prot · GB0933 · 1987-12-31 00:00:00 — Det förvånar mig att frågeställaren inte tycks känna tillregeringsformens bestämmelser om förvaltningsmyndigheters självständighet,vilken gör det omöjligt för mig att uttala mig om pågående handläggning av ettenskilt förvaltningsärende. För kronofogdemyndighetens verksamhet finns reglerfastställda av regering och riksdag. Givetvis utgår dessa regler från denallmänt gällande principen att statliga myndigheter har att ta tillbörlighänsyn fill enskilda medborgares sociala förhållanden och mänskliga situation.Om vill ha ytterligare regler i detta syfte, måste jag i allvänlighet be honom precisera sig på den punkten. 25 (): Herr talman! Jag tackarfinansministern för svaret. Jag misstror ingalunda svenska myndigheters nit,allra minst svenska skattemyndigheters. Jag begriper också fuller väl att dehar paragrafer. regler, bestämmelser ochanvisningar i långa banor att ty sig till och luta sig mot och hämtamotiveringar för sina beslut från. Jagvet också att förvaltningsmyndigheter är självständiga. Men jag vet samfidigtatt finansministern i regel inte drar sig för att visa sin egensjälvständighet. Jagville bara efterlysa litet varmare hjärtan och vidare sinnelag frånmyndigheters sida. Jag tycker att respekten för den enskilda människan måstelyftas upp. Vi är ju inte i första hand skatteobjekt. Regler och lagar är för människan och inte vice versa. CornelisVreeswijk var en konstnär i raden av briljanta svenska trubadurer ochkompositörer, såsom , och . Dessa konstnärer var inga vanliga Svenssöner. Det är orimligt att tänkasig att de skulle kunna skatteplanera och håUa ordning på sin bokföring på delsätt som är självklart och lämpligt för och kanske även förmig. och jag kan däremot inte tänka oss att skriva en sublimvisa om t. ex. en kolonivistelse, även om försökt sig på skaldandetskonst. Jagtror att det krävs mer av pietet och mer av respekt för den enskilda människan,som är unik. Jag skulle nästan vilja säga att vissa människor, såsom justCornelis , är alldeles speciellt unika. De berikar inte precis vårtillvaro med planmässighet och skötsamhet, men de berikar sannerligen denkulturella världen på många andra sätt och gör det möjligt för oss att bli avmed de grå och dystra stämningar som vi kanske litet till mans kan fastna i. Jaghar inte väckt denna fråga med någon annan avsikt än i en förhoppning om attfinansministern med sin odiskutabla pondus skulle vilja bilda opinion för, dvs.få till stånd en oskriven lag om att respekten för den enskilde skall bli såomfattande att individen, vem han eller hon än är, vänner och anhöriga, skallslippa att uppleva att myndighetsutövandet verkställs t. o. m. mellan död ochbegravning. Omhandläggningen av visst indrivningsärende Det dör människor i , och flera av dem har säkeriigenskatteskulder. Flera av dessa skatteskulder indrivs också. Jag har icke hörtAlf stå och predika medmänsklighet i något tidigare fall. Varför stårhan här ? Jo, därför att en kvällstidning har gjort ett snaskigt reportageom en populär trubadur, och genast är där och bökar med sittpolitiska tryne. Om hade gjort sig besväret att ta redapå sakförhållandet hade han fått klart för sig att hela tidningshistorien ärfalsk, att något indrivningsförsök icke har gjorts och att den tjänsteman detgäller nu är mordhotad och måste förses med säkerhetsskydd. Kan inte AlfSvensson visa någon anständighet i den polifiska debatten? 27 (): Jag vet inte om anständigheten är så omfattande beträffande Kjell-OlofFeldts ordval, när han talar om polifiskt tryne osv. Det är helt uppenbart, herr talman, att svenska folket harblivit informerat i allra högsta grad, oberoende av om jag har gjort någonfingåt det, om att efter sin död har attackerats avskattemyndigheten. Om det sedan är rätt eller orätt har inte varit så lätt förmig att ta reda på. Jag sade i mitt anförande att jag tycker att det skallgälla pietet gentemot människor, oberoende av om de är kända eUer okända, men iregel är det så, herr talman, att. man utifrån ett känt fall får attackera dengenerella situationen även för en vanlig dödlig . Det hade varit mycket lätt för förvissa sig om huruvida denna tidningshistoria var sann eller inte. Enledamot av har möjlighet att t. ex. ringa ellerkronofogdemyndigheten innan han försöker spela på popularitetens strängar hosen person som varit avhållen och är avliden. anförde vissa litterära storheter, och jagskall be att få läsa upp en mening ur , 1917 årsbibelöversättning, som passar utmärkt bra på politiska gärning.Det lyder: "Ve Eder, I skriftlärde och fariséer, I skrymtare,som aren lika vitmenade gravar, vilka väl utanpå synas prydliga, men inuti ärofulla av de dödas ben och allt slags orenlighet!" 29 (): Vore det inte lämpligt att finansministernbesinnade sig något? Har finansministern följt min politiska gärning så tillden grad att det kan vara lämpligt att använda det bibelordet på allt det jaghar gjort och gör? Jag må säga att det var en hård dom. Jag kanske fårreturnera med skriftens ord: "Domen icke, så skolen I icke blivadömda." Jag har vid flerfaldiga tillfällen sagt att jag medutgångspunkt i detta kända fall har försökt rikta uppmärksamheten på attskattemyndigheter inte alltid är fyllda av pietet från hjässan fillfotabjället. Sedan jag väckte denna fråga har människor hört av sig från flerahåll och berättat historier som verkar vara helt absurda. Jag skallnaturligtvis kontrollera om de är sanna och då återkomma till herrfinansministern. Överläggningenvar härmed avslutad. 10 §Svar på fråga 1987/88:199 om flnansaffärer i har frågatfinansministern om han är beredd uttala att försäkringsbolaget inte börspekulera på osäkra finansmarknader med fackföreningsmedlemmarssjukförsäkringspremier. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag somskall svara på frågan. Till att börja med vill jag uttala att det vore olämpligtav mig att kommentera det särskilda fall som nämns i frågan. I det hänseendethar- som torde varabekant - försäkringsinspekfionen i ett utförligt beslut den 18 november 1987redovisat vad som har inträffat och vilken bedömning inspektionen har gjort ianledning av detta. När det så gäller den direkta fråga som harställt är mitt svar följande: Den som har att förvalta andras pengar måste självfalletiaktta extra stor försiktighet när det gäller frågan om hur dessa pengar skallplaceras. Detta gäller vare sig det är fråga om skattebetalarnas pengar,insättarens medel eller försäkringstagarens . I sådana sammanhang bördet enligt min mening vara en självklarhet att man avhåller sig från engagemangav sådan art och med sådan riskexponering att det blir fråga om renspekulation. 31 i (m): Jag tackar statsrådet för svaret. Det är korrekt som statsrådet säger attförsäkringsinspektionen gjorde en bedömning. Men det är likakorrekt att och dess styrelse inte har begripit detta. Efter dettadatum pratar fortfarande Sfig om affärer i stil med V 65, alltså spel påhästar. Försäkringsinspekfio-nens chef har klart och tydligt talat omatt det inte är detta det handlar om. Han säger också att det borde vara ensjälvklarhet för. ett försäkringsbolag att inte spela V 65 medförsäkringstagarnas . Litet intressant i sammanhanget är också att en hel del avde herrar som sitter i var mycket aktiva för ett antalår sedan, när vi hade den intensiva debatten om löntagarfonder här i Sverige.Man beskyllde då det privata kapitalet för "klipp" och annanverksamhet. Det skulle fonderna inte syssla med. har vi sett att fondernasysslar med sådant. Det företag där en stor samling av dessa företrädare sitteri styrelsen sysslar på ett kvalificerat sätt med snabba "klipp". , herr talman, skulle jag vilja ställa en frågafill statsrådet, med tanke på vad han skriver på sista raden i sitt svar. Jagtror att man bör kunna svara utan att bli beskylld för att idka ministerstyre:Anser statsrådet att har sysslat med renspekulation med försäkringstagarnas ? Om jag uppfattar StigMalms uttalande rätt, och det bör även i kunna läsainnantill, är det just ett konstaterande av att man inte skall ägna sig åtverksamhet som kan liknas vid V 65 eller något annat mera spekulativt inslag.Min uppfattning är att banker, vissa finansbolag och försäkringsbolag harkommit att göra affärer som kommer ren spekulafion nära. Det är därför som bådebankinspektionen och försäkringsinspektionen har tagit i rejält. 33STEN i (m): Vad har sagt eller inte sagt i denhär frågan blir i så fall en fråga mellan honom och största tidning.Enligt tidningen säger han: Jag anser fortfarande att denna form avfinansaffärer är att likna vid V 65. Chefen för försäkringsinspektionen sägeratt den inte skall behöva gå ut ochtala om för bolagen sådana självklarheter som att man inte skall spela V 65 medförsäkringstagarnas . Jag ställde en rak fråga till statsrådet, ochhan lyckades självklart undvika att svara på den. Är den form av verksarnhetsom har bedrivit med försäkringstagares ren spekulation? Det har kommit ett utlåtande, som är mycketutförligt, från försäkringsinspektionen där bedömningar har gjorts om huruvidaden verksamhet som i tagit upp i sin fråga är förenlig medvad lagen föreskriver beträffande försäkringsbolagen. Då är det inte minuppgift, i , att gå in och överpröva det genom att göraytterligare uttalanden. 35 i (m): Jag noterar att statsrådet i sitt skrivnasvar till mig just talar om "ren spekulation". Men det som ärintressant här - och det som kanske skulle medföra att ändrar atfityd -är om statsrådet kunde göra ett klart uttalande. Efter det att försäkringsinspektionen gjorde sin kommentarden har gått ut och sagt att bolaget inte har gjort någotfel. I dagens tidningar säger chefen för försäkringsinspektionen att Folksamagerat fel, men vill alltså inte erkänna det. Vi har också sett attFolksam i debatten försöker lägga skulden på andra. har givit sig in på en sorts affärer somframstående ledamöter i dess egen styrelse tidigare skarpt har kritiserat. Sedan förstår jag att statsrådet inte är intresserad avatt korsfästa . Hur är det man säger - till bröders hjälp? i citerar inte korrektoch refererar inte korrekt. Såvitt jag kunnat uppfatta, är det för det första intesant att säger att man inte har gjort något fel. För det andra har jag redan talat om för iMalmö att jag inte kan uttala mig i det enskilda fallet och därmed överprövaden bedömning som försäkringsinspektionen har gjort. För det tredje, i , är mitt uttalandei svaret klargörande nog om hur jag ser på en rent spekulativ verksamhet frånförsäkringsbolags och andras sida. 37 i (m): Då tolkar jag statsrådets tystnad så attstatsrådet anser att har ägnat sig åt ren spekulation men att han intevill direkt krifisera bolaget, eftersom han inte vill utsätta sig för riskenatt bli beskylld för att utöva ministerstyre. Vad gäller om har erkänt fel eller ej är detriktigt att har erkänt fel i vissa enskildheter, men i den stora fråganvidhåller fortfarande uppfattningenatt man inte har gjort fel. StigMalm säger i fidningarna att han betraktar den här sortens affärer somUkställda med hästsportens V 65. Jag tycker att det är förvånansvärt attstyrelseordföranden i ett av största försäkringsbolag kan ha denuppfattningen, och jag anser att de som är försäkringstagare hos Folksamborde överväga möjligheten att skifta till annat företag som har en mera seriösinställning i fråga om behandlingen av deras pengar. Ommarknadsföringen avs k. personlighetskurser Överläggningenvar härmed avslutad. 11§ Svar på fråga 1987/88:202 om marknadsföringen av s.k. personlighetskurser har, med utgångspunkt i ett betänkande avlagutskottet, frågat civilministern på vilket sätt regeringen följt utvecklingenbeträffande marknadsföringen av s. k. personlighetskurser samt om regeringenhar för avsikt att ingripa i de förhållanden som råder i exempelvisscientologikyrkan. Arbetetinom regeringen är så fördelat att det är jag som skaU svara på frågan. Detåsyftade betänkandet av lagutskottet (LU 1985/86:34) behandlar en motionrörande marknadsföring av s. k. personlighetskurser, dvs. kurser efter vilkaman påstås kunna bli mer fantasifull, bli en bättre ledare, få bättre minne,bli mer intelligent etc. Utskottet ansåg bl. a. att det borde ankomma påregeringen att noga följa utvecklingen på området och vidta de åtgärder som kanvisa sig vara nödvändiga. biföll utskottets hemställan att dettaskulle ges regeringen till känna (rskr. 1985/86:292). Mot bakgrund av beslut har regeringenföljt utvecklingen på området och därvid bl. a. hållit sig underrättad om deanmälningar som gjorts fill . Uppvaktningar som gällt bl. a.personlighetskurser har gjorts på social- och finansdepartementen. Utöversättet för marknadsföring finns det ett flertal olika aspekter att anlägga påde kurser som det här är fråga om. Samråd departementen emellan äger rumfortlöpande. Några särskilda åtgärder eller ingripanden från regeringens sidaär inte aktuella. 39 (): Jag ber attfå tacka för svaret! Mångamänniskor tycks ha ett visst behov av att förbättra sig själva i psykisktavseende, och därför finns det en marknad för oUka former av personlighets- ochbeteendepåverkan. Det finns också åtskilliga exempel på att personlighetskursersäljs direkt till organisafioner som utiovar personlighetsförbättringar avolika slag. De utställda löftenas rimlighet kan sättas i fråga. Vifick genom massmedia erfara hur människor luras att lånaupp för dessa personlighetskurser. Då undrar jag vart viär på väg i - det är många oUka förförelseläror på Omden planerade thoraxkliniken i gång och vi bör följa demuppmärksamt. Jagdrog mig till minnes att vi i lagutskottet behandlat en motionom dessa frågor. Vi hadeuppenbarligen givit regeringen i uppdrag att följautvecklingen och vidta de åtgärder som kunde visa sig vara nödvändiga. Men ettutdrag ur behandlingen av skrivelser ger vid handen att ingentinghar gjorts. Detta är anmärkningsvärt, tycker jag, med tanke på att vi är välmedvetna om vad som händer i landet på denna front. Konsumentverkethar vitsordat att marknadsföringen av s. k. personUg-hetskurser äroseriös och att människors själsliga nöd därvid utnyttjas på ett otillbörligtsätt. Marknadsdomstolenhar prövat påståenden i annonser om att man med hjälp av en s. k. E-meterskulle kunna mäta människans mentala tillstånd och förändringar av detta.Invändningar mot att inte kunde pröva ärendet med hänsyn tillgrundlagsskyddet för religionsfriheten och tryckfriheten godtogs inte.Marknadsdomstolen ansåg att påståendena var uppenbart oriktiga och därför otillbörligaenligt marknadsföringslagen. KOhar i ett fall med stöd av marknadsföringslagen beslutat omförbudsföreläggande beträffande marknadsföring av en kurs som kallasReningsgenomgången. Konsumentverkethar att följa de här frågorna. Men kan inte avsätta särskildaresurser för granskning av marknadsföringen. Jag vill fråga statsrådet om hanär beredd att ge mer medel för denna granskning. Det är väl såatt både regeringen och skall följa frågorna? Jag är självfallet beredd att fillse att harmöjligheter att fullgöra sin uppgift, nämligen att följa marknadsföringen ocksåpå det här området. Anf.41 (): Jag tackar för det ytterligare svaret. När statsrådet säger att han ärberedd att vidta sådana åtgärder kan vi från lagutskottet också påpeka förkonsumentverket att verket kanske har möjlighet att få mer pengar till detta. Överläggningenvar härmed avslutad. 12 § Svar på fråga1987/88:104 om den planerade thoraxkliniken i har frågat mig om regeringen är beredd att gestatens förhandlingsnämnd i uppdrag att med läns landstingförhandla om inordnande av den nya thoraxkliniken i enligt gällande avtalom samarbete om läkarutbildning och forskning, det s. k. . Jag harsamrått med utbildningsministern i denna fråga. Först vill jag slå fastatt regeringen inte hindrar eller fördröjer planeringen av en thoraxkirurgiskklinik i . thoraxkirurgisk klinik i föranleder naturligtvis förhandlingar mellanstaten och . kan föra dessa förhandlingarutan något särskilt uppdrag från regeringen. Enligt vad jag har erfarit pågårförhandlingar också . Anf.43 (): Jag ber att få tacka för svaret. Enligt min mening har thoraxkliniken iUmeå försenats . Det finns olika instanser som har ansvaret förden förseningen. Jagvill kommentera andra delen av svaret. Det är bra att regeringen nu intefördröjer planeringen, men regeringen har hindrat och fördröjt den tidigare. Detär alltså bra att förhandUngarna nu tydligen har kommit i gång, och vi fårhoppas att de snabbt leder till resultat. Som bekant är ju detta ett område medköer, och ju fortare det händer saker', desto bättre. Tack för svaret. Överläggningenvar härmed avslutad. 13§ Svar på fråga 1987/88:179 om operationskapaciteten vid sjukhusen har frågat mig vad jag tänker vidta för åtgärder för attförbättra den offentliga sjukvårdens möjligheter att öka operationskapa-citefeni egen regi. Regeringenfastställde vissa indikationer och krav som måste varauppfyllda för att ersättning skall utgå till sjukvårdshuvudmännen vidhöftleds-, kranskärls- och starroperationer. Vid de avslutadeförhandlingarna om sjukvårdsersättningen haröverenskommits att den särskilda ersättningen till vissa operationer fr. o. m.år 1988 skall inordnas i den allmänna sjukvårdsersättningen. Det råder enighet om att de indikationer och kravsom gemensamt har lagts fast för den särskilda ersättningen till operationerför skall fortsätta att gälla i tillämpliga delar. Jag har därför inteför avsikt att vidta några åtgärder i denna fråga. 45 INGA (vpk): Jag skall beatt fä tacka för svaret. 25patienter står i kö för kranskärlsoperationer och kommer innan detta år är slutatt ha opererats på det privata Sophiahemmet. Ytterligare 50 patienter kommeratt opereras på samma privata sjukhus . Detta framgår av ett avtalsom har träffats mellan nordvästra sjukvårdsstyrelsen och Sophiahemmet. Antaletpatienter som behöver denna typ av operation är nu över 300 stycken, och könökar . Väntetiden är omkring . försöker attförkorta köerna, men man tror inte att det kommer att gå, eftersomtillströmningen av patienter ökar. Enligtdet nu tecknade avtalet skall betala Sophiahemmet . utgår ersättning omytterligare . för varje vårddygn. Och om det behövs intensivvård blirersättningen . för varje ytterligare dygn. Riksdagenbeslöt ju att anslå 70 milj. kr. till sjukvårdshuvudmännen för att ökaoperationskapaciteten för bl. a. kranskärlsoperationer. I flera fall, t. ex.det som jag talat om, har detta inneburit att den offentliga sjukvårdenanvänt anslaget för att köpa tjänster av den privata läkarvården. Man harmotiverat detta med driftstörningar på grund av personalbrist. När manundersökt förhållandena har det visat sig att sjukhusens egen personal varituppbokad på sin fritid för operationer inom den privata vården. Detta måstevara ett bakvänt förhållande. Jaghar därför frågat vilka åtgärder regeringen tänker vidta för att landstingenskall kunna öka antalet operationer i egen regi. Av det svar som jag har fåttframgår att regeringen över huvud taget inte tänker företa sig någonting, utanden tycker att förhållandena är ganska bra. Detta beklagar jag mycket. Det ärett mycket tråkigt svar som jag har fått av . Avtal har slutits om hur dessa extra pengar skall användas. Det stårockså i uppgörelsen att när det gäller upptagningsområden har patienten rättatt begära att få operationen utförd vid annan klinik, vid annat sjukhus ellerhos annan sjukvårdshuvudman. Avtalet säger vidare att sjukvårdshuvudmännenaktivt skall pröva möjUgheterna att remittera patienten till annan klinik därkapaciteten är större. Det är riktigt att om patienten kan få hjälp snabbareskall sjukvården verka för att operationen utförs på annan ort. Omett landsting bedömer att den privata vården har möjligheter att snabbare kunnatillgodose patienternas behov av operation så är detta sak. Jaganser för min del, och jag tycker det borde vara så också för , attdet allra viktigaste är att vi möjligt kan åtgärda de problem somfinns, så att vi kommer till rätta med köerna. Jag tycker att det inifiativ medett tillskott som regeringen har tagit är ett väsentligt bidrag för att vibättre skall kunna klara av denna situafion, så att människor möjligtkan få operationer utförda och slipper lida. Anf.47 INGA (vpk): Det är klart att vi skall hjälpas åt att korta av köerna. Det är vialla överens om. Debatten om de långa operafionsköerna har utnyttjats av deborgerliga partierna som ett argument för en ökad privatisering inomsjukvården. Man har också sagt att det skulle bli billigare med privat vård -så är det inte alls. fall där man har gjort jämförelser mellan privata alternativ och offentligvård, framgår det att det är förmånligast för sjukvårdshuvudmännen att utföraoperafionerna i egen regi. En vikfig anledning till att verksamheten i egenregi bUr billigare är att sjukvården under sådana förhållanden kan utnyttjafasta resurser i form av operationssalar, vårdplat- Vad som då behövs är ytterligare anslag för att täcka kostnaderna förpersonalen och minska köerna när det gäller vård i egen regi. Jag kankonstatera att med det svar jag har fått av så bäddar man,under täckmantel av att man skall korta köerna för pafienternas bästa, för enökad privatisering. Man gör inget för att förbättra den offentliga vården ochför att personalen i stället i egen regi skulle kunna utföra dessa operationer.Det är beklagligt. Om ökade insatser mot sjukdomen aids Överläggningen var härmed avslutad. 14§ Svar på fråga 1987/88:195 om ökade insatser mot sjukdomen aids har frågat mig vilka åtgärdersom regeringen avser att vidta för att arbetet mot HIV/aids skall kunna förasmed tillräcklig kraft under innevarande budgetår. Som jag framhöll i mitt svar tillGullan i detta ämne måste vi vara fullkomligt klara när det gälleransvarsbilden. Även om vissa möjligheter till bidrag finns har myndigheternasansvar och uppgifter inte förändrats. Skolan har t. ex. ansvaret för att gekunskap till ungdomarna om sex och samlevnad och därvid också om HIV och aids.Skolöverstyrelsen har genom beslut den 6 oktober 1987erhållit 3,5 milj. kr. för särskilda informationsinsatser inom gymnasieskolanom HIV/aids. Bidraget avser vissa kurskostnader och utbildningsmaterial.Däremot avslogs sökt bidrag till vikarieersättningar. Frågorna som tar upp om det extra bidragetför till vissa landsting och kommuner, där HIV-smittan är särskiltutbredd, och om ytterligare medel till basorganisationen m. m. vidsocialstyrelsen behandlas i budgetarbetet. Resultatet av detta arbete kommeratt föreläggas av regeringen i vanlig ordning. 49 (): Jag ber att fåtacka för svaret på min fråga. Hon säger att vi måste vara fullkomligt klara när detgäller ansvarsbilden. Det håller jag helt med om. Ansvaret för aidsbekämpningenvilar helt och fullt på regeringen. Regeringen har ansvariga ämbetsverk fillsitt stöd. I min fråga talade jag om ochskolöverstyrelsen. De har slagit larm till regeringen om att det behövskraftigt ökade resurser för att de under innevarande budgetår skall kunnabedriva arbetet med vederbörlig kraft. Regeringen har sagt nej till detta. I ett fall har maninte alls svarat. Det är detta jag har riktat skarpa invändningar mot. Jagmenar att regeringen har gjort en grav felbedömning när den snöper arbetet ibåde och på detta område. Det är oerhört viktigt att vi får i gång enkursverksamhet, så att lärare i alla skolor kan ge fullgod utbildning omHIV/aids. Det är inte en fråga som kan vänta till nästa budgetår. Det är inteheller en fråga som kan kvaddas 7 protokoll 1987/88:32-33 Om ökade insatser mot sjukdomen aids 1987/88:33 genom attsocialdepartementet och till äventyrs 27 november 1987inte kan komma överens om fördelningen av pengarna. Jag menar att fegeringenhar gjort sig skyldig till en grav felbedömning när resurserna tillsocialstyrelsen och ströps. FruSigurdsen hänvisar vidare till budgetarbetet, men det är då nästföljan-debudgetår som avses. Jag talar om vad som sker under innevarande budgetär, undervilket regeringen minskar resurserna till storstadsregionerna och säger nejtill att tillgodose akuta medelsbehov från två ämbetsverk som har en nyckelrolli arbetet mot HIV-smitta och aids.