna o r a a gar nödvändigtvis ut överdet lågtrafikerade vägnät som finns i glesbygden. Om man skall göra somViola vill, skall man skära ned väganslaget som helhet. Detta gårockså ut över det lågtrafikerade vägnätet som just finns i glesbygden. måste bestämma sig. Vill hon ha en regionalpolitisk profil påväganslagen eller vill hon skära ner anslagen totalt, vilket kommer att gå utöver den regionalpolitiska profil som i andra sammanhang stårbakom? Jagvill också säga några ord till om dubbdäcken. Det är rikfigt attdubbdäcken har slifit väldigt hårt på vägbeläggningen . Det harnaturligtvis berott på den mycket milda vintern; det har funnits mycket bar vägi vinter. Jag besökte "VTI , och där pågår enmycket intensiv forskning för att få fram vad man kallar mindre aggressivadubbdäck som, utan att försämra trafiksäkerheten, skall minska slitaget påasfalten. Jag är övertygad om att VTI snart kommer med förslag i dettaavseende. Meddetta, herr talman, vill jag yrka bifall till utskottets hemställan på samtligapunkter. 6 () replik: påpekade att vägar och kommunikationer är oerhörtbetydelsefulla för välståndsutveckUngen i vårt land. Det instämmer jag gärna i.Men då skall man också ha klart för sig att inte minst vägarna ochkommunikationerna just i storstadsområdena är oerhört viktiga för välståndsutvecklingeni landet. På låter det som om man skulle kunna förbättrautvecklingen utan att man förbättrade storstadsområdenas vägtrafik. Jag kannämna att i centrala delar är den trafik som genomkorsar staden tillhälften nyttotrafik - alltså . OlleÖstrand betonade i anförandet - det står i propositionen och i betänkandetockså - att det är mycket viktigt med kringfartsleder och förbifarter. Meningenstans är de här kringsfartslederna så betydelsefulla som istorstadsområdena, just för att leda trafiken förbi staden i den mån det gåroch för att skona miljön. Jagtänker inte prata så mycket om - jag har gjort det i detfidigare inlägget. Jag viU dock gärna återupprepa att det är oerhört viktigtatt trafiken i kommer att fungera bättre. E 4 har t. ex. vid dethär laget försetts med spår, vilket vissa tider ledertill isbildning och vattenplaning med svåra olyckor som följd. Det finns delarav länet som man inte når annat än via en enda smal väg- det gäller t. ex.Ekerö kommun. En olycka på den vägen betyder att man inte kan nå den delen avlänet annat än med helikopter eller sjövägen. interpellafionsdebatt här i kammaren - och faktiskt även i betänkandet -betonas det hur viktigt det är att avkastningsberäkningarna förfinas. Om maninte tillämpar det som man får fram genom avkastningsberäkningar- 20 na,dvs. att bygga vägar där vägar behövs, så blir avståndet mellan de anslag som går tiU storstädernaoch de anslag som går till resten av landet ännu större. Detär också viktigt för kollektivtrafiken att vägsystemet fungerar, detta inteminst i storstäderna. Jag kan nämna att en enda buss som icke är katalytisktavgasrenad motsvarar 300 katalytiskt avgasrenade personbilar, enligt enundersökning av . Det innebär att om man inte lyckas fåtrafiken runt städerna och försöker bromsa biltrafiken i städerna, så förstörman miljön ytterligare innan man har genomfört en forskning och utveckling ävennär det gäller dieselbussarna. Anf.7 () replik: lyssnade tyvärr dåligt på mig. Jag anser inte alls att detär så illa ställt att alla vägar i skulle vara ofarbara. Vad jag taladeom var de områden som har de sämsta vägarna. Om hade följt med påutskottets resa fill Jämfland så hade han fått uppleva den konkretaverkligheten - och den konkreta verkligheten där var dramatisk, det kan jaglova. Samma problem finns i en rad olika delar av landet i övrigt. Närdet gäller de ökade medlen till vägarna som talade om är detrikfigt att det sker en viss uppräkning, men den uppräkningen är trots alltblygsam jämfört med vad vägvägnätet fick under föregående tioårsperiod.Rikdagens utredningstjänst gjorde en analys av dels hur mycketpengar som gick till vägarna , dels vad som enligtplanerna skall ges ut under innevarande period, och det var dramatiskaminskningar, ända , framför allt i glesbygdslänen. Det är en tankeställaresom kanske bör fundera ett slag på. Beträffandelänstrafikanläggningarna: Nej, , vi vill inte taifrån människorna ute i länen rätten att själva bestämma över pengarna. På denpunkten har vi exakt samma uppfattning. Vad vi anser vara problemet är att detinte är till särskilt stor glädje för människorna ute i länen om de har alltförsmå resurser att bestämma över. Ni låser ju fakfiskt pengarna direkt tillkollektivtrafikanläggningar, och ni låser hur mycket pengar som skall anslåstill cykelleder. Vi delar uppfattningen att människorna ute i länen bör harätt att veta hur mycket pengar de kan disponera för sina vägar, förlänsjärnvägarna osv. Det är rimligt att man får förutsättningarna för sinabeslut. Jagvill bara påpeka för att utskottet i stor enighet har sagtföljande: "Ett grundläggande delmål i vägpolitiken är att säkerställa entillfredsställande standard även på det lågtrafikerade vägnätet." Minfråga blir: Anser verkligen att regeringen lever upp till dennamålsättning, när vägnätet är så dåligt som det är på vissa håll i landet? Anf.8 (vpk) replik: Jag hoppas att i sitt nästa inlägg, i stället för att ståoch snacka om sekunder som han räknar, svarar på mina frågor. Jag skall upprepadem, för han tycks ha missat dem helt. Hanhar konstaterat att socialdemokraterna, och är heltöverens om ett helt nytt system, dvs. avgiftsfinansiering ochprivatfinansiering av vägar och broar. Det var ju precis vad jag sade. Bilismen,lastbilstrafiken och vägarna Bilismen,lastbilstrafiken och vägarna är bara: på vems villkor?Det är ju gamla moderatförslag som drivs igenom, som sade. Varförgörs detta, ? Vilka vägar och broar skall privatfinansieras? Vilkaföretag skall gå in med pengar? Vilka vägar och broar skall avgiftsfinansieras? Jagvill gärna ha svar på de här frågorna. Jag vet att många tycker att de ärväldigt viktiga. Såtill frågan om ScanLink. Ja, jag anser att det motorvägssystem som Gyllenhammarhar beställt - är en människa och ScanLink är ett vägsystem,alltså kan man inte dra likhetstecken - kostar så otroligt mycket pengar somborde läggas på de sämst ställda vägarna i landet, också i landets övrigadelar. Det är vpk:s syn på det hela, men vi anser också att järnvägen skallutgöra basen i hela transportsystemet, av miljöskäl, av trafiksäkerhetsskälosv. Handläggningenav och beslutet om motorvägsbygget i har av jurister betecknats somovärdigt en rättsstat. Jag citerade , som anser att det var enplump i protokollet: Det var ju ganska snällt uttryckt, men hon är ju ett avflera statsråd så hon vågar kanske inte gå längre. Hon har i alla fall lovatatt sådana plumpar i fortsättningen inte skall upprepas. Jagvill fråga om den nya fas i utvecklingen, som ochregeringen talar om i trafikpropositionen, som handlar om bilismen: är det dåfråga om flera plumpar, eller är det fråga om att våga ta rejäla tag för atthejda den ökande bilismen? Det vore intressant att få veta. 9 ()replik: Som jag har sagt tidigare får man lätt det intrycket att avskaffa bilismen. Men det går, tyvärr, inte. Om vi skall ha envälståndsutveckling även fortsättningsvis i vårt land, kan vi inte välja bortbilismen - vilket tycks tro att vi kan. I stället skall vi setill att bilismen - landsvägarna och bilarna - blir miljövänligare än som i dagär fallet. Om studerar den här trafikpolitiska propositionen,kommer hon att finna att hela propositionen genomsyras av förslag till åtgärdersom syftar till att åstadkomma en miljövänligare trafik. Jag skall här nämnanågra saker. År1989 får vi katalytisk avgasrening när det gäller personbilar. skärpervi kraven avseende lättare bussar och lastbilar. skärper vi kravenavseende tyngre bussar och lastbilar. Vi satsar nu 450 milj. kr. påutvecklingen av miljöväriligare bussar och lastbilar. Dessutom satsar vi 650milj. Realt ökar detta belopp till 970milj. Allt detta kommer att bidra till en bättre kollektivtrafikoch därmed också till en bättre miljö. Vidare satsas 520 milj. kr. påutvecklingen av kombitrafiken. Inomeh tioårsperiod koriimer vi alltså att ha fört över ytterligare 7 miljoner tongods från landsväg till järnväg. Detta bidwr till att trycket pålandsvägarna minskas. Därmed får vi en bättre miljö. satsas 150 milj.kr. och 1990 satsas ytterligare 50 milj. kr. på en tidigareläggning av arbetetmed förbifarter. Den storstadsutredning somjag tidigare nämnde kommer att lägga fram Då sätter viverktyg i händerna på ansvariga i bl. Sedanär det upp till er själva att avgöra om ni vill utnyttja de medel somstatsmakterna ställer, till ert förfogande för att en bättre storstadsmiljödärmed skall kunna åstadkommas. Det handlar alltså om en utbyggnad, så att vikan få en bättre kollekfivtrafik. Ytterligare en gång: Hela propositionen genomsyras av förslag fillåtgärder som syftar till att vi skall få en bättre trafikmiljö. efterlyser större väganslag. Jag vill upplysa om hurdet såg ut under den borgerliga regeringsperioden. Då skar ni ned driftanslagenså kraffigt att man var tvungen att gå ut med direktiv från till delokala vägförvaltningarna om att det var tillåtet att sanda endast påbackkrön och i kurvor. Dessutom fick man ploga vägar inom det lågtrafikeradevägnätet endast när det hade snöat mer än . Men sådana saker vill GöstaAndersson, naturligtvis, helst glömma vid ett sådant här tillfälle. Bilismen,lastbilstrafiken och vägarna 10 () replik: ägnade sig i slutet av det senaste anförandet åt att göraskräckmålningar av den tid då vi hade en icke-socialistisk regering. Men de överdrifternaborde nog fundera över mer än en gång. satt jagsom ordförande i länsvägnämnden i län. Därför är jag inte helt okunnigom verkligheten. kunde vi i län - och det gällde i mångaandra län också - belägga av grusvägnätet. , dåsocialdemokraterna har makten, rör det sig om endast . Jag tycker attdetta borde vara en tankeställare för . Närdet gäller beläggningen av grusvägarna kan väl varken eller någonannan socialdemokrat bestrida att vägnätet är dåligt. Det är dåligt för allalöntagare som , år ut och årin, tvingas pendla på dessa dåliga vägar.Därför är det inte så konstigt om människorna till slut förlorar tålamodet ochbestämmer sig för att flytta. Den utvecklingen borde inte ligga i vare sig OlleÖstrands eller någon annans intresse. En sådan utveckling är ju helt påkollisionskurs med det som regeringen försöker säga i och med . Närdet gäller kostnaderna för beläggningen av grusvägnätet är jag inte okunnig omatt det för en stor del av vägnätet kan vara fråga om direktasamhällsekonomiska vinster för vägverket-i dén meningen att man fårlägre underhållskostnader i och med att man belagt vägnätet. Alla som har litetkunskaper om vägnätet känner till att det fungerar på det sättet. Närvi var i fick vi ju en mycket dramatisk, men korrekt, beskrivning avverkligheten. De skattehöjningar som åkeriföretagen i den regionen drabbades av- . per bil och år- är sammantagna mycket stora. Men trots den ökadeskattebördan kommer inte några pengar tillbaka till regionen i form avsatsningar på bättre vägar. Ur regionalpolitisk synpunkt kan det inte varatillfredsställande. Det kan inte ens tveka. Bilismen,lastbilstrafiken och vägarna 11 ()repUk: medger att avkastningsberäkningarna ger vid handen attvägbyggen och vägförbättringar i storstadsområdena är av största betydelse förvälståndsutvecklingen i landet. Detta gäller också riksvägarna. Som jag sadetidigare har vi haft en interpellationsdebatt här i kammaren, där ocksåkommunikationsministern medgav detta. På två sidor i betänkandet står detfaktiskt också att det är viktigt att man utvecklar och förfinaravkastningsberäkningarna. Men då bör dessa också vara vägledande vidfördelningen av vägpengar över landet. Sedannågot om miljöförstöring och dieseldrivna bussar. säger själv räknar med att kunna förändra bussmotorerna, så att det finnsmiljövänligare bussar 1995. Men det är långt fill dess, . Undertiden måste vi alltså tänka oss för, om nu utvecklingen drivs mot merakoUektivtrafik med bussar. Det är alltså inte möjUgt. Närdet gäller kringfartslederna är jag väldigt glad över förslaget, om attavgiftsfinansiera och privatfinansiera dessa. Därmed blir det möjligt att klarade väldigt viktiga kringfartslederna i storstadsområdena. Då lyfter man ocksåbort en del av finansieringsbördan från andra objekt. Jag tycker alltså att viskall vara positiva till privatfinansierade och avgiftsfinansieradekringfartsleder. 12 (vpk) replik: Det är mycket beklagligt att struntar i att svara på minafrågor. Jag frågar därför : Vilka vägar och broar skallprivatfinansieras och vilka skall avgiftsbeläggas i och med det helt nyanyliberala system som ni driver igenom tillsammans med ochmoderaterna? Varför skall detta hemlighållas? Det måste väl föras diskussionerom detta. Annars förstår jag inte varför ni lägger fram ett förslag som innebärså stora förändringar. Såtill frågan öm bilismen. Vi i vpk säger klart och tydligt att landsvägstrafikenmåste minska. Miljön måste ju räddas. Läget är akut, . Alla vet juatt det är trafiken som förorsakar de allra största skadorna, inte minst ivästra och sydvästra . Det är så akut att någonting måste görasomedelbart. Avtrafikpropositionens många sidor handlar 46 sidor - vilket är glädjande - omtrafiken och miljön. Men på dessa 46 sidor finns det ett enda konkret förslag,och det var ett av dem som nämnde. Det handlar bl. a. om att,indirekt, subventionera bilindustrin, för att påskynda inköpen av mermiljövänliga bilar. Men det spelar ingen som helst roll, , attkatalysatorer sätts på bilarna eller att en del bilar förändras - ochfortfarande står för ganska mycket utsläpp - om bilismen ökar. Transportrådetsprognoser visar en ökning av lastbilstrafiken fram med mellan 30och . Är det en ny fas i utvecklingen av bilismen? Det ekologiska systemetkan inte bära det - så enkeU är det - och det är just detta som trädkramare ochandra av oss som tillhör miljörörelsen har begripit. Det fordras beslut ochstyrätgärder, som naturligtvis kommer att reta , m.fl. Detkommer att göra stora koncerner i mycket upprörda om vågartrotsa EG:s krav. mokraternas linje ärohållbar, om män menar allvar med att miljön skall räddas. Skullejag slufligen kunna få ett svar på frågan vilka vägar och broar det är somskall avgiftsfinansieras och privatfinansieras? Jag anser att vi har rätt attfå veta det, . Bilismen,lastbilstrafiken och vägarna Anf.13 () replik: Om hade lyssnat litet bättre på mitt första inlägg hadehon redan då fått svar, som jag gav där. Närdet gäller avgiftsfinansiering sade jag att det inte är fråga om att skapanågra fattigmansvägar i , utan om möjligheten att fidigareläggaangelägna väginvesteringar i framför aUt storstadsområdena och därmed bidratill en bättre miljö och en bättre kollektivtrafik. Sedan får dessa ansökningarprövas från fall till fall av regeringen. ScanLinkhar vi , även , sagt nej till, uppfattning är att väganslagen skall fördelas på etträttvist sätt så att de kommer hela landet till del, och det står vi fast vid. Jagkan inte få någon annan uppfattning när jag lyssnar på än atthon innerst inne vill avskaffa bilismen, och det är det som skiljer oss åt. Visocialdemokrater vill utveckla det svenska välfärdssamhället, och för dettabehövs det bra vägar, som kan användas för både person- och godstransporter.Däremot skall vi se till att skapa en bättre trafikmiljö, stimulera till ettökat kollekfivt resande samt stimulera kombitrafiken, så att mer gods på detsättet kan överföras till järnvägen. Detta är bl. a. vad den trafikpolitiskapropositionen handlar om, , där det nu satsas ytterligare 1miljard på förbättringar av trafikmiljön och framför allt av kollektivtrafiken. vill få oss att tro att det inte kostar någonting att beläggagrusvägnätet, därför att kostnaderna för underhållet därmed minskar. Det är välatt ta i, . Det är i alla fall fråga om en kostnad på ca 50miljarder, och det finns inga möjligheter i världen att finansiera det medminskat underhåll. De minskade underhållskostnaderna är rent marginella jämförtmed denna kostnad. Eftersom skall sluta i efter denna session,är detta den sista vägdebatt som vi har möjlighet att föra. Jag vill passa påtillfället att tacka för intensiva och trevliga vägdebatter -jag kommer att sakna dem. Han har kunnat föra debatten på . rätt nivå, genomatt hålla sig fill sak och inte till person, och det hedrar . Talmannenanriiälde att och anhållit att till protokollet fåantecknat att de inte ägde rätt till ytterligare repliker. 14 (): . Det är inteofta som blir så uppmärksammat som i dagens debatt om vägarna.Det är , och det är fullt motiverat. Jag skall börja med attuppehålla mig vid vägsituafionen just Bilismen,lastbilstrafiken och vägarna i , men jagvill också diskutera principerna för fördelning av pengar till deoUka länen. Förstnågra ord om läns vägnät. Utskottets ledamöter var där för en tidsedan och blev varse problemen, och jag skaU komplettera den bildenytterligare. Jag vill också tillägga att det finns en massiv och enhälligopinion för en nödvändig upprustning av vägarna i länet. av de allmänna vägarna i länet har beläggning, och andelen för hela riket är70 %. Tendensen är dess värre att eftersläpningen ökar i förhållande tilllandet i övrigt. Iinget annat län i landet utförs, i absoluta tal, ett så stort trafikarbete,mätt i fordonskilometer, på allmänna vägar med slitlager av grus som i . av trafikarbetet i länet utförs på sådana vägar, och medelvärdet för landet är . Detkanske allra värsta när det gäller näringslivets villkor är att det på entredjedel av det allmänna vägnätet råder tjälskaderestrikfioner under igenomsnitt . Den längsta avstängningstiden är tre och enhalv månader. Huvudvägnäteti landet, som brukar betecknas som de allmänna vägarnas "flaggskepp",skaU enligt uppfattning representera en mycket god vägstandard. Detär t. ex. så.självklart att huvudvägnätet i hela landet skall ha beläggning attdenna förutsättning inte ens längre uttalas som ett mål. Det finns också bara450 km grusväg på landets huvudvägnät, men över hälften finns just i Jämtlandslän. Attförbättra kommunikafionerna och vägarna är mycket viktigt för att få i gång engod näringslivsverksamhet. En sådan verksamhet som inte har fått rättmätigtutrymme i värderingsmodell är turismen. Vårtlän besöks av ca 1 miljon turister, och de flesta kommer vägledes.Detta innebär att länets egna vägar skall betjäna, förutom länets egna ca 55000 personbilar och bussar, ytterligare ca 250 000 fordon som kommer genomturismen. av dessa fordori kommer , de flesta under vårvintern,när det är särskilt svårt med tjällossningen. Vinterturismen berör också i höggrad det lågt prioriterade sekunderära och terfiära vägnätet i länet, ochdärför inger detta särskilda farhågor. Det s. k. bärighetspaketet, som harnämnts här, kommer förstås att ge möjligheter till vissa insatser för detta vägnät. Jagförstår.inte påstående att bärighetspaketet skulle ha en snedregionalpolitisk inriktning. Det är precis tvärtom. Bärighetspaketet har enregionalpolitisk profil, vilket rnan kan utläsa av siffrornas fördelning överlandet. Jag är övertygad om att en förändring i synen på vad som skallprioriteras vid fördelningen av pengar fill olika delar av landet och mellanolika sektorer inom transportväsendet kommer att äga rum. Det kommerenligt min mening att ske i takt med att medvetenheten om vägtrafikens alldelesförödande inverkan på miljön växer. Tyvärr har ännu inte alla människor kommitfram till den insikten, men det är en fråga som vi får återkomma till nästavecka, när vi skall debattera frågorna om trafiken och miljön, och då vi skallbehandla den miljöpolitiska propositionen. Men jag måste säga att jaginte kan dela villkorslösa hyllning till bilen, bilismen ochvägtrafiken. Jag vet att den inställning som jag omfattar i dessa frågor harett stort stöd, inte minst bland kvinnorna i det socialdemokratiskakvinnoförbundet. Men, som sagt, den debatten återkommer vi till nästa vecka.För dagen tycker jag att det är positivt att det nu satsas mer pengar på detnorrländska vägnätet. Där finns inte den valmöjlighet som storstäder ochregioner i har när det gäller kollektivtrafik. Jagskulle vilja läsa upp några rader i betänkandet, med anledning av att GöstaAndersson beskärmade sig över att det norrländska trafikarbetet inte fårtillbaka mer än 8 miljoner av de pengar som man ger ut i olika skatter. Dettagjorde mig litet konfunderad, med tanke på följande uttalande i betänkandet: "del av de insatser som anges i den trafikpolitiska proposifionen avseråtgärder på vägar i skogslänen. Dessa ökade satsningar möjliggörs genom höjningen avbensinskatten som fidigare beslutat om . Lltskottet villunderstryka att det är väsenfligt att i sina prioriteringar beaktarnödvändigheten av en satsning på vägar i skogslänen i enlighet med vad somföreslås i propositionen. Därmed får insatserna också en inriktning somförbättrar effekten av det redan påbörjade investeringsprogrammet förbärighetshöjande åtgärder. De ökade driftsinsatserna får härigenom också enpositiv regionalpolitisk inriktning." Dettauttalas alltså i det betänkande som vi nubehandlar. I ett betänkande som vifattade beslut om för någon fid sedan, skatteutskottets betänkande nr 21, heterdet: "Förslagetatt anslaget till drift av statliga vägar höjs med 500 milj. kr. gör detmöjligt att upprätthålla vägnätets standard och åtgärda det eftersläpandeunderhållet. En stor del av dessa insatser går till vägar i ." Det framhålls vidare: "Sammantagetfår nier tillbaka i form av upprustning av vägar, järnvägar och annaninfrastruktur samt andra regionalpolitiskt viktiga åtgärder än vad uttaget avbensin- och kilometerskatt från denna del av landet inbringar." Förmig är det oerhört viktigt att ett förtydligande görs på denna punkt. Detfördes en het diskussion om bensinskattehöjningen, och det är ingen hemlighetatt det både i vårt parti och såvitt jag förstår också i vpk.var svårt att fäförståelse för denna viktiga miljöpolitiska satsning. I uppgörelsen mellanpartierna fanns en punkt om att mer pengar än vad skogslänen ger ut genomhöjningen av bensinskatten med skulle återföras till skogslänen i formav väg- och järnvägssatsningar. preciserade i sitt inlägg storleken av dessa satsningar till 320 milj.kr. Det är en siffra som också jag har använt i min plädering för höjningen avbensinskatten. Jag utgår från att den är korrekt. Det är viktigt med ett sådantförtydligande, eftersom vid sin fördelning av pengarna är beroende avmycket tydliga markeringar för att beslut skall kunna få genomslag iverkligheten. Jag är därför angelägen om en kommentar från pådenna punkt. Bilismen,lastbilstrafiken och vägarria Bilismen,lastbilstrafiken och vägarna 15 ()replik: uppfattade mitt första inlägg som någon sortsvillkorslös hyllning till bilismen. Det måste vara fråga om en fullständigmissuppfattning. Vad jag ville förklara var att vi inte kan undvara bilen ivårt land. Däremot skall vi se till att vi får en renare miljö än vad vi har . En stor del av den trafikpolitiska propositionen har också ägnats åtuppgiften att åstadkomma en bättre vägmiljö. Jagkan tala om för att av det statliga vägnätet är sålågt trafikerat att det inte bär sina egna kostnader, vare sig för byggandeeller drift. sker via väganslagen en väldig omfördelning tillglesbygdens fördel. Utan denna stora omfördelning skulle bebyggelsen i vårtland inte se ut som den gör. Under sådana förhållanden skulle främstglesbygden drabbas, bl. Närdet sedan gäller anslagsfördelningens regionalpoUtiskä profil satsas det ,som jag tidigare nämnde, över 1 miljard mer på vägarna. Detta innebär förskogslänens del större möjligheter att öka investeringarna.