prot · GB09138 · 1987-12-31 00:00:00 — Två artdra frågor rörande påföljdssystemef är förnärvarartde föremål för behandling inom jusfifiedeparfemertfet. På gruudval avfärtgelsestraffkom-mittérts förslag ses straffskalorrta över irtombröftsbalkert i dess belhet och inom all vikfig specialsfraffrätfsliglagstiffnirtg. I def sammarthanget prövas Prot.1987/88:138 10juni 1988 Straffmätningoch påföljdsval m. m. också en framtidareglering av den villkorliga frigivningert. Jagvill i sistnämnda hänseende hänvisa fill utskottets uttalande på s. 37 i dessbetänkande att en övergång från halvtidsfrigivning till ett annat system förvillkorlig frigivning, exempelvis ett "två tredjedels-system", infekan ske utart en samtidig ändring av straff skalorna. En sådan övergång fårinfe innebära att strafftiderna förlängs. Denandra fråga som bereds inom är ett förslag om införandeav s. k. samhäUstjänst, Jag vill tUl i det avseendet säga att detarbetet är i full gång inom jusfifiedeparfemenfet. JagviU, herr talman, yrka bifaU till utskottets hemstäUan, men jag viU ocksåavslutningsvis hänvisa till en annan skrivning i utskottsbetänkandet, på s, 32,som jag tror har mycket stor betydelse i det avseende som togupp. Utskottet skriver: "Också enligt utskottets mening förtjänar detsåledes att slås fast att fängelse inte är en effekfiv metod att motverkabrottslighet och att fängelse normalt även i övrigt har negativa följder för dedömdas sociala rehabilitering, Def finns därför starka skäl att också ifortsättningen slå vakt om de humanitära värden som präglat de senastedecenniernas kriminalpolitiska utveckling och som bl, a, tagit sig uttryck i ensträvan att i möjligaste mån begränsa användningen av frihetsberövandepåföljder och nedbringa tiden av de enskilda påföljder av defta slag som ändåmåste dömas ut." Jagtror, i likhet med , atf det är av oerhörd vikt att vi på ettbättre sätt äu hitintills börjar diskutera innehållet i de påföljder som dömsut. Det gäller åven innehållet i fängelsestraffen, det gällerbehandlingsmetoderna på anstalterna, och det gäller frivårdens resurser ochorganisation. Det är ett område som jag tror kommer att vara oerhört viktigtunder de följande årens kriminalpolitiska reformarbete. AnL 22 EiANS (): Propositionen bygger på fängelsestraffkommitténs betänkande. Förslageti betänkandet berör alla delar av . I betänkandet behandlas vidarevillkorlig frigivning, bötesstraffet och påföljden överlämnande fill särskildvård. Kommittén har också föreslagit en total översyn av samtliga straffskalori och i de oftast tillämpade specialstraff-rättsliga författningarna.SlutUgen föreslog kommittén en i stora delar ny reglering av bestämmelserna förpåföljdsvalet och straffmätningen. Kommitténs förslag bör ses som en helhetvad gäller reformering av straffsystemet. De olika förslagen betingar eller haranknytning till varandra. Det skulle därför, enligt min mening,- ha varitönskvärt om en reform beträffande straffmätning och påföljdsval hade kunnatsamordnas med överväganderta i fråga om de återstående delarna avfängelsestraffkommifténs arbete. Proposifionenrör påföljdsval och straffmätning och vissa andra smärre frågor.Kommittéförslagen har ett direkt samband med exempelvis regler som rörstraffmätning och villkorlig frigivning. Något konkret förslag om villkorligfrigivning finns inte i propositionen, även om det görs ett principuttalande.Departementschefen anger också att ett mera slutgilfigt ställningstagande tillåterfallsproblemafiken måste anstå. Frågan om återfall kommer därför tyvärr attbehandlas i två olika omgångar. Remissyttrandenahade delvis kunnat bU av annat slag om denrta tudelning Prot. 1987/88:138 hade varit bekant. Straffmätning och påföljdsval m. m. Denslutliga beredningen inom departementet av kommifférts förslag beträffandestraffskalorna, villkorlig frigivning och förslagen om bötesstraffen, beräknasföreligga . Enreform på detta område är så viktig att vissa mindre dröjsmål skulle ha uppvägtnackdelarna av behandlingen av frågan i sak i ett sammanhartg. Lagrådetkonstaterar att avsikten infe är att åstadkomma någort allmärt förärtdrirtgirtom tillämpad praxis. Lagrådetmertar därför att def föreslagna systemet kan sägas inrtebära aft gammalt vinhälls i nya läglar. Riksåklagaren talar om kejsarens nya kläder. Kommitténsinställning var att de strävanden att begränsa användrtirtgen av frihetsstraff,som kännetecknat det kriminalpoUfiska arbetet alltsedan brottsbalkensfillkomst, skall fortsätta. Kommittén fann inte något belägg för atf en högnivå på straffet skulle medföra en lägre brottsrtivå i samhället och irtteheller minska den straffades benägenhet att begå nya brott. Jag delar dennauppfattning. Kommitténsvilja att sänka straffnivån kommer fill uttryck på flera sätt men främst vidstraff skaleöversynen, som inte behandlas , Förmögenhefs-broffert värderasned, medan brott mot person och brott mot miljö med rätta värderas upp. Propositionenskall inte leda fill några generella ökningar av de fakfiska artstalfstiderna.Men def är inte heller fråga om atf aUmänt sett åstadkomma, som det står ipropositionen, "mildare straffbedömning än den som förekommer". Denuppfattning som kommittén gett uttryck för i denna del är välgrundad och börkomma fill uttryck i den slutliga behandlingen av kommittéförslagef. Kommitténfinner vidare att det för att kunna uppnå effekter på brottsligheten i stortskulle krävas en så kraftig ökning av fängelsestraffets användrtirtg att detvore oförenligt med svensk rättstradition. Dessutom talar de skadeverkningar påde intagna som då kunde förväntas mot en sådan öknirtg och skärpnirtg avfängelsestraffen. och uppfattning om aft en ökning och skärpningav fängelsebruket inte skaU genomföras, anser jag skall komma till uttryck vidden slutliga behandlingen. Föratt uppnå effekter på brottsnivån i samhället krävs andra åtgärder, t. ex. atfupptäcktsrisken förstärks och att andra brottsförebyggande åtgärder, vidtas. Deföreslagna reglerna om återfall är betydligt mer långtgående än kommitténföreslagit. På s. 50 i propositionen anger departementschefen atf genom skärptareaktioner kommer också inkapaciteringseffekter aft erhållas utan atfingripandena i def enskilda fallet sker på sådan grund. Inkapaciferingbör över huvud taget inte läggas till grund för påföljdsbe-sfämning ibrottsbalken. Kommitténs förslag omåterfall bör beaktas vid den slutliga behandlirtgert. Deflesta återfallen i brott - - sker efter frigivningen. Ur rehabiliteringssynpunkt är det angeläget aft den dömde irtom en ur hans eller hennes synpunkt inte alltför avlägsen framfid fill 43 fullo verkställt sittstraff. Behandlingsideologirt, som har sitt ursprung i ettindividualprevertfivt tänkande, har i vårt land bidragit fill humauiseringen avkriminalvårdert och har också varit en bidragande orsak till utvecklingen avalternativa påföljder. En fokusering på brottets svårhef och förkasflighef istället för på brottslingens individuella förhållanden medför en påtaglig riskför atf brottets svårhef i praktiken också inverkar på hur påföljdenverkställs. I rätfstillämpnirtgert har dert dömdes persortliga förhållartdert ochmöjligheter medfört att domsfolarrta kunnat välja påföljd som varit fill gagnför den dömdes fillräffaförande och anpassning i samhället. Det är viktigt att lagen uppfyller rimliga krav pårättvisa, klarhet och förufsebarhet, men regelsystemet i fråga ompåföljdsbesfämnirtgert måsfe också irtrtehalla godtagbara möjligheter fillrimliga individuella hänsyn. Millimefeirätfvisa kan aldrig uppnås. Def går infe aft fånärmast matematiskt rättvisa straff i varje särskih fall, Samma straff innebärinte heller samma lidande för olika personer. Jag vill därför understryka affindividuella hänsyn måste kunuEi tas vid sfraffmätnirtg och påföljdsval. : Den samlade effekten av reformerna får underinga förhållaUden bli eu allmän skärpnirtg i räffsfillämprtirtgert vad avserpåföljdsval och straffmätrtirtg. Ävcrt om således en samlad reform varit affföredra, nöjer jag mig i detta sammanhang med atf göra de uttalanden ominrikfrtirtgen av def fortsatta arbetet som jag nu har redovisat. Med detta anförande - under vilketförste vice talmannen övertog lednirtgert av kammarens förhandlirtgar - varöverläggnirtgert i ärendet avslutad. (Beslutfattades efter debatten om betänkartde Kammarein övergick till attdebattera konsfifutionsutskoffefs betänkartde 43 om riksdagerts arbetsformer. AnL 23ANDERS (): Atf så här i sista skälvande mirtutdra upp eu stor .debatt om de rnånga frågor som behandlas ikonsfitufionsutskottets betänkande 43 om arbetsformer låter sigknappast göras. Får jag ändå säga, fru talman, aft det skett ett flertalförändringar av riksdagsarbefet och arbetsformerna . Mycket av reformarbetet har initierats av KU. Jag vill gärna geen eloge i detta avseende fill utskottets ordföraude , som visatarbefsformsfrågorna stort irttresse och som ofta varit beredd aft medverka fillkortkreta förärtdrirtgar fill def bättre. gäller det emellertid frågor som har miudre att göramed enskilda riksdagsledamöters arbetssituation och mera med riksdagensorganisation. Här behandlas också frågan om konfrollmakfen. I likhet med folkpartisterna i utskottet tycker vimoderater atf def finrts artledrtirtg att se över frågart och överväga eriöverflytfnirtg av huvudmanna- skåpet fördeu stafiiga revisionen till . Jag ber aff få yrka bifall tillreservafion 2. . Befräffartde utskoffeus sammansättning vill jagunderstryka vikten av aff nuvarande regler infe ändras. Dentotalproportionalifet som förespråkas bl. a. av vpk måsfe avvisas. Jag ber afffå yrka bifall till reservafion 3. Vi har i vår förfaffnirtg ett dåligtminorifefsskydd. Det är rimligt aff minorifeterts rätt stärks i olikaavseertdert. I reservafiort 5 krävs aft ert utskoffsmirtoritet skall ha rätt affbegära lagrådsgransknirtg. Jag ber atf få yrka bifall till denna reservation. Vad sedan gäller beredrtirtgert av de alkohölpoiitiskafrågorrta menar vi moderater att en överflyttning från skatfeutskoffet fillsocialutskottet iute bör komma i fråga. De här frågorna är mycket kompliceradeoch bör behandlas i ett och samma utskott. Den nuvarartde ärertdefördelrtingenär fillfredsställande. Jag ber att få yrka bifall fill reservation 8. Ett antal frågor skjuts fill hösten. Det finnsanledrtirtg aff återkomma fill dessa. Def finns på grund av inträffadehärtdelser artledrtirtg att ta upp ert fråga, som jag här vill nämna något om.Det gäller hur kallelse fill riksdagsutskott skall ske. 11 § 1 mom. stadgar atf utskott sammanträder på kallelse av ordföranden.Ordföranden kau alltså säga uej om han eller hon t. ex. av poUtiska skäl villförhindra aff ett utskotts sammanträde kommer till stånd. Vad gäller kammaren däremot kan en tredjedel avriksdagerts ledamöter tvirtga fram ett exfrainkallande av hela riksdagert uudert.ex... Däremot kan en tredjedel av ett utskotts ledamöter iute få enhalssfarrig ordförande atf ta reson. Def som förvägrats opposifionen, nämligen aftkonstifufionsufskoffet skall få sammanträda bl. a. med anledning avEbbe Carlsson-affären, ger anledrtirtg till ert ordenfiig funderare. När de freborgerliga parfierna utsätts för en sådan behandling i konstitutionsufskoffeffinns def anledning atf reagera. Vi bör ändra tilläggsbestämmelsen iriksdagsordningen så aft en minoritet, förslagsvis en tredjedel, ges rätt attpåfordra sammanträde. Det är helt enkelt nödvändigt efter vad som harinträffat. Får jag avslutningsvis, fru talman, säga atf jag villvädja fill här och aff ta frågan om utskottets arbefe ,uudersommaren fill omprövning. och konstifufionsufskotfets anseendevinner infe på att mart irtte ens kan komma, överens om huruvida utskottetskall sammanträda eller ej för aft granska en fråga som är av stort intresseför hela folket. har i sin egenskap av utskottets ordförande härett stort ansvar. Jag hoppas aff han skall fa def för sirt egert skull och förutskottets anseertdes skull. AnL 24BIRGIT (): I går såg jag den avgående falmanrtCrtIrtgemuud i TV, Han stod på pressläktare och blickade uföver eu nästan.tom kammare, ungefär som . Det är infe bra, sade hart. Hartsade också aff det är tråkigt för den som talar. Vad falaren säger.kan ju infeväcka anklang. Vi har fråu sida genom aff vi på försök skulle anordrta frågestunden och interpellafionsdebatteri första- eller Prot, 1987/88:138 I0junil988 Lokalersutformning och rummets betydelse för mänskliga upplevelser har stor betydelse.Det finns ju en hel vetenskap bara om defta område. Jag tycker att riksdagenskulle utnyttja denna kunskap för att försöka få litet mer atmosfär kringdebatterna. Jag vet att det är riksdagsmännens kunnighet och villighet attställa intressanta frågor och driva en spärtrtande debatt som är avgörande föråterförandet av intresset mot som politiskt centrum. Varför skall manavhända sig den extra stimulans som det kan innebära att använda mer gemytligaoch kontaktska-partde lokaler? Det förstår jag inte. Tekniskt går det attordna, det har jag kontrollerat. Jag yrkar bifall till reservation 7. Det vi upplevt i denna kammare är argument nog föratt med kraft söka arbeta efter de förslag som konsfitutionsufskottet nukommer med. Det är inga drastiska förslag, mert de kart bidra till att vi fåren jämnare arbetsbelastning över året och att vi kan avskaffakvällsplena över huvud taget, utan att riksdagsmännen utanför skallbehöva vara mer i än . Ettförslag i utskottet att permanent lägga frågestunderna pä fredagen har vibestämt motsatt oss, Def kan inte vara rimligt aft en riksdagsmans möjlighetaft få svar på en fråga skall vara beroende av om hon eller han kan vara iStockholm . Det betyder inte att det är bra som def är , Defskulle kianna bli bättre om vi lade frågestunderna som de var tidigare till . Om jag har förstått rätt hänger det nu på regeringensinställning cim det blir så. Jag tycker att det är parlamentet som skallbestämma sina arbetsformer. Äveni ett annat avseende strular regeringert: dert använder inte sin möjlighet altinformera i vikfiga frågor. Så fort regeringen har något aft meddelakallas def i stället fill presskonferens. Def har även inträffat aff statsråd,som skall komma till och informera om ett viktigt beslut, först harhållit en presskonferens. Inte undra på aft det är tomt på pressläkfarna ochaff intresset för pariamentet viker! I detta avseeude har de öppnautskottsförhören betytt mycket. Det är min önskan och konsfitu-fionsutskoffetsatf fler utskott skall ordna spännande och inträngande granskningar ochutvärderingar. Låt den avundsjuka mot konstitutiortsut-skpttef som iblandframskymtar i korridorerna sporra fill spärtrtande uppslag. Dennauppgift hänger samman med att ju inte bara är ett beslutande organutan också ett kontrollerande organ. Def gäller naturligtvis alla riksdagsmänmen inte minst oppositionens. lägger stor vikt vid riksdagenskontrollmakt, I har jag föreslagit flera reformer föratt effektivisera vårt granskningsarbete. Ett av dem är synnerligen aktuellt idessa dagar. Vi skulle kunna ta upp ärendert till granskning löpande vid behov,inte bara en gång framåt vårkanten. Jag tror aff socialdemokraternasoch vpk:s vägran att befatta sig med Leijortaffären före valet skadar KU:sanseende. Jag förväntar mig att socialdemokraterna tar sitt förnuft till fångaoch kallar till sammanträde, när regeringens handlingar kommer in tillutskottets kansli. Statsministern har ju utlovat aff det skall ske skyndsamtoch före valet. Vihar också föreslagit att revisorer skall omorganiseras och attbetydande resurser skall överföras från . gen, inte regeringen, somborde vara granskare av hur våra myndigheter, Prot. lagar och trygghetssystemfungerar i praktikert. Av egen erfarenhet vef jag aft kritiska synpunkterfrån i ofta möts 7 T- med en försvarsattityd ochett solidariserande med den kritiserade myndig- * heten, Def är inte bra förett nödvändigt förnyelsearbete. Jag yrkar bifall fill Tillsist, fru talman, vill jag ta upp en fråga som har brutits ur detta betänkartdedärför att förvaltningsstyrelsen på gruppledarnas förslag har tillsatt ensärskild arbetsgrupp. Det gäller servicen till riksdagsmännen, har , , och vpk voterat motsocialdemokraterna om att be ställa sina lokaler tillförfogande för tidigare än planerat. Anledningen är att vi dåsnabbare successivt kan utöka sekreterarservicen till ledamöterna. Dettamotsätter sig socialdemokraterna, därför att mart vill ha en lång och utdragenplaneringstid för användningen av lokalerna och därför att omsorgen omutbildnirtgsdepartementets bekvämUghet är större än om riksdagsmännensmöjligheter att arbeta effektivt. Jagär mycket besviken över att socialdemokratiska riksdagsmän tycks känna störrelojaUtet med kanslihustjänstemän än med sina kolleger i denna kammare. Jag villinte tro att det handlar om ett bristande intresse av atf få en mer effektivtarbetande riksdag, även om handlandet faktiskt kan tolkas så. Jag ber också att få yrka bifall till reservation 3 omutskottssammansättningen, AnL25 (): Det förhållandet att vi, efter def atf borde havarit avslutat, fortfarande debatterar dag och natt är det bästa beviset föratt det behövs förändringar i arbetsformer. Fråncenterns sida beklagar vi aft vårt förslag till en radikalare omläggning avriksdagens arbetsformer, med budgetbehandling , än en gång avvisas. Vikommer då fortfarande att ha kvar "tomgångskörningen" i början avriksmötet, och därefter följer ytterligare i början av det nyakalenderåret innan arbetet kommer i gång. Genom en omläggning av budgetåretfill aft följa kalenderåret och med budgetbehandling skulle defskapas en naturligare process, Folkstyrelsekommitténkom till resultatet atf riksdagsarbefets rytm talade för en omläggning av budgetåret.Effekten på regering och myndigheter var man osäker på, sade man ifolkstyrelsekommittén. Den tredje faktor som man fog upp var flyttningtill våren. Den flyttningen ansåg kommittén var ett starkt argument motförslaget. Utskottsmajoritetendelar uppfattningen aft huvudfrågan skulle vinna på en omläggning avbudgetåret. Men man avvisar vårvalet. Man instämmer i folksfyrelsekommifténssynpurtkter. Jagvill då ställa motfrågan: Om man behåUer höstvalet, förändras då inställningen?Då uppnås ju alla de fördelar som i övrigt framhålls från utredning ochutskott; Varken utredning eller utskott har prövat en sådan modell, och det ärtråkigt, eftersom man ser positivt på omläggningen i Vi har fråncenterrts sida irtfe bundit oss för vårval utan ser en bättre arbetsrytm iriksdagen som huvudfrågan. Därmed, fru talman, yrkarjag bifall till reservation 1. Atfförändra ärendefördelningen mellan utskott är iute lätt. Även denhär gårtgert har förslaget blivit begränsat. I ett avseende är def bra atfriksdagen avstyrker proposifionen, i enlighet med bl. a. eu centermofion. Detgäller sammanslagningen av skatte- och finartsufskoftert. Tartkcrt aft ge ettutskott en överordnad roll i budgetarbete anser vi inte varaacceptabel. Av praktiska skäl har vi infe heller sett det som artgeläget afflägga sammart firtans- och skatteutskotten. Båda utskotten är, i varje fallfidvis, starkt arbetsbelasfade. Den avgörande synpunkten är emellertid atf debåda utskotten när infe är samlad får besluta om förändring av vissaskatter. Enligt centerrts uppfattning är det viktigt att detta inte sker i enså begränscid krets som det skulle kuurta bli fråga om rtär dert grundlagsfästaordningen med två utskott upphör., Fråncenterrts sida är vi också med på reservation 3 om utskottens sammansäffnirtg.Vi artser aft def är naturligt att deu proportionella fördelningen gäller här,liksom i alla andra fall av fördelnirtg av platser irtom folkvalda orgart,Propositiortens förslag innebar att skiftande majoriteter skulle kunna uppstå,på det sätt som har redovisats i reservationen. Frågan ställdes på sin spetsefter val, då den socialdemokrafiska generositeten gentemot vpkupphörde. Därefter har vi haft denrta diskussion. Vi utgår ifrån aff denrättvisa och riktiga fördelningen är den proportionella, och jag yrkar därförbifall till reservafion 3. Folksfyrelsekommittért, koustitutionsufskoffet, deu avgåertdetalmannert och mårtga fler har sagt att skall sättas icentrum i def politiska arbetet, Def har varit en målsättning. Också vi anseratt detta är viktigt. Efter veckans händelser är def av vikt atf stanna viddefta ett tag. Jagyill peka på atf i grauskningsdebaff sade: "Imotsats till eu del debattörer tycker jag aft ett partisammansaff organ kanleva upp tiU kravet på att vara ett effektivt kontrollorgan å def svenska folketsvägrtar. Det glädjer mig atf mirta utskottskolleger som har talat före mig häri dag har kommit fill samma slutsats." Det var för någon vecka sedan. Närriksdagen skall uppfylla en av sina uppgifter och vara i centrumför def politiska livet och granska regeringens administrativa praxis,beslutsformer och anrtaf, då lägger socialdemokraterna locket på. Efter def somhar hänt den sertaste veckan kommer vi att få ägna tid och kraft åt attupprätta trovärdighet i fråga om aff vara centrum i den poUfiskadebatten, aff vara def organ som slår vakt om de krav som varje enskildmedborgare har rätt att ställa på oss, rtämligert aft vi skall se till attgrundlagar och lagar följs. Detfinns alltså ett underlag för aft diskutera riksdagsminoritefeus sfällnirtg iert rad olika frågor. En fråga fas upp i def aktuella betänkandet: ett filläggi riksdagsordningert om atf riksdagsmajorifefert skall redovisa i betärtkartdetvarför mart irtfe låter mirtoritetert få in de uppgifter som begärs. Kanskebehövs def, fru falmau, ytterligare ett fillägg om aff riksdagsmajorifefertockså bör motivera varför behartdlirtgert av ett ärende fördröjs. Def finns ytterligare förslag frårt centernssida om förbätfrirtgar av riksdagerts arbetssituation. De har infe föranlettreservationer . Eu del är föremål för utredningar, och frågorna återkommer iolika sammanhang. Jag ber atf få yrka bifall till utskottetshemställan i de delar där jag irtfe har yrkat bifall till certterrtsreservafiorter. Prot.1987/88:138 . AnL 26NILS (vpk): Till en fråga som har skymtat i kanten av dagensärende vill jag helt kort säga följande. Man kart av de senaste dagarnas debattfå intrycket atf om man bara bokar irt ett par sammanträden ikonstifufiortsutskoffef så hiurter mart granska vad som har skett iden s. k. . Detta är rtaturligtvis eu vilseledandeuppgift. Def har talats om vägran aff befatta sig med frågan, och ien tidning läser jag aff utskottet borde sammanträda för atf ge kanslieti uppdrag aft samla in material. Det var just detta som ufskotfef gjorde ienighet . Vpk:s ståndpunkt i hela deuna fråga utvecklades i går avLars , så jag skall inte gå irt på dert. Men jag vill också uttrycka denmertingen aff så mycket material som möjligt måste komma in -juförr, desto bättre. Vi frän vpk har åtskilliga frågor som vi vill ha belystaoch kommer atf noga följa vad som kommer fram: Jag vill alltså mycket bestämtunderstryka aff påståendena om atf vpk inte vill granska denrta affär heltsakrtar förartkrirtg i verklighefert. Så tilldef ärertdet som vi egertfligert behartdlar . Riksdagerts arbetsformer har varit ert ständigtåterkommande fråga och torde så bli även i fortsätfrtirtgert. Det är ju ganskanaturligt aff verksamheten här blir föremål för fortlöpande prövning. Dagens betänkande innehåller en rad olika frågor, och jagskall kortfattat beröra några av dessa. ,Den fråga som kanske mest griper in iriksdagens arbefe gäller budgetprocessen. Olika åtgärder föreslås för att delsgöra deurta snabbare, dels få en bättre samordrting. Folksfyrelsekommifténs förslag om sammanslagrtirtg avfinarts- och skatte-utskoffeu fill ett firtartsufskoft, som jag redau ikommiffért artförde betärtk-Ughefer emot, avvisas av utskottet, och det trorjag är klokt. Eu sådart åtgärd skulle medföra ölägenheter, infe bara i fråga omarbetssituafionen utan också därför aff finans- och skatteutskotten har vissabefogenheter mellan riksmötena som skulle föras över på eu äurtu miudreförsamling. Även de begränsade förslag som utskottet framlägger bör urflera synpunkter följas med stor uppmärksamhet, vilket jag pekat på i ettsärskilt yttrande fill betärtkartdet.