prot · GB0990 · 1987-12-31 00:00:00 — Prot.1987/88:90 restriktioner för att vi tror att de är meningsfulla för våramedmänniskor. 23 mars1988 går självfallet att raljera överbestämmelser som finns, och om man ser på en ., ' bestämmelse isolerad från sinmotivering kan man kanske rent av göra sig , litet lustig också i dennatalarstol och ironisera en del, Som sagt,bestämmelserna finns ju där för att vi vill hjälpa medmänniskor och inteav något annat skäl. Vad gör man när man träffar på A-laget - våra dagarsverkliga proletariat? Då står man inte och är ironisk över de restriktioner somfinns. Ingen tror väl att A-lagets situation skulle förbättras av störrelättåtkomlighet. Vad gör man när uteliggarna inte hittar något varmt prång därde kan övernatta, och de står och bankar på port i hopp om attfå en madrassplats ? Då finns det inte någon anledning attironisera. Vi hörde här om ungdomarna som ärungdomar. Många av dem är förtidspensionärer, nersupna och utslagna. Det äralkoholen som hjälpt dem till deras elände. Det ligger ingen glamour i attmänniskor misshandlar varandra. Ingen är okunnig om att alkoholen i regel finnsmed i misshandelssammanhang. Det finns inte heller någon anledning att görasig lustig över enstaka restriktioner, när barn av lojalitet med sina föräldrartorkar spyor efter deras liv och leverne. Eller när domen faller i rätten efteren kväll då alkoholen rivit undan spärrarna i hjärnan och vanvettets dåd harbegåtts. För mig är detta en fråga om solidaritet ochingenting annat. Det är inte alls fråga om att moralisera eller att nedvärdera,icke alls. Alla partier i talar om alkoholproblemet som Sverigesstörsta sociala problem. "största sociala problem" är sannerligenett sätt att uttrycka saken. Om vi menar allvar och kräver trovärdighet när vianvänder uttrycket, måste vi också visa ett mycket hett engagemang, visa att vivill göra någonting åt problemet. Det behöver sannerligen inte vara problem avden digniteten som får oss attställa till med väldiga palavrer, debatter ochutspel. Vi säger alla att alkoholen är största socialaproblem. Jag tror inte att vi hittar något samhälle som är utan alkoholproblem.Vi kommer inte heller att nå det målet. Men låt oss ivrigt vara solidarisktverksamma för att komma någon bit på vägen. Jag har, och flera med mig, föreslagit etttreårigt försök med inköpsbegränsning för att komma till rätta med den höga alkoholkonsumtio nen. Detta förslag överensstämmer med det förslag som bl. 200 professo rer i medicin, dvs. hälften av vårt lands medicinska professorer, 6 200 läkare, dvs. en tredjedel av läkarkåren. m. fl. Från kds sida menar vi att ett försök med inköpsbegränsning skulle vara ett effektivt medel direkt riktat mot och till hjälp förden grupp, , av konsumenterna som svarar för av konsumtionen. Jag tror vidare att om tar ett rejält grepp om alkoholfrågan och beslutar om ett försök med inköpsbegränsning och därtill lägger ett konsekvent engagemang för en trygghetsskapande familjepolitik, en skolpolitik som ger etisk och moralisk vägledning, så kan vi faktiskt ompröva vissa av de restriktioner som omger alkoholen och som av en del normalkonsumenter måhända upplevs som krångel och kineseri. Inköpsbegränsningen är också det mest verksamma medlet, tror jag, för att uppnå WHO-målet. Utskottet föreslår 38 ingenting som kan innebära attkonsumtionen minskar till den nivå som WHO förordar utan avslårkonsekvent alla förslag som skulle kunna gå i en Prot. 1987/88:90 sådan riktning. Jag vill med detta yrka bifall till yrkande 1 i motion Sk549 och tillreservationerna 1, 5, 6, 7, 8, 9, 10 och 14. Underdetta anförande övertog förste vice talmannen ledningen av kammarensförhandlingar. 26 (): Det är vikfigt att göra klart för sig vilka mål vi vill uppnå genompolitiska beslut för att förstå och rätt placera beslut om medel. Det gällerinte minst inom alkoholpolitiken. "Dethuvudsakliga målet för alkoholpolitiken måste vara att utifrån en socialhelhetssyn begränsa och tränga tillbaka alkoholskadorna för att nå ettalkoholskadefritt samhälle. Vimåste arbeta för en aktiv samhällspolitik med gemenskap och solidaritet mellanmänniskor som viktiga mål i sig - en politik som eliminerar behovet av flykt iöverkonsumtion av alkohol. Meden utvidgad definition av begreppet alkoholpolitik och med målet ettalkoholskadefritt samhälle öppnas möjligheterna för en rätt upplagd politik motalkoholskadorna i vårt land - en social alkoholpolifik. Detkräver förändringar på en rad viktiga samhällsområden. Krav som alla syftartill; att förändra och förbättramänniskors levnadsvillkor attminska människors behov av flykt via alkohol- eller narkotikakonsumtion attskapa ett sociaUstiskt samhälle byggt på demokrati, solidaritet och jämlikhet att uppnå ettalkoholskadefritt samhälle. Det'gällerkrav på förändringar av arbetsmarknadspolitik, skolpolitik, familjepolitik,bostadspolitik, fritidspolitik." Meddetta vill jag ha sagt att vi måste inse att beskattning av alkoholhaltigadrycker är ett medel bland övriga åtgärder som krävs. Detär positivt att regeringen nu lagt fram ett förslag om prishöjningar på ettflertal alkoholhaltiga drycker. Jag anser dock att även priset på vin bör höjaspå samma sätt som för övriga spritdrycker. Men jag anser inte att det finnsnågon rimlig anledning att genom särregler om beskattning skallstimulera införandet av s. k. lättlättvin - något som utskottet och fleratalare också uttryckt farhågor om, trots att man har kommit till olikaslutsatser. Genomatt höja skatten på starköl och avstå från att höja skatten på mellanöl skullevi kunna bidra till att flera väljer den alkoholsvagare ölsorten. Meddessa justeringar borde dagens beslut kunna bli ett ganska bra medel som del ien vidare alkoholpolitik. Jagdelar utskottets uppfattning att det är viktigt att följa utvecklingen ochockså att följa effekten av dessa åtgärder. Jag yrkar bifall tillföljande förslag under skatteutskottets betänkande 1987/88:22mom. 4 och 36 i anslutning till motion 1987/88:Sk37 i motsvarande delar: 4. beträffande ett nytt svagare starköl att med bifall till motionen 1987/88:Sk37yrkande 2 och med anledning av motionerna 1987/88:Sk32 yrkande 2,1987/88:Sk35yrkande 2 i denna del, 1987/88:Sk38 yrkande 1 i denna del, 1987/88:Sk814, 1987/88;Sk821 yrkande 3 och 1987/88;Sk833 beslutar att skatten på starköl med enalkoholhalt av högst 3,8 viktprocent skall vara . 36. beträffande lagförslagen i motsvarande del attriksdagen till följd härav beslutar a) att 11 § i det vid proposition 1987/88:91 fogadeförslaget till lag om ändring i lagen (1987:306) om dryckesskatt skall ha följande lydelse i vad avser starköl: 11 § Skattpå malt- och läskedrycker utgår per liter med 7 kronor85 öre per liter för starköl med en alkoholhalt av högst 3,8 viktprocent, per literför starköl med en alkoholhalt över 3,8 b) att anmärkningen till 22 kap. i det vid propositionenfogade förslaget till lag om ändring i tulltaxelagen (1987:1068) skall ha följande lydelse vad avser starköl: Starköl med alkoholhalt av högst 3,8viktprocent....................... 11;- Starkölmed en alkoholhalt över 3,8viktprocent....................... 13:- Överläggningen i detta ärende var härmed avslutad. (Beslut fattades efter debatten om trafikutskottetsbetänkande 13.) Kammaren övergick till attdebattera skatteutskottets betänkande 24 om arvs- och gåvobeskattningen. 27KARL-GÖSTA (): har den fria världens högstaskattetryck. Skattetrycket har under socialdemokraternas regeringsinnehav sedanår 1982 ökat från till av BNP. Skatterna har under dennatidsperiod höjts med 60 miljarder. Statsministern har i denna kammare uttalatatt skattetrycket måste sänkas till ungefär den nivå som gällde 1982 eller i varjefall till av BNP. Ännu har inte detta löfte börjat infrias. Nästandagligen kommer i stället förslag från regeringen och dess företrädare om höjdaskatter. När tänker socialdemokraterna infria statsministerns löfte om ensänkning av skattetrycket? Jag har velat inleda dagens debatt med denna lilla återblick över deenorma skattehöjningar som förekommit under den senaste socialdemokratiskaregeringsperioden. Även arvs- och gåvoskatter har varitföremål för socialdemokraternas skattehöjarpolitik. Arvs- och gåvobeskattningen är mycket hög i . Denhögsta skattesatsen för efterlevande make och barn uppgår till . Våranordiska grannländer har en klart lägre arvsskatt än vad vi har. Den högstaskattesatsen för make och barn är i , i och i Finlandendast . Vi moderater har i årets partimotion angett målet till att arvs-och gåvobeskattningen måste sänkas till den genomsnittliga nivå somgäller för övriga länder i . Den höga arvs- och gåvoskatten skapar stora problem isamband med generationsväxlingar. Enskilda personer med innehav av små ochmedelstora företag - det kan vara fråga om jordbruk eller rörelse - har betydandesvårigheter att överföra ägandet till nästa generation. Många av vårafamiljeföretag har på grund av orimlig kapitalbeskattning sugits upp avstorföretagsamheten. Det är en olycklig utveckling. Generationsväxlingar kommer att försvåras ytterligaregenom höjda taxeringsvärden. kommer taxeringsvärdenapå vissa fastigheter att stiga. Vad tänker socialdemokraterna göra åt detta?Kommer höjda taxeringsvärden att medföra en höjd kapitalbeskattning? Ikraftträdandet av den nya får till följdatt medel innestående på skogskonto kan bli föremål för omedelbar beskattning.Det är en klar skatteskärpning jämfört med de bestämmelser som gällde . Den socialdemokratiska regeringen underlåter att kompletteralagstiftningen, så att denna skatteskärpning undviks. Det är inte bara i detta fall som socialdemokraternavägrar att anpassa beskattningen. Planerade generationsskiften genom successivaöverlåtelser kan inte längre genomföras. Den s. k. 30-procentsregeln får inteanvändas, efter en avkunnad skattedom. Det är ytterligare ett exempelpå underlåtenheten från regeringens sida att föreslå en sådan lagändring attbeskattningsreglerna får en utformning som de flesta före den avkunnade skattedomentrodde var korrekt enligt gällande lagstiftning. Genom denna underlåtenhetförsvåras ytterligare generationsväxlingar. En skärpt kapitalbeskattning blirföljden. Tänker socialdemokraterna ändra på detta förhållande? I syfte att bl. a. underlätta generationsväxlingarföreslår vi moderater sänkta skatteskalor. Dessutom har vi föreslagit enkraftig höjning av grundavdraget. Genom att anknyta grundavdraget tillbasbeloppet värdesäkras detsamma. Grundavdraget bör enligt vår uppfattninguppgå fill tolv basbelopp för efterlevande make, till fem basbelopp för barnoch till två basbelopp för övriga. Våra förslag är således ett första steg föratt anpassa arvs- och gåvobeskattningen till den nivå som gäller i de nordiskaländerna. Det är enligt vår uppfattning helt förkastligt attinflationen automatiskt höjer skatten. Det är därför helt naturligt attgrundavdraget måste värdesäkras. Familjelagsakkunnigas framlagdaförslag om ett grundavdrag på . motsvaras av ett avdrag på t.o. m. drygt tolv basbelopp. Det är ett bra exempel på hur skatterna höjsautomatiskt med socialdemokratisk politik. Varför vill inte socialdemokraternavärdesäkra grundavdraget? Prot.1987/88:90 Slutligen, fru talman: föreslårockså att grundavdraget beträffande 23 mars1988 gåvobeskattningen värdesäkras. Dessutom föreslår vi en förenkling av bestämmelsernagenom att det skattefria beloppet fastställs till ett halvt basbelopp, oavsettom det är fråga om kontanter eller privat lösöre. Socialdemokraterna talargärna och ofta om förenklingar inom beskattningen. Men de lever inte upp tilldet fagra talet. Med det sagda, fru talman, yrkar jag bifall tillreservationerna 1, 2 och 5. 28 (): betänkande 1987/88:24, som vinu behandlar, tar enbart upp fem motioner, som väckts . Flera av de frågor som tas upp till behandling behandlades såsent som , dvs. för mindre än sedan, då vibehandlade vissa ändringar i arvs- och gåvoskattelagstiftningen som då var enföljd av de nya reglerna på familjerättens område. Den nya trädde i kraft iår. Kort uttryckt innebär den att efterlevande make får en en direkt rätt tillarv före gemensamma bröstarvingar. Arvsskatten skall beräknas schematiskt pågrundval av de uppgifter som finns i bouppteckningen. Den efterlevande makensgiftorättsandel beräknas då till hälften av makarnas bo och är skattefri.Återstoden tillfaller sedan den efterlevande som arv och skall alltsåarvsbeskattas, såvida det inte finns särkullbarn eller testamente. Grundavdragetför efterlevande make höjdes då till . I samband med denna behandling redovisade vi i folkpartietvår inställning i den här frågan. Eftersom syftet med den familjepolitiskareformen är att stärka den efterlevande makens ställning, anser vi inte att etthöjt grundavdrag är tillräckligt. De nya civilrättsliga arvsreglerna innebäratt ett nytt arvfall skjuts in mellan föräldrar och barn. Det kan i vissa fallinnebära dubbelbeskattning av kvarlåtenskap jämfört med hur det var tidigare. Som regel har arvfallet inte heller ökat den efterlevandemakens skatteförmåga. Det är långt ifrån ovanligt med äldre personer som ägeren villa där skulder helt saknas. De höga taxeringsvärden som vi har på egnahemkan innebära följande. När den ena parten avlider och den andra övertar helakvarlåtenskapen, som består av ett hus med ett taxeringsvärde på 500 000 kr.samt . i kontanter och andra egodelar, får den efterlevande igiftorätt , och eftersom grundavdraget är på . får denefterievande betala arvsskatt på . Den personen, som på intet sättfått sin ekonomiska situation förstärkt, måste ändå för att få sitta kvar i sininvanda miljö, betala arvsskatt. Mot bakgrund av detta föreslog vi i i decemberatt efterlevande makes lott skulle befrias helt från arvsskatt - så är det förövrigt i . Vi har alltjämt samma inställning. Beträffande det gåvoskattefria beloppet gälleri dag att man skattefritt kan få en gåva från någon annan på . Det beloppet fastställdes . har beloppet alltså inte ökats. Om grundbeloppet skulle ha bibehållits oförändrat i värde skulle det vara ca . Vii anser därför att grundbeloppet nu bör höjas till . Därför 42 yrkar jag bifall till reservation4. Internationellt sett har vi i hög arvs- ochgåvoskatt. Den högsta skattesatsen för efterlevande make och barn uppgår i dagti)] . Som jämförelse kan nämnas att våra grannar i har betydligtlägre skattesatser. har redan berört detta, men det finnsskäl att upprepa detta, eftersom det är sä anmärkningsvärt. I är den högsta skattesatsen för make och barn . I är den och i . Där tar alltså staten en betydligtmindre del av arvet än vad vi gör i . I vår motion, som handlar om skattepolitikens inriktningoch inkomstskatten , har vi redovisat våra synpunkter på en bredareskattereform som omfattar också kapitalbeskattningen. Vi har där angivit att vibl. a. anser att arvsskatteskalan skall sänkas så att den högsta skattesatsenblir . Vår uppfattning är alltså att staten aldrig skall kunna få mer änhälften av en arvslott. Vi anser också att arvsskatteskalan skallinflationsskyddas och grundavdraget höjas. Dessa frågor kommer vi att återkommatill när motionen behandlas. 29STIG JOSEFSON (c); I skatteutskottets betänkande 24 behandlasfrågan om makes grundavdrag. Enligt de nya arvsreglerna, som gäller fr. o. m.den 1 januari , kommer den efterlevande maken att i normalfallet bli denende arvtagaren. Därför bör grundavdraget höjas betydligt mer än vad som skeddei och med förra årets riksdagsbeslut. Familjelagsakkunniga lade 1981 fram ettenhälligt förslag om ett grundavdrag på . Med hänsyn tagen tillpenningvärdesförändringen, inflationen, är detta belopp inte värt mer än134 . Om vi skall komma upp till det realvärde som en enhällig utredningföreslog behöver detta belopp höjas till . Vi menar att det ärvärdefullt om grundavdraget kan följa penningvärdesutvecklingen. Vi föreslårdärför att grundavdraget skall fastställas till tolv basbelopp. Det kan intevara rimligt att inflationen skall urholka ett grundavdrag som man är överensom. Jag är förvånad över att man inte har kunnat nå enighet om ett förslag somman 1981 uttalade sig till förmån för. I reservation 3 berörs storleken av de gåvoskattefriabeloppen. gäller att belopp på . får ges bort utan att någonskattskyldighet föreligger. Detta belopp har varit oförändrat ,alltså . Realvärdet av gåvobeloppet har minskat gåvans värde obetydlig del av det ursprungliga värdet. I ett förslag framlagt 1987 avarvs- och gåvoskattekommittén föreslogs att det skattefria beloppet skullehöjas till . Utredningen var enig om detta. Vi har i vår motion tagitfram det förslaget. Enligt vår uppfattning rör det sig om en mycket blygsamhöjning, men ändå en viss förbättring. Trots den blygsamma höjningen och trotsatt utredningen var enig, verkar det inte som om regeringen skulle komma mednågot förslag. Socialdemokraterna har inte velat stödja detta. Jag vill säga till de socialdemokratiska ledamöterna;Varför inte vara litet generösa? Varför kan man inte tillmötesgå ett så rimligtkrav som det som här ställs? Det måste väl kännas ganska meningslöst för ersocialdemokrater att nästan aldrig kunna acceptera ett förslag, såvida det intekommer från regeringen. Positionerna blir mer och mer låsta på förhand. riksdagenpå detta sätt alltmer förlorar sitt inflytande. Varför inte vara litet meröppen och inte så totalt bunden till regeringens förslag? I centerreservationerna som fogats till dettautskottsbetänkande finns ett förslag som socialdemokraterna i utredningartidigare har tillstyrkt. Trots detta tidigare ställningstagande ställer sigsocialdemokraterna nu helt negativa till yrkanden. Jag yrkar bifall till reservationerna 2 och 3. 30TORSTEN (): I skatteutskottets betänkande 24 behandlas femmotioner från de borgerliga partierna som gäller arvs- och gåyobeskattningen.Samtliga motioner har väckts under den allmänna motionstiden. Vi behandlade hela denna fråga i alla delar som motionernaomfattar i kammaren så sent som . Jag betraktarfrågan som något begränsad, och detta är i stort sett en upprepning av vad vidiskuterade . tog emellertid här upp enmer allmän skattedebatt. Han följde den moderata programmeringen helt och fulltoch började tala om det svenska skattetrycket - han sade att det var det högstaskattetrycket i hela världen. Begreppet skattetryck är för övrigt inte i förstahand avsett för några intellektuella övningar. Det är snarare ett politisktslagord. Det är mer rimligt att använda begreppet skattekvot. Jag vill erinra om vad som inträffadeunder de borgerliga åren, då inte tillhörde . Då ökade skattekvoten från till , dvs. 2,5 procentenheter.Det skedde då reallönerna minskade här i landet. Man talade omen förlorad månadslön för en vanlig verkstadsarbetare. Då kan man tala om ökatskattetryck, när människors köpkraft dräneras genom att skattekvoten ökarsamtidigt som reallönerna minskar. Det är en betydligt mer intelligent variantän den de borgerliga framför . Om exempelvis den ökadeskattekvoten har uppkommit genom den starkt ökade konsumtion vi har haft undersenare tid och den därigenom ökade konsumtionsskatten, eller genom attsysselsättningen i landet har ökat och man har gått över till heltidsarbete ibetydande omfattning, kan man inte på ett så enkelt sätt tala om attskattetrycket har ökat. Om barnfamiljerna genom de upprepade barnbidragshöjningarnahar fått en real förbättring av barnbidragen med , upplever de intepå grund därav ett högre skattetryck. Detsamma gäller pensionärerna, som harfått höjda bostadsbidrag och sina pensioner värdesäkrade. Det sista var ettbeslut som fattades av en borgerlig regering , den fick lämnaifrån sig regeringsmakten. Vi fick aldrig se något resultat av det beslutet. Begreppet skattetryck får man vara litet försiktig med.Man får försöka nyansera debatten för att komma underfund med vad manegentligen menar med skattetryck. Om större delen av de inbetalda skatterna gårtillbaka till skattebetalarna och förvandlas till konsumtion, krävs det kanskemera för att man skall tala om ökat skattetryck. De motioner som vi behandlar i detta betänkande harbehandlats . majoritet anser att det inte finnsnågra skäl att göra en omfattande omprövning. De borgerliga partiernakritiserar oss för att vi vill avslåderas motioner. Men det som kanske är mest intressant är att de borgerligapartierna inte har något gemensamt förslag när det gäller gåvoskatten. Delägger spridda bud. Då är det litet svårt. , att veta vem manskall vara tillmötesgående mot. Skall man vara tillmötesgående motmoderaterna, som föreslår att det skattefria beloppet vid gåva skall höjas tillett halvt basbelopp, eller mot , som vill ha beloppet höjt till , eller mot , med det litet mer blygsamma förslaget på . ?De borgerliga borde i första hand se över sin egen situation, innan de anklagaross för att inte vilja vara tillmötesgående. Jag vill dessutom framhålla att det skedde en anpassningav grundavdraget i anslutning till den nya . Dessa bestämmelsergäller från . Jag har ingen anledning att inta någonannan ståndpunkt och yrkar därför avslag på reservationerna i detta avseende. När det gäller arvsskatten föreslår ensänkning av skattesatserna i de olika skikten för att åstadkomma en anknytningtill förhållandena i de övriga nordiska länderna. Vi kan i denna fråga hänvisatill att man sänkte uttagsprocenten i de övre skikten.Vidare höjdes grundavdraget vid värderingen av börsnoterade aktier och de s. k.marknadsaktierna. Jag kan bara konstatera att vi inte har någonannan uppfattning. De borgerliga har inte någon gemensam uppfattning i dennafråga. När det gäller grundavdraget är och överens om attdetta skall anknytas till 12 basbelopp. Jag ber att få yrka bifall till utskottetshemställan och avslag på reservationerna. 31KARL-GÖSTA (): tog upp en av de frågor jagställde till honom, nämligen när det gäller skattetrycket. Han hade enutläggning om att mitt ordval var felaktigt. Jag kan bara konstatera att underden tid som socialdemokraterna haft regeringsmakten har skatterna höjts med 60miljarder. Enligt vad jag kan förstå har det klart påverkat människornasköpkraft. talade sig varm för de förbättringar sombarnfamiljer och pensionärer fått. Med de skattehöjningar som skett under ertregeringsinnehav är det inte ovanligt med hundraprocentiga marginalskatter förpensionärerna. kunde vi läsa en utredning som visade attensamstående kvinnliga pensionärer fått vidkännas en klar försämring underdenna period och har stora svårigheter att klara sig. Barnfamiljerna i sintur har i allt större utsträckning blivit beroende av olika bidrag för attkunna klara sig. svarade inte på frågan när nian tänkerinfria statsministerns löfte att försöka åstadkomma någon form av sänkning av skattetrycketoch börja återföra dessa 60 miljarder till människorna. sade heller ingenting om deninflationshöjande effekt som arvsbeskattningen har på grund av att man inte ensvill värdesäkra grundavdraget. Sammantaget har arvsskatten höjts under den tidvi haft den socialdemokratiska regeringen, även om man tar hänsyn till att nisänkte Prot.1987/88:90 skatten något i de övre skikten med anledning av fallet SallyKistner, som drabbades av en konkurs beroende påarvsskatten. Karlssonatt svara på frågorna om inflationens inverkan på arvsskattens storlek och om statsministerns löfte om en sänkning avskattetrycket. 32 (): Jag kan inte låta bli att något beröra vadTorsten sade om vad som hände under den borgerliga regeringstiden. Mankan i korthet peka på den stora skillnaden mellan de borgerliga och desocialdemokratiska regeringarnas ekonomiska politik. Under de borgerligaregeringarnas tid fördubblades oljepriserna under , medanoljepriserna under den socialdemokratiska regeringsperioden halverats. Dessutomhar dollarkursen sjunkit. Det är bl. a. mot den bakgrundensocialdemokraterna haft att föra den ekonomiska politiken, men ändå fortsätterman att höja skatterna. har varit inne på frågan ompensionärernas situation. Regeringen genomförde en devalvering, för vilken maninte gav pensionärerna någon kompensation. Den frågan arbetar man fortfarandemed.