prot · GB09130 · 1987-12-31 00:00:00 — Sedan detta krav försvannsaknar många grupper inom vården utbildning i kostfrågor. I hade man tänkt sig atf terminskursernainom kost och Prot. 1987/88:130 konsumtion helt skulle försvinna. Om så sker skulle det inte finns någon 31maj 1988 utbildningatt erbjuda utom den föreslagna treåriga linje som är heltinriktad ., . påyrkesutbildning inom kost- och konsumtionsområdena. , .., . Forskare tillmäter sambandet mellan kostvanor ochhälsotillstånd en ökad betydelse. Det har visat sig att kosten hör till de mestintressanta områdena inom den förebyggande hälsovården. kan man läsaom nya fakta som understryker defta förhållande. Mot denna bakgrund är detutomordentligt märkligt aft det inte krävs några speciella kunskaper inomdetta område för personal som skall vårda gamla och för förskollärare, somtillbringar stor fid tillsammans med barn. Kostvanor grundläggs ,och små barn är läraktiga. Kostkunskap är viktig också för många flerpersonalkategorier. I samman-: häng där förebyggande hälsovård är viktig bordedet vara ett krav atf vissa yrkeskategorier skall ha utbildning i kostkunskap.Därför är reservation 15, där extra meritpoäng eller återinförande avförkunskapskrav i detta sammanhang föreslås, vikfig. Jag har fillsammans med min medmofionär föreslagit ättterminskurserna inom kost och konsumfion skall tillmätas ett meritvärde då mansöker, fill högre utbildning. Vi har fortfarande på vissa håll alldelesutmärkta utbildningar på lanthushållsskolor och i form av kortare kurser vidgymnasieskolor. Lanthushållsskolorna har i stor utsträckning försvunnit, ochdet är beklagligt. Genom dessa skolors nedläggning har en stor fillgång gåttförlorad. De har ändamålsenliga lokaler och välutbildade lärare och utgör enverklig resurs. Om kunskaperna inom detta område kommer fill heders igen ochfillmäts ett värde vid intagning fill högre utbildning, kan de kvarvarandelanthushållsskolorna få en mycket stor betydelse. När kornmer det allmänna tyckandet om bättrekostutbild-ning att leda fill konkreta åtgärder? Av reservafionen att dömakrävs det för detta faktiskt en borgerlig regering. Överläggningen var härmed avslutad. 1 (den sociala snedrekryteringen) Utskottets hemställan bifölls med 234 röster mot 66 förreservafion 1 av m.fl. 2 (syftet med behörighets- och urvalsregler) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservafion 2 avBirgitta Rydle m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 3 (skärpning av den allmänna behörigheten m. Utskottets hemställan - som ställdes mol dels reservation3 av m.fl., dels reservation 4 av och , dels reservation 5 av och - bifölls medacklamation. 1987/88:130 Mom. 4(den s. k. självprövningsrätten) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 6 av m. fl. - biföllsmed acklamafion. Mom.5 (högskoleprovet) Utskottets hemställan - som ställdes motreservation 7 av - bifölls med acklamation. Mom. 6 (inrättande av entjänst som professor i pedagogik, särskilt pedagogiska mätningar, viduniversitetet i ) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 8 av m. fl. - biföllsmed acklamation. Mom.7 (fördelningen av antalet platser mellan kvotgrupper) Utskottefshemställan - som ställdes mot reservation 9 av m. fl. - biföllsmed acklamation. Mom.8 (meritpoäng för arbetslivserfarenhet) Utskottetshemställan - som ställdes mot dels reservation 10 av m.fl., delsreservation 11 av - bifölls med acklamation. Mom.10 (individuell prövning av sökande m. Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 12 av m.fl. - biföllsmed acklamation. Mom.11 (bedömningen av studerande med utländsk förutbildning) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 13 av m. fl. - biföllsmed acklamation. Mom.14 (urval till fristående kurser) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 14 av m.fl.- biföllsmed acklamation. Mom.15 (meritvärde för specialkurserna inom kost och konsumfion) Ufskottetshemställan - som ställdes mot reservafion 15 av m.fl. - biföllsmed acklamation. Mom.17 (särskilda förkunskapskrav för längre och mer krävande högskoleutbildningar) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 16 av m. fl. - biföllsmed acklamation. Mom.20 (komplettering av betyg) Hemställan Ufskottetshemställan - som ställdes mot hemställan i reservation 17 av med acklamafion. Utskottets mofivering - som stäUdes mot den i reservation18 av och anfördamofiveringen - godkändes med acklamation. Mom. 21 (vikfning av betyg) Utskottets hemställan bifölls med 151 röster mot 146 förreservafion 19 av m. fl. Mom. 22 (särskilda urvalsmetoder) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 20 avYlva m.fl.- bifölls med acklamation. Mom. 23 (utredning om övergång till mer lokal antagning) Utskottets hemställan bifölls med 153 röster mot 146 förreservafion 21 av m. fl. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. 4 § Företogs fill avgörande utrikesutskottets betänkanden1987/88:30,21,25 och 32, bostadsutskottets betänkande 1987/88:20 samtutbildningsutskottets betänkanden /88:25 och 39 (beträffande debatten idessa ärenden, se prot. 128 och 129). Mom. 1(påföljder av vidareförsäljning) Först biträddes reservafion 2 av m. fl.- som ställdes mot utskottets hemställan med den ändring däri som föranleddesav bifall fill motion av i motsvarande del - med acklamation. Härefter bifölls utskottets hemställan med 231 röster mot66 för reservafion 2 av m. fl. 2 ledamöter avstod från attrösta. Mom. 2 (marknadsföring) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 3 avAnita Bråkenhielm m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 3 (revisorernas medverkan i kontrollarbetet) Utskottefs hemställan bifölls med 189 röster mot 109 förreservafion 4 av m.fl. Mom. 6 (avskaffande av rådgivande nämnden) Utskottets hemställan - somställdes mot reservation 5 av m.fl. - bifölls medacklamation. Mom. 7(krigsmaterielinspektionens ställning) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 6 avRune och - bifölls med acklamation. 1987/88:130 Mom.9 (befattningen som krigsmaterielinspektör) Utskottetshemställan med godkännande av utskottets motivering - som --------------- ställäesmot utskottets hemställan med godkännande av den i reservation 7 av m.fl.anförda motiveringen - bifölls med acklamation. Mom.10 (tillämpningen av bestämmelserna för krigsmaterielexporten) Utskottetshemställan - som ställdes mot ufskottets hemställan med den ändring däri somföranleddes av bifall till mofionerna 1986/87:U412 och 1987/88:U412 av AlfSvensson i motsvarande delar - bifölls med acklamation. Mom.13 (samarbetsavtal) Utskottetshemsfällan - som ställdes mot utskottets hemsfällan med den ändring däri somföranleddes av bifall till motion av i motsvarande del -bifölls med acklamafion. Mom.14 (villkor för samarbefsavtal) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 8 av m.fl. -bifölls med acklamation. Mom.15 (uppgifterna för en utredning om den framtida krigsmaterielexporten) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservafion 9 av m.fl. - biföllsmed acklamation. Mom.17 (uttalande om krigsmaferielindusfrin) Utskottetshemställan bifölls med 231 röster mot 66 för reservation 1 av . Mom.19 (förutsättningarna för den parlamentariska utredningen) Utskottetshemställan bifölls med 281 röster mot 15 för reservation 10 av OswaldSöderqvist. 2 ledamöter avstod från att rösta. Mom.26 (krigsmaterielexport till ) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservafion 11 av - bifölls medacklamation. Övriga moment Utskottefs hemsfällan bifölls. Mom. 1 Utskottefs hemställan bifölls. Mom. 2 (roll i fredsprocessen) Utskottets hemställan bifölls med 234 röster mot 66 för reservationen av 30 m.fl. utrikesutskottetsbetänkande 25 PrOt. Propositioner ställs förstsärskilt beträffande de delar av utskottets yttrande som berörts i detill betänkandet fogade reservationerna. företas utskottetshemställan och därtill hörande motivering till avgörande Oroligheternapå de ockuperade områdena Utskottetsyttrande godkändes med 230 röster mot 68 för godkännande av det i reservation 1av m.fl. anförda yttrandet. 1 ledamot avstod från att rösta. (fp) anmälde atf han avsett att avståfrån aft rösta men markerats ha röstat ja. Utskottetsyttrande godkändes med 191 röster mot 108 för godkännande av det tillägg fillyttrandet som föreslagits i reservafion 2 av m.fl. (fp) anmälde att han avsett att avståfrån att rösta men markerats ha röstat nej. Utskottetshemställan och motivering i övrigt Mom. 4 (relationer fill ) Utskottetshemställan - som ställdes mot motion U535 av -bifölls medacklamafion. Övriga moment Ufskottets hemställan bifölls. Mom. 1 (grundavdrag istället för bostadsbidrag) Utskottetshemställan bifölls med 233 röster mot 66 för reservation 1 av . Mom.3 (bostadsbidrag till vissa hushåll utan barn) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservafion 2 äv m. fl. - biföllsmed acklamation. Morn.4 (bostadsbidrag till alla hushåU utan barn) Utskottefshemsfällan bifölls med 283 röster mot 17 för reservation 3 av . Mom.7 (principerna för beräkning av bostadskostnaden) 31 Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 4 av m. fl. - biföllsmed acklamafion. Prot.1987/88:130 Mom. 8 (omvandling av bostadsbidrag till skattejämkning) Utskottets hemställan - somställdes mot reservation 5 av och EvaRydén - bifölls med acklamation. Mom. 11 (inkomstgränsen för hushåll med barn) Utskottets hemställan bifölls med 189 röster mot 109 förreservation 6 av m.fl. Mom. 12 (bostadskostnadsgränsernaför hushåll med barn) Först biträddes reservation 8 av och med 39 röster mot15 för reservation 9 av . 243 ledamöter avstod frän atf Härefterbiträddes reservation 7 av m. fl. med 72 röster mot 38 förreservation 8 av och . från att rösta. Slutligen biföllsutskottets hemställan - som ställdes mot reservation 7 av RolfDahlberg m. fl. - genom uppresning. Mom. 14 (inkomsfprövningsregler och bostadskostnadsgränserfill vissa hushåll utan barn) Först biträddes reservation 10 av m.fi.-som ställdes mot reservafion 11 av - med acklamafion. Härefter bifölls reservation 10 av m. fl.med 152 röster mot 148 för utskottets hemställan. Mom. 15 (minsta bidragsbelopp) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservafion 12 avTore -bifölls med acklamafion. Mom. 17 (lagreglering av bostadsbidragen) Först biträddes reservafion 13 av m.fl.-som ställdes mot reseryation 14 av - med acklamafion. Härefter bifölls reservation 13 av m.fl.med 152 röster mot 147 för utskottets hemställan. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. Mom. 1 (ämneslärarlinjenm. Utskottets hemsfällan - som ställdes mot reservation 1 ävPär m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 3 (utbildning för lektorsfjänst i gymnasieskolan, m.m.) Utskottets hemställan bifölls med 153 röster mot 146 förreservafion 2 av m. fl. Mom. 13(grundskollärarutbildningens forskningsanknytning) Prot.1987/88:130 Utskottetshemställan bifölls med 282 röster mot 16 för reservafion 3 av 31 maj 1988Björn . Mom.20 (hemspråkslärarlinjen) Utskottetshemställan bifölls med 246 röster mot 53 för reservafion 4 av m.fl. Mom.23 (samordnad slöjdlärarutbildning i och ) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 5 av - bifölls medacklamation. Mom.24 (planeringsram för förskollärarlinjen) Utskottets hemställan- som ställdes mot reservation 6 av - bifölls med acklamation. Mom.26 (lokalisering av förskollärarutbildning fill m.m.) Ufskottetshemställan bifölls med 243 röster mot 56 för reservation 7 av m.fl. Mom.31 (anslag till Utbildning för undervisningsyrken) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 8 av - bifölls medacklamafion. Övriga moment Utskottets hemställan bifölls. Utskottetshemställan - som ställdes mot reservafionen av m.fl.- biföllsmed acklamation. Andrevice talmannen övertog ledningen av kammarens förhandlingar. 1987/88:45 om höjning avtobaksskatten (prop. 1987/88:150 bil. 3), 1987/88:37 om ändringar i lagen(1983:1053) om skatt på omsättning av vissa värdepapper (prop. 1987/88:156), 1987/88:27 om vissa sjöfartspoUtiska åtgärder(prop. 1987/88:50 bil. 1 och 1987/88:129), 1987/88:26 om statlig lokalförsörjning och vissaanslag för /89 inom verksamhetsområde (prop. 1987/88:100 bU. 2 och 9) samt 33 3Riksdagens protokoll 1987/88:130 1987/88:130 socialförsäkringsutskottets betänkande 1987/88:28 om ny organisation för statensinvandrarverk (prop. 1987/88:158). vice talmannen meddelade att betänkandenaskulle debatteras i angiven ordning och avgöras i ett sammanhang efter avslutaddebaft. Förstupptogs till behandling skatteutskottets betänkande 45 om höjning av tobaksskatten. 26 (vpk): Frågan om tobaksskatten förutsätter ju inte bara ett finans-ochinkomstpolitiskt ställningstagande utan enligt vpk:s förmenande framför alltett hälsopolitiskt ställningstagande. Man kan utan tvivel konstatera attrökningens skadeverkningar inte drabbar enbart dem som röker utan också derasomgivning. Man räknar med att ungefär 10 000 människor i dördirekt eller indirekt på grund av tobaksrökning. Uppemot 300 000 barn beräknasha olika typer av luftvägsinfektioner eller andra problem därför atf de tvingasatt vistas i en rökig miljö. Frågan om tobaksskatten är enligt vår meningalltså i högsta grad en hälsofråga, en folkhälsofråga. Dethar gjorts i varje fall en relevant studie av vilka kostnadernakan vara för tobaksrökningen. I den studien, som har gjorts av en person somheter Hjälte och som betecknas Rökningens effekter och kostnader i 1980- en pre valensstudie, konstateras atf de sjukvårdskostnader som är betingadeav tobaksrökning uppgår till , omräknat i 1987års prisnivå. prisnivå är då uppräknad enligt konsumentprisindex.Tyvärr, får man kanske konstatera, är siffran 1988 kanske i realiteten aningenhögre än denna miljard. Manhar i samma studie tittat närmare på det rökbetingade produktionsbortfalletför 1980. Man har då räknat om de dödsfall, pensioneringar och sjukskrivningarsom ägt rum i kostnader. prisnivå uppgår de kostnaderna till drygt 7miljarder kronor. Slår man samman dessa kostnader finner man alltså attkostnaderna enligt studien uppgår fill i 1987 årsprisnivå. Det här är tyvärr siffror som borde avskräcka mer än vad som tydligenhar varit fallet när lagt fram sina förslag beträffandeökningen av tobaksskaften. När går ut för aff ökatobaksskatten har mari aldrig några hälsopolitiska argument med i bilden. Detfinns bara ekonomiska argument. Man viU höja tobaksskatten i förhållande tillkonsumentprisutveckUngen sedan tobaksskatten senast höjdes. Räknar man i realatal går man t. o. m. bakvägen. Ser man på hur det förhåller sig med cigarreroch cigariller, kan man konstatera att skatten inte har höjts . Manhar hela fiden förklarat att man inte vill höja skatten, eftersomprisökningen på varan har varit så stor. Den har nämligen varit högre änkonsumentprisindex. Här är def fråga om tvåsaker. För det första menar man att man inte skall upprätthållaskattebelastningen på varan, därför att denna har ökat i pris. Skulle manresonera drastiskt och konsekvent skulle även cigaretter och annat som blivitväsentligt dyrare inte bli föremål för en skattehöjning. För det andra ligger ibotten, även om det infe finns med i betänkandet, hänsynstagande tillcigarrullarna och deras arbeten. Men dessa argument är ganska dåliga. De fallerpå sin egen orimlighet. Skulle man använda sådana argument skulle def innebäraatt vi kunde producera allsköns tokigheter i landet bara för aft skapasysselsättning. Alla negativa konsekvenser skulle man bortse från. Tyvärr villinfe se på de yttersta ekonomiska konsekvenserna. Man villinle höja tobaksskaften mér. Det finns anledning att diskutera tobaksskattenoch rökningen på samma sätt som vi diskuterar alkoholpolitik här i kammaren.Här har vi ju sagt atf alkoholskatten skall avvägas så, aft den verkaråterhållande vid konsumfion av alkohol. Man borde åtminstone ha någrasynpunkter på detta inom , men sådana synpunkter lyser medsin frånvaro. Ser man på den ifrågavarande studien kan man konstateraall siffrorna är förhållandevis låga när del gäller kvinnor. Uppgifterna ärfrån 1980. Andra undersökningar har emellertid visat atf rökningen har ökatbland kvinnor och minskat bland män. Tyvärr har rökningen varit kraftigastbland yngre kvinnor, vilket är ytterst beklagligt med tanke på vissa faktorer somhör samman med yngre kvinnor. Det kan finnas små barn med i bilden, liksombarnafoster vid graviditet. Tar man upp eri diskussion i kammaren om tobakensskadeverkningar, blir del tyvärr inte så att man diskuterar skatten. Vidbetänkanden från socialutskottet, och i viss utsträckning också vid betänkandenfrån lagutskottet, har vi diskuterat möjligheterna atf förbjuda rökning i t.ex. offenfiiga miljöer. Det är glädjande att konstatera atf det senastebeslutet i i denna fråga också innebar en beställning från riksdagenssida till regeringen att utreda, och i förlängningen komma med förslag, omförbud mot rökning i offentliga lokaler, arbetsmiljöer och liknande. Kostnaderna har beräknats till ,men när det gäller skadeverkningarna är def infe osannolikt att de är högre medtanke på tobaksrökningeri. Ser det krasst kan def jukonstateras aff man får ca i statlig skaft på tobak. Men dedrygt 8 miljarderna drabbar i huvudsak kommuner och landsting. Det är infe utanatt det blir en besk bismak i munnen, när man konstaterar bristen på förslagfill åtgärder från sida. Jag ber, herr falman, att få yrka bifall tillvpk-reservafionen, som i sig skulle innebära i stället för en 10-procenfighöjning av tobaksskatten, som regeringen föreslår, en 30-procenfig höjning. Vimenar att detta skulle ha en preventiv effekt. Många fier skulle sluta röka,till ännu fler människors bästa. I skalteutskoltets betänkande nr 45 behandlasde förslag fill höjning av skatten på cigaretter, rök- och tuggtobak samt snussom regeringen föreslår i kompletteringspropösitionen. Till betänkandet har fogats en reservation från vpk; somTommy har yrkat bifall till. Medhänvisning till behovet av ekonomisk åtstramning föreslås i propositionen attskatten höjs på cigaretter med per styck, på röktobak med . perkilo, på tuggtobak med . per kilo samt att schablontullen på tobaksvarorhöjs i motsvarande mån. Höjningarna föreslås träda i kraft , dvs. De ökade skatternaberäknas inbringa ca 500 milj. kr. Finansutskottethar yttrat sig över skattehöjningarna och anfört att de är motiverade som enfinanspolitisk åtgärd för att minska efterfrågan, främst den privatakonsumtionen. Skatteutskottetdelar denna uppfattning, men anser också att en minskning aytobakskonsumtionen är önskvärd, varför utskottet bifaller förslaget tillskattehöjning på tobaksvaror. Ivad gäller cigarrer och cigariller föreslås inte någon förändring av skattenmed motiveringen att de senaste årens prishöjningar på dessa tobaksvaror varitstörre än för andra tobaksvaror. Dessutom har, framhålls det, efterfråganminskat på cigarrer och cigariller - uppgick minskningen till 6 %-, vilket motiverar att dessa varor undantas från skattehöjningen. Utskottetdelar denna uppfattning. Jag yrkar bifall till utskottets hemställan och avslag påreservationen. Anf.28 (vpk): Jag sade i mitt inledningsanförande att både finansutskottets ochskatteutskottets majoritet ser enbart ekonomiskt på tobakens hälsovådligaverkningar. Detta är att beklaga. Jag vet inte hur det kommer sig att den somär utskottets förespråkare och som också han bara resonerar i ekonomiska termertyvärr är en inbiten rökare. Det är ovisst om det är symtomatiskt eller bara entillfällighet. Jag beklagar bara att man inte ser på tobakens skadeverkningaroch tar konsekvenserna härav när det gäller tobaksbeskattningen. Anf.29 (): Jag sade i mitt inledningsanförandeatt skatteutskottet anser att en minskning av tobakskonsumtionen är önskvärd.Man har inte bara sett det hela ekonomiskt, som sade. Läser manvpk:s reservation, där det föreslås en höjning av skatten , ser manatt av de är kompensation med hänsyn till den allmänna prisnivån. 25 %skulle därför vara en höjning av den allmänna skattenivån. förslag är kompensation för höjningen av den allmännaprisnivån och en allmän höjning av skattenivån. Även utskottets förslaginnebär alltså en allmän höjning av skattenivån . 30 (vpk): Om man läser den statistik som visar hur tobaksskatten har höjts ochsamtidigt ser på konsumentprisindex kan man konstatera att tobaksskatten harhalkat efter under åren från omkring 1980 och framåt. Den höjning på somnu föreslås är enligt mitt förmenande ofillräcklig för att man skall komma tillrätta med denna efterhalkning. skall vara eller 10 %för att så att säga täcka upp konsumentprisindex kan vi väl konstatera, KjellNordström, att skatteutskottets och argument ärekonomiska och inte hälsopolitiska? Vpk, som alltså har föreslagit en störrehöjning, ser denna fråga främst som en hälsopolitisk fråga och inte som enekonomisk fråga. Anf.31 (): Förra gången som denna skatt höjdes var 1987, och även då argumenteradeTommy för att denna höjning skulle vara större. Efter den höjningenminskade cigarettmarknaden i . Man får väl hoppas att den härskattehöjningen skall leda tiU en fortsatt minskning av tobakskonsumtionen iSverige. Anf.32 (vpk): Avsikten med att vi föreslår en 30-procentig höjning är att minskningenav konsumtionen inte skall bli utan att minskningen skall bliväsentligt mycket större och förhoppningsvis leda fill ett ordentligtgenombrott när det gäller minskningen av tobaksrökningen med dess konsekvenser. Överläggningeni detta ärende var härmed avslutad. (Beslut fattades efter debatten omspcialförsäkringsutskottets betänkande 28.) Kammaren övergick till att debatteraskatteutskottets betänkande 37 om ändringar i lagen om skatt på omsättning avvissa värdepapper. Ändringari lagen om skatt pä omsättning av vissa värdepapper Ändringar i lagen omskatt på omsättning av vissa värdepapper Anf.33 (): När man studerar propositionen om utvidgad skatt på omsättningen avvissa värdepapper frågar man sig först och främst varför vi har ettremissförfarande, eller i vart fall varför socialdemokraterna inte gör någraförsök att helt slopa remissinstitutionen. Undermina i denna kammare har jag inte upplevt en motsvarande nonchalans motden sakliga kritik som nästan alla de 37 remissinstanserna riktat motpropositionen. Endast två av 37 remissinstanser har fillstyrkt. Den ena är LOsom ju beställt förslaget om den s. k. valpskatten, och LO påstås för övrigtvara en gren på samma träd som det socialdemokrafiska partiet. Den andraremissinstansen som har tillstyrkt är första fondstyrelsen som sagt jä därföratt man anser att budgetförstärkningen är av överordnad betydelse. Mångatunga remissinstanser har varit negativa såsom , riksgälden,bankinspekfionen och . Denna krifik är särskilt tung eftersomdessa fyra organisationer är de enda som blivit direkt uppmanade atf yttra sig.Övriga remissinstanser har, som det heter, beretts tillfälle att inkomma medsynpunkter. Hade regeringen anat att kritiken skulle bli så massiv, undrar jagom man inte försökt slingra sig ifrån remissförfarandet Ändringar i lagen om skatt på omsättning av vissavärdepapper som manexempelvis gjorde i fråga om den konfiskaforiska engångsskatten påförsäkringsspararnas pengar. har vi i alla fall haft ett remissförfarande, och om enregering någonsin skulle ta hänsyn till saklig kritik så vore det i detta fall.Organisafion efter organisation, varav många med socialdemokratisksfyrelsemajoritef, har sakligt påtalat bristerna i proposifionen och ocksåanalyserat vilka negativa verkningar på vår ekonomi som en ny. Den omfattande kritiken har infe föranlett regeringen aff göramer än marginella förändringar i det ursprungliga förslaget. I stället har regeringent.o.m. utvidgat det till att även omfatta fondkommissionärernas egenhandel påaktiemarknaden. Erinringarna mot lagförslaget kan sammanfaffs i tio punkter: 1.Någon analys avde samhällsekonomiska verkningarna har inte gjorts. Detta är utomordentligtanmärkningsvärt dels med tanke på krifiken, dels därför aft den omsättning somdrabbas uppgår fill flera tiofals miljarder . 2.Skattenförsämrar avseväft marknadens effektivitet, vilket för övrigt finansministerKjell-Olof faktiskt erkänner. 3.Det blir enpåtaglig försämring för möjligheter atf bedriva en effektivpenningpolitik.