prot · GB09104 · 1987-12-31 00:00:00 — 84, TREDJE VICE TALMANNEN: Jag får meddela att anslag nu har satts upp om att dettasammanträde skall fortsätta efter . Kammaren övergick till att fatta beslut i de förevarandeärendena. Mom. 2(upphävande av förköpslagen) Utskottets hemställan bifölls med 228 röster mot 66 förreservation 1 av m. fl. Mom. 3 (översyn av förköpslagen) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 3 avKarl-Göran Biörsmark - bifölls med acklamation. Mom. 5 (undantag från tillståndsplikt förbostadsrättsorganisationer) Utskottets hemställan bifölls med 153 röster mot 142 förreservation 5 av m. fl. Mom. 6 (tillståndsplikt för ombildningsfallen) Utskottets hemställan bifölls med 278 röster mot 17 förreservation 6 av . Mom. 7 (påföljder i tillståndslagen) Utskottets hemställan med godkännande av utskottetsmotivering - som ställdes mot utskottets hemställan med godkännande av den ireservation 7 av m. fl. anförda motiveringen - bifölls medacklamation. Mom. 8 (förbud mot vidareförsäljningar) Utskottets hemställan medgodkännande av utskottets motivering - som ställdes mot utskottets hemställanmed godkännande av den i reservation 8 av m. fl. anfördamotiveringen - bifölls med acklamation. Mom. 9(hyresgästorganisationernas ställning enligt bostadssaneringslagen) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 9 av m. fl. - biföllsmed acklamation. Prot.1987/88:104 Afom. II (avgifterför bostadsförmedling) 20 april1988 Utskottets hemställan - som ställdesmot reservation 10 av m. fl. -bifölls med acklamation. Mom. 12 (övernattningslägenheter) Hemställan Utskottets hemställan bifölls med 273 röster mot 19 förhemställan i reservation 12 av . 2 ledamöter avstod från att rösta. Den i reservation 11 av m.fl. anfördamotiveringen godkändes med 152 röster mot 142 för utskottets motivering. Mom. 13 (upplåtelsetvång) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 13 avTore -bifölls med acklamation. Mom. 14 (upphävande av anvisningsrättslagen) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 14 avAgne m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 15 (ombildningslagen och allmännyttigabostadsföretag) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 15 avAgne m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 16 (antalet lägenheter i ombildningslagen) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 16 avAgne m.fl.- bifölls med acklamation. Mom. 17 (enkel majoritet vid ombildning) Utskottets hemställan bifölls med 153 röster mot 141 förreservation 17 av m.fl. Mom. 18 (viss särställning för de folkrörelsekooperativabostadsrättsorganisationerna) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 18 avAgne m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 19 (lösningsrätt för de folkrörelsekooperativabostadsrättsorganisationerna) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 19 avAgne m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 20 (priskontroll på bostadsrätter) Hemställan Utskottets hemställan bifölls med 276 röster mot 17 förhemställan i reservation 21 av . 1 ledamot.avstod frän att rösta.94 Motivering ProL 1987/88:104 Den i reservation 20 av m.fl. anfördamotiveringen 20apnl 1988 godkändes med 152 röster mot 144 för utskottetsmotivering. Mom. 21 (förbudet mot dubbelupplåtelse) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 22 avRolf m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 23 (förhandlingsersättning och ersättning förboinflytande och fritidsverksamhet) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 23 avAgne m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 24 (avgift för kabel-TV som hyra) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 24 avAgne m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 25 (serviceutbud och hyra) Utskottels hemställan - som ställdes mot reservation 25 avRolf m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 26 (lägesfaktorn) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 26 avAgne m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 27 (påtaglighetsrekvisitet) Utskottets hemställan bifölls med 278 röster mot 17 förreservation 27 av . Mom. 28 (hyresgästernas val av organisation) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 28 avAgne m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 31 (besittningsskydd) Hemställan Utskottets hemställan - som ställdes mot hemställan ireservation 30 av - bifölls med acklamation. Utskottets motivering - som ställdes mot den i reservation29 av m.fl. anförda motiveringen - godkändes med acklamation. Mom. 33 (kollektivavtal om hyresförhållanden) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 31 avTore -bifölls med acklamation. 1987/88:104 Mom.34 (införande av ägarlägenheter) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 32 av m.fl. - bifölls medacklamation. Mom.35 ("hyr-köp"-systemet) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 33 av m. fl. - biföllsmed acklamation. Mom.36 (permanentning av den kooperativa hyresrätten) Hemställan Utskottetshemställan bifölls med 254 röster mot 35 för hemställan i reservation 35 avAgne och . 2 ledamöter avstod från att rösta. Utskottetsmotivering - som ställdes mot den i reservation 34 av m. fl.anförda motiveringen - godkändes med acklamation. Mom.37 (upphävande av försöksverksamheten med kooperativ hyresrätt) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 36 av m. fl. - biföllsmed acklamation. Mom.38 (andelslägenheter) Utskottetshemställan bifölls med 275 röster mot 16 för reservation 37 av . Övriga moment Utskottets hemställan bifölls. Konstitutionsutskottetsbetänkande 31 Punkt 11 Mom. 5 (grundförhållandenapå ) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservationen av Hans Nyhage bifölls med acklamation. Försvarsutskottetsbetänkande 7 Prot. Mom. 3, 9 och 14(utbildning av förare, m. UtskottetshemstäUan bifölls med 226 röster mot 65 för reservationen av iLjung m. fl. 1 ledamot avstod från att rösta. JerryMartinger (m) anmälde att han avsett att rösta nej men markerats ha avståttfrån att rösta. Mom.13 (brandskyddet till sjöss) Utskottetshemställan bifölls med 275 röster mot 16 för motion 1986/87:Fö506 av LarsWerner m. fl. Övriga moment Utskottets hemställan bifölls. Mom. 2 och 6(inrättande/lokalisering av vapenfriskolor och lagförslaget) Utskottetshemställan bifölls med 226 röster mot 65 för reservationen av iLjung m.fl. Mom.3 (utformning och genomförande av vapenfriutbildningen i övrigt) Utskottetshemställan bifölls med 273 röster mot 17 för utskottets hemställan med denändring däri som föranleddes av bifall till motion 1986/87;Fö504 av . i motsvarande del. 2 ledamöter avstod från att rösta. Mom.7 (prövningsförfarandet) Utskottetshemställan bifölls med 271 röster mot 16 för utskottets hemställan med denändring däri som föranleddes av bifall till motion 1986/87:Fö504 av . i motsvarande del. 1 ledamot avstod frän att rösta. Mom.8 (påföljdssystemet) Utskottetshemställan bifölls med 271 röster mot 16 för utskottets hemställan med denändring däri som föranleddes av bifall till motion 1986/87:Fö504 av . i motsvarande del. 1 ledamot avstod från att rösta. Övriga moment Utskottets hemställan bifölls. 1987/88:20 om studiestödm.m. 1987/88:100 delvis). 7 protokoU 1987/88:104 Studiestöd m. m. 85 (): Det här betänkandet- SfU1987/88:20 - ianledning av budgetpropositionen innehåller egentligen inga större nyheterbeträffande studiestödet. De får anstå tills vi i slutet av riksdagsåret kommeratt behandla det nya förslaget om studiemedel. De reservationer som fogats tillbetänkandet är också med något undantag när gamla bekanta. Jag skall därför, herr talman, bli ganska kortfattad ochredan nu yrka bifall till samtliga reservationer av de moderata ledamöterna iutskottet. I reservation 1 anser vi att studiemedel skall kunna utgåunder gymnasiestudier utomlands enligt de förutsättningar som angetts av . Vi tyckernämUgen att internationella kontakter i form av studier utomlands är betydelsefulla och bör berättiga till stöd. Ett förslagi denna fråga finns för resten med i den proposition om studiemedel som behandlas i utskottet. Det betraktar vi moderater naturhgtvis som en framgång. Reservation 2 är en följdreservation beträffande ökadeanslag med 15 milj. kr. till studiemedel utomlands. I reservation 3 återkommer vi med vårt förslag tillbesparingar för att kunna frigöra medel till studieförbundens verksamhet. Vianser dels att utgifterna för särskilt vuxenstudiestöd och korttidsstudiestödbör minskas i förhållande till regeringens förslag, dels att tidigaresatsningar på uppsökande verksamhet och utbildning av studieorganisatörer fåranses vara tillräckliga. I reservation 10 konstaterar vi att en översyn avvuxenstudiestödets regelsystem planeras inom ; vilket i ochför sig är bra. Vi anser att denna översyn ocksä bör omfatta systemet medsärskild vuxenutbildningsavgift och det särskilda vuxenstudiestödet förarbetslösa, SVUXA. Det finns även anledning att ifrågasätta om reglerna förkorttidsstudiestöd verkligen passar den avsedda målgruppen. I översynen böräven ingå uppgiften att se över detta. I reservation 11 återkommer-vi, med ett besparingsförslagvad gäller timersättningen -vid deltagande i grundvux och grund-sfi. .Vi anser att nuvarande ersättningsnivå om . I reservation 13 slutligen, som baseras på enfolkpartimotion, anser vi att en försäkrad bör fä ha sin sjukpenninggrundandeinkomst vilande som vederbörande bedriver studier som berättigartill studiestöd, oavsett om sådant stöd utgår eller ej. Därmed, herr talman, yrkar jag- utöver bifall tillreservationerna - i övrigt bifall till hemställan i betänkandet. 86BARBRO (): Dagens betänkande, SfU 1987/88:20,. behandlar- som sade - vuxenstudiestödet. För attunderlätta för vuxna att studera finns olika slagav ekonomiskt stöd, bl. a. särskilt vuxenstudiestöd. Bidragsbeloppets storiekvarierar med A-kassans dagpenningbelopp. Resurserna är begränsade, varför enurvalsprov- ning måstegöras, där de sökandes behov av stöd och utbildning jämförs med varandra.Sökande med kort tidigare utbildning och svåra arbetsförhållanden prioriteras. Eftersom många nekas särskilt vuxenstudiestöd, föreslårfolkpartiet att andra beräkningsgrunder prövas. är skillnaden mellanhögsta och lägsta ersättning ca . Om man gjorde en utjämningav bidragsbeloppen med och utan A-kassa, skulle fler kunnakomma i åtnjutandeav stödet, förutsatt att resursramen är densamma. Differentieringen innebär också att de kvinnor som varithemma och vårdat barn inte kan få det högre beloppet, även om de ärkortutbildade. Vi anser att en utvärdering bör ske av hur särskilt kvinnornadrabbats av differentieringen. Inorri vuxenutbildningsstödet finns också ettkorttidsstudiestöd. Till detta kan även utgå internatbidrag. men föreslås i propositionen höjttill . Ansökan om internatbidrag kan göras av enskild personeller kollektivt av fackliga organisationer. Sökes bidraget kollektivt erhållesersättning för de faktiska kostnaderna, dock högst . som är den nyanivån. Söker däremot en enskild persori får han eller hon alltid maximibeloppetoavsett kostnaden. Vi anser att det alltid skall vara de faktiska kostnadernasom skall täckas, oavsett hur ansökan skett. Vad gäller pensionärs- och handikapporganisationernasmöjlighet att kollektivt ansöka om internatbidraget har vi vid flera tillfällenpåpekat, att eftersom medlen är begränsade och uttas via arbetsgivaravgift, börde förbehållas personer i arbetsaktiv ålder. Vi vet också att handikappadeblivit nekade ersättning därför att resurserna varit uttömda. Visst är det braatt pensionärer är aktiva, men vi förutsätter att deras kursverksamhet finansieraspä annat sätt, t.ex. via studieförbunden. Vi föreslår alltså attpensionärsorganisationernas rätt att kollektivt ansöka om internatbidrag skallupphöra. fattade ett beslut som varefterlängtat av många studerande. Det gällde ett förbättrat försäkringsskyddvid sjukdom och föräldraledighet under sommarferier för dem som har en vilandesjukpenninggrundande inkomst, SGI. Enligt lagen om allmän försäkring 3 kap. 5 § får densjukpenninggrundande inkomsten inte sänkas under tid då en försäkrad"bedriver studier för vilka han uppbär studiehjälp, studiemedel ellersärskilt vuxenstudiestöd". Den nya lagtexten innebär att alla studerande fr. o. m.den 1 juni 1986 får behålla den SGI de fått på grundval av eget arbete. SGI-nhålls vilande under terminstid och aktiveras under sommarferierna, då denförsäkrade inte uppbär studiesocial förmån. Så långt är allt bra. har det emellertid visat sig attordet "uppbär" i praktiken spelar en icke oväsentlig roll för denförsäkrade. Om en studerande anser sig inte behöva studiemedel eller undernågon del av studietiden försöker klara sig på egen hand. t. ex. genom attanvända eget sparkapital, försvinner den vilande SGI-n. Så gör ocksåsparkapitalet. Jag harsvårt att förstå att den som är sparsam med sin egna och statens Prot; 1987/88:104 Studiestöd m. m. medel och inte vill dra päsig mer skulder än nödvändigt skall straffas genom att bli av med sin vilandeSGI. Folkpartietföreslår att lagtexten -ändras så, att den som har rätt att uppbära studiemedelosv. skall få behålla sin vilande SGI. Vi anser att det borde vara om manstuderar eller inte som avgör rätten till vilande SGI och inte att man lånarpengar av staten för studierna. Med dettayrkar jag bifall till reservationerna 4,6,8,9 och 13- Anf.87 (): I det här ärendet, socialförsäkringsutskottets betänkande nr 20, är vifrån sida oense med utskottsmajoriteten pä tre punkter. Jagskall kort kommentera dessa tre. Denförsta punkteri gäller det differentierade vuxenstudiestödet. beslöt1985 att vuxenstudiestödet skulle differentieras. Argumentet för endifferentiering var att man önskade höja stödnivän för att fler skulle kunnautnyttja stödet utan att förlora inkomstmässigt sett. Detolyckliga i omläggningen var att man knöt ersättningsnivåerna till dagpenningeni A-kassa. Det innebär i dagens läge att den som inte tillhör A-kassa får 1 710kr. i vuxenstudiebidrag och därutöver får låna , medan den sombefinner sig i den högsta dagpenningklassen får . i bidrag och får låna1 . Ovanpå detta är också barntilläggen på . per barn och månadkopplade till att man tillhör A-kassa. Denhär konstruktionen missgynnar utan tvivel de grupper som står utanförarbetsmarknaden, framför allt hemarbetande kvinnor, men drabbar också andra sominte tillhör A-kassa, t. ex. fria yrkesutövare och egenföretagare. Åtskilligaav dessa är korttidsutbildade och i behov av kompletterande utbildning för attkunna komma in på arbetsmarknaden. Syftet med vuxenstudiestödet är ju attstärka människors ställning på arbetsmarknaden. På den här punkten motverkaralltså den nuvarande konstruktionen syftet med stödet. Det här vill vi att manskall studera litet närmare, framför allt då kvinnornas möjligheter att delta ivuxenutbildningen. Jag yrkar bifall till reservation 7, där det krävs att enutvärdering skall göras. Denandra punkten där vi har en annan uppfattning rör kollektiv ansökan ominternatbidrag. När vi gav handikapporganisationernamöjlighet att göra kollektiv ansökan när det gäller korttidsstudiestöd passaderegeringen pä att också ge pensionärsorganisationerna samma möjlighet. Vi anseratt korttidsstudiestödet i första hand skall användas till yrkesverksammapersoner. Pensionärsorganisationerna har dessutom andra möjligheter attutnyttja samhällets stöd till sin verksamhet. Vi yrkar därför att försöksverksamhetenmed kollektiv ansökan för pensionärsorganisationer skall upphöra. Jag yrkarbifall till reservation 8. Dentredje punkten gäller anslagen till studerandehälsovården. Den här frågan harvarit litet av en följetong i utskottet sedan det nya statsbidragssystemetinfördes . Diskussionen har i första hand gällt hur mycket anslaget skallräknas upp för att man skall kunna behålla oförändrad verksamhet. Den heltdominerande utgiftsposten i studerandehälsovården är personalkostnader. Denpris- och löneomräkning som regeringen har tillämpat har inte motsvaratkostnadsökningarna när det gäller personalen. ingrep ocksåutskottet och räknade upp anslaget i förhållande till de krav som ställdes fränstuderandehälsovårdens sida. Underbehandlingen av det här ärendet i utskottet hade vi en uppvaktning fränStudenthälsan i . Av den uppvaktningen framgick klart att man ärekonomiskt hårt trängd. Studenterna har inte möjlighet att själva gå in medytterligare pengar till verksamheten. Det innebär, såvitt jäg kan uppfatta, står inför en situation där man måste dra ner på den verksamhet man har . Imotion Sf414 av yrkas att detta anslag skall räknas upp utöverbudgetpropositionens förslag med . och att ett engångsanslag på . beviljas till metodutveckling. Vi från anser att den verksamhetsom man bedriver inom studerandehälsovärden är viktig. Den är bra för destuderande, och den är bra för den allmänna friskvården i samhället. Vi tyckeratt det är rimligt att man dä också får resurser till den som motsvarar dagensnivå. Därför är vi beredda att stödja de krav som framförs i motion Sf414 ochsom återfinns i reservation 12. Jag vill sammanfattningsvis yrka bifall till reservationerna 7, 8 och12 vid detta betänkande. 88 MARGÖ (vpk): fanns det allmänt en stor optimism om attmänniskor ur arbetarklassen skulle få faktiska möjligheter att genomgå högrestudier. Utbildningspolitiken skulle användas som ett fördelningspolitisktinstrument. De som hade varit med och bekostat ungdomsskolans utbyggnad, mensom inte själva vuxit upp med samma förutsättningar, skulle kompenseras medvuxenstudier. Qch i debatten nämndes mål för 80-talet som 100 000heltidsstuderande med vuxenstudiestöd. Ävenom insatser gjorts för att reformera vuxenutbildningssystemet,har inte utbildningsklyftorna minskat. När det gäller högskolan har i ställetden sociala snedrekryteringen ökat. De studiesociala villkoren har en avgörandebetydelse för rekryteringen till högre studier, men vi vet att familjensstudietradition också spelar en viktig roll. är det bl. 40-talisternasbarn som är aktuella för högskolan, och vi som tillhör den föräldragenerationenhar inte haft tillgång till den fullt utbyggda ungdomsskolan.Vuxenutbildningsinsatser för föräldragenerationen påverkar indirekt barnen attvälja högre studier - det vet vi från en mängd undersökningar - och kan därmedfå effekt för tvä generationer . Attmed vuxenutbildning kompensera de generationer som inte fått en tillräckliggrundutbildning är också en demokratifråga. Som samhället ser ut och utvecklasi dag är utbildning en förutsättning för att man skall få en plats iarbetslivet och kunna delta i demokratiska beslutsprocesser. Men det handlarockså om kvinnopolitik. Kvinnor är den största outnyttjade begåvningsresurssom finns, framför allt i de områden där befolkningsminskningen varit stor ochdär man har behov av regionalpolitiska satsningar. Men vuxenstudiestödetsutformning är ett hinder för många kvinnor. Kvinnor som varit hemarbetandeeller deltagit i jordbruksarbete har inte varit anslutna till A-kassan. Därmedfår de ett lägre studiestödsbelopp. Om de ställs mellan valet att vuxenstuderamed dåliga ekonomiska villkor eller att 8 protokoll 1987/88:104 Prot..1987/88:104 börja ettberedskapsarbete tvingas de av .ekonomiska skäl att välja det kortsiktigaberedskapsarbetet. Därför behövs det en annan utformning av vuxenstudiestödet,så att inte kvinnor missgynnas. Och det behövs mer pengar till vuxenstudiestödet.Vi har därför föreslagit en höjning av vuxenutbildningsavgiften ,vilket ger en inkomstförstärkning med 451 milj. kr. Jag yrkar bifall till vår reservation 5. Jagyrkar också bifall till reservation 7. I denna reservation ställercentern ett krav som vpk har ställt. Tyvärr har vi missat detta vidutskottsbehandlingen och får därför försöka kompensera detta genom att yrkabifall till centerreservationen. 89RALF (): Årets behandling av budgetpropositionensstudiestödsavsnitt inkl. bifogade motioner är till stora delar densamma somtidigare år. Den stora skillnaden är att studiemedelsdelen nu har brutits utoch kommer att behandlas senare i vår med anledning av en särproposition iämnet. Regeringen föreslär inte några större ändringar ibudgetpropositionen, varken på studiehjälpsomrädet eller beträffandevuxenstudiestödet. Årets satsning görs alltså på studiemedelssystemet. De allra flesta motioner och reservationer med anledningav denna proposition innehåller gamla välkända förslag och motiveringar. Därförämnar jag inte ingående kommentera alla dessa. Låt mig börja med att yrka bifall tillutskottets hemställan och a.vslag på samtliga reservationer. På studiehjälpsområdet kräver utskottets moderater attstudiehjälp skall kunna utgå även vid gymnasiestudier utomlands. Liksom vidbehandlingen av samma krav är utskottsmajoriteten inte avvisandetill detta krav, men den tycker inte att denna fråga är en av de mest angelägnanu dä vi fortfarande har en pressad ekonomisk situation. I gammal vanlig ordning kräver i motioner ochi reservationer försämringar pä vuxenstudiestödsområdet. De har svårt attförlika sig med att lågutbildade fackligt anslutna ges ekonomiska möjligheteratt utveckla sig genom studier. Folkpartisterna är inte långt efter. Exempelvis kräver defolkpartistiska ledamöterna i utskottet att ytterligare 110 milj. kr. skallföras över från vuxenstudiestödsavgifterna till andra ändamål. De kräver att vuxenstudiestödsavgifterna skallbrandskattas på 192,5 milj. kr. Sådana krav måste naturligtvis avvisas. vpk, har som alltid spenderbyxorna på -för att använda Strängs vokabulär - när det gäller populära förslag. Hon kräveren höjning av vuxenstudiestödsavgifterna. Det går bra att ställa krav omman slipper ta ansvar. Vi sympatiserar med förslaget, men måste ta hänsyntill landets ekonomi. Därför talar allt för att röstar förutskottsmajoritetens förslag. När det gäller förslagen om att avskaffa dedifferentierade vuxenstudiestöden vill jag än en gäng påminna om attvuxenstudiestöden från början initierades och genomfördes på förslag av TCO ochLO. dessagrupper en del av löneutrymmet för att genom vuxenstudiestö- Prot.1987/88:104 det ge lågutbildade kamrater möjlighet till utbildning. första åruppmärksammades det att en allt mindre del av vuxenstudiestöden ,. ... gicktill dem som de huvudsakligen var avsedda för, nämligen till de lågutbildadeverksamma i näringslivet. Av den anledningen infördes en differentiering avstöden så att de kategorier som finansierar stöden nu fär större bidrag änandra. Den reformen har haft avsedd verkan, varför det nu ej är aktuellt mednågon ändring på det området. har en försöksverksamhet pågått som gerhandikapp- och pensionärsorganisationer rätt att kollektivt ansöka pminternatbidrag ur vuxenstudiestödsavgifterna. Den rätten vill utskottets folkpartister ochcenterpartister avhända pensionärsorganisationerna. Motivet är att internatbidragenskall utgå till personer i arbetsaktiv ålder. Motivet kan utskottsmajoriteten ställa sig bakom. Videklarerade vid förra årets behandling av frågan att internatbidragenföreträdesvis bör utgå till dem som är i aktiv ålder. Vi kan upprepa detta äveni år. Medlet att ta bort möjligheten för pensionärerna attkollektivt söka det de har rätt till accepterar vi däremot inte. Det begränsarinte pensionärernas rätt att söka internatbidrag om man förbjuder kollektivansökan. Den åtgärden tar bara bort en möjlighet att ge pensionärerna service.Den åtgärden försvårar för pensionärerna men i ännu högre grad förvuxenutbildningsnämnderna som skall handha ansökningarna. 1 detta sammanhang har utskottetockså tagit upp en rad motioner med förslag som inte föranlett någonreservation. Det betyder inte att utskottet ansett dessa motioner ointressanta.Tvärtom anser utskottet att det i vissa av dessa finns förslag och idéer välvärda att fundera vidare på. Regeringen avser att företa en översyn avvuxenstudiestödet och dess regelsystem. Utskottet tar för givet att de somskall göra denna översyn kommer att ta del av alla idéer och förslag somframkommit. CSN, centrala , har i sin senaste petita förtfram en hel del förslag till förändringar och förbättringar avvuxenstudiestödet. Med hänvisning till denna förestående översyn föreslårutskottet att motionerna avslås. 90BARBRO () replik: