prot · GB0946 · 1987-12-31 00:00:00 — Socialdemokraterna i är alltså beredda att skapa ettalternativ till det norska radio- och TV-monopolet. De är dessutom beredda atttillstyrka reklamfinansiering. Moderatasamlingspartiet och har uppfattningen att det är viktigt att viockså i får ett alternativ till televisions båda kanaler. , finansierat med reklam, innebär en sådan ökning avmångfalden; Dettakommer att bli en viktig fråga . Den kommer med all säkerhetatt bli ett inslag i den kommande valrörelsen. Jag ber att få yrka bifall tillreservation 3. Reklamär nödvändigt för att finansiera lokala TV-sändningar. Det vore djupt olyckligtom lokal etersänd TV tvingas förlita sig på organisationers eller andrasponsorers välvilja och på kommunala pengar. Skall det bli någonting verkligtattraktivt av den lokala televisionen måste den vara fristående och ges rimligaekonomiska resurser. Det finns faktiskt ingen anledning att medverka till lokaletersänd TV, om det kommer att handla om en etersänd lokal TV som lever påkommunala pengar. Det finns t. o. m., herr talman, skäl att varna för enutveckling där det lokala TV-mediet inte har tillräcklig frihet och saknarresurser att göra program med tillfredsställande kvalitet, Anf.158 (): Etermedierna fungerar i en helt annan situation än för bara fioår sedan. Då kom praktiskt taget alla ljudradio- och TV-sändningar som manlyssnade fill och tittade på i vårt land från . ärnärradion i stora delar av vårt land ett självklart inslag i medieutbudet. Heladen socialdemokratiska partikongressen sändes t. ex. i närradion. Detfinns videoapparater i bortåt en miljon hushåll, som därmed har gjort sigoberoende av TV:s och de lokala biografernas program. förmedlarhuvudsakligen utländska satellitprogram till en kvarts miljon svenska hushåll,en siffra som väntas ha ökat fill 700 1990. Tre nyckelord i liberalmediepolifik är frihet, mångfald och kvalitet. utveckling jag antyttbefinner sig än så länge bara i sitt begynnelseskede. kommerTV-kanaler att vara tillgängliga i vårt land i en mångfald som vi på1970-talet inte kunde drömma om och som vi än har 154 svårt att riktigt föreställa oss. Det är dock inte troligt attmångfalden av program blir lika stor sommångfalden av kanaler. 1987/88:46 kommer säkert att till stor del fylla sina sändningar med serier och lätta underhållningsprogram, i stor omfattning köpta i . Idet läget är det vikfigt att stärka utbudet av svenska program av god Vissa TV-ochradio-kvalifet och därigenom bevara och utveckla vår kulturella egenart. Detblir fS'' en huvuduppgift för framöver. Den skall även ifortsättningen finansieras genom mottagaravgifter, och dessa kan behöva höjasför att kvalitetskravet skall kunna tillgodoses. Svensk television kan och böremellertid också utvecklas, både kvantitativt och kvalitativt, av företag somfinansieras på annat sätt. Bättre utbildningsmöjligheter för TV-producenferbehövs också, om vi skall kunna göra konkurrenskraftiga program på vårt egetspråk. Sverigeförfogar över tillräckligt med TV-frekvenser för två rikstäckande TV-nätutöver de två som är i bruk. Dessutom finns det plats för ett antal lokalasändare. Nya svenska företag behöver alltså inte vara hänvisade till utländskasatelliter för att nå sin publik. Vivill göra det möjligt för intresserade företag att upprätta ett frånSveriges Radio fristående, reklamfinansierat . Eftersom radio- ochTV-frekvenser är en allmän nyttighet, bör detta företag sluta avtal med statenav i stort sett samma innebörd som det som finns mellan staten och SverigesRadio; fast naturligtvis med undantag för reklamförbudet. Inom näringsUvetfinns stort intresse för en sådan lösning. Påsenare tid har kommuner och lokala organisationer argumenterat för inrättandeav från fristående lokala - ett slags motsvarighettill närradion. Det är ett önskemål som vi i stöder. Vi föreslårdärför också att försök med lokal-TV skyndsamt genomförs. Eftersom det ärmycket mera kostsamt att producera TV-program än att göra närradio, måste delokala stationerna få stor frihet att själva avgöra hur verksamheten skallfinansieras. sade bestämt nej fill TV-reklam.Därmed avvisades den intäktskälla som framstår som mest naturlig för bådelokala stafioner och ett rikstäckande TV 3.1 stället talade man något svävandeom att lokal-TV skulle kombineras med betal-TV. Ett exempel på hur det kanfungera i praktiken finns i . Där driver en kanal som sänderdels kodade program med film och underhållning, dels lokala program som kanses av alla. har en ansökan liggande om attfå starta en liknande kanal i . Blir det möjligen nyagiv, eller kommer han att följa ett tips som kom med häromsistens?I har arbetarrörelsen satsat 80 miljoner på att starta lokalaTV-stationer, berättar tidningen. Sedan "är det upp till den lokalaTV-stafionen aft själv ordna sin ekonomiska överlevnad----- ITV-rutan betyder det att man sänder Bingo ett par kvällar istället." Dethär är ett problem för ett parti som anser att man måste reglera både vad som sänds och hur det skall finansieras. Om socialdemokraterna släppte sin regleringsiver, skulle de kunna få ett brett stöd i . Men istället råder stor förvirring i det socialdemokratiska lägret. Somliga är för ökad frihet i etern, andra är bestämda.mofståndare. 1987/88:46 senare gruppen, och det med besked. Han kämpar emot satelliterna men finnerhela fiden att tekniken rusar före honom. Det senaste är att han vill ~; \ förbjuda vidaresändning av satellitprogram ikabelnät. " ' '' ' utredaren konstaterar att förutsättningen för attinformationsfriheten skall ' ° begränsas enligt regeringsformen är att bevarandetav koncessionssystemet för lokala kabelsändningarär ett sådant viktigt skäl som regeringsformen få svårt att visa detta. Hansmodell innebär att kabelnät med mer än 100 hushåll inte får sända kommersiellasatellitsändningar, medan de som är anslutna fill mindre kabelnät eller haregen parabolantenn kan fitta så mycket de vill. En sådan reglering är praktisktohållbar och helt oförenlig med vår yttrandefrihetstradition. Vi liberaler har engenomtänkt och konsekvent mediepolitik. Mitt råd till regeringen är: Slutadrömma om förbud mot parabolantenner och liknande regleringar. Anslut er mediepolitik som präglas av frihet, kvalitet och mångfald. Jagyrkar bifall till reservation 3. Anf.159 (): På få områden går utvecklingen så snabbt som på etermedieområdet.Samtidigt berör denna utveckling de enskilda människorna direkt och på ettkanske avgörande sätt i värderingar och ställningstaganden. In i svenskavardagsrum ökar utbudet av internationella program över en ständigt ökandesatellitverksamhet. Den nationella kontroll som kan ske från de s. k.kommunikationssatelliterna genom kabellagen blir mer och mer"överspelad" av utvecklingen. Både medeleffektssafelliterna och dedirektsändande satelliterna sänder med sådan styrka att de relativt enkelt kantas emot med mindre parabolantenner. Sådanär situationen enkelt uttryckt, och dessa perspektiv bör vi ha med när vidiskuterar mediefrågor . kan aldrig bli en ö ietermedieutvecklingen. Det går ju inte att upprätta några gränser i rymden.Detta är inte ett uttryck för uppgivenhet utan mera ett avstamp i diskussionernaom framtiden. Självfalletbör vi så långt det är möjligt hindra sändningar som kan ha en skadlig inverkanpå tittarna. Detta gäller inte minst skildringar som innehåller våldsinslagbestående av sexuella övergrepp och sadism mot barn och även mot vuxna. Medskärpning av lagstiftningen och ökade möjligheter för kabelnämnden att bevakaoch ingripa när det gäller nedtagning och vidaresändning över kabelnät kansäkert en viss förebyggande verksamhet nå resultat. Säkert kommer också deföretagsägda satellitverksamheterna att beakta detta när det gäller sändningvia kommunikationssatellit. Denkanske avgörande frågeställningen är hur vi skall kunna hävda vårt lands kulturutbud över etermedierna och hur vi skall klara kampen och konkurrensen med direktsändande satellitutbud. Från har vi lagt fast handlingslinjer. Med den storlek vårt land har är våra resurser och möjligheter trots allt begränsade. Det gäller att använda dem på effektivaste möjliga sätt för att nå en önskad målsättning. 156 Vi har företaget . Företaget skallsvara för en programverk- Vissa TV- och radiofrågor samhet i allmänhetenstjänst. Det är självklart att denna public-service- Prot. 1987/88:46organisation måste ha goda resurser för att kunna hävda sig i den alltmer hårdnande konkurrensen på TV-området, som är en följd avutbyggnaden av satellitsändningarna. Dessa ökade resurser måste i första handanvändas för att värna det svenska kulturlivet, bl. a. genom att den svenskakvalitetsproduktionen ökas. Detär självklart att vi även i fortsättningen måste se till att Radiotillförs de inkomster som behövs i första hand genom licensavgifter. Även omdessa i viss utsträckning kan höjas och även om rationaliseringar ocheffektiviseringar bör kunna ske inom företaget, bör enligt uppfattningförstärkningar av radiofonden ske genom att öppna för reklam så att man fårintäkter den vägen. En förutsättning är att endast en av de båda TV-kanalernaskall användas för reklam och att reklaminslagen sänds i särskilda avdelningaroch inte bryter in i andra program. Med detta yrkar jag bifalltill reservation 4. Ireservation 5 följer vi från upp vår motion om fristående etersändalokala och regionala . Dessa skall kunna sända på de frekvenser somtilldelats genom internationella överenskommelser. Det råder ingatvivel om att en etersänd lokal TV skulle ha väsentliga fördelar framförkabel-TV. Lokal etersänd TV kan nå alla hushåll utan att dessa behöver skaffany teknik. Det skulle därtill förbättra möjligheterna att nå ut med lokaltproducerade program, exempelvis av folkrörelserna. Kommunernahar genom gjort framställningar om lokal etersänd TV ochmanifesterar därmed ett starkt intresse just för sådan verksamhet. Utskottetsmajoritet säger att frågan övervägs i regeringen. Det vore intressant att vetavad som har gjort att det ännu inte har kommit något förslag. Detär angeläget att ett sådant alternativ kan vägas in när kabel-TV:s fortsattautbyggnad skall bedömas. Jag yrkar bifall till reservation 5. Somframgår av ett särskilt yttrande beklagar vi från att intepropositionens förslag i vad avser våldsskildringar i filmer, videogram m. m.kommer upp fill behandling i detta sammanhang. Från anser vi att detinte längre går att acceptera att den ohämmade spekulationen i våld får fortgåmedan regering och riksdag väntar på fortsatt utredning. Man kan med fog sägaatt regering och riksdag tycks ha blivit handlingsförlamade i frågan. Vivill att nuvarande förhandsgranskning skall utvidgas att gälla alla i kommersielltsyfte saluförda videogram. Vi menar aft det inte med fog kan resas invändningarmot detta ur ytfrandefrihetssynpunkt. Nuhar också statsministern uttalat att han önskar få del av opinionen i denna fråga. Det fick han delvis för någon vecka sedan, när en rad organisationer, bland dem alla politiska kvinnoförbund, uttalat att nuvaran de lagstiftning för att begränsa videovåldet är helt verkningslös. I yttrandet framhålls: "Filmerna speglar en förnedrande människosyn, där den starke, med vapen, automatiskt har rätt. Bristen på humana värden och respekt för livets värdighet är total. ökar våldstendenserna i samhället. Våldsbrotten ökar ständigt i antal. Misshandeln tar allt grövre former. Allt fler beväpnar sig med vapen eller tillhyggen av olika slag. Inte minst sker detta bland ungdomen." 1987/88:46 Detkan räcka med detta. Uttalandet slutar med att framhålla att starka Vissa TV- och radiofrågor opinioner förväntar sig att samhälletslagstiftande organ går från ord till handling. Man kräver detta för barnensskull. Jag vill med kraft understryka detta. Det stämmer helt medcenterns uppfattning i frågan. Anf.160 BO (vpk): har en mycket löslig lagstiftning i fråga om kabel-TV ochsatellit-TV. På det området pågår en mycket snabb utveckling. Starkakommersiella och finansiella intressen gör sig gällande. Påhemmaplan förbereder just nu Scansat, under finansmannen , att starta sändningarna från den reklamfi-nansieradeskandinaviska satellitkanalen. Det är alldeles uppenbart att Scansat avser attkringgå bestämmelserna om förbud mot reklam riktad direkt fill svenska hushåll.I har vad jag förstår redan fått nej. Även i har vi allanledning att slå till bromsarna. En snabb översyn av lagsfiftningen på det härområdet är nödvändig. Jag inser att det här är en komplicerad materia och attdet finns stora svårigheter när det gäller att reglera lagstiftningen. Självfalletkan - det skall också understrykas - de nya tekniska möjligheterna, däriblandsatellitsändningar, användas också på ett mycket positivt sätt för att ökainformationen, för att förmedla värdefulla program och för förbättrad nyhetsservice.Vi är ingalunda teknikfientliga. Men vi anser att åtgärder ändå är nödvändigaför aft förhindra att dessa fantastiska tekniska möjligheter används för attprångla ut brutaliserande och kommersialiserade skräpprogram i rentvinstintresse. Detfinns olika möjligheter att gå fram lagsfiffningsvägen, tror jag.Kulturminister och kabelnämndens direktör har pekat på någraalternativ som man bör kunna pröva. I vpk:s partimotion visar vi på en annanmöjlig åtgärd för att begränsa kommersialiseringen. Deflesta satellit-TV-bolagen är som bekant reklamfinansierade. Är det då rimligtatt dessa reklam-TV-bolag kostnadsfritt skall ha fillgång fill de svenskakabelnäten? Motfrågan är naturligtvis: Är det möjligt att ta ut någon avgift avdessa bolag? Ja, i har man faktiskt visat att det är möjligt. RobertMurdochs har tvingats att betala en s. k. entrébiljett för attkomma in i kabel-TV-näten. Man kan tänka sig ett system där svenska nätägareåläggs att ta ut en avgift från de TV-bolag som man vidaresänder. De inkomnamedlen kunde sedan levereras in fill kabelnämnden, eller varför inte fill detnya medieråd som vi föreslår i vår mofion? Televerkethär satsat enorma belopp på kabelutbyggnad för satellit-TV.Utbyggnaden har inte skett efter något demokratiskt fattat beslut. Den skerockså utan sociala eller kulturpolifiska hänsynstaganden. Kommunerna har ettbegränsat infiytande. Konsumenterna tvingas ofta vara med och betala utan attkunna överblicka vad de betalar för. I avsikt att få till ståndett ordentligt demokrafiskt inflytande över utbyggnaden av kabel-TVföreslår vpk att ett medieråd inrättas som betonar konsumenternas intressenföre nätägarnas intressen - ett forum där de tekniska, kulturella och socialafrågorna i samband med kabelutbyggnaden 158 kan prövas i ett samhälleligt perspekfiv. Rådets funktion skall varaatt ta fram beslutsunderlag om denmedieutveckling som pågår och därmed stärka det demokratiska inflytandet överdenna utveckling. Den massiva utbyggnaden av kabelnätet är naturligtvis i första handavsedd för att ta emot satellitsändningar. Men det låter naturligtvis bättre omman kan ge en mer vardagsnära och demokratisk motivering, och så har då lokalaTV-sändningar kommit in i bilden. Men alla vet vi att dessa sändningar harutomordentligt begränsad omfattning. Och även om kabelutbyggnaden skullefortsätta kommer många hushåll att vara förhindrade att ta in några lokalasändningar, eftersom de fortfarande kommer att stå utanför näten. Omman skall satsa på lokal-TV - jag understryker om, därför att det finns mångatveksamheter - bör man nog i stället satsa på etersänd lokal-TV. Vi tycker attdet här är en fråga som regeringen bör titta närmare på. Skallman ha lokal-TV tror jag - till skillnad från vad pläderade för -att det är väsentligt att hålla den fri från reklam. och jagsitter båda i pressutredningen, den s. k. dagsfidningskommit-tén. Jag är övertygadom att om vi skulle släppa loss reklam i lokal-TV skulle det få fullständigtförödande följder för pressen i vårt land förutom alla andra negativakonsekvenser. Jag har inte så mycket berört frågan om och TV. Vi harju diskuterat den tidigare, och vi har från vår sida deklareratvår position. Jag skall bara upprepa den i all korthet. tid av ökad kommersialisering är det naturligtvis av stor vikt att vi satsarmer på att utveckla och roll som ett företag iallmänhetens tjänst. Det utesluter enligt vår bestämda mening reklamfinansiering.Låt oss i stället samverka för att ge och TV ökade resurser,något som vpk föreslagit. Jagvill avslutningsvis yrka bifall fill reservationerna 1, 2 och 6. (forts. prot.47) Prot.1987/88:46 16.decemberl987 Utökningav antalet suppleanter i socialförsäkringsutskottet 16 § Kammaren beslöt attförhandlingarna skulle fortsättas vid morgondagens sammanträde. 17§ Utökning av antalet suppleanter i socialförsäkringsutskottet Anf.161 TREDJE VICE TALMANNEN: kammaren inkommet protokollsutdrag har valberedningen föreslagit attantalet suppleanter i socialförsäkringsutskottet skall utökas från 16 till 17. Jaghemställer att antalet suppleanter i socialförsäkringsutskottet bestäms fill17. Kammarenbiföll denna framställning. 18 § Meddelande om val Anf.162 TREDJE VICE TALMANNEN: Jagfår meddela att val fill styrelsen för Stiftelsen fyllnadsval fill utskott kommer att ske vid morgondagens sammanträde. 19 § Anmäldes ochbordlades betänkande 1987/88:7 efter förnyad behandling av ärende om ettnytt plan-bostadsverk (prop. 1987/88:37) 20 § Meddelande ominterpellation Meddelades att följandeinterpellafion framställts 1987/88:151av (vpk) till industriministern om sysselsättningen vidStensele Mekaniska Verkstad: svarade industriminister på två interpellafioner angående sysselsättningen vid StenseleMekaniska Verkstad. a. sade industriministern följande: "Statsföretag förvärvade från staten. förvärvade den av bedrivna rörelsen avseende tillverkning och försäljning avskogsmaskiner i dotterbolaget . är etthelägt dotterbolag till , som i sin tur är ett helägtdotterbolag till i . Genombeslut beviljade regeringen tillstånd att förvärvasamtliga aktier i samt tillstånd aft förvärvarörelsen avseende tillverkning och försäljning av skogsmaskiner. lämnade beskedet att ÖSA har för avsikt attlägga ned skogsmaskinsfillverkningen vid Mekaniska Verkstad.Nedläggningen kommer att beröra samtliga 205 anställda. Något beslut om att lägga ned verksamheten vidStensele har alltså icke fattats. Enligtvad jag erfarit fördes förhandlingarna med ÖSA och Repola i samband medförsäljningen utifrån förutsättningen att verksamheten skulle fortsätta somtidigare. I köpeavtalet mellan och förklarar sig också ÖSA inte hanågon avsikt att vidta åtgärder som negativt påverkar sysselsättningen iStensele. Denna avsikt bekräftades senare från Repolas och ÖSA:s sida isamband med handläggningen av förvärvsärendet. Regeringenutgår ifrån att Repola tar sitt regionalpolitiska ansvar genom fortsattdrift av Sfenselefabriken eller ordnar alternafiv verksamhet Dettabesked har regeringen framfört fill Repolas ledning." i denna debatt underströk industriministernåter en gång det ansvar Meddelande om inter- som Repola hade genom att säga: pellation "Jag sade att regeringen har meddelat ägarenRauma Repola att företaget har gjort sådana åtaganden i samband med både köpetoch förvärvsärendet att dessa åtaganden enligt regeringens mening innebär attföretaget har att välja mellan att fortsätta verksamheten eller ordnaalternafiv verksamhet och sysselsättning. Jag är alltså inte beredd att fritaRauma Repola från sitt ansvar." Detta var klara och raka besked frånindustriministern som inte kan missförstås. Men hur gick det? Jo,antalet anställda halverades och i anledning av detta sade industriministernföljande i ett frågesvar i : "Repola meddelade den 16 januari 1986att verksamheten vid Mekaniska Verkstad skulle läggas ned och attsamfiiga 205 anställda skulle beröras. Som jag fiera gånger redovisat här ikammaren klargjorde regeringen på ett fidigt stadium att Repola hade ettansvar för sysselsättningen i . Enligt vad jag erfarit sysselsätts , efter genomförda MBL-förhandlingar, 115 personer vid företaget. Regeringenutgår från att Repola fortsätter sina ansträngningar för att lösaproblemen i ." Under den här fiden hade alltså regeringensambifioner sjunkit från 205 fill 115 anställda vid fabriken. , , ärsamtliga anställda uppsagda fill . Detta har fått de anställdavid fabriken att skriva följande öppna brev till regeringen ochindustridepartementet: "Vi anställda vid , , äruppsagda från vår arbetsplats - mot vår vilja. Vihar under fid mycket akfivt deltagit i utvecklingen av ett effektivtmaskinellt skogsbruk, vilket inneburit att den svenska skogsindustrin harkunnat erhålla en jämn tillförsel av skogsråvara. Dettahar starkt bidragit till att landet har erhållit goda exportinkomster frånskogsindustrin. Mengenom Statsföretag AB:s försäljning av vårt företag till finska Repola Oyhar vi försatts i den situafion vi nu befinner oss i. Vårtenda krav har varit ett meningsfullt arbete på den ort där vi bor.Eftersom detta krav ej synes gå att uppfylla kräver vi härmed attindustridepartementet och regeringen så snabbt som möjligt ställer pengar fillförfogande, så aft vi anställda kan erhålla våra respektive löner följandeindex fram till dess vi går in i pensionsåldern. Vikräver att detta sker efter samma system som t. ex. JO, ,justitieminister med flera prominenta personer erhållit sinaframfida löneförmåner. Eftersom regeringsparfietsledstjärna är solidaritet och jämlikhet, måste 1987/88:46 detligga regeringen varmt om hjärtat att lösa vår framtida försörjning så 16december 1987 snabbt som möjligt. ., ,. ~ Anställdavid SMV , " Medhänvisning fill ovanstående vill jag ställa följande frågor till industriministerPeterson; Har enligt industriministerns mening RaumaRepola fullföljt det ansvar som industriministern inte var beredd att frita dem ifrån? Om svaret på den frågan är nej, vilka åtgärder avser industriministern då När företaget hade 205 anställda sadeindustriministern att företaget har att välja mellan att fortsätta verksamheteneller att ordna alternativ verksamhet och sysselsättning. Stårindustriministern fast vid detta besked även ? Om svaret är ja, kan då industriministern lämna ettklart besked om vilka åtgärder regeringen äriinar vidta för att nu lagda varselinte fullföljs? Har industriministern några besked att lämnaangående de hundratalet ersättningsjobb som måste till som ersättning för demsom fidigare sparkats från sin anställning? 21§ Meddelande om frågor Meddelades att följandefrågor framställts 1987/88:285av (fp) till utbildningsministern om anordnande i visst fall av engemensam skolledning för en gymnasieskola och en vuxenskola; är en välkänd Stockholmsskola där inteminst den naturvetenskapliga utbildningen alltid har hållit en mycket högstandard. Undernågra år har hotet om nedläggning av som ungdomsgymnasium hängttungt över skolan. På basis av de fakta om elevunderlag m. m. som tagits framhar dock skolstyrelsen i funnit att den bästa användningen av NorraReal skulle vara att där kombinera gymnasieskolan med vuxenskola. Frånden gäller ett nytt system för statsbidrag till skolledning. Iförslagstexten framhåller regeringen att ett syfte skulle vara att ge ökademöjligheter till en samordnad skolledning i de fall någon eller någraskolformer är av ringa omfattning. Stockholmsskolstyrelse har ansökt om rätt att fr.o.m. /89 i ha engemensam skolledning för en gymnasieskola och en vuxenskola. Denna ansökan harregeringen avslagit. Vilkavar regeringens huvudsakliga motiv för avslaget? 1987/88:286 av JohnAndersson (vpk) till industriministern om pensionsrätten för vissaskogsarbetare hos domänverket: inköptes Klippankoncernen av SödraSkogsägarna. Antalet anställda inom skogen var drygt 70 personer, därav mångaöver . På grund av Södras likviditetskris försåldes dess förvärvadeskogsinnehav till domänverket. De anställda fick samma förmåner ochskyldigheter som andra anställda i domänverket, utom i ett avseende, nämligenpensionen. Orsakentill detta är enligt uppgift att det var ett andrahandsköp, och då gäller ejdomänverkets pensionssystem. Detta innebar att vissa skogsarbetare inordnadesi domänverkets pensionssystem med tjänst inom skogen. Detta fastän mani verkligheten hade jobbat .