prot · GB0994 · 1987-12-31 00:00:00 — Om man stått fast vid det förslaget, hade detta - om något- försämrat möjligheten att ha tillgång till taxi ute på landsbygden, vilket vikommer att ha,i fortsättningen. Det kan jag lova . Dessutom finns det stora områden i landet där det är enomöjlighet att bedriva kollektivtrafik, eftersom de är för glest befolkade. Vihar sannerligen inte från moderat håll försvårat för någon att ha en egen bilute på landsbygden. Däremot har socialdemokraterna naturligtvis lagt hinder ivägen genom sina olika skatteförslag. OlleÖstrand måste väl hålla med om att utgångspunkten för lagstiftnings- A vreglering av yrkestrafiken och handikappanpassadkollektivtrafik arbeteninte skall vara att skydda SJ och andra offentliga trafikföretag motkonkurrens, utan det är kundernas behov vi skall se till. Sedan några ord om lämplighetsprövningen. Jag kan inteförstå att lämplighetsprövningen måste skärpas när behovsprövningen slopas.Vilken visdom ligger bakom den inställningen, ? Om man villförändra och avreglera, skall man väl inte reglera i den ena änden mer än vadman släpper i den andra. Det leder i alla fall inte till någon avreglering. Detmåste vara rimligt att inte göra det svårare för en yrkeskategori än för enannan. Varför skall man ställa andra krav på yrkesutövare inom trafikområdet änman gör på yrkesutövare inom andra näringar? I våra reservationer och motionerhar vi klart uttryckt att detta inte är rimligt. Men hävdarfortfarande att det skall vara besvärligare att bedriva en näring inomtrafikområdet än inom andra områden. Slutligen när det gäller frågan om trafikhuvudmännensansvarsområde för taxi. När man blandar in huvudmännen, , innebärdet en ytterligare centralisering och byräkratisering av kollektivtrafiken. 32 () replik; Jag skulle naturligtvis ha kunnat avstå frånmin replikrätt . Men jag kan inte låta bli att påminna som vi tillsammans i trafikutskottet diskuterade dessa frågor och då jagen stor del av tiden ensam drev förslaget om en avreglering av yrkestrafiken. Jag håller med om att vi nu fick höra litetav en lovsång till avregleringens fromma. Det gläder mig att socialdemokraternahar kommit så långt. Vi hoppas dock verkligen att ni också skall kunna inse inte behöver de krav som ställs på lämplighetsprövningen. Ni har kommit en bra bit på väg genom att släppa så passmycket som ni har gjort. Jag hälsar er välkomna på den vägen, och jag förväntarmig att ni skall hitta ända fram till en fullständig avreglering av den härnäringen. 33 () replik: När det gäller taxiservice i glesbygd vill jagbetona det sade om samhällsansvar. Lägg märke till, ,att jag faktiskt helt instämmer i synen på vikten av att samhället kombinerarupphandlingen av samhällstjänster med krav på service till allmänheten. Jag anser att landsbygdstaxi har fungerat bra, effektivtoch mänskligt. De klagomål på taxi som framförde kan enligt minåsikt inte riktas mot småstädernas och landsbygdens taxirörelser. Angående taxametrar vill jag få till protokollet antecknatatt det finns taxiskjutsar som läggs ut på anbud efter antalet kilometer. Vihar efter mycket funderande kommit fram till att även dessa bör ha taxameter -men den enklast möjliga, för att uppfylla bokföringslagens krav. Till slut vill jag ställa en fråga till : Påvilket sätt bidrar borttagandet av kollektivtrafikstödet till en levandelandsbygd? 34OLLE ÖSTRAND (s) replik: Först till : Hon tyckte att detvar intressant att lyssna på mitt anförande. Det var naturligtvis roligt atthöra det. Men efterlyser hon var visionerna finns. Det är klart att det finns visioner. Vi vill att denkollektiva trafiken skall fungera på ett riktigt sätt. Det gör den inte -framför allt när det gäller taxetrafiken. Jag tycker det är en vision så godsom någon att vi är beredda att göra sådana förändringar som innebär att denhär trafiken skall fungera på ett mer tillfredsställande sätt för de människorsom tvingas använda sig av kollektiva färdmedel. Det är en mycket godideologisk ståndpunkt. efterlyser också nya idéer. Ja, men det ärväl en ny idé att vi vill skapa möjligheter för människorna att lättare få tagpå en taxi? Sedan till : När ni inte vill vara med omatt länshuvudmännen skall ta det övergripande ansvaret för taxitrafiken ilänet, då tar ni ställning emot glesbygden. Om vi skall få entillfredsställande taxetrafik och en avreglering i glesbygden är det mycketviktigt att länshuvudmännen, i samband med att de upphandlar taxitrafiken,också får möjligheter att ställa krav på taxitrafiken att upprätthålla entillfredsställande trafikförsörjning i glesbygden. Därför återupprepar jag änen gång att det är glädjande att genom upp på detta och känner ett ansvar i det här avseendet. Beträffande långväga busstrafik: Det är riktigt attkunderna skall erbjudas en tillfredsställande kollektivtrafik. Men i och medatt vi' släpper den här trafiken fri får det inte bli så att vissatrafikutövare plockar russinen ur kakan och kör på tider då trafikunderlaget ärgott, medan länshuvudmännen och SJ sedan skall vara tvungna att köra på tiderdå underlaget inte är lika stort, så att den trafiken i ännu högre utsträckningfår subventioneras med skattemedel. Det kan vi naturligtvis inte vara med om. Prot.1987/88:94 . A vreglering av yrkestrafiken och handikappanpassadkollektivtrafik 35VIOLA (vpk) replik: blev glad när jag sade att hansinlägg här är intressanta. Men jag har också påstått att de är ganskaförskräckliga. De stämmer ju helt med de folkpartistiska kraven på enuppluckring av regelsystemet. Den fria konkurrensen skall vara det som tillsist ger nya idéer osv. Men precis som var inne på tidigare:De flesta av oss i den här kammaren kommer från orter där trafiken fungerarganska bra. Det beror inte på att det finns mängder med olika taxiföretag, omvi nu skall diskutera taxi. Den fungerar därför att det finns yrkesmänniskorsom känner folket väl och verkligen vill vara med och se till att servicen förbättras. Vad finns det då, , att säga om utvecklingent. Jag har gång på gång tagit som exempel därför att jagvill ha kommentarer till vad som sker när den fria konkurrensen - som detfaktiskt varit fråga om i praktiken - leder till en överetablering. Det har juinte alls med människornas behov att göra. Vilka idéer där är det som skallgagna folket och bygden i ? Det finns också exempel på att det är samhället som tillsist får gripa in när olika företag håller på att slå ihjäl varandra, när dehar alldeles för orealistiska förhoppningar om att göra snabba pengar - inteför att serva folk utan just för att plocka russinen ur kakan - men i slutändanändå konkurreras ut så att samhället får gå in. I befarar man just nuatt det etablerade taxiföretaget kommer att få permittera mängder medyrkesmänniskor och kanske ta lån för att överleva. Ligger detta i den nyavisionen, ? Avreglering av yrkestrafiken och handikappanpassadkollektivtrafik 36ANDERS () replik: Jag kan inte för mitt liv inse att det skullebli bättre tillgång till taxi ute i glesbygden och på landsbygden genom att länshuvudmännen något slags överordnad ställning när det gäller att skötatillstånden till taxitrafiken. Förslaget i propositionen innebär mer ellermindre en typ av reglering av tillstånden till taxitrafik, genom att det sägsatt länshuvudmännen skall fortsätta att ha ett överinseende. Men detta geringet annat än ännu mer byråkrati och reglering i annan form än den som gällerför närvarande. Jag vet kanske grunden till att man har skrivit på dettasätt i propositionen. Kommuner och landsting har nämligen, ,upplevt att det börjar kosta pengar att använda taxi, och så har de sett att ensamordning skulle vara bra för dessa två huvudmän för att kunna köpa upp sådanatjänster. Men det är inget större problem för dem att göra det i fortsättningenutan att ha något slags huvudmannaskap, för taxinäringen. De avtalen kanskrivas hur som helst, och det har vi också sagt i vår motion från . För att skydda SJ i fråga om de långväga busslinjer somskall släppas fria säger man att tillstånd skall kunna vägras med hänsyn tillden trafik som SJ eller något annat monopolföretag bedriver. Om SJ bedriver entrafik som inte passar kunderna, då vill tydUgen att SJ skallfortsätta med den trafiken trots att man inte får några kunder, medan demänniskor som behöver ha en trafik inte får någon därför att de andra företagsom är beredda att driva en trafik som passar resenärerna kommer att stoppas. 37 () replik: svarade inte med ett ord på mintvå gånger upprepade fråga om avvecklingen av den statliga driftersättningentill lokal och regional kollektivtrafik. Då får jag väl läsa i betänkandet vadmajoriteten säger. Majoriteten hänvisar till investeringar som regeringenvill göra i viss regional kollektivtrafik. Men att svara på en fråga omdriftstöd med att hänvisa till ett investeringsstöd är som att blanda ihopäpplen och päron, dvs. det är inget svar aUs. Jag får tydligen dra slutsatsen attavvecklandet av det statliga stödet är en bit av socialdemokraternas ideologi. 38OLLE OSTRAND (s) replik; tyckeratt mina argument ärförskräckliga. Det får naturligtvis stå för henne, men det förslag som vibehandlar är ett försök att åstadkomma en bättre kollektivtrafik när detgäller taxi och även övriga delar av kollektivtrafiken. Om detta betecknas somförskräckligt, så har jag svårt att hänga med. Jag anser att det förslag vi skallfatta beslut om kommer att innebära en bättre kollektivtrafik för människornarunt om i landet, och jag tror att människorna kommer att vara tillfredsställdamed defta. säger att SJ bedriver trafik som kundernainte efterfrågar. Men har SJ och länshuvudmännen ansvar för kollektivtrafikenmåste man också bedriva trafik då kundernas efterfrågan inte är såstor. Det är därvidlag förlusterna uppkommer. Skulle vi släppa allting fritt. som ni ochfolkpartiet föreslår, innebär det att enskilda företag kan köra på tider medgott trafikunderlag, och sedan får samhället gå in med ännu större driftbidragunder förlustdelen av dygnet, om jag så får uttrycka mig. Detta kan vinaturligtvis inte vara med om.. Driftbidrag, , utgår genomskatteutjämningsbidraget för kollektivtrafiken i skogslänen. Om jag intemissminner mig ärdet bidraget ungefär 70 milj. kr. Men en viktig saksom finns med i den trafikpolitiska proposition som vi behandlar jämsides medde här förslagen i trafikutskottet är att det föreslås en förstärkning avanslagen till kollektivtrafiken med över 500 milj. kr. Det är ett finttillskott för att vi skall,få en ännu bättre kollektivtrafik än den vi har . Till slut något om handikappanpassningen. Det kan alltiddiskuteras hur fort vi skall gå fram; man måste se även till de ekonomiskarealiteterna. Faktum är att SJ:s nya vagnar tillverkas för att bli helthandikappanpassade. Detta tycker jag är ett exempel på att det arbetasintensivt på alla håll för att få till stånd en bättre handikappanpassning inomkollektivtrafiken. Men vi kommer aldrig ifrån det faktum att det kostar oerhörtmycket pengar att handikappanpassa äldre bussar och tåg. Jag är emellertidövertygad om att vi går så snabbt fram som det finns ekonomiska möjligheter attgöra. Prot.1987/88:94 , A vreglering av yrkestrafiken och handikappanpassadkollektivtrafik 39SYLVIA (): Jag tror att vi alla är överens om att viljaha en bra och fungerande taxiverksamhet. Vad vi inte till alla delar blivitöverens om är vilka åtgärder vi skall vidta för att få en bra taxinäring. Det här med reglering av taxinäringen är ingen nyhet.Svensk taxinäring har varit föremål för reglering , dåreglementen för det dåvarande droskväsendet tillkom. Först långt in på1900-talet formades de centrala regleringarna i yrkestrafiklagstiftningen -regleringar som utgör delar av det nu befintliga regelverket. Jag har förståelse för att man vill se över och anpassaregelsystemet när det gäller taxibranschen; det tror jag dessutom är ennödvändighet. Men att göra en total kullerbytta och avreglera näringen helttycker jag är att gå väl långt. De anställdas organisation har dessutom bestämtmotsatt sig en så här långt gående avreglering. Som här sagts har det riktats krifik mot taxis sätt attfungera, och jag har då förståelse för att man vill se över de olikabestämmelser som föreligger. Men förtjänar taxi av sitt dåliga rykte? Är det ändåinte så att verksamheten successivt har blivit bättre, om än ej riktigt bra? Ärdet inte bra att man t.ex. via en datacentral/beställningscentral kan dirigeratrafiken i vissa områden, där man på en dataskärm lätt kan se om det är ont ombilar, för att på så sätt ge allmänheten en bra service och på så viskonstatera att taxi utgör en del av kollektivtrafiken? Med det nu framlagdaförslaget är onekligen defta system satt ur spel, då man som taxiägare inteskall behöva tillhöra en beställningscentral. Enligt den departementspromemoria som föregickpropositionen gjordes beträffande just avreglering av taxi m. m. i fråga ombehovsprövningen ett undantag för beställningscentralerna i de tre störstatätorterna. Alltför små beställningscentraler kan enligt promemorian leda tilldålig service, höga A vreglering av yrkestrafiken och handikappanpassadkollektivtrafik framkörningsavgifteroch svårigheter för allmänheten att hålla reda på de många beställningsnumren.Behovsprövningen skulle därför innefatta krav på en viss minsta storlek påbeställningscentralerna. Döm om min förvåning när det sedan visade sig attdenna del inte fanns med i propositionen! Det finns ett regelsystem , som tyvärr inte fungerarpå grund av att det inte efterföljs. Länsstyrelserna, som är den bevakandemyndigheten, har tydligen inte de resurser som krävs. Det finns alltsåkommenderingsplaner, taxefastställelse, trafikeringsplikt m. m. Vore det dåinte mest naturligt att granska nuvarande regelsystem och se till att detefterföljs, så att man kan ge bra service och möjligheter till en effektivtrafikapparat? Jag tror också att det som helhet betraktat är mycket positivtom man kan se till att nuvarande regler efterföljs på ett bättre sätt. Dessutomtorde det vara så att just taxibranschen har sina regler därför att den gjortsig förtjänt av desamma. Fram för en bättre taxiverksamhet! Detta tror jag är någotsom vi alla vill ställa oss bakom, och jag yrkar bifall till motion T21. Motionen T20 vill jag också yrka bifall till.Den handlar om bussverksamheten. Frågan om bussuthyrningsverksamhetens omfattning har längestått under diskussion. Enligt min uppfattning är en stor del avbussuthyrningen inte något annat än en förtäckt form av beställningstrafik.Flera etablerade bussföretag försäljer t. ex. bussarna till sina anställdachaufförer, vilka härigenom blir egna företagare. Bussföretaget ansvarar dockfortfarande för beställningar, dirigerar vart bussarna skall gå etc. sina sociala skyldigheter och för över dessa på deanställda förarna. Uthyrningsverksamheten innebär ofta utnyttjande avoerfarna förare. En mycket allvarlig aspekt när det gäller dessa förhållandenär att förarna i många fall inte behöver iaktta bestämmelserna om arbets- ochvilotider. Det kommer sig av att körning med förhyrd buss i privat ellerideellt sammanhang icke anses ske i förvärvsmässighet och sålunda inte omfattasav bestämmelserna om arbetstid vid vägtransporter. Detta tycker jag är mycketmärkligt. Uthyrningsverksamheten utnyttjas ofta för att kringgåsamhälleliga skyldigheter såsom arbetsgivaravgifter, källskatter för deanställda m.m. Det är uppenbart att företagare som bedriver bussrörelserutifrån dessa förutsättningar uppnår stora konkurrensfördelar framför seriösabussbolag, som i de flesta fall tvingas skära ned eller helt upphöra medverksamheten. Konsekvenserna för de anställda chaufförerna - ja, det blirarbetslöshet. Samtliga berörda och även har i remissvar angående propositionen krävt en skärpt regleringav uthyrningsverksamheten. Från trafiksäkerhetssynpunkt är det dessutom djuptotillfredsställande, tycker jag, att stora svårmanövrerade bussar framförs avicke yrkesvana chaufförer. Med det nuframförda, fru talman, yrkar jag även bifall till motion T20. 40ANNA (): Av detta sista inlägg verkar det som om SylviaLindgren mycket bra känner till taxiverksamheten. Därför vill jag gärna svara påett par punkter. För det första anser jag att man inte kan likställa taxi iStockholm och taxi i t. ex. . Det är två helt olika ting. Man kaninte klanka på taxi över lag i och säga att taxiverksamheten är dåligoch behöver förbättras överallt. Som vi har sagt här förut fungerar taxi påmånga ställen mycket bra. För det andra har jag kämpat här i motkravet på att alla taxibilar skall tillhöra en beställningscentral. Jag ärdärför tacksam i dag-det har jag också framfört tidigare - att detta krav nuförsvinner. Men jag håller med om att det är ett problem attkommenderingsplaner och uppställningsplatser försvinner pålandsbygden. Därför har jag, med instämmande av , flera gångersagt att det är viktigt att kommunerna kombinerar upphandlingen avsamhällstjänster med ett ansvar för vederbörande taxiföretag att stå tillallmänhetens förfogande på udda tider och på udda platser. 41 (vpk): Jag tyckte det var mycket glädjande att fåhöra inlägg. Jag förstår att hon måste ha uppfattat att vi ivpk - det gav jag uttryck för i mitt inlägg - är de enda som faktiskt har gåttde enskilda socialdemokratiska motioner som finns i detta sammanhang tillmötes. Vi är ju i sak helt överens om att denna förändring innebär en totalavreglering. Det är, som sade, en total kullerbytta-det var ettmycket bra uttryck. Men det verkar ju meningslöst att använda ideologiskainfallsvinklar i den här kammaren, i varje fall när man diskuterartrafikpolitiska frågor. Vi är ju helt överens, - varför då dettasätt att agera i kammaren, att låtsas som om det inte finns en reservationeller ett parti som faktiskt helt har ställt sig bakom de förslag som SylviaLindgren tagit upp i talarstolen? Vore det inte bättre att instämma i denreservation som instämmer i motioner? Jag tycker att detskulle vara mera i hederlighetens namn. Det kanske också skulle vara mera iservicens och kollektivtrafikens intresse att agera på det sättet. Jag tyckte som sagt, fru talman, attdet var glädjande atthöra den kunskap som kom till uttryck här i talarstolen. Det var ju så attkunskap ledde fram till precis samma krav och yrkanden som vpk har. Det tackarjag för. Överläggningen i detta ärende var härmed avslutad. (Beslut fattades efter debatten om skatteutskottetsbetänkande 28.) Kammaren övergick till attdebattera betänkande 34 om säkerhetskontroll vidsammanträde med kammare och utskott. Säkerhetskontroll vid sammanträde med kammareoch utskott Säkerhetskontrollvid sammanträde med kammare och utskott 42NILS (vpk): Det kan givetvis inte uteslutas att svenskariksdagen blir utsatt för våldshandlingar, även om den varit förskonadfrån sådana. Det är dock viktigt att de åtgärder som vidtas för att förstärkaskyddet i extrema 4 protokoll 1987/88:94 Säkerhetskontroll vid sammanträde med kammare ochutskott situationerhar öppenhetens bevarande som utgångspunkt. Inskränkningarna får, som detuttrycks i regeringsformen, aldrig gå utöver vad som är nödvändigt med hänsyntill det ändamål som föranlett dem, och ej heller utgöra ett hot mot den fria åsiktsbildningen. Det framlagda förslaget till säkerhetskontroll vidsammanträde med kammare har några viktiga avgränsningar i dettasyfte. En viktig fråga gäller dock beslutsordningen närsäkerhetskontroll skall tillämpas. Kommittén som utredde frågan ansåg attbeslutet ej borde fattas på tjänstemannanivå, utan föreslog att talmannenskulle få denna befogenhet. I vpk:s motion föreslås att talmanskonferensenskall fatta beslut i frågan. majoritet tar med märklig lätthetpå problemet om att beslut av så stor räckvidd skall träffas av en person, istället för i ett bredare forum. Utskottet godtar kommitténs och förvaltningskontoretsförslag med några ändringar som lagrådet föreslagit. "Av utskottets ställningstagande följer att utskottetavstyrker motionen 1987/88:K28 att beslutet skall fattas avtalmanskonferensen", är det enda utskottet åstadkommer. Den som läserutskottsbetänkandet får inget besked om hur konstitutionsutskott serpå var inskränkningar i lagskyd-dade fri- och rättigheter skall beslutas. Börinte beslut av denna art tas i bredaste möjliga forum? Det handlar inte ommisstro mot talmän - det vill jag understryka - men det handlar om att vidgaansvarstagandet. Det kan vara av intresse att av utskottets talesman fånågra kommentarer utöver den knapphändiga utskottstexten. I vpk-motionen har vi också pekat på problem som kan gällaför offentligt sammanträde, med utskott. När kommittén framlade sittförslag var inte offentliga utskottssammanträden prövade. Kommittén förutsatteatt säkerhetsskyddet vid sådana sammanträden skulle prövas av , menman torde knappast ha tänkt sig en så passiv inställning som utskottet geruttryck för. "Vad motionärerna anfört beträffande säkerhetskontroll vidoffentligt utskottssammanträde föranleder ej heller något särskilt uttalandefrån utskottets sida", heter det i utskottsbetänkandet. Det är sannerligeninte mycket till vägledning för hur den saken skall ordnas. har ett antaloffentliga utskottssammanträden genomförts. Har inte några funderingar väcktshos utskottsmajoriteten? Som inledningsvis sagts kan man inte utesluta behov avsärskilda säkerhetsåtgärder i vissa situationer, men det är viktigt att allmöjlig respekt visas för regeringsformens bestämmelser om fri- och rättigheterliksom för den av ofta uttalade vikten av öppenhet i vårt statsskick. Det kan inte vara någon orimlig begäran att beslut omavsteg från de grundläggande reglerna fattas i bredaste möjliga krets inomriksdagen. Jagar något besviken på den summariska behandling frågan fått,särskilt som det gäller konstitutionsutskott med dess särskildaansvar i sådana frågor. Jag yrkar, fru talman, bifall till den reservation som jagfogat till konstitutionsutskottes betänkande nr .34. 43WIVI-ANNE (): var förvånad över den"summariska" behand-lirig som den här frågan har fått. Jag måste sägaatt jag är förvånad över inlägg. har behandlat den här frågan engång tidigare. Med anledning av betänkande 1985/86:6beslutade att uppdra åt förvaltningskontoret att utse enutredning som skulle se på dessa säkerhetsfrågor. Denna utredning, som varparlamentarisk, utredde mycket noga, och det var inte någon summariskbehandling. Jag satt själv med i utredningen. Vi var alla överens om just detsom har talat om - att vi skall slå vakt om det öppna samhälletöverallt. Allmänheten skall kunna vara med och lyssna på politiska debatter.Och att allmänheten skall kunna få tillträde här och lyssna på kammarens sammanträdenär vi alla överens om. Men tyvärr kan incidenter inträffa, och det kan förekommahot om våld -även här i kammaren. Då måste vi ha en beredskap. Utredningen var enig om attdet kan inträffa en akutsituation. Vi ansåg att det är talmannen, eller vice talmannen, som skall kunnabesluta om att i speciella situationer sätta in säkerhetsåtgärder, kontroll -för att allmänheten skall kunna komma in på åhörarläktaren och för attriksdagsledamöter, talmän och statsråd skall kunna vara trygga i en akutsituation. Utskottsmajoriteten anser att beslutet om en sådansäkerhetskontroll skall kunna fattas av talman eller vice talman och att detinte skall få överklagas. Kontrollen skall kunna utföras av polisman, som skallkunna ha biträde av vaktpersonal. Om kroppsvisitation behövs, skall den kunnaverkställas i enskilt rum, och om möjligt i vittnes närvaro. Man skall även tahänsyn till den visiterades kön - dvs. person av samma kön skall utförakontrollen, om så är möjligt. Vad som föreslås i reservationen från vpk, att man skallsammankalla talmanskonferensen, är naturligtvis också en utväg. Men vi varalltså eniga om att det kan inträffa en akut situation. Överallt var enighetenstor. Förvaltningskontoret, som behandlat frågan, har ingen erinran. Det varfrån början en majoritet i utredningen. Utskottet och talmanskonferensen harbehandlat frågan. Jag måste då säga att man inte kan tala om en summariskbehandling. , fru talman, vill jag yrka bifall tillutskottets hemställan och avslag på reservationen.