prot · GB0936 · 1987-12-31 00:00:00 — Det gälleratt underordna sig de internationella organen och få någon tiondels rösträtt iett mycket stort sammanhang, där de transnationella bolagen och Världsbankenbestämmer. Det ändrar ingenting, Axel . En progressivare politik frånert håll skulle godtas. Jagskall inte säga att ni är förrädare, som Axel själv försökte"säga. Men ni hakar på, ni följer med, ni har inget att invända mot enutveckling som sker. Ni blir då medskyldiga. Godkännandeav konventionen om upprättande av det multilaterala investeringsgarantiorganet,m. 19 AXEL (): Jag vänder mig till i och alla andra inomvpk som är kritiska när det gäller frågan om att skulle ställa upp påkonventionen om MIGA. Låt mig bara säga att detta icke förtar vår strävan attpå andra områden söka få till stånd en fruktbar dialog om en ny ekonomiskvärldsordning. Det blir litet orättvist när säger att vi passivtföljer med. Frånsvenskt håll, från svenskt socialdemokratiskt håll och från regeringens sidagörs upprepade ansträngningar för att föra denna, för hela världen viktiga,fråga högst upp på dagordningen. BådeHans Petersson och jag känner till i detta sammanhang. Det är de mäktigaindustriländerna som styr. Hur duktiga vi än är, måste vi erkänna att vi är småi sammanhanget. Men vi har en röst. Det fordras då också att andra begripervart vi är på väg och hur det går. Det är därför vi aldrig förtröttas, HansPetersson. Anf.20 HANS i (vpk): Axel säger att socialdemokraterna arbetar på andra områdenoch är så duktiga där, men på detta område följer de med. Jag tycker att detråder en motsättning, om socialdemokraterna och Axel är så duktiga. Jagvet att Axel har ett samvete när det gäller detta. Därför undrar jagom vi egentligen icke är överens om att man borde hålla sig utanför MIGA. Varförskulle man inte också på detta.område försöka redovisa en alternativutvecklingsväg och visa att den och riksdag stårför andra värderingar än MIGA, som helt underordnas den imperialistiskapolitiken? Axel , det är för mig en gåta att ni går med på detta. Underrättelse till parterna om dom m. m. 21AXEL (): Jag skall fatta mig mycket kort. Vi försökeratt vara pragmatiska i en besvärlig värld och göra det som är möjligt att görai varje tänkbar situation. 22 HANS i (vpk): Herr talman!Jag vill påpeka att det är möjligt att göra väsentligt andra saker än det somstorfinansen vill, Axel . Överläggningeni detta ärende var härmed avslutad. (Beslut fattades efter debatten om lagutskottetsbetänkande 9.) Beträffande jusfifieutskottetsbetänkande 10 konstaterade talmannen att ingen talare var anmäld. Kammaren övergick därför fill att debatterajustitieutskottets betänkande 8 om underrättelser till parterna om dom m. m. Underrättelse till parterna om dom m. m. 23 (): Enligt regler skalldomstolarna meddela dom efter huvudförhandling. Om dentilltalade är häktad skall det ske inom . En skriven dom skall dåföreligga. Om synnerliga skäl föreligger kan det få ta . I en centermofion undertecknad av ochGunnar anförs att det inte är ovanligt att den i lagen utmättatidsfristen överskrids på grund av domstolarnas stora arbetsbelastning. Ett exempel på detta har jusfitiekanslern uppmärksammat. Iett beslut framhålls att tidsutdräkten vid tvistemålsavdelningenvid i ett stort antal mål varit fyra veckor eller mer.Jusfitiekanslern anförde bl. a. att det skulle vara fel att dölja att mångadomstolar har en arbetssituation som medför särskilda svårigheteratt på avsett sätt bemästra särskilt de större tvistemål som kräver kollegialsammansättning. Detta är som vi ser det från sida mycketillavarslande. En snabb och effektiv handläggning av mål och ärenden är viktigaför parternas rättssäkerhet. Det är nödvändigt att domen skrivs i näraanslutning till huvudförhandlingen. Risken är annars att minnesbildenfördunklas. Jag vill här understryka vad vi framhållit i betänkandet,nämligen att det är angeläget att domstolarna inte till följd av enövermänsklig arbetsbelastning tvingas dröja med att meddela sina avgöranden. I ett särskUt yttrande har och jagsärskilt understrukit vikten av att den resursförsämring som pågått under fleraår måste brytas. Om så inte sker kommer kvaliteten i domstolarnasarbete att allvarligt äventyras. Vi menar att det är oacceptabelt attresurserna skurits ned, som domstolarnas arbetsbörda ökat under enföljd av år. Domstolarnas svårigheter att meddela domar inom föreskriven tidvisar att det inte går att fortsätta medresursförsämringar. Den s. k. osthyvelsprincipen går inte att tillämpa längre. är närvarande i kammaren, vilket jag uppskattar mycket. Jagvill därför passa på att skicka med dessa synpunkter inför det pågåendebudgetarbetet. Vi tycker aU det är viktigt att arbetssituationen pådomstolarna uppmärksammas. Med detta vill jag yrka bifall tiU utskottets hemställan ijustitieutskottets betänkande nr 8. Med detta anförande - under vilket ledningen avkammarens förhandlingar övertagits av andre vice talmannen - varöverläggningen i ärendet avslutad. (Beslut fattades efterdebatten om lagutskottets betänkande 9.) Beträffande justitieutskottets betänkanden 11 och17 konstaterade talmannen att ingen talare var anmäld. Kammarenövergick därför till att debattera finansutskottets betänkande 3 om förlängdtillämpning av allmänna prisregleringslagen. Förlängdtillämpning av allmänna prisregleringslagen Förlängdtillämpning av allmänna prisregleringslagen 24 (): Jag skall beatt få inleda med ett citat. "Densocialdemokratiska regeringen har åter begärt att ska ge den mandat att vid avregeringen själv valt tillfälle kunna använda sig av Begäran markerar en fortsättning på en 17-årig dåligpolifisk tradifion i . Prisregleringslagen är en krislag avsedd attanvändas när landet befinner sig i krig eller krigsfara eller när fara haruppkommit på allvarlig prisstegring. Huruvida en prisreglering i form avprisstopp eller liknande är ett effektivt medel att bekämpa inflation elleroönskade kostnadsförändringar eller ej är noga utrett. Svaret har blivitentydigt nej. Regeringsmedlemmar och högre kanslitjänstemän har i övningar avmer intellektuell art också deklarerat att de åtminstone inte lurar sig självaatt tro att ett prisstopp är verkningsfullt medel mot inflation ochkostnadsstegringar." Såinledde sin ledare , och i den kan man tillfullo instämma. En summering av den senaste perioden av socialdemokratisktregeringsinnehav visar att har haft prisstopp 23 av 60 månader och attannan form av prisreglering rått . Senastegången ett prisstopp infördes var , när det stod klart attkampen mot inflationen hade misslyckats. Efter en period avsträngt tillämpat prisstopp, uppdrog regeringen åt SPK attgenom kontakter med företrädare för företagen få till stånd utfästelser rörandeföretagens prissättning. Som riktlinje för utfästelserna skulle gälla attpriserna inte höjdes mer än vad som motiverades av inträffade kostnadsökningaroch prishöjningar i tidigare led. Utfästelserna borde avse minst tiden tillutgången av , trots att tillämpningstiden för 4Riksdagens protokoll 1987/88:35-36 1987/88:36 beredskapslagstiftningen bara gällde till . utgångspunkt i utfästelserna skulle regeringen pröva om undantag från det ..... , ..... '. allmänna prisstoppet kunde göras. Förlängd tillämpning t- rt- o .. .. , Prisstoppet har därefter successivt avvecklats paskilda varor och tjänste- På områden söm härefter inte omfattas av prisstopp gäller ingslagen -- o skyldighet att anmälaplanerade prishöjningar. Prisstoppsförordningen, som ursprungligen gällde tillden , skall fortsätta att gälla t. o. m. ,alltså som tillämpningstiden för den allmänna prisregleringslagenlöper ut. Prisstopp gäller alltså fortfarande på vissa begränsade områden. Detfinns anledning att rikta stark kritik mot såväl regeringen som SPK för detsätt på vilket avvecklingen av prisstoppet har skett. Genom att försättaenskilda företagare i någonting som kan liknas vid en utpressningssituation,tvingas de välja mellan fortsatt prisstopp inom deras produktområde ellerutfästelse om begränsning av kommande prishöjningar. När företaget skrivit påen sådan utfästelse, har regeringen regelmässigt beslutat att sedan släppaprisstoppet inom dess område. Den här uppläggningen har i praktiken gett SPKomfattande maktbefogenheter gentemot enskilda företag, vilket jag i principtycker är förkastligt. Regeringen har genom detta förfarande medverkat till ettsamordnat prisbeteende hos konkurrerande företag. NO,, säger om detta: "Direkt prispåverkan frånmyndigheternas sida skall inte längre förekomma då prisreglering ej är i kraft.Den form för avveckling av prisstopp som tillämpas genomprisutfästelser är en prispåverkande konstruktion som inte ligger inom ramenför PL, trots att den har en uppenbar karaktär av reglering. Förfarandet kanmedföra flera nackdelar, såsom oklarheter om åtagandenas rättsliga status ochverkningar, ökningen av företagens benägenhet att samverka inför överläggningarmed myndigheter och befästande av existerande samarbeten. Systemet, som förnärvarande tillämpas i kombination med förhandsanmälningsplikt enligt PL,innebär också att regleringsperioden blir tämligen lång, vilket ökar de riskerför negativa effekter ur bl. a. konkurrenssynpunkt som är förbundna medprisreglering. Om ett prisstopp används på avsett sätt i kombination med andrastabiliserande åtgärder, borde en avveckling kunna ske tämligen snabbt utan attlångvariga andra regleringsformer behöver sättas in såsom nu skett. Endiskussion från rättslig synpunkt av dessa förfaranden hade varitbetydelsefull. Till de negativa effekterna från konkurrenssynpunkt hör riskenför att företag samråder inför sina kontakter med prismyndigheten. Detta hävdasi näringslivet vara en effekt både av nu rådande prisutfästelsesytem och avtidigare tillämpade system." Dennu föreslagna förlängningen av allmänna prisstoppsregleringslagen kan därförses som ett förebud om att prisstopp åter kan komma att införas. Företag kan dåförväntas höja priserna för att kompensera för ett eventuellt nyttprisstopp. Möjligheterna av ett prisstopp kan således med de senaste årenserfarenheter verka prishöjande. Som exempel på hurregeringens proposition påverkar förväntningarna om nya ingrepp vill jaghänvisa till tidskriften och Departe- 50 ment, som i nr 33 försett sin presentation med följande rubrik:"Prisstopp I artikeln sägs också: "Regeringen vill kunna gå in medprisstopp även ". När t.o.m. egen tidning såentydigt uppfattar propositionen som att nya ingrepp är att vänta, har ettstort steg tagits mot en situation där det allmänt anses att regeringen faktisktavser att åter tillgripa prisstopp, om föreliggande regeringsförslag antas avriksdagen . Svenska och internationella undersökningarvisar faktiskt att prisregleringar praktiskt taget alltid har negativaverkningar på marknadsekonomiska systems funktionssätt och aldrig varaktigtkan hålla nere prisstegringen. Genom att störa marknadsprisbildningen verkarprisregleringar snarare långsiktigt uppdrivande på inflationstakten. Närprisreglerande åtgärder blivit ett reguljärt inslag i stabiliseringspolitikenär risken stor att de motverkar sitt syfte. Medborgarna lär sig att beslut ominförande av priskontroll betyder att det stundar stora prishöjningar efterprisstoppet. Det enligt min uppfattning bästa sättet att hålla tillbakaprisstegringarna är effektiv konkurrens och en riktigt utformad ekonomiskpolitik. Det beslut som begärs av är till råga på allthelt onödigt. Prisregleringslagen behöver nämligen inte vara i tillämpning föratt regeringen utan godkännande skall kunna införa exempelvis ettallmänt prisstopp. Det enda som krävs är att regeringen inom en månadunderställer beslutet för godkännande. Skulle inte varasamlad, räcker det att anhängiggöra ärendet inom efter öppnande.Om till äventyrs skulle vägra ge sitt godkännande, händer inget annatän att regleringen upphör att gälla. Enligt min uppfattning är utskottsmajoritetens förslagdirekt inflationsdrivande. Det blir en signal till företagen att se omsitt hus och om möjligt höja sina priser och mer än vad de av rentmarknadsmässiga skäl skulle ha gjort. Om regeringen verkligen hade menat aUvarmed sitt uttalande att få ner inflationen till en nivå som gäller i andraländer, skulle den nu ha avbrutit den automatiska förlängningen avprisregleringslagens tillämpning. Så tycks tyvärr inte bli fallet. Det beslut som den socialistiska riksdagsmajoriteten nustår i begrepp att fatta innebär för det första uppenbart missbruk av en beredskapslagstiftning,för det andra ett i sak onödigt ingrepp med ett enda tänkbart syfte, nämligenatt undandra beslut om prisreglering en politisk debatt i , och fördet tredje en helt felaktig signal till den marknad där prisbildningen sker.Det kan vi borgerliga politiker i riksdag inte acceptera, och vi hardärför fogat en gemensam reservation till utskottets betänkande. Låt mig sluta med att än en gång citera urledaren i . Där står: "Resultatet avårets prisregleringspolitik bör ge de ansvariga politikerna en klädsamskammens rodnad på kinderna. Vore det inte dags att sluta lura väljarna? "Vad säger om detta, då hon för tredje gången i rad får försvaradetta omöjliga förslag? Förlängd tillämpning av allmänna prisregleringslagen 25LENNART (): I proposition 1987/88:28 hemställerregeringen att godkänner en fortsatt tillämpning av allmännaprisregleringslagen 20 december 1988. Prot.1987/88:36 socialistiskamajoritet har ställt sig bakom regeringens 2 december1987 hemställan och motiverar sitt ställningstagande med attprisregleringslagen r-,.I,, .,,,., varit ett medel i regeringens ekonomiska poUtik.Denna politik, säger .... . . utskottsmajoriteten,har varit framgångsrik i så måtto att den lyckats hålla tillbaka inflationen, somarbetslösheten har minskat och detta från en i ettinternationellt perspektiv redan låg nivå. Jag skall gärna ge regeringen en klapp på axeln förarbetslöshetssiffrorna, men det som gjorts för att bekämpa inflationen kan viden jämförelse med omvärlden liknas vid ett misslyckande. Attinflationsbekämpningen misslyckats beror inte minst på regeringens flitigaanvändande av prisregleringslagen. Prisregleringslagen har utformats som enberedskapslag. Tanken bakom detta är att prisstopp eller andra former avprisregleringar endast bör utnyttjas när riket befinner sig i en akut kris.Sedan 1982 har regeringen infört prisstopp fyra gånger av23 månader, alltså . Får man tolka detta så, , attutskottsmajoriteten menar att befinner sig i och kommer att befinna sigi en ekonomisk kris och att den s. k. tredje vägens ekonomiska politik ständigtbalanserar på avgrundens brant? Låt mig, herr talman, lämna några exempel påprisregleringars negativa effekter. Ett långvarigt prisstopp förhindrar effektivt utnyttjandeav produktionsresurserna. Ett prisstopp hämmar kapitalbildningen, dvs. dennödvändiga utbyggnaden av vår produktionskapacitet. De många och långvarigaprisregleringarna har inte verkat dämpande på inflationstakten. Tvärtom har denärmast verkat uppdrivande på denna. Så sent som för någon vecka sedan taladejag med en industriledare, som på min fråga direkt medgav att företagen kallträknar med prisregleringar och ser till att kompensera sig i förväg. I detta sammanhang må nämnas att prisstoppet har varit en bidragande faktor till den köpfest vi-upplevt underdenna tid. Prisregleringen har alltså varit orsaken till den alltför snabbaökningen av den privata konsumtionen och därav följande import. skall också nämnas den kritik somnäringsfrihetsombudsmannen anfört i ett remissyttrande till regeringen överprislagsutredningens betänkande. Vid avvecklingen av det senaste prisstoppetkunde man notera en ökad benägenhet hos företagen att samordna sittprisbeteende. I propositionen sägs det: "I samband medriksdagsbehandlingen av propositionen 1986/87:28 om förlängd tillämpning avallmänna prisregleringslagen fann finansutskottet det motiverat att förlängalagens tillämplighetstid med och ansåg att ett prisstopp i kombinationmed andra stabiliseringspolitiska medel i vissa situationer kan vara en bådenödvändig och effektiv åtgärd." Min uppfattning är den motsatta. Åtgärden är onödig ochineffektiv. Inte ens finansministern själv är särskilt entusiastisk. Hans uttalande att"pris stopp vid det här laget lurar väldigt få" talar för att kammaren bordebesluta i enlighet med den gemensamma borgerliga reservafionen i detta ärende. 52 Herr talman! Jag yrkar med dettabifall fill reservation 1. 26ROLF KENNERYD (c): Den allmänna prisregleringslagen insfiftades1956 och utformades som en beredskapslag. har lagen varit itillämpning . Allmänt prisstopp och andra prisreglerande åtgärder harvarit gällande under ungefär halva den fidsperioden. Detta förhållande ledertankarna fill slutsatsen att vi måtte befinna oss i ett extremt krisläge ochstår således i bjärt kontrast till socialdemokraternas tal om en ekonomi pårätt väg. Lagens utformning som en beredskapslag antyderlagstiftarens ambitioner för dess tiUämpning. Den skaU användas i tillfälliganödsituationer. Så har icke skett. I stället har lagen använtssom ett ständigt återkommande instrument i den ekonomiska politiken och hardärmed kommit att motverka sitt egentliga syfte, nämligen att dämpaprisutveck-Ungen. Utskottet konstaterar i den del av betänkandet där detråder enighet följande: "Utskottet vill för sin del understryka attskillnaden i inflationstakt gentemot våra viktigaste handelspartners alltjämtär för stor och att detta utgör ett allvarligt problem för den svenskaekonomin. Det är därför av yttersta vikt att den ekonomiska politiken inriktasmot att nedbringa inflationstakten." Så långt är det alltså ett enigt utskott. Inflationenmåste hållas på en så låg nivå som möjligt. När det däremot gäller metoden som vi nu diskuterar,nämligen ofta återkommande prisstopp, skiljer sig våra uppfattningar. Densocialistiska majoriteten, bestående av socialdemokrater och vpk-are,framhärdar i sin uppfattning att rnetoden verkar i avsedd riktning, medan övrigapartier -, och - har motsatt uppfattning.Socialisterna framhärdar i sin uppfattning trots att all erfarenhet - ochsådan har vi ju fått rikligt av - talar för att oftaåterkommande prisstopp snarare motverkar sitt ursprungliga syfte. Ofta återkommande prisstopp som en normal och förutsebaråtgärd medför självfallet att företagen inrättar sin prissättning härefter. Manhöjer sålunda priserna såväl före ett förväntat prisstopp som efterprisstoppets upphörande. över en något längre tidsperiod än självaprisstoppets giltighet höjs alltså priserna mer än de annars skulle ha gjort. Prisstopp medför betydande obalanser mellan olika företag,såväl mellan exportbaserade, ofta stora, företag och hemmamarknadsorienterade,ofta mindre, företag som mellan de företag som vid prisstoppets införandehunnit höja priserna och företag som inte hunnit göra det. Prisstopp medför också ryckighet i konsumtionsvolymen.Konsumtionen ökar och dämpas därefter. De härobalansproblemen behandlas mera utförligt i den gemensammacenter-folkparti-moderatreservationen. Däri föreslås också att regeringenupphäver det nu rådande prisstoppet, vars avveckUng hårt har kritiserats av bl.a. . Jag ber mot den här bakgrunden att få yrkabifall till den reservation som har fogats till detta betänkande. Förlängd tillämpning av allmänna prbregler-ingslagen Förlängd tillämpning av allmänna prisregleringslagen 27LISBET CALNER (s): Regeringens begäran om en förlängdtillämpning av den allmänna prisregleringslagen återkommer vid den härtidpunkten , om jag inte är felunderrättad. Utskottetsmajoritet anser att regeringen även i' år skall få den här fullmakten. Det harvi motiverat i finansutskottets betänkande nr 3, där vi säger att"regeringen med den förda polifiken lyckats hålla tillbaka inflafionensamtidigt som arbetslösheten har minskat från en i ett internationelltperspekfiv redan låg nivå". Denna inriktning av den ekonomiska politiken måstevidmakthållas. I den gemensamma reservationen av , ochfolkpartiet sägs, precis som framhöU, att många stora företagpåverkas bara i blygsam omfattning, eftersom de säljer en stor del av sinavaror på världsmarknaden, medan däremot deras svenska underleverantörer påverkasnegativt. Till det vill jag säga, att vi i ju inte kanreglera den övriga världens prissättning. Det finns också något som heterdispenser och undantag, om det skulle visa sig att effekten på något områdeblir alltför negafiv eller att en snedvriden konkurrens uppstår. Vi har erfaritatt pris- och kartellnämnden brukar sköta de här frågorna med förnuft ochomdöme. Man påstår också i reservationen att de senasteprisregleringarna har resulterat i vad man kallar köpfest för konsumenterna. Ärdet inte litet överdrivet att fillskriva den här lagen så stor betydelse, närni annars anser den vara så onödig? Jag tror att det kan bero på att allt flermänniskor har ett jobb och har möjlighet att handla och konsumera. Lönesummanhar också stigit. Vidare sägs att prisstoppet, som infördes ,var illa underbyggt. Jag vill inte hålla med om det. SPK:s allmännaprisövervakning hade gett signaler om att det fanns risk för prishöjningar. Iavtalen fanns en klausul som innebar, att om prisutvecklingen underåret översteg skulle facket ha rätt att begära omförhandlingar. Som denminnesgode vet blev det inga omförhandlingar. Det tror jag att de flesta tyckervar bra. Det är väl ändå ett exempel på en konkret och positiv effekt avprisstoppet eller prisregleringen. Vid utskottets behandling av frågan konstaterades att härfinns två olika uppfattningar, och ej mötas de två - utom naturligtvis, för då tyckte även den borgerliga regeringen attdet var bra att ha den här möjligheten att införa prisstopp utan att gå tillriksdagen och diskutera det. Jag har roat mig med att göra några"klipp" av tidningsrubriker angående prisstoppets införande ifebruari. De hade följande lydelse: Politisk kosmetika. Prisstoppet fick avsedd effekt. Prisstopp inget botemedel. Fackligaföreträdare hyllar regeringens prisstopp och hoppas att det skall bUlångvarigt. fidning skrev: Så blev det prisstopp ialla fall. Hoppas att eländet blir kortvarigt. Jag tror att vi får leva med de här olika uppfattningarna. Hitfills har man i motionsyrkandena helt sonika föreslagitavslag på propositionen. har valt att variera sig och föreslår attriksdagen skall begära attregeringen upphäver prisstoppet. Utskottets majoritet anser att regeringenskall avgöra huruvida det skal) vara kvar eJler inte, i kraft av den fullmaktsom en tillstyrkan av finansutskottets hemställan i betänkande nr 3 innebär. Jag yrkar bifaU till finansutskottets hemställan och därmed avslag påreservationen. Jagvill också passa på att svara på några frågor. och om vi har några ekonomiska problem, så att det är nödvändigt att viföriänger den här tillämpningen. Börskrasch,recession, depression - det är ord som haglar när man gör bedömningen avväridsekonomin . Jag fick ett pressmeddelande om ett tal somfinansministern hade hållit. Jag kommer också just från , och dess ekonomeranvände också de här bedömningarna. Ävenom det bara är de allra största pessimisterna som gör den här bedömningen,innebär det ändå en uppmaning till oss att se om vårt hus och stärka densvenska ekonomins förmåga att stå emot yttre .störningar. Trots allt är vi endel, om än en liten, i världsekonomin och är mycket känsUga. Något annat val änatt skärpa vaksamheten och intensifiera kampen mot inflationen finns inte. Viär eniga om att målet för den ekonomiska politiken är arbete åt alla; det skrevvi under tillsammans i finansutskottet i ett betänkande så sent som . Den vikfigaste förutsättningen för att nå det målet är att göra slut påinflationen, och minimikravet är då att inte har snabbareprisstegringar än de länder vi konkurrerar med på världsmarknaden. Att i ettsådant läge vrida ett av redskapen ur händerna på regeringen när det gäller attföra en stabil ekonomisk polifik tycker jag vore oklokt. TillRune : Just det - möjhgheten till beslut om prisstopp finns allfid,oavsett beslutet .