prot · GB09113 · 1987-12-31 00:00:00 — Men denhär flickan kunde inte hålla sig utan sade: Ja, för mig får det bli vadsom helst, bara det blir en ändring, för nu har jag haft 72 hemsamariter på etthalvår, och jag står inte ut ! Hittar vi alternativ som gör att det är kanske en ellertvå människor som verkligen engagerar sig för den gamla eller sjuka, då har vi nåttden kulturrevolution inom vården som har talat om, och denvälkomnar jag. Låt mig kort säga: Om vi inser vadäldreutvecklingen kräver av oss, klarar vi också uppgiften att ge äldre människorvård och service i den omfattning de behöver det. Då kan vi inteheller införa skattestopp och dra undan resurser för dem i samhället, nämligenkommunerna, som skall utföra det viktiga omsorgsarbetet. Vi måste vara bereddaatt inte bara prata utan också framöver tilldela denna verksamhet de resursersom faktiskt behövs. Det kan, hoppas vi, ske genom ett bättre ochändamålsenligare resursutnyttjande av det vi redan förfogar över. Detta kanmöjligen ske - fast jag har svårt att se att det skulle vara möjligt i nämnvärdutsträckning - genom Prot.1987/88:113. omfördelningar. Men vi måste också vara beredda att om det blirnödvändigt tillföra friska pengar tilläldreomsorgen, enligt min uppfattning. den storaskiljelinjen i varje fall mellan oss och - och jag tror att deandra borgerliga partierna ser på detta på likartat sätt som , jag återigen säga att jag inte förstår hur det förhållandet att omsorgen iframtiden skulle bedrivas i enskild regi skulle tillföra omsorgsarbetet merfolk. Det gör inte det, om man inte är beredd att så att säga konkurrera ut denoffentliga sektorn genom särskilda förmåner och löne- och personalpolitiskaåtgärder i övrigt. Men i så fall vore det väl mycket rimligare att vi gav helaomsorgssektorn det lyft som den behöver för att vi skall klara uppgifternaframöver. Talmannen anmälde att GullanLindblad anhållit att till protokollet få antecknat att hon inte ägde rätt tillytterligare inlägg. Överläggningen var härmed avslutad. 6 § Föredrogs och hänvisades 1987/88:Sf36-Sf50till socialförsäkringsutskottet 7 § Talmannen anmälde att ()skulle tjänstgöra som ersättare för den 3-31 maj1988. 8§ Anmäldes och bordlades betänkanden 1987/88:40om knivförbud i vissa fall m. m. 1987/88:98) 1987/88:47 omtilläggsbudget II till statsbudgeten för /88 (prop. 1987/88:125delvis) 9 § Meddelande om frågor Meddeladesatt följande frågor framställts 1987/88:474 av () fill statsrådetBengt om verksamheten vid Svenska Konsertbyrån: bedriver Svenska Konsertbyrån,ett självständigt dotterbolag fill Rikskonserter, en viktig förmedling avkonsertmusiker. Detta arbete synes nu hotat av brist pä medel och planer påomorganisafion. Jag frågar kulturministern: Hur ser kulturministern påmöjligheterna att fortsätta och utveckla verksamheten vid Svenska Konsertbyrån? 1987/88:475av Margö (vpk) till statsrådet om habiliteringen avhandikappade: ÅtstramningspoJinken inom denoffentliga sektorn medför att många enskilda människor kommer i kläm. a.gäller det handikappade barn och vuxna. Exempel på detta kan tas från helalandet. I är exempelvis arbetsbelastningen sådan att en3/4-anställd logoped har ansvar för 340 barn med olika handikapp. På tio timmari veckan skall en annan logoped hjälpa 200 vuxna utvecklingsstörda. Följdenblir att personalen får en alltför tung arbetsbörda, och handikappade barn ochvuxna får inte den hjälp de är i behov av och har rätt till. Motbakgrund av ovanstående frågar jag: Är biträdande socialministernberedd vidta åtgärder för att öka resurserna till habilitering av handikappadebarn och vuxna? 1987/88:476 av (vpk) till miljö- ochenergiministern om trafiken på Den mest onödiga flygplats jagkänner till är , sade miljöministern vid enmiljökonferens på . Det är inte längre till änatt det går lika bra att förflytta sig med tåg. Lokala och regionala politiker har två invändningar: Detmesta är anslutningsflyg, som har övriga , och världen som resmål. Vadgäller miljöproblemen är.det närmast som är ansvarig i regeringenför att lösa problemen med t. ex. trafik med Fokkern. Medhänvisning till det anförda vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder tänker regeringenvidta för att i första hand stoppa trafiken med Fokkerplan på , ochär regeringen beredd att satsa på snabbtåg i stället förflyg? 1987/88:477 av () till statsrådet om spridning av aktieägandet i PKbanken: genomfördes en spridningav aktier i den ditfills helt statsägda PKbanken. Det statliga engagemanget ibanken minskade därigenom till . Intresset att teckna aktier blandallmänheten var stort, och efterfrågan blev långt ifrån tillgodosedd. Frånmoderat sida föreslogs att utbudet av aktier borde göras större för attefterfrågan skulle kunna tillgodoses. Riksdagsmajoriteten avvisade emellertidvårt förslag. Enligt tidningsuppgifter avser PKbanken förvärva . Köpet kommer att finansieras genom att säljarna erhållernyutgivna aktier i. PKbanken. Därmed sker en ytterligare utspädning av statens Prot.1987/88:113 engagemang i banken frän nuvarande till avaktiekapitalet. , - Genom affären kommer denyutgivna aktierna att tillfalla i huvudsak TTi ', r ' institutionella placerare. Det vore emellertid önskvärt om staten vid Meddelande om frågor . ,..,. « ., j utförsäljningarav aktier i statliga foretag också medverkade till att dessa aktier sprids till en bred allmänhet. Är statsrådet beredd att medverkatill en ytterligare minskning av statens ägande i PKbanken, av minst sammaomfattning som är aktuell, och till att aktierna sprids till en bredallmänhet? 1987/88:478 av () tillsocialministern om rätten till ATP-poäng vid vård av barn i hemmet: Enligt uppgift i pressen är detendast av de föräldrar som vårdar barn i hemmet som ansöker om att fåtillgodoräkna sig ATP-poäng . Många riskerar därmed att gå misteom framtida pensionsförmåner. Med anledning av ovanstående ber jag att till statsrådetfå ställa följande fråga: Vilka åtgärder avser statsrådet vidtaför att informera om vikten av att föräldrar som vårdar sina barn i hemmetansöker om att få tillgodoräkna sig som grund för framtida ATP? 1987/88:479 av () tilljordbruksrriinistern om åtgärder för att öka skogsavverkningen: Industriministern har i etttal i hotat med att regeringen kommer att vidta åtgärder om intelandets privata skogsägare ytterligare ökar avverkningen. Uttalandet är förvånande eftersom avverkningen ökat underde och då det privata skogsbruket har bidragit till' denna ökning. Industriministerns uttalande skapar oro inomskogsnäringen. All erfarenhet talar nämligen för att socialdemokraterna inte iförsta hand vill stimulera ökad avverkning. Under vårriksdagen har i stället socialdemokraternabidragit till ökade skattebelastningar, som kommer att inverka negativt pänäringen. Mot dennabakgrund vill jag ställa följande fråga till jordbruksministern: Vilka tvångsåtgärder avserregeringen att vidta mot de privata skogsägarna? 1987/88:480 av () till finansministern omskattereglerna för tjänsteföretag: De privata tjänsteföretagen harväxande betydelse för såväl sysselsättning en som bytesbalansen. Jämfört med varuproducerande företag här tjänstefö retagen sämre möjligheter till konsolidering och resultatutjämning. Dessa är i dagens skattesystem oftast knutna till innehavet av varulager eller andra fysiska tillgångar. Ett tjänsteföretags väsentliga tillgångar är däremot vanligen "mjukvara" - främst medarbetarnas kunskaper ocherfarenheter. 50 Enligt pressuppgifter övervägs nuen förändring av skattesystemet i riktning mot lägreskattesatser och breddad skattebas. En sådan utveckUng skulle vara gynnsam inteminst för tjänsteföretagen. Enligt samma uppgifter förutses vissakonsolideringsmöjligheter t. ex. i varulager behållas. Det är då angeläget atttjänsteföretagen vid en sådan förändring ges liknande möjligheter. Vilka åtgärder på skatteområdet avser regeringenatt vidta för att ge tjänsteföretagen utvecklingsförutsättningar som är merlikvärdiga de varuproducerande företagens? 1987/88:481av () till finansministern om elpriset för Industrierskiselmetallverk i : På grund av att avser att höjaelpriserna hotas nu verksamheten vid , med ca 150anställda och konsekvenserna blir synnerligen svåra för de friställda, iLjungaverk, Ange kommun. Därigenom hotas även tillverkningen av ammoniumnitratoch salpetersyra i anslutning till kiselfabriken. Skulle båda dessa fabrikerläggas ned berörs ca 270 anställda, för den berörda bygden och för Ange kommun. Kiselfabrikenär en mycket stor förbrukare av el för sina elektrotermiska processer och ärdärför - särskilt som den arbetar i hård internationell konkurrens - mycketkänslig för högre elpriser. Eftersomelen till elektrotermiska processer ej kan ersättas av annat energislag, ochdärför bör betraktas som råvara, begärde 1986 att sådan elkraftej skulle belastas med elskatt. Samma krav framförde jag i motionen1986/87:Sk584, vilken avslogs av (SkU 1986/87:30). Jag viU nu frågafinansministern: Avser regeringen att verka för att el förelektrotermiska processer ej skall belastas med elskatt? 1987/88:482av () till miljö- och energiministern om kontrollen avmiljöfarliga utsläpp: I massmedia har framkommit uppgifter om attlänsstyrelsen i under en följd av år negligerat de miljöfarligautsläppen i oljehamnen i . Skånehar upplevt flera stora miljölarm som en följd av deverksamheter som bedrivits vid BT Kemi och Scandust, , utöver de nukända skandalartade utsläppen i oljehamnen. Mot denna bakgrund villjag fråga miljöministern: Vilka åtgärder avser regeringen vidta för atttillsyn och kontroll av miljöfarliga utsläpp inriktas mot dem som orsakar destörsta negafiva effekterna på mijön? 1987/88:113 lO §Kammaren åtskildes .