prot · GB09115 · 1987-12-31 00:00:00 — Vi avvaktar den propositionen.Att den kommer dagen efter valet, , beror på att man måsteutarbeta bestämmelserna för hur man skallta ut dessa avgifter och bestämmaderas storlek i förhållande till pensionärernas ställning. Det kanske inte ärså enkelt att räkna ut. Det var alltså inte vår avsikt att det skulle varaklart precis efter valdagen. Men sådana spekulationer har man kanske inom vissapartier, och dä tror man att andra också har det. Närdet gäller läkarförsörjningen fick vi en utförlig redovisningfrån socialutskottet av vilka utredningar och rapporter på detta område som varklara och med anledning av vilka skulle föreläggas förslag omåtgärder. Regeringen och diskuterar denna fråga i sambandmed sjukvårdsöverenskommelsen. De har tillsatt en grupp som skall utvecklastyrmedel för att bättre fillgodose de län där det råder brist Bidragtill sjukförsäkringen m. m. De beslutade också att bedöma inom vilka läkarglesa områden utanförstödområdena det skulle kunna bli en fri läkaretablering. Jag tycker att viskall avvakta resultaten av dessa undersökningar och se vad regeringen ochLandstingsförbundet kommer fram till, innan vi tillstyrker motionsförslag pådetta område. Jag yrkar därför avslag på reservation 10. Skillnadernai nivån för ersättning till läkare som arbetar i och utanför läkarhus harutjämnats. Nivån på arvodeshöjningar för läkare som arbetar i läkarhus uppgick1987 till . Någon generell höjning för läkare utanför läkarhus kan inteförordas. Man bör avvakta den sedvanliga bedömningen av taxeförhällandena. Iläkarvårdstaxan finns bestämmelser om vad som skall ingå i de olikaarvodesgrupperna. fastställer efter samråd med socialstyrelsenvilka åtgärder som skall ingå i grupperna för högre arvoden. Därför anser inteutskottet att skall avgöra vilka enskilda åtgärder som skall ingå,men understryker vikten av att berörda myndigheter följer utvecklingen ochhåller förteckningen aktuell. Riksförsäkringsverkethar fått regeringens uppdrag att se över de försäkringsanslutnaprivatpraktiserande sjukgymnasternas kostnader och intäkter avseende 1987.Verket skall också göra en översyn av gällande ersättnings-ocharvodesbestämmelser. Detta skall ske i sådan takt att resultatet av översynenkan behandlas när överlägger om taxenivån fr. o. m. den 1juli 1989. Vi tror inte att vi kan gå fortare fram. Vi yrkar avslag påreservation 12. Närdet gäller frågan om huruvida ersättning till sjukgymnasterna skall utgå efterläkarremiss eller inte anser vi att den medicinska kontrollen är viktig. Viavstyrker därför den moderata motionen och yrkar avslag på reservation 13. Jag vill än engång yrka bifall till utskottets hemställan. 36 () replik: sade att hon kände sig frestad att på nytt ta upp dendebatt om sjukvårdskrisen som hölls här i kammaren . Jagkänner som en sanningskär person. På denna punkt tvivlar jagemellertid något på hennes ord. Jag tror att hennes entusiasm att en gång tilluppleva den avklädning av socialdemokratisk sjukvårdspolitik som försiggick ikammaren den dagen är begränsad. Jagär inte säker på att vet hur systemet fungerar . Hon sadeatt vi tidigare, före Dagmarreformen, hade ett prestationsrelaterat system förersättning från sjukförsäkringen till huvudmännen. Det är rätt. Men hon sadeocksä att vi har ett individrelaterat system. Det är fel. Vi har ettkollektivrelaterat system. utgår ersättning i klump, efter folkmängd, ochinte alls efter vilka insatser man gör för den ena eller den andra individen. Mankan aldrig vara nog tydlig när det gäller dessa förslag. Jag vill påpeka att viicke har föreslagit att vi skall ersätta landstingsskatten med försäkringspengar.Vi tror inte alls att det går. Vi vill ha andra proportioner mellanskattefinansiering och försäkringsfinansiering än vi har . Men vi trorinte alls att landstingsskatten kan försvinna som finansieringsmetod försjukvär- Den behövs i mångafall. Landstingen kommer alltid att spela en stor och vikfig roll i svensk sjukvård.Vi är helt övertygade om det. Det finns områden där åtminstone jag har mycketsvårt att se att någon annan skulle kunna ta över ansvaret på lång fid. a. till stor del den förebyggande hälsovården. Mankan inte finansiera allmänna förebyggande åtgärder ute i samhället medindividuella försäkringar. Det tror vi inte heller. Denna verksamhet fårlandstingen finansiera även i fortsättningen. Individuellt förebyggandeåtgärder skulle man kunna finansiera genom försäkring. Det är bara att formuleraförsäkringsvillkoren på ett sådant sätt att det passar. Jagupprepar på nytt att den sjukvårdsförsäkring vi förespråkar skall vara allmän,obligatorisk, social i vad gäller avgiftssättning, och slutligen skall den ickeersätta landstingsskatten, utan den skall ta över en större del avfinansieringen. Prot.,1987/88:1155 maj 1988 Anf.37 () replik: talar om skälen till att man inte kan slopa detavgiftsfria året vid sjukhusvård för ålderspensionärer förrän den 1 januari1989. Detta förslag kom i budgetpropositionen 1986/87. Man har haft helafjolåret på sig att förbereda reformen. Tanken var att den skulle genomförasunder . Men något hände. Jag tror fortfarande att det man anför baraär svepskäl för att man vill skjuta på ikraftträdandet av reformen till eftervalet. Det verkar märkligt att det skulle behöva ta så oändligt . ärdet plötsligt bråttom med proposifionsförslaget. Ärendet är dåligt skött fråndepartementets sida, om man inte inför budgetproposition 1986/87 hade tänktigenom sitt förslag. I så fall ligger felet där. Dethandlar inte bara om när reformen skall träda i kraft, det handlar omtryggheten för de äldre och pensionärerna. Vi tycker att man tar ifrån demtryggheten i och med att man tar bort det avgiftsfria året vid sjukhusvärd. Jagär helt övertygad om att det påverkar deras möjligheter till rehabilitering. Läkartaxanhar betydelse för vissa läkares val av etablering. Taxan är inte jämlik när mantjänstgör i läkarhus eller utanför. Detta förhindrar att läkarna etablerar sigi mindre enheter. För privatläkarna är det nödvändigt att ha den möjligheten.Det är viktigt att man undanröjer de hinder som finns för läkare att etablerasig i områden där det råder brist på läkare. När det gäller förhållandet mellan sjukförsäkringenoch sjukvården är det viktigt att man gör uppenbart för konsumenterna ochproducenterna av sjukvård att det finns ett kostnadssamband. Vi hoppas mycketpå rehabiliteringsutredningen. Men jag tror inte att man lyckas lösa allaproblem där, trots att man försöker. Vi föreslår i vår mofion en fond ilandstingets regi, där man kan utnyttja de pengar som tillförs genomsjukförsäkringssystemet i resp. landsting. Vi står fast vid vår reservation. 38 () replik: Beträffande Dagmarsystemet vill jag säga att vi inte-kan göra mycket åtdet avtal som har träffats. Vi kan bara uttrycka vårt missnöje över dekonsekvenser det har fått. Det gör vi fillsammans med alla dem som har kunnatkonstatera att fördelningen över landet av de reella sjukvärdsresur- Bidragtill sjukförsäkringen m. m. sernaefter avtalet inte alls har blivit vad man hade hoppats. Det kunde vi bl. a.läsa i , där man påpekar att läkare söker sig tillStockholm, men att det är brist på läkare i glesbygderna. Ävenföreträdare som försvarar detta avtal har bl. a. i denna kammare frågat sig hurvi skall få en bättre läkarfördelning och större frihet vid val av läkare, ävenom det inte har skett i dagens debatt. Detfinns fortfarande etableringshinder för privafiäkare och sjukgymnaster. kan tala med landets sjukgymnaster, om hon inte tror på mig. Antaletprivafiäkare anslutna fill sjukförsäkringen har ju också minskat drastiskt. Detär, som har sagts här tidigare, bättre att införa någon morot för att försöka fåläkare att söka sig till glesbygd än att införa regleringar och kontroller. Jagtänker då på olika stimulansåtgärder - som t. ex. glesbygds-tilllägg - som kanunderlätta för yrkespraktiker att bosätta sig och öppna praktik i glesbygden.Vi är Uka angelägna som några andra att få till stånd en rikstäckning när detgäller etablering av läkare, sjukgymnaster och andra kategoriersjukvårdspersonal. Men vi tror alltså mer på stimulans och valfrihet än på enreglering. Detär betecknande för regeringen att man skjuter så mycket framför sig både närdet gäller taxorna och när det gäller anslutningen; man vill utreda. Vi tyckeratt vi, som vi säger i våra reservafioner, mäste komma till skott. Jag tror attsjukvården verkligen skulle vinna på att vi fick fler vårdgivare som också blevanslutna till försäkringen. Vi skulle kunna minska mångas väntefider ochsjukskrivningstider, om t. ex. sjukgymnaster, arbetsterapeuter och barnmorskorfick ansluta sig fill försäkringen. Närdet gäller psykoanalytikerna sade jag i mitt anförande att det varbra attutskottet blev enigt om tillkännagivandet fill regeringen, men det är klart attvi andra hade önskat att vi hade kommit längre och att vi hade kunnat få tillstånd en lagfäst förändring när det gäller anslutningen av psykoanalytiker. Vitror att vi därmed skulle vinna mycket i form av kortare sjukskrivningar ochstörre chanser till rehabilitering i mänga olika sammanhang. 39 MARGÖ (vpk) replik: Det var inte valet som gjorde att regeringen sköt uppavskaffandet av pensionärernas fria år, sade . Orsaken var dekrångUga regler som mäste utformas för att systemet med avgifter förpensionärer skulle fungera. Jag tycker att det är bra att socialdemokraterna erkänner att det blirett mycket krångligt system. Men är det givetvis oroväckande.Avgifter skapar alltid en onödig och ökande byråkrati. När man har räknat bortkostnaderna för själva byråkrafin, dvs. vad det kostar att få in avgifterna,brukar det inte bli så mycket kvar av besparingen. Däremotär det helt klart att avgifter - vare sig det är fråga om vård eller någotannat - alltid fungerar som en spärr. Innan man söker vård tänker man sig förett par gånger om det verkligen är motiverat och om man har råd att betala föratt få vården. Därmed är vi inne i den situafion som vpk befarar, nämligen atten del pensionärer inte anser sig ha råd att ligga pä sjukhus, om intesjukdomen är livshotande. Jag skulle vilja frågaUlla : Vad kommer att hända med de Prot. patienter som inte ansersig ha råd att betala kanske även en nedsatt avgift för sjukhusvården? Kommerde att hänvisas fill , eller skall de genomgå någon individuellprövning, liknande den som vi hade när vi hade differenfierade avgifter förpensionärer - en förnedrande individuell prövning där man tvingas mofivera vadman skall använda sina pengar till? Bidrag till sjukförsäk-; ringen m. m. Anf.40 () replik: Man kan ju undra vem det är som skulle vara rädd för att upprepadebatten om sjukvärden här i kammaren och vem som då blev avklädd. Men dendebatten kan vi ta vid ett senare fillfälle. Närdet gäller individrelaterade ersättningssystem tror jag att Carishamre är såklok och ärlig att han förstod att jag menade att kostnaderna är relateradetill antalet individer inom området - däremot är kostnaderna inte relateradetill något kollektiv utan till antalet individer. Hurlångt den nya moderata försäkringen skall ersätta landstingsskatten när detgäller att betala sjukvården beror väl på olika faktorer. Skall vi tro skall man t. o. m. avskaffa landstingen - då måsteväl försäkringen helt få ersätta landstingsskatten. TillKarin vill jag säga att jag tror att tryggheten för de äldre finns.Det viU jag säga också till Margö . I vårt land är det ingen sombehöver komma till ett sjukhus och som första fråga få höra: Vem skall betalaför dig? Behöver man vård får man vården. Sedanmåste man diskutera nivåerna på avgiften. Den kan omhänderhas avförsäkringskassan; det behöver inte bU något administrativt problem. Men vivill ha rättvisa ocksä mellan pensionärerna och de lägre inkomsttagarna, ochdet är därför vi skall diskutera olika nivåer. Vihar haft problem på landsbygden förr, . Där finns en delmonument över försöken att locka läkare till landsbygden med stora och finabostäder. Man hade även stipendier och annat för att locka dem, men de kom inteändå. Det kanske inte är så enkelt att fä ut dem dit, så länge de kan hamna istorstäderna. Vi har ännu inte hittat något som har lockat fler, men det hållerregeringen och på och arbetar med; man ser över hur flerkan stimuleras och hur man kan få till stånd ett effektivare utnyttjande avläkare och medel. En patient som inte har råd att ligga på sjukhusfinns inte i , så det behöver vi inte diskutera, Margö . 41 () repUk: avsåg väl egentligen inte det hon och jag har talat omnär hon mycket kategoriskt sade att den som behöver vård får vård utan att någonfrågar om man kan betala för den. Det är ju just där vi har hamnat - densom inte kan betala för vården får den . Jagvet inte om lade märke till något som gick igenom våra media förnågon vecka sedan. Det var en gammal man, jag tror det var i , svårtsjuk, hade varit inne pä lasarett, kunde inte botas, det var ett hopplöst fall.Han skickades hem för att dö; det fanns ingenstans han kunde fä ligga kvar. Hanskickades alltså hem, men det skulle sannolikt ta 4 protokoll 1987/88:115 Bidragtill sjukförsäkringen m. m. någramånader innan han dog. kunde man erbjuda några timmars, hemhjälp.Hans gamla hustru var reumatiker och kunde göra någonfing. Hon löste problemet:Hon gick till banken och lånade pengar för att kunna betala . per dag påett privat sjukhem. De hade pengar, eller kunde skaffa pengar, och fick vård -annars hade de inte fått det. Det är i just de fallen som jag vill attförsäkringen skall gä in och betala. Oavsett om man har pengar själv eUer inte. Sedanvill jag gärna ett ögonbUck ställa mig på sida när det gällerpensionärernas avgifter. När vi pensioneras har vi 10,15,kvar att leva.Systemet med fritt år täcker ett av dessa år. Ju mer vår medellivslängd sfiger,desto förmånligare blir systemet att betala för sig men med låga ochanpassade avgifter: Alternafivet var det närmast föregående systemet med imånga fall mycket höga avgifter. Det är en dålig hjälp för dem som kan behövasjukvård under 10,15, , att fä ett är gratis och sedan få betala destomer. Det var det systemet som detta avlöste. Anf.42 () replik: verkar litet tveksam. Tryggheten tror jag finns, sadehon, och man hörde frågetecknet bakom. Det tror jag också överensstämmer medverkligheten - alla upplever nog inte den trygghet som man tror skall finnas.Ibland vaknar man, även som pensionär i vårt land, upp i en mycket bisterverklighet. Föratt få fill stånd en avgift som är rättvis pensionärsgrupperna emellan krävsdet alltså en så av utredningsarbete. Vi får väl då sehur rättvis avgiften blir. Tankenbakom det första fria sjukvärdsäret är att det är under den förstainsjuknandeperioden som det finns ett incitament för rehabiliteringsinsatser ioch med att man kan ha råd att behålla sin bostad. Den som har legat rätt mångaår på ett sjukhus har kanske funnit en annan tillvaro, och det har kanske ocksåinträtt en viss uppgivenhet när det gäller rehabiliteringsinsatserna. Detfinns många fördelar i att kunna gå tillbaka till en egen bostad. Mycket avvården bygger också på detta. Därför bör det också finnas ekonomiskamöjligheter härvidlag, men enligt vår mening blir det omöjligt att klarasituationen, om man avgiftsbelägget sjukvärdens första år. sade att det inte finns en patient i som inte har rådmed sjukvård. Men de finns de som tvekar inför sjukvårdsinsatser, vilket harberörts tidigare. Det har bl. a. gällt sjukvårdsresorna. Mänga avstår faktiskti dag från sjukgymnastbehandling eller andra behandlingar på grund av de dyraresorna. Det finns säkert också andra grupper som tvekar, eftersom det krävsrätt stora ekonomiska uppoffringar. Vi skall inte tro att vi klarar allt när det gällertrygghet. behöver rätt mycket åtgärdas för att det skall finnas enrejäl grundtrygghet. Det får vi naturligtvis återkomma till i andra.sammanhang. 43 (vpk) replik: Det finns i vårt land fortfarande flera hundra tusen pensionärer sömbara har folkpensionen och pensionstillskottet. Majoriteten av dessapensionärer är kvinnor. För dem kommer en vårdavgift pä . att innebära attsjukhusavgiften är en tredjedel av dagsinkomsten. Det är en väldig skillnad mellanatt betala avgift på sjukhuset när avgiften utgör en tredjedel av inkomsten ochatt vara högavlönad, så att man fortfarande har flera hundra kvar per dag ävenom man betalar en sjukhusavgift på . Sä uttalande att deti vårt land inte finns en enda människa som inte har råd vittnar om att UllaJohansson inte har klart för sig hur många pensionärer verkligen har det. Jagtycker att hon skall fråga PRO, pensionärsorganisationen, om organisationensinställning till avskaffandet av det fria sjukhusåret och höra hur manmofiverar att man motsätter sig det här. Anledningen är ju framför allt den attpensionärerna inte anses ha råd att betala avgiften. Jagtycker också att hade ett mycket bakvänt rättvisetän-kande. Honsade att det var en rättvisereform, det skulle bli rättvisa mellan pensionäreroch andra grupper. har pensionärerna - det försvinner -rätt att vara ett helt är fritt på sjukhus. tar man ifrån pensionärerna denrättigheten och säger att det på så sätt blir rättvisa mellan olika grupper.Det är, enligt min mening, ett mycket märkligt rättvisetän-kande. 44 () replik: Jag vill bara göra en liten kommentar med anledning av att UllaJohansson sade att det inte är så enkelt att när det gäller läkare få enrättvis och jämn fördelning över landet, framför allt då det gäller glesbygderna.Låt mig tillägga att detta även gäller andra värdgivare. Detta var juanledningen till att vi inom redan från början var kritiska filljust Dagmarsystemet. Vi trodde aldrig att det skulle vara den riktigalösningen. säger att man nu håller på att utreda och fundera ochatt det måste ta tid, eftersom det är svårt att hitta de riktiga lösningarna.Vi har också gång på gång i motioner och debatter återkommit till attDagmarsystemet bör slopas och att man i stället bör pröva olika stimulansåtgärder.Det har ju gått förslagen lades fram, och därför borde man hahunnit med att vidta ändringar. Låtmig beträffande vårt förslag om en utredning om sjukvårdens finansieringunderstryka, finansieringen har ju också varit uppe i replikomgången, att vibl. a. framhållit att utredningen bör tillsättas . Som jag själv sade,och det var också inne på, tar det mycket långtid. Låt ossdärför inte spilla någon tid när det gäller det här utan göra den härutredningen, som enligt vär mening är nödvändig för att åstadkomma enförenkling av finansieringssystemet. I min tidigare replikglömde jag en sak. Beträffande läkare i och utanför läkarhus sade UllaJohansson att hon var ganska nöjd med att det bara är skillnad. Enligt vårmening bör det vara samma taxor, och därför har vi reserverat oss. 45 ()replik: Först vill jag säga att jag inte tror att någon sjuk människa skulle hahaft det bättre, om vi hade haft en moderat sjukvårdspolifik i det här landet.Jag tror faktiskt inte att det hade varit så enkelt att få hjälp som Närdet gäller och har jag en känsla av att devill skapa otrygghet inom en del grupper, där man inte känner otrygghet. Devill säga att otryggheten finns, eftersom människor kanske inte skulle få rådatt åka till sjukhus och att ligga på sjukhus. Jag tror inte att svenskafolkpensionärer känner det på det sättet. Inte heller tror jag, MargöIngvardsson, att PRO känner det så, eftersom den organisationen står bakom vårtförslag om att det avgiftsfria året skall slopas. av de folkpensionärersom talade om, som alltså inte skulle ha råd, har i dagfakfiskt en inkomst som motsvarar av medelinkomsten för enindustriarbetare. Räknar man med folkpensionen, pensionstillskotten, kommunaltbostadstillägg och det skattesystem som gäller för folkpensionärerna, kommerdessa i ett läge som gör att man måste se hur de har det i jämförelse med andrainkomsttagare. NärMargareta säger att folkparfiet redan från början var emotDagmarsystemet verkar det som om till varje pris måsteåterkomma med kritik och säga: Vad var det vi sade när förslaget genomfördes,det blev precis så illa som vi förutspådde. I stället borde man ha deninställningen att ett nytt system kan göras bättre. Vi skall prövahögkostnadsskyddet, resorna skall ses över, och vi skall i de grupper som harbildats mellan regeringen och pröva läkarförsörjningen.Jag tycker att vi skall låta grupperna arbeta och inte komma med fördömanden,innan de är färdiga. Förstevice talmannen anmälde att , Margö och anhållit att till protokollet få antecknat att de inte ägde rätt tillytterligare repliker. 46 (): I anledning av den fidigare debatten vill jag påstå att med moderatvårdpolitik hade människor i det här landet haft rätt till den värd de självaönskar och också haft rätt att få vård . Socialdemokrafiskvårdpolitik har vi ju prakfiserat. Det är ju den som har orsakatdagens katastrofsituation, som det ju faktiskt handlar om. är det hög tidatt människor verkligen får rätt till vård, och det är också dags att pröva nyavägar: ett nytt sätt att se på sjukförsäkringen och en ny vårdpolitik. Dethär betänkandet innehåller ju, fru talman, många reservationer. Många talarehar också redan varit uppe. Av prakfiskä skäl har vi bestämt oss för att delaupp de olika reservationerna på olika ledamöter. har redanbehandlat vissa reservationer, och min uppgift är att något kommentera dedelförslag och reservationer som vi moderater i utskottet står bakom och sominte har debatterats tidigare. Jagvill uttrycka min glädje över att ett enigt utskott kom fram till att vi skullegöra en förutsättningslös utredning beträffande högkostnadsskyddet. a.kommer den frågan att beröras i samband med de fria läkemedlen. Från vårt hällmenar vi att sådana läkemedel som den enskilde absolut behöver förlivsuppehållande åtgärder skall även fortsättningsvis vara fria. får den frågan tas uppi utredningen. Där kommer också att tas upp möjligheten att inlemma sjukresornai högkostnadsskyddet. Det är ett annat moderatkrav som därigenom delvis harblivit fillgodosett. Jaggår sedan över till reservationerna och börjar med reservafion nr 4, sombehandlar rekryteringen till psykoanalytisk utbildning. Den reservafionen harMargareta redan talat om. Reservationen grundas på en folkparfimofion,men det var en bra mofion, och därför följde vi moderater upp den. Som sägs ireservationen har Dagmarsystemet inneburit att fillgången på psykoanalyfiskbehandling har minskat betydligt. Det är mycket allvarligt. Men det är ocksåorättvist att de pafienter som får behandling av en psykiater som är anslutentill försäkringen får behandlingen till en mycket låg kostnad eller ingenkostnad alls, medan de patienter som får behandling av legifimerade psykoterapeuter,som inte får vara anslutna fill försäkringen, får stå för hela kostnadensjälva. Under debatten har det sagts att regeringen har vidtagit vissa åtgärderi fråga om själva utbildningen, i enlighet med ett tidigare utskottskrav. Detär gott och väl. Men det gäller också friheten för dessa yrkesutövare attverkligen få utöva sitt yrke inom socialförsäkringens ram och rätten förpatienterna att få snabb vård till lika kostnad. Vi anser därför att regeringensnarast bör vidta sådana författningsmässiga åtgärder som behövs för att ökamöjligheten till psykoanalytisk utbildning och verksamhet. Jag yrkar bifallfill reservation nr 4. Reservationnr 5 grundar sig pä en motion av mig och , där vi har tagit uppde privatpraktiserande psykologernas möjlighet att utföra psykometriskaundersökningar inom socialförsäkringens ram. Någon sådan möjlighet finns juinte . I de flesta landsting är det brist på psykologer för sådanaundersökningar. Väntetiderna och sjukskrivningstidernablir därför alldeles förlånga, och viktiga behandlingar fördröjs. För de sjuka människorna skulle detvara av utomordentligt stort värde om de privatpraktiserande psykologernakunde anslutas till sjukförsäkringen. Jag yrkar därför, fru talman, bifall fillreservation nr 5.