prot · GB0922 · 1987-12-31 00:00:00 — satsar SJ självmant 6 milj. kr., och vi är i traktenoerhört glada över att vi får denna torvtransport. Vi tycker att det är ennaturlig och bra utveckling av . Men varför skall man dra inutmärkta tågförbindelser som kan ha stor betydelse för turismen? Det kan intevara bra att turister som skulle kunna komma ända från kontinenten och åkanattåg upp skall behöva växla om till bussar för att sedan åka vidare tillhärliga och turistsatsningarna däruppe. skulle behövas för att rusta upp en av denedlagda stationerna som därmed skulle kunna bli bemannad igen, har jag hört.Jag tycker själv att det låter onödigt dyrt. Säkert kan man hitta billigarelösningar. Men, kommunikationsministern, är det ändå inte rimligt att man sertill att redan befintlig trafik får vara kvar när man vill utöka trafiken? Anf.84 Kommunikationsminister : Herr talman! Vi har i stor politiskenighet i samband med överläggningarna om järnvägspolitiken varitöverens om att och skall behandlas i särskild ordning.För del handlar det då om att man ser möjligheter att utnyttjaden i turistnäringen, och det finns, såvitt jag förstår, en del uppslag somdiskuteras i de berörda kommunerna utefter banan. Men resultatet av dettaarbete är inte färdigt ännu, så jag vet inte riktigt vad det innebär. Mansatsar alltså ganska stora pengar på att upprätthålla inlandsbanan.Det finns också idéer om att kunna vidareutveckla trafiken. Jag tror inte manskall göra den resursavvägningen att man satsar investeringsmedel av dennakaraktär. Sedan det beslut som åberopar togs har riksdagenändrat reglerna för hanteringen av SJ:s investeringsanslag. Det gjordes 1985,och enligt nuvarande regler skall inte eller regeringen gå in ochstyra enskilda anslag i . Anf.85 (): Det är riktigt som kommunikationsministern säger attturistsatsningen redan är i gång. Den har varit oerhört lyckad. Massor medmänniskor åker, och man har fått sätta in tre och ibland fyra vagnar. Men nuskall man alltså dra in på denna lyckade satsning. Hur rimmar detta med riksdagensbeslut att ändå specialupprusta denna inlandsbana, som har betydelse urförsvarssynpunkt och som har betydelse just därför att den är en långsammanhängande bana genom hela vårt stora inland? Det kan inte få vara så ger med den ena handen och tar med den andra. Det satsas 6 milj. kr. ochman förlorar en mängd turer. Här borde regeringen ändå kunna ha en åsikt. Jag hoppasåtminstone att man vid överläggningarna när det gäller framtiden allvarligtundersöker SJ;s politik. Det är inte alls samma sak att åka buss när det finnsen järnvägslinje som går alldeles bredvid. Jag vill vädja tillkommunikationsministern att verkligen beakta detta. Att ge med den ena handenoch ta med den andra är inte något som kan försvaras. Överläggningen var härmed avslutad. 20 § Svar på fråga 1987/88:133 om flygsäkerheten 86 Kommunikafionsminister : Herrtalman! har frågat mig om hur en tillfredsställandeflygsäkerhetsstandard hos inchartrade flygplan och flygbesättningar kangaranteras. Enligt Chicago-konventionsom 160 länder, däribland , förbundit sig att följa, ansvarar varje landför flygsäkerhetsstandarden hos sina resp. flygbolag. I annex till konventionenhar minimikrav för flygsäkerhetsstandarden fastställts. Genom överenskommelsenskall en godtagbar standard kunna garanteras för samtliga plan som ärregistrerade i länder som har anslutit sig till konventionen. 87GÖREL (): Jag tackar statsrådet för det korta och kärnfulla svaret. Bakgrunden till min fråga har jag redogjort för. Både iSverige och i har man upptäckt skrämmande dålig standard påflygsäkerheten hos ett inchartrat rumänskt bolag. Jag är medveten om reglernaoch den internationella överenskommelsen, men är allmänheten det? Är manmedveten om de stora skillnader som finns i kompetens och säkerhet mellan olikabolag och olika länder? Statsministern har i samband med fallet Stoican yttrat atten förklaring till att inte får ut sin make ur landet och fårså motsägande besked kan vara den rumänska byråkratin. Möjligen är det så äveni detta fall. Byråkratin gör den interna kontrollen inom bolag och mellan bolagoch myndighet näst intill omöjlig. Jag skulle vilja fråga om möjligheterna att genom ICAOskärpa minimistandardreglerna. Som jag påpekar i frågan ärinternationaliseringen inom flyget snabb, och det gäller alla former, äveninchartring av plan och besättningar mellan länderna. Jag menar också aftkabininspektioner borde kunna göras i form av stickprovskontroller även utanatt någon olycka hänt eller någonting inträffat i stil med det som hände isomras när lösa dörrar flög omkring. Kan kommunikationsministern tänka sigatt genom luftfartsverketoch i anledning av den kommande haverirapporten om det inträffadeverkar för skärpta internationella regler, t. ex. för att höja tröskeln för deminimikrav som har omnämnts i svaret? 88 Kommunikationsminister : Herrtalman! Det kan jag naturligtvis tänka mig. Enligt vad jag förstår uppdaterasöverenskommelsen kontinuerligt, och är det så att incidenter av det slag sominträffade ger anledning för oss att försöka påverka innehållet iöverenskommelserna, måste vi naturligtvis ta sådana initiafiv. För undvikandeav missförstånd vill jag säga att säkerheten inom de svenska bolagen är myckethög enligt den internationella stafistiken. Rent generellt är flyget ett områdemed hög säkerhet, men inom ramen för dessa säkerhetsbestämmelser ligger desvenska bolagen mycket väl till. Om andra bolags verksamhet föranleder det ärdet självklart att vi kan ta sådana initiativ som efterlyser. 89 ,(m): Det var bra att kommunikationsministernpåminde om den svenska flygsäkerheten. Jag instämmer i det. Kanske just därförhar vi ett ansvar för svenska resenärers säkerhet, vare sig det gäller svenskabolag eller charterbolag som flyger "på entreprenad". Även här måsteen tillfredsställande säkerhet kunna garanteras. Med anledning av svaret utgår jag från attkommunikationsministern håller sig underrättad om den internationellautvecklingen inom flygfarten när det gäller inhyrning av främmande länders planoch besättningar, och räknar med att initiativ om skärpning av deinternationella reglerna kan komma från svenskt håll. Överläggningen var härmed avslutad. Om statsbidrag till en kombitrafikterminal i 21§ Svar på fråga 1987/88:141 om statsbidrag till en kombitrafikterminal iHallsberg har frågat mig om jag ärberedd att medverka till att den planerade terminalsatsningen för kombitrafik iHallsberg kan komma i gång. Bakgrunden till frågan är ett ärende som för närvarandebereds inom , där ansöker om statsbidragpå drygt 10.milj. för att bygga en ny kombitrafikterminal. Det är viktigt att kombitrafikens nuvarande snabbautveckling kan fortsätta. Den kan öka effektiviteten i transportsystemet genomsin flexibilitet. En överföring av gods från fjärrtrafik på landsväg tilljärnväg medför minskade avgasutsläpp, ökad trafiksäkerhet och minskat slitagepå våra vägar. Kombitrafikens framtida utveckling behandlas i detpågående arbetet med en trafikpolitisk proposition. I avvaktan på resultatet avdetta utvecklingsar- 1987/88:22 bete kan jag här i inteför dagen ge något besked angående framställningen frånHallsbergs kommun. Omupprustning av det gotländska vägnätet 91 (vpk); Jag får tacka kommunikationsministern för svaret. Eftersom vi har ungefär samma syn på kombitrafikensutveckling i landet skall jag inte gå in på den delen av svaret. Jag tackarsärskilt för det. Jag vill bara påpeka en sak när det gäller arbetet med dentrafikpolitiska propositionen. Satsningen i kan lösa de problem manhar i Jordkvarn. När SJ lade ner trafiken på sträckan lovademan att lösa de trafikproblem som uppstod i samband med nedläggningen. Jag hoppasatt man tar hänsyn till detta och sätter i gång den satsning som planerats förkombitrafik i . Det skulle också hjälpa Jordkvarn mycket. Överläggningen var härmed avslutad. 22 § Svar på fråga 1987/88:147 om upprustning av detgotländska vägnätet 92 Kommunikafionsminister : Herrtalman! har frågat mig om jag är beredd att låta en eventuellbensinskattehöjning ur rättvisesynpunkt finansiera det gotländska vägnätet medbelopp som motsvarar det tänkta uttaget. Regeringen aviserade i budgetpropositionen (1986/87:100)en vidareutveckling av trafikpolitiska beslut. Som till pågår ett sådant utvecklingsarbete inomkommunikationsdepartementet. I avvaktan på att detta arbete slutförs är jaginte beredd att nu kommentera fråga. 93 (); Jag ber att få tacka för svaret på frågan. Jag är självfallet medveten om att det inte finns någotfärdigt förslag om en bensinskattehöjning på , men i massmedia har detmycket tydligt framgått att ett sådant förslag är under utarbetande inomkommunikationsdepartementet. Det är möjligt att denna nyhet, som TT släppte ut påonsdagen , fick större genomslag på än i övriga delar avlandet beroende på att vi över huvud taget inte har någon järnväg. Det varstora rubriker på de bägge tidningarnas förstasidor, och det blev kraftigareaktioner bland den gotländska befolkningen. Det är häpnadsväckande att man i överhuvud taget umgås med tankar av det här slaget, att man så medvetet vill låtaglesbygdens folk vara med och finansiera investeringar som de aldrig någonsinkan få någon nytta av! Allt vackert tal om en förbättrad regionalpolitik fallerplatt till marken, 70 och regeringens trovärdighetminskar för varje gång en sådan signal som den nuaktuella bensinskattehöjningen kommer. kommer att få tala fördöva öron om 90 med mottot "Hela skallleva!" om inte regeringen tar sitt ansvar för att möjliggöra förlandsbygden att leva vidare. För det krävs det bl. a. en upprustning avvägnätet. Om det hade varit regeringens avsikt att av eventuellabensinskattepengar låta återföra en del fill vägnätet och således ge förslagetom bensinskattehöjning en fördelningspolitisk profil kunde det ha varit värtatt diskutera. är ministern, såvitt jag kan förstå, inte beredd attdiskutera saken över huvud taget. Det kan jag bara beklaga. Jag skulle hanoterat det med tacksamhet om ministern varit beredd att förklara attregeringen inte kommer att framlägga något sådant förslag. Jag vill alltsåfråga kommunikafionsministern om han är beredd att här i kammaren uttala attdet inte kommer att läggas fram något förslag i den riktningen. Om det statliga bidraget till pensionärsorganisationerna Överiäggningen var härmed avslutad. 23 § Meddelande om svar på interpellation 1987/88:64 har den21 oktober framställt en interpellation till mig om åtgärder för att minskaalkoholkonsumtionen. På grund av min arbetsbelastning kan jag inte lämna svarinom den sfipulerade tiden. Vi har kommit överens om att jag besvararinterpellationen . 24 §Svar på fråga 1987/88:100 om det statliga bidraget till pensionärsorganisationerna har frågat mig om jag ärberedd att verka för en rättvisare fördelning av det statliga bidraget till detvå pensionärsorganisationerna PRO och SPF. Från anslag A 4. Extra utgifter utgesbidrag till sådana pensionärsorganisationer som står öppna för alla, som ärpartipolitiskt obundna och som har en riksomfattande karaktär och verksamhet.Både PRO och SPF har fått sina bidrag uppräknade efter sammaprocentsats, nu senast . Även den tredje bidragsberättigadepensionärsorganisationen, RPG (),har för innevarande budgetår fått samma uppräkning. Samtliga pensionärsorganisationer har uppvaktat mig både ifråga om bidragets storlek och om fördelningsprinciperna. Även isocialutskottet har vid skilda tillfällen, i samband medbehandlingen av frågan om medelstilldelning för detta ändamål, framförtssynpunkter på fördelningen. Jag har därför redan tagit initiativ till enöversyn av bidragsreglerna, och jag räknar med att kunna redovisa resultatet iden kommande budgetpropositionen. 96BARBRO (): Jag tackar statsrådet för svaret. Anledningen till min fråga är att dagens fördelning avanslaget till pensionärsföreningarna på sina håll har ansetts orättvis.Pensionärernas riksorganisation, , har som största organisation självfalletockså fått det största anslaget. Men om man slår ut anslaget per medlem visardet sig att skillnaden mellan de olika organisationerna är oacceptabelt stor -enligt uppgift får PRO ca mer per medlem än SPF. I enlighet med förslaget i socialutskottets betänkande1978/79:25 beslutade att fördelningen av bidragen tillpensionärsorganisationerna skulle ankomma på regeringen. Utskottetssocialdemokratiska ledamöter anförde då i en reservation att man vidfördelningen borde utgå från resp. organisations medlemstal. Så gör manuppenbarligen inte . Om man räknar enligt nuvarande metod och gör höjningarnamed procentsatser blir orättvisan större och större. Det kan också tänkas attmedlemsantalet förändras - ökar eller minskar. Om medlemsantalet i PRO minskarfår organisationen enligt nuvarande konstruktion ändå högre bidrag, eftersomman utgår från tidigare års belopp. SPF har påtalat detta missförhållande men har inte fått någonannan motivering för rådande ordning än en hänvisning till gällande princip.Därför är statsrådet svar här positivt. Jag hoppas då attpensionärsorganisationernas önskemål komrner att tillgodoses ibudgetpropositionen. Överläggningen var härmed avslutad. 25§ Svar på fråga 1987/88:124 om alkohollagstiftningen i har frågat om jag ärberedd att föreslå ändringar i alkohollagstiftningen så att denna på ett bättresätt blir förståelig för allmänheten. De nuvarande reglerna om tillståndsprövning tillkom år1977 för att förebygga och undanröja alkoholpolitiska olägenheter vidalkoholservering. För servering av alkoholdrycker på restaurang krävs tillståndenligt lagen om handel med drycker. Tillstånd meddelas av efteryttrande från polismyndigheten och kommunen. Ett meddelat tillstånd kanåterkallas om serveringen föranleder olägenheter i fråga om ordning, nykterhetoch trevnad eller om serveringsbestämmelserna inte iakttas. Länsstyrelsensbeslut får överklagas hos . beslut får inteöverklagas. Det är naturligtvis viktigt att reglerna för försäljningoch servering fyller sin funktion som ett verksamt alkoholpolitiskt instrument.Men det är också viktigt att restriktionerna på alkoholområdet utformas så attmänniskor uppfattar dem som meningsfulla. har gjort en översyn av reglernapå alkoholområdet. Utredningens betänkanden har remissbehandlats, och förnärvarande pågår beredning inom . Jag kan inte i dagföregripa regeringens ställningstagande i dessa frågor. 98 i (m): Jag tackar för svaret. Bakgrunden till frågan är att ett näringsställe i Malmöhar fått sitt alkoholförsäljningstillstånd indraget. Motiven är i stort setttre. För det första uppgår matförsäljningen inte till avomsättningen. För det andra har några gäster setts drickaöl direkt ur flaskor i stället för ur glasen. För det tredje har någon åhörarenågon gång åhört en konsert sittande på golvet framför scenen. Detta har upprört i så till denmilda grad att man beslutat dra in tillståndet. Det innebär, fru statsråd, att20 personer riskerar att bli arbetslösa. Det är i sig ganska allvarligt. Men det är ännu merallvarligt att många människor inte begriper de här reglerna. Vari ligger den alkoholpolitiska finessenmed att ett ställe som råkar ha lunchservering kan sälja så många fler lunchertill en helt annan kategori än den som finns på restaurangen ?Skall de,t finnas någon konsekvens i de här bestämmelserna borde det vara denmat man serverar , man serverar alkohol, som sätts irelation till omsättningen och inte den mat man serverar vid andra tillfällen. Och, fru statsråd, vari ligger den alkoholpolitiskavinsten med att man dricker en öl ur glas och inte ur flaskan? Vari ligger denalkoholpolitiska vinsten med att man hindrar människor från att vid ettscenframträdande se konserten sittande på golvet framför scenen? Jag förstår att det är en utredning på gång, och jaghoppas inneriigt att vi får bättre förhållanden . Som läget är i dagkan jag garantera, fru statsråd, att det är många människor som inte förstårbestämmelserna. Om man lyssnar till den beskrivning som StenAndersson i här ger av den situation som kan råda på vissanäringsställen, och det nu aktuella, tycker jag också att det är märkligt, omdet handlar om att dricka öl ur flaska eller ur glas , osv. och ävensocialförvaltningen har vid skilda tillfällen inspekterat och kontrolleratdetta näringsställe. Jag tror inte att drar in ett tillstånd sålättvindigt som beskriver. Jag tror alltså att det har funnitsfog för detta. Å andra sidan har man möjlighet att överklaga detta beslut tillsocialstyrelsen. 100STEN i (m): Jag tror att det är en allmänt spridduppfattning bland restaurangägare att den kontroll som i dagsysslar med är en kontroll av rapporterna för att se om omsättningen på mat är20 % av den totala omsättningen. Den kontroll man gör ute på näringsställena ärminimal. Det jag har nämnt här som orsaker till att tillståndet dragits in ärvad som står i beslutet. Statsrådet säger också att man kan överklaga tillsocialstyrelsen. Kan statsrådet här i kammaren säga vid hur mångatillfällen har upphävt ett beslut som fattat omindragning av tillstånd? Prot.1987/88:22 tror att man kan räkna de fallen på ena handens fingrar. Jaghoppas ändå att den utredning som är på gång kommer att innebära att vi fårbestämmelser som i och för sig kan vara positiva ur alkoholsynpunkt men somframför allt röner förståelse hos den breda allmänheten. Nej, jag kan inte ange hur många gångersocialstyrelsen har ändrat på beslut. Men jag utgår från att debeslut som har fattat har varit befogade. Jag tycker att StenAndersson som malmöbo borde sätta sig in mera i vad som egentligen ärbakgrunden till ställningstagande. Det är inte så enkelt somSten gör gällande i debatten här . 102 i (m); Statsrådet säger att detta inte är så enkelt.Nej, det är mycket svårt. Det är bara ett fåtal malmöbor som förstår dessabestämmelser, och framför allt de konsekvenser de får. Det näringsställe som råkar ha förmånen att kunnaservera luncher har som regel inga problem. Men för dem som inte har dennaförmån eller förutsättning är problemen mycket besvärliga. Statsrådet säger attdet finns andra skäl än dem jag har tagit upp. Jag har sett en del av deprotokoll som ligger till grund för indragningen av tillstånd. Det skulle varaintressant att höra vad det finns för andra skäl fill att detta näringsställefått sitt tillstånd indraget. Det är i alla fall dolt för den storaallmänheten. Överläggningen var härmed avslutad. 26 § Svar på fråga 1987/88:119 om företagensinvesteringsfonder fråga tillindustriministern om utnyttjande av investeringsfonder för investeringar iöstra har överlämnats till mig. Sysselsättningsläget i ,, , , och kommuner har en längrefid varit besvärligt. Regeringen har därför i några fall gett företag tillståndatt utnyttja sina investeringsfonder för investeringar i dessa kommuner. I denmån problemen består kommer regeringen även i fortsättningen att i positivanda pröva ansökningar som gäller sådana investeringar. Jag har för närvarandeinga planer på att ta initiativ till någon särbehandling av investeringar iangränsande kommuner. 104STINA (): Jag tackar finansministern för svaret på minfråga. I olika medier har förekommit olika uppgifter om vem eller vilka somtagit initiativet fill att företag inom östra får lov att använda sina investeringsfonder.Oaktat detta är det ändå regeringen som fattar beslutet. Ett antal kommuner i östra - eller sydöstraSverige, som egentligen vore en bättre benämning - arbetar tillsammans med sinaresp. länsstyrelser med att utveckla näringslivet och därmed regionens framtid.16 kommuner ingår nu i området, dvs. dubbelt så många som uppgavs i den ifrågan angivna propositionen. Dessa kommuner har tillsammans erhållit pengar frånindustridepartementet för att driva ett projekt för utbildningsinsatser förbl. a. företagen. Länsstyrelserna och de 16 kommunerna ser detta som ettgodkännande av områdesindelningen. Enligt vad som har kommit fill min kännedom finns det äveni de övriga kommunerna företag som gärna skulle vnja använda sinainvesteringsfonder. Såvitt jag förstår av finansministerns svar får de nu gåfram var för sig. Även om finansministern nu indirekt säger att de övrigakommunerna i området inte har det lika besvärligt, finns viljan att stärkaföretagen långsiktigt. Inte sällan tillhör företagen en större koncern, varfördet är risk att investeringen hamnar i ett redan överhettat område. Ett brasätt att leva upp till kampanjen är att låtaföretagen få utvecklas i bygder som verkligen behöver utvecklas. Ett medelhärför är rätten att få ta sina investeringsfonder i anspråk. Därför hoppasjag, att när ansökningar når finansministern, dessa behandlas på ett för bygdenposifivt sätt. Jag tycker att jag har fått ett sådant svar av finansministern att det finns anledning att hoppas. Till slut vill jag fråga finansministern om han delaruppfattningen att ett geografiskt område som östra - eller som , de16 kommunerna i sydöstra - skall behandlas så lika som möjligt även närdet gäller företag som vill utnyttja sina investeringsfonder. Om taxeringsarbetet i första instans Överläggningenvar härmed avslutad. 27 §Svar på fråga 1987/88:128 om taxeringsarbetet i första instans Som Per Stenmarck påpekar i sin fråga har bl.a. skatteförenklingskommittén uppmärksammat att tidsmarginalerna ibland ärsnäva när taxeringsmyndigheterna meddelar sig medde enskilda skattebetalarna. I en av behandlad proposition omändringar i taxeringsorganisationen (prop. 1986/87:47), som till stor delbyggde på principförslag från skatteförenklingskommittén, framhöll jag att detbör undvikas att den enskilde på ett mycket sent stadium av taxeringsperiodenunderrättas om exemplevis en ifrågasatt avvikelse från deklarationen. Jaganförde vidare att det kan vara lämpligt att förlänga taxeringsperioden tillden . Detta skulle kunna förenas med en särskild regel om när denenskilde skall ha underrättats om att deklarationen inte följts, något somskulle innebära att den allra sista delen av taxeringsperioden kan förbehållasOmprövningar av taxeringarna. Med hänsyntill att det i sammanhanget finns administrativa och andra problematt lösa uttalade jag också att frågan om taxeringsperiodens längd bör utredasytterligare. Jag nämnde att jag utgick från att frågan bör kunna avgöras isamband med ställningstagandet till skatteförenklingskommitténs kommandebetänkande om detaljutformningen av den framtida taxeringsorganisationen. Ett betänkande från kommittén är att vänta i mitten avnästa år. Frågan om taxeringsarbetet torde därmedkomma att avgöras inom en relativt snar framtid. 106 PER STENMARCK (m): Jag ber att få tacka finansministern försvaret, som jag tycker är positivt. Enligt gällande övergångsbestämmelser till taxeringslagenskall taxerings-närnndens arbete vara avslutat senast vid utgången av oktobermånad under det år taxeringen gäller. När så behövs skall den skattskyldigeberedas tillfälle att yttra sig. I sådana situationer finns emellertid ingensvarsfrist inskriven i lagen. Undantag gäller för den s.k. formella anmaningen,då svarsfristen skall vara minst från mottagandet. Vid olika tillfällen när taxeringsnämnderna närmar sigslutet för sitt arbete har jag, och förmodligen många med mig, fått synpunktersom innebär att svarstiden för en enskild skattskyldig blivit mycket kort. Detkan i vissa fall ha rört sig om några enstaka dagar under vilka denskattskyldige kanske dessutom varit bortrest. Vid kontakt med taxeringsnämnderna har beskedet i vissafall blivit att det alltid går att överklaga beslutet. Detta är, som jag serdet, inte acceptabelt. Man skall som enskild skattskyldig beredas rimligmöjlighet att föra sin talan redan i första instans. Att överklaga beslutetinnebär ofta. med den ärendebalans vi i många fall har, långt utdragnaprocedurer. Det borde mot den bakgrunden vara naturligt att ett beslutom avvikelse från självdeklaration skall fattas i så god tid att denskattskyldige har rimliga möjligheter att föra sin talan. Jag är tills vidare nöjd med svaret och beratt för framtiden få kontrollera att utvecklingen blir den riktiga. Överläggningenvar härmed avslutad. 28 § Svarpå fråga 1987/88:118 om miljöföroreningarna i