prot · GB0921 · 1987-12-31 00:00:00 — Rådet har i detta sammanhang diskuterat det mänskligalivets uppkomst och dess värde. Genévedeklarationens tes om läkarensförpliktelse om den "yttersta respekt för mänskligt liv alltifrån dessbörjan" utgör här grunden för rådets ställningstagande. Det mänskligalivets början och dess värde har ingående diskuterats. Utan att i detalj taställning till när mänskligt liv kari anses begynna anser rådet att mänskligazygoter och blastem utgör mänskligt liv i vardande. Försök på dem skulle därmedej generellt vara etiskt godtagbara. Under särskilda befingelser bör dockförsök få förekomma, och rådet föreslår därför att försök får göras om följandefyra förutsättningar är uppfyllda: - Försök fårendast ske efter befruktning (frystid oräknad). Blastem fårdärefter ej hållas vid liv. - Försöken skallvara medicinskt väl motiverade. - Den kunskap somkan vinnas kan ej erhållas på annat sätt. - Donator av äggoch sperma skall lämna sitt samtycke. Detta yttrande ansluter direkt till remisser som inkommitfrån bl. , kristna ungomsråd öch De fria kristna samfundens råd. Beträffande genterapi är rådet av den uppfattningen attdet är av yttersta vikt att värna om den enskildes genetiska integritet. Inuvarande kunskapsläge är det därför att föredra ett förbud mot denna typ avterapi. Rådet anser att denna norm bör bytas ut mot en som anger att genterapipå mänskliga ägg, spermier, zygoter och blastem ej är etisktgodtagbar. I detta sammanhang har också det medicinsk-efiska rådetredovisat sin syn på genetisk fosterdiagnostik. Genetisk fosterdiagnostik genom DNA- eller RNA-analys fårenligt rådets uppfattning ske endast i de fall tillstånd, riktlinjer ochföreskrifter utfärdats av behörig myndighet. Uttryck som svår genetisk sjukdomoch utvecklingsmöjligheter anser rådet olyckligt valda då de ger upphov tilltolkningsproblem. Dessa uttryck bör därför utgå. Följakfligen avvisas ocksåatt en förteckning över svåra sjukdomar som får spåras med genefiskfosterdiagnostik upprättas. är också enligt rådets uppfattning mindre bra att somi detta sammanhang behandla just genetisk fosterdiagnostik. All fosterdiagnostikbör utföras som ett svar på de blivande föräldrarnas oro, och den metod somskall användas i det enskilda fallet måste avgöras inom ramen för läkarensmedicinska ansvar. Dessa synpunkter gick in som rådets yttrande utöver desynpunkter på utredningen om genetisk integritet som lämnats in avremissinstanserna. Dessa synpunkter övervägs nu under ärendenas fortsattaberedning i departementet. Med detta, herr talman, vill jag yrka bifall tillutskottets hemställan och avslag på reservationen. 1987/88:2111 november 1987 Genteknik m. m. 163INGA (vpk) replik: Jag begärde ordet med anledning av vad somsades om hybrid-DNA-tekniken eller den genetiska ingenjörskonsten som kommerockså när det gäller fosterdiagnostik. Man kan med denna teknik ersätta ett Genteknik m. m. sjukteller saknat anlag hos en person. Denna teknik kan användas både på ochpå redan födda, och den kommer att få en oerhört stor betydelse inom dengenetiska rådgivningen. Självfallet är den förknippad med stora efiska ochpsykologiska problem. Här öppnas möjligheter fill genetiska massundersökningar,om man nu skall se framåt i tiden och oroa sig, och det tycker jag man haranledning att göra. Man kommer att kunna undersöka vissa anlag hos storabefolkningsgrupper. Tekniken används redan i vid anställning av människor ivissa miljöfarliga industrier. Det är inte bara sjukdomsanlag som kan påvisas utan mankan också få reda på andra egenskaper hos det ofödda barnet, såsom hår- ochögonfärg. Det spekuleras också i om vi kommer att kunna påvisaintelligens och musikalitet. Ännu är detta inte vardag, men vi vet att utvecklingen gåroerhört fort på detta område. Jag vill varna för det mesta inom den medicinskateknikens utveckling som vi inte kan se konsekvenserna av. Det är därför viktigtatt vi får en genomgripande diskussion om hur vi vill ha det, om vi vill hadenna teknik och hur den skall användas. Just hybrid-DNA-tekniken, genterapin,öppnar oerhörda "möjligheter" till helt felaktiga användningsområden. 164 () replik: Det är riktigt som säger att dettaöppnar mycket stora perspektiv, men det är inte perspektiv som bara skall ledatill rädsla för farligheter utan det är också perspektiv som öppnas till botoch lindring - bot för sjukdomar och lindring för den som lider. Människans DNA har en mycket omfattande information, ochmed denna information kan man t. ex. få fram förbättrade läkemedel. Man harredan fått fram goda, nya läkemedel och inte minst vacciner. Inomcancerforskningen har denna teknik också öppnat mycket intressanta, positivaperspektiv. Vad som här mest diskuteras är rädslan för att teknikenskall kunna missbrukas. Den diskussionen kommer att kunna föra mycketingående när det pågående beredningsarbetet i departementet hunnit görasfärdigt. Det gäller stora, komplexa frågor och därför har utredningen dröjt,men den kommer. 165INGA (vpk) replik; Jag är mycket orolig för de negativa effektersom följer i genterapins spår. Ju fler avvikelser som man kan diagnostisera medolika former av fosterdiagnostik desto fler människors existens blirifrågasatt. Därför är fosterdiagnostik som helhet också en jämlikhetsfråga, enfråga om människors lika värde och rätt att existera. Vi är på väg mot ett elitsamhälle som också är ettkonkurrenssamhälle, ett samhälle där vi hyllar styrkan och börjarförakta svagheten. I ett sådant läge är det oerhört viktigt att man ärutomordentligt varsam med vart den medicinska tekniken leder. Det har framgåttav tidigare inlägg i tidigare debatter hur stor min oro är inför vilka negativaeffekter fosterdiagnostiken kan få på människovärdet, okränkbarheten och allamänniskors lika värde, liksom för hela handikapprörelsen förstås. 166 ()replik: Prot. Av just deskäl som nu anför pågår det en förberedelse tilllagstiftning som skall sätta gränser för hur genteknik får 167 (): Jag är självfallet tacksam för att så förträffligt lyftefram kds motion. Nog är det väl Htet märkligt att inte mina kamrater frånkristna gruppen här i vill stötta motionen utan att det stödet kommerfrån vpk. Jaghar tagit mig före att läsa en del gamla riksdagsprotokoll från debatter därmänniskovärdet behandlats. Jag måste säga att det är en imponerande frejdigheti det som har sagts här i kammaren från kristet och frisinnat håll.Men , nådens , kommer alltså stödet från vpk, och jag tackarförstås för det. Den brittiska ekonomen har i något av sina verk beskrivitden moderna forskningen med följande bild. Forskarna är upptagna med attsikta och analysera varsin fingerborg sand på en sandstrand. De blir experterpå just denna "fingerborg". Men hur sambanden för hela sandstrandenser ut, hur helheten fungerar, det lämnas därhän. Den bilden är i högsta gradtillämplig för den medicinska forskningen om livets början. Forskningen inomgenteknik, in-vitro-fertilisering, fosterdiagnostik och andra sätt attmanipulera livet i dess början har utvecklats explosionsartat det senasteårtiondet. Experterna på de olika komponenterna och faserna i livets börjanhar blivit många. Men helheten i synen på det mänskliga livet riskerar att gåförlorad! Att tro att denna utveckling kan fortgå utan att samhälletsgrundläggande syn på människovärde och människoliv förändras och påverkas ärnaivt. Alltsedan den kristna traditionen och tänkandet bröt igenom iVästerlandet har livets början och fostrets rätt till liv präglat bådeläkaretiken och lagreglerna. Även i svensk lagstiftning hade det befruktademänniskoägget ett formellt rättsskydd t. o. m. . abortlagupphävde allt sådant skydd före den s. k. livsdugligheten. I praktiken innebardetta fritt fram för allsköns typer av forskning på levande i alla dessstadier. Även om mycket av forskningen bedrivits under tystnad visarverkligheten att forskarna verkligen utnyttjat denna lagliga möjlighet attmanipulera med livet i dess början. När blir människanmänniska? Skall forskning ochsjukvård manipulera människans arvsanlag? Ärfysiskt handikappade människor mindre värda än andra? Skall det svaga ochavvikande sorteras bort? Hurmycket skall man få manipulera befruktningen för att avhjälpa barnlöshet? Ärdet befruktade mänskliga ägget bara en cellklump som kan hanteras hur somhelst? Vilkaetiska riktlinjer skall gälla för forskningspersonal och sjukvårdspersonal - iarbetet eller under utbildningen - som inte accepterar manipulationer med detmänskliga livet? Genteknik m. m. Dessa fundamentala frågor har jag ställt i vår motion. Detsvar som ges ger också en bild av det samhälle som svarar. Sådan människosyn,sådant samhälle. Är det ett hårt, ogästvänligt samhälle som slår vakt om detstarka och friska, men resolut avvisar det svaga och avvikande, som vi önskar?Det tror jag inte. Hela forskningsutvecklingen kring livets början aktualiseraremellertid denna problematik. har samhället - lagstiftaren - mer ellermindre varit en passiv åskådare till denna utveckling. Det är djuptbekymmersamt att så är fallet. Och socialutskottets majoritet antyder enfortsatt passivitet. Något helhetsgrepp är man inte beredd att ta, trots attdet för både regering och utskott borde stå klart att dessa olikamedicinsk-etiska frågor hänger samman. Det är också bekymmersamt att regeringen nonchalerarriksdagens begäran från om ett samlat förslag omden medicinska utvecklingen kring det mänskliga livets början. Något sådantförslag har inte sett och lär inte heller få se . Liktforskarnas "fingerborgar sand" avser regeringen tydligen att läggadelförslag på de olika områdena. Därmed går även möjlighet attanlägga ett helhetsperspektiv förlorat. Demokratins innersta kärna utgår ifrån principen ommänniskovärdets okränkbarhet och från solidariteten. Rätten till liv är dengrundläggande förutsättningen för övriga mänskliga rättigheter. Människolivetsokränkbarhet måste gälla som norm över alla politikens fält. Historien lär ossatt när människovärdet förtrampas på ett område, påverkar detta andra sektoreri samhället och en hel kulturs bestånd. Därför är det oerhört angeläget att den lagstiftandeförsamlingen med kraft försöker ta ett samlat etiskt grepp kring frågorna ommänniskans värde och värdighet. Det är beklagligt att socialutskottetsmajoritet så litet bekymrar sig om. "Risken är uppenbar att politikerna kan försättas ien situation då nya medicinska tekniker tas i bruk och blir etablerade utan attriksdagen har givits möjlighet att lägga fast de vägledande principerna",skriver utskottet. Så uttrycker sig ett riksdagsutskott i en situation där forskningenom livets början antagit explosionsartade former. Att uttrycka sig så ärungefär lika relevant som att jourhavande brandmän, utan att ingripa, noteraratt risken är stor för att elden kan sprida sig vid larm om eldsvåda. Vi stårju mitt uppe i den medicinska forskningens "eldsyåda". Vi måste göranågot! Vi måste rädda människovärdet! Det är ofattbart att man inte tartillfället i akt att fatta beslut om fundamentala etiska principer somvägledning för de nya medicinska teknikerna. I avvaktan på regeringens passivitet, skulle jag viljasäga, vill utskottet inte förorda att binder sig för någonuppfattning i de aktuella frågorna. Det är beklagligt att utskottet interedovisar sin människosyn. Men utskottets ledamöter har kanske inte viljan attgöra det. Låt mig med glädje notera att socialutskottets vpk-ledamotInga Lantz i sitt särskilda yttrande i stort sett ansluter sig till synsättet iden kristdemokratiska motionen. Jag är förvånad över att hon i utskottet är såensam om sin grundläggande syn. Det blir väl inför valet som övriga ledamöter iutskottet kan tänkas säga några vackra ord av det slag som finns i motionen. Det behövs en etisk ramlag för den medicinska utvecklingennär det gäller människolivets början. Ramlagen bör klargöra att människan blirmänniska i och med befruktningen. Det finns ingen annan hållbar gräns förmänniskobli-vandet. Den skall klargöra att manipulationer och experiment meddet befruktade äggets arvsmassa inte är fillåtet och att det finns en gräns fördet efiskt acceptabla för att avhjälpa barnlöshet. Ramlagen skall också angeatt samhället värderar människor som människor, oavsett handikapp. Denutsorterande människosynen avvisas. Ramlagen skall vara ett stöd för personalinom forskning och sjukvård i dess syn på livets helgd. Det är onekligen intressant, herr talman, att få höra vaddet har formulerat, men är det för attta ställning. De principer som vi kristdemokrater anvisat i motionen är såfundamentala i sin inriktning att utan vidare här borde kunnaställa sig bakom dem. Jag beratt få yrka bifall till motion So453. Genteknik m. m. 168DANIEL TARSCHYS (fp): De svåra frågor som diskuteras i denna debatthar behandlats av två olika utredningar som avgav betänkanden kring årsskiftet1984-1985. När vi diskuterade dessa frågor i utskottet fick vihöra att det i pågick beredning av dessa betänkanden, somhade remissbehandlats, och att det pågick arbete på en proposition. Utskottetvar då en aning misslynt över att det hade dröjt och nöjde sig inte med attkonstatera att arbete pågick i , utan utskottet valde attdärutöver trycka på vikten av att det kom en proposition . Detta varen liten signal fill regeringen att förväntade sig en sådanproposition för att få tillfälle att ta ställning till dessa frågor i samladform. Denna uppmaning från utskottet fill regeringen har integivit något resultat. Det har inte kommit någon proposition , och iden propositionsförteckning som har delats finns det inte heller spåravnågon förväntad proposition . Detta är självfallet anmärkningsvärt,vilket också framgår av hela utskottets skrivning. Reservanterna har föreslagit att skall sända enrejäl hälsning fill regeringen i form av ett fillkännagivande. Eftersom riksdagensförra signal inte gick fram och gav effekt, lär det inte duga att använda sammametod en gång till, utan vi får se till att det går ordentligt framatt . förväntar sig en proposition från regeringen. Det är för mig gåtfullt att majoriteten i utskottet intehar velat vara med om en sådan kraftfull markering. Det är särskilt gåtfulltatt vpk-ledamoten inte har velat vara med, eftersom hon här i talarstolenalldeles beklagade att utskottet var alltför tålmodigt och önskade störreotålighet. Ja, just den otåligheten återfinns i reservafionen, . Jagutgår från att vpk lätt kan ansluta sig till reservationen, med den text somden har, i den votering som följer. Jag yrkar bifall till reservafionen. 169INGA (vpk) replik: Vpk kommer inte att ansluta sig tillreservationen från de borgeriiga partierna. Utskottet säger samma sak somreservanterna, nämligen att utskottet vill att regeringen skyndsamt tittar pådenna fråga och att det ges möjlighet till en helhetsbedömning. Skillnaden äratt reservanterna vill göra ett tillkännagivande. Det är en markering, endemonstration, och jag förstår egentligen inte - för att kontra mot DanielTarschys - varför denna reservation har avgivits. Utskottets skrivning är säbra att den borde gå fram till regeringen. Jag vill för tydlighetens skull läsa upp det särskildayttrande som det har talats så mycket om. "Till vissa delar tar motion 1986/87;So453 uppetisk-moraliska frågeställningar om livets okränkbarhet och om människors likavärde som sammanfaller med vad vpk tidigare framfört. Dit hör t. ex. kravetatt alla människor skall ha rätt tin att födas med omanipulerad arvsmassa,kravet att avvisa en kvalitetsinriktad, utsorterande fosterdiagnostik, krav påstor restriktivitet vad gäller provrörsbefruktning, krav på förbud motgenterapi på embryon och att befruktade ägg ej får frysas. Den medicinsk-tekniska utvecklingen går mycket snabbt ochpolitikerna ställs ofta inför fullbordat faktum, utan möjighet att påverkautvecklingen. Utifrån en humanistisk människosyn delar vpk i sak detankegångar som utifrån en utgångspunkt framförs i motionen." 170 () replik: Jag vill verkligen också beklaga attsignalerna inte har gått fram till regeringen. Jag tycker bara, DanielTarschys, att socialutskottet självt kunde ha tagit initiativet. Eller hurlänge är socialutskottet berett att vänta? Det är inte heller särskilt gåtfullt att regeringen drarut och inte villfar socialutskottets önskemål. Jag tror att det berorpå att man, när man nu vill behålla gällande abortiag och reglera endel av de nya medicinsk-teknologiska rönen, upplever att det sker kollisioner,som man har mycket svårt att hantera. Så länge det är möjligt att styra, om jagfår använda uttrycket, utifrån gällande abortlag, kommer det att ta tid innandet kommer signaler från regeringen. 171 () replik: förstod inte varför reservanternaföreslår ett tillkännagivande. Jag trodde att jag hade förklarat den saken, menjag skall ta det en gång till. Vi gör det därför att den signal som riksdagenavfyrade förra gången var mera diskret och inte gick fram. Om den har gått framhar den i alla fall inte lett till något resultat. Trots att utskottet för ettår sedan mycket tydligt sade att man förutsatte att det skulle komma en propositionunder , kommer det inte en sådan proposition, varken nu eller undervåren 1988. Då är det naturligt att skärpa tonen. Det är naturligt för ossreservanter, men det är av någon obegriplig anledning inte naturligt för IngaLantz, trots att hon alldeles sade att hon var otålig och tyckte att detvar för mycket tålmodighet i utskottets betänkande. Det är fortfarande, herr talman, obegripligtatt hon inte vill ge uttryck för den otålighet som hon uppenbarligen känner. Anf.172 INGA (vpk) replik: Jag har jämfört skrivningarna i reservationen och utskottets text, ochjag har funnit att det är samma formuleringar. Utskottet säger att det är"angeläget att får en samlad redovisning av detaktuella läget inom forskningen och de etiska problem vartill ställning måste tas.-- Utskottetförutsätter därför att regeringen skyndsamt fullföljer det arbete på de behandladeområdena som inletts av gen-etikkommittén och dåvarandeinseminationsutredningen och som fortsatts av bl. a. det medicinsk-etiskarådet." Detär exakt samma skrivning i reservationen, med den enda skninaden att därföreslås ett tillkännagivande. Jag uppfattar det som en demonstration, som intei sak gagnar denna fråga, vilken är allvarligare än så. Anf.173 () replik: Man kan självfallet kalla det för en demonstration - det är en klarmarkering av att vi är otåliga. Vi har sagt att vi förutsatteatt regeringen skulle komma med en proposition, men det gjorde den inte.Regeringen följde inte alls beställning, och därför är det naturligtatt vi skärper tonen. Detär fortfarande, herr talman, en gåta att , som säger att hon tyckeratt utskottet är för otåligt, inte vill ge uttryck för sin otålighet också närhon voterar här i kammaren. 174 (): Av de redovisningar som har lämnats kan man få den missuppfattningenatt genteknik och forskning i anslutning till den innebär mest risker. Så ärdet inte. Denna forskning tar sikte på att rädda liv och på att hndra lidande. TillAlf vill jag säga att det måste vara kristligt att forska i hur manlindrar lidande och hindrar död. Rättentill liv är den övergripande målsättningen för den medicinska forskningen. Detär också grunden för den noggranna etiska granskningen, som alltid prövar denforskning som man ansöker om att få starta och bedriva i vårt land. Alla deproblem som här har diskuterats granskas fortlöpande av olika forskningsetiskakommittéer och också övergripande av statens medicinsk-etiska råd, engång initierat av socialutskottet. Man har som resultat av dessa forskningarredan fått fram förbättrat insulin och tillväxthormoner som nya läkemedel.Nästa steg som man ser framför sig är att vi skall kunna använda kroppens egnakomponenter för att bota sjukdomar. Bland de vacciner som har utvecklats är t.ex. gulsotsvaccin framtaget genom dessa forskningar. Även malaria kommer attkunna bekämpas på ett bättre och effektivare sätt. Detta är några av depositiva erfarenheter som gjorts . Med dessa ord vill jag bara markera att genteknik och den forskning somman bedriver i anslutning därtill har positiva effekter för 11 protokoll 1987/88:21 människanshälsa och överlevnad, och dessa erfarenheter skall vi ta väl vara på. 175 (): Man kunde nästan få för sig, när man hördeErik inlägg här, att någon hade talat emot forskning. Det är i allrahögsta grad kristligt att forska för att hjälpa människor. Men vad jag harförsökt framhålla är den mycket bekanta och också kristliga devisen attkunskapens träd är på gott och ont. Det gäller därför, när vi vet att den nuaktuella forskningen, som vi här debatterar, kan åstadkomma så oändligt mycketoch ingripa så fundamentalt i livsprocessen, att försöka få den etiskt ochmoraliskt förankrad. sade att forskning utgår från rätten tillliv. Det må så vara. Det är ju bara det, herr talman, att man då också måstebestämma när hvet börjar. Annars har man, såvitt jag begriper, en något diffusutgångspunkt. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut i ärendet skulle fattas vid nästa arbetsplenum.) 1987/88:1om vissa kulturminnesvårdsfrågor. Beträffandedetta ärende konstaterade tredje vice talmannen att ingen talare var anmäld. (Beslut i ärendet skulle fattas vid nästa arbetsplenum.) 1987/88:4om ämnet religionskunskap i . 176 (): formligen kokar det av vilsenhet ochvillrådighet i många kretsar, inte minst bland barn och ungdom. Från alla hållkan man förmärka att det ropas efter värderingar, normer och etik. Dagligdagskan vi i tidningar, som inte tog in de orden i sina spalter, nufinna att man debatterar och efterlyser etik och moral. Självfallet är skolans roll när det gäller att förmedlavärderingar och normer omistlig. Det ämne som vi nu är inne på, skolansvärderingar och efiska förankring, har en gång - det är alldeles uppenbart närman läser i riksdagsprotokollen - varit ett mycket omfattande debattämne här iriksdagen. är i varje fall från starten två talare anmälda - min godevän och jag själv. Och det är alltså ett ämne som gäller omden obligatoriska skolan skall vara förankrad i etik eller ej. påstå, herr talman, attdet är unikt för västvärlden att ett ämne av denna kaliber väcker så litetintresse. Ibetänkandet citerar utskottet ur läroplanen bl. a. följande: "Skolan taremot barn ur alla grupper och åsiktsläger i samhället. Alla föräldrar skall medsamma förtroende kunna skicka sina barn till skolan, förvissade om att dessainte blir påverkade från skolans sida till förmån för den ena eller den andra avinbördes kämpande åskådningar och uppfattningar." Jag menar att det är just frånvaron av uttalade grundvärderingar förskolans verksamhet som skapar oro bland föräldrarna. Varken skolan eller någonannan verksamhet kan nämligen fungera i ett ideologiskt värdemässigt vakuum.Det är därför nödvändigt att skolan öppet deklarerar vilken etik och vilketnormsystem den arbetar utifrån för att föräldrarna skall kunna avgöra om de medförtroende kan skicka sina barn till skolan. IFN- och Europarådskonvenfionen om mänskliga rättigheter slås fast att det ärföräldrarna som skall bestämma i vilken religion eller filosofi deras barnsskola skall vara förankrad. I ges inte föräldrarna den rätten . Jag vill gärna i detta sammanhang påminna om förhållandet i vårtgrannland . I mönsterplanen för den norska skolan står det:"skall som helhet bygga på efiska grundvärderingar som ärförankrade i kristendomen och i humanistisk tradition." Ingen här ikammaren vill väl påstå att inte är ett pluralisfiskt samhälle, där olikauppfattningar finns företrädda när det gäller livsåskådning, människosyn,historieuppfattning m. m. Ändå vågar den norska arbeiderparfiregeringen, stöddav samtliga partier i , klart deklarera att kristendom och humanismskall vara vägledande för den norska skolan. Menar representanter för övrigariksdagsparfier att deras broderpartier i i och med dettaställningstagande vill tvinga på de norska eleverna tro? Var och presenterar som sagt numera störstafidningar rubriker som rymmer krav på etik i alla de sammanhang. Jag hartidigare i kammaren citerat vad skrev i Dagens Nyheterden , och jag tar mig friheten att göra det igen.