prot · GB09133 · 1987-12-31 00:00:00 — Ja, visst ärdet så. Exempel från alla håll visar att def är elever som gått de treårigautbildningarna som först får jobb. Jag tycker aff det är angeläget att vi nuslår fast aft vi skall förlänga utbildningarna. Def är synd aff det barahandlar om 6 000 elever, och de får dessutom börja den nya utbildningen undersämsta tänkbara förhållanden. Men de andra då? De som skall vänta nästan tillår 2000 innan de kan få samma möjligheter? Vi i folkparfiet tycker för vår delinte all detta är acceptabelt. Alla ungdomar borde få tillgång fill bättreutbildning så fort som möjligt. På en rad yrkesområden kanske utbildningen kanbli ytterligare förlängd. I utlandet är def ju inte alls ovanligt med femårigayrkesutbildningar. Def skulle vara väldigt posifivt om eleverna infe behövdetveka inför aff gå en treårig utbildning, vilket utbildningsministern ocksåsade. Man kan dock inte dra några generella slutsatser av ett så litet materialsom 6 000 platser. I verkligheten och i full skala kommer def aft handla om affintressera 100 000 elever för en treårig utbildning. Jag fick infe ett enda svar på de frågor som jag ställde imitt inledningsanförande. Den första gällde kvaliteten. Hur avser regeringenatt garantera kvaliteten på utbildningen? Skall jag tolka utbildningsministernstystnad på def sättet alt regeringen inte kan göra några utfästelser med depremisser som faktiskt råder? Blir det samma gamla utbildning som förut, menmed tillägg av ett tjog allmänna ämnen? Då är alltihop fullständigt förfelat. Vidare frågade jag om intressevalen och favoriseringen avelitidrottare och schackspelare. Inle heller på dessa frågor har jag fåll svar,trots att jag påpekade att denna favorisering innebär ett motarbetande av dejämställd-hetssfrävanden som utbildningsministern i andra sammanhang talar såvarmt för. I detta sammanhang vill jag beröra en reservation somfolkpartiet har fogat till betänkandet. Vi vill att skall uttala atfi den revision som SÖ genomför av yrkesutbildningarnas kursplanerjämställdhetsmälef skall vara en ledstjärna. Majoriteten har inte velatinstämma i detta. Detta är en mycket viktig fråga, och utbildningsministernborde instämma i krav. 133Utbildningsminister : Herr falman! Det finns många kommuner ilandet, där praktiskt taget varje elev både söker och kommer in pågymnasieskolan, . Def finns emellertid ett antal elever som intekommer in. I stor utsträckning rör def sig om sådana elever som förklarar aftde bara är intresserade av försfahandsalfernativet. Om han eller hon intekommer in pä den utbildning som ärderas förstahandsalfernafiv, fär utbildningen vara. Det är inte möjligt att åstadkomma det antal platser medexakt den fördelning som motsvarar elevernas önskemål. Därför är det nödvändigtaft eleverna själva är beredda att anpassa sig. har frågat om utbildningen skall få högrekvalitet. Jag är benägen atf tro att en treårig utbildning når bättre kvalitetän en tvåårig. Def skulle förvåna mig mycket om resultatet blev något annat.Jag utgår från att alla som arbetar i försöksverksamheten också kommer attanstränga sig för atf nå goda resultat. Om de får längre fid fill förfogande,så borde resultaten också visa sig. Def är emellertid också både nödvändigt ochnaturligt atf en utvärdering genomförs efter hand. Den kommer aff göras undermedverkan av en parlamentariskt sammansatt uppföljningsgrupp. Def är möjligt aff några detaljer i förslaget kan behövaändras, då man i prakfisk verksamhet gör ytterligare erfarenheter. Utredningen, remissarbetet på grundval av utredningen ochdef ytterligare arbete som bedrivits under propositionsförfattandet och här iriksdagens utskott har inneburit att man på olika håll försökt klarläggaproblemen så långt defta någonsin är möjligt. är def dags att övergå tillprakfisk verksamhet. Jag medger gärna atf de som delfar i försöksverksamhetenkommer atl fä det arbetsammare än vad de får som arbetar i en skolform som äretablerad. Så kommer det aff vara för alla som delfar i en nyskapandeverksamhet, men till all lycka finns det många som är beredda atf göra deansträngningar som det innebär aft gå nya vägar och att därmed också varaföregångare. Utveckling av yrkesutbildningen i gymnasieskolan m.m. 134 () replik: Nej, , det där var riktigtdåligt. Det som utbildningsministern försöker säga är: Ungdomarna får faktisktskylla sig själva. De gör ju bara ett val, och dä kan ju inte vi se fill aff defår plats. Man brukar dessutom få exemplet atf nästan alla vill blikosmefologer och hårfrisörer. Men, , def är ju infe sant, ochdet är inte så det ligger lill. Jag skall läsa innantill ur utbildningsministernsegen budgetproposition , där han först talar om hur många som harställts utanför gymnasieskolan. Han konstaterar då: "Inomden teknisk-industriella sektorns utbildningar har (ca 7 600) av desökande infe tagits in. Ca 3 700 av dessa var 16-17-åringar ." Resten,dvs. ca 4 000, var . Menar aff vi harså gott om arbetskraft att vi kan avvisa dem som skulle vilja ha en utbildninginom den teknisk-industriella sektorn? Det är ju def som landefsutbildningsminister står här och säger riär han försöker försvara attregeringen inte har uppfyllt sitt vallöfte om aff ge alla ungdomar under 20 åren plats i gymnasieskolan. Om dessa 7 600 fogs in på den teknisk-industriellasektorns utbildningar, tror jag aff def skulle vara till stor nytta för helalandet, och inte minst för vår tillverkningsindustri. 135YLVA () replik: Utbildningsministern säger alt han är benägenall tro alt en längre utbildning innebär bättre kvalitet och atl han skulle bliförvånad om så inle blev fallet. 1987/88:133 :, Utveckling av yrkesutbildningen i gymnasieskolan m. m. Jag må säga att det är lättsinnigt aff så lita fill frommaförhoppningar och tro att kvaliteten blir bättre om man bara utsträcker fiden.Vi kräver för vår del väsenfligt mer substans i kvalitetsbegreppet än atf manär benägen aff tro något. Dessa krav har jag redovisat fidigare - fortbildning avyrkeslärare, utbildning av handelsledare, fullödiga kursplaner, etc. Jag konstaterar också atf utbildningsministern fortfarandeinfe säger ett enda ord om intressevalet och elevernas möjligheter aff fördjupasig i ett ämne om de inte är intresserade av elitidrott eller schack. Tyckerverkligen utbildningsministern atf det är viktigare atf spela ishockey än afft. ex. läsa filosofi? Varför skulle inte den filosofiinfresserade eleven kunnafå ägna sig åt och fördjupa sig i sitt intresse? Jag sade fidigare att den härslagsidan med en favorisering av idrottare innebäraft man motarbetarjämställdhetsmålef i gymnasieskolan. De siffror som finns fillgängliga visarmycket tydligt att så är fallet. Två tredjedelar av alla platser inomelifidroffsgymnasierna och hemortsalternatiyef upptas av pojkar och entredjedel av flickor. I dessa siffror är inte 48 ishockeyplafser inräknade,eftersom de ännu infe är utlagda. Hur många av dessa ishockeyplatser trorutbildningsministern kommer aft innehas av flickor? Jag vill först fill säga, atfvisst finns det alltjämt elever som inte kommer in i gymnasieskolan. I dettasammanhang vill jag emellerfid framhålla aff möjligheterna aft komma in igymnasieskolan har ökat och aft det antal elever som kommer in på sittförstahandsval också har ökat påtagligt. Någon betydelse har det väl också att prakfiskt taget allutbildning som ungdomsskolan kan ge också ges parallellt inomvuxenutbildningen. De elever mellan som inte har kunnat få enplats i ungdomsskolan har möjlighet att inom vuxenutbildningen genomgå sammautbildning, låt vara under ett mindre antal lektionstimmar. har upprepade gånger ställt frågor omidrotfsgymna-sierna. Jag tycker atf besvarat dessa frågor på ettså klargörande sätt att def infe skulle behövas någon ytterligare kommentarfrån min sida. Men jag skall ändå upprepa vad som har framhållits av LarzJohansson, nämligen atf vi är angelägna om aff de ungdomar som är starktengagerade i elitidrott, och sådana finns i Uksom i flertalet andraländer, skall ha möjlighet atf jämsides med sin träning och idroftsutövningockså få utbildning, så aft de infe, när idrotfsåren är fill ända, skallbefinna sig vara ägare av en mängd medaljer och pokaler men infe av enutbildning som de behöver för sin framtid. Det finns, som , alla möjligheter till val ay olika utbildningar i den vanligagymnasieskolan för aft på det sättet utveckla sina särskilda intressen. Tredje vice falmannen anmälde aftYlva anhållit atf fill protokollet få antecknat att hon inte ägderätt till ytterligare replik. 137RUNE (): Jag skall tala om försöket med den treårigayrkesutbildningen . Men eftersom vi behandlar både betänkandet om anslag fillgymnasieskolor och betänkandet om utveckling av yrkesutbildningen igymnasieskolan skall jag först säga några ord om språkundervisningeni gymnasieskolan. Jag har fillsammans med representanter för ochcentern i en motion, Ub362, fört fram förslag om att stärka språkens ställning i' gymnasieskolan. avstyrks dessa yrkanden, men vår mofion har, enligt vår uppfattning, fått en mycket posifiv skrivning. Utskottet skriver:"Utskottet utgår från alt erfarenheterna av den här redovisade försöksverksamheten med integration av undervisning i språk och undervisning i andra ämneri kommer atf beaktas i kursplanearbefef ." Därefter avstyrks motionskraven på sedvanligt sätt,som utskottsmajoriteten i sak har gett oss rätt. Vi mofionärerförutsätter aff vederbörande myndigheter, dvs. ochskolöverstyrelsen, uppfatfar skrivningarna på samma sätt. Vi vill försäkrakammarens ledamöter om alt vi anser all språkens ställning i gymnasieskolan ärså vikfig att vi inte kommer att förtröffas i vårt arbete för en förstärkningav dem. Med elever utan goda språkkunskaper från gymnasieskolan står sigSverige slätt i den internafionella konkurrensen. Efter denna inledning övergår jag fill atttala om utveckUngen av den treåriga yrkesutbildningen på gymnasieskolan, som isin föreslagna form enligt mig och mina medmotionärer är ett svek både motungdomarna Och mot skolan i vissa avseenden. Regeringen har ju fått myckel krifik för atl ÖG Y:sförslag om sammanhållen treårig utbildning inle har genomförts. ÖGY, dvsarbetsgruppen för översyn av den gymnasiala yrkesutbildningen, lovade ju högrekvalitet på utbildningen, självfinansiering genom arbetsgivaravgifter, inbyggdkonfinuerlig lärarfortbildning, modulkursplaner som ger kunskapsgaranfi, hög-skolekompefensåt alla, ökade produktionsintäkfer i företagen, osv. De som backat upp ÖGY:s utbildningsmodell synes ha utgåttfrån att förslaget faktiskt skulle ge alla dessa utlovade fördelar. Detta kanförklaras av atf tiden för remissbehandlingen var myckel kort och infe medgavnågon närmare analys. Regeringen har - på samma sätt som många andra somunder senare tid.haft tillfälle att närmare tränga in i ÖGY-förslagef - funnitatf def infe håller vad man gav utfästelse om. Detta skall nu regeringennaturligtvis inte kritiseras för. Aft utbildningsministern trots de svårigheterman funnit och som så många pekat på ändå nu föreslår en omfattandeförsöksverksamhet är dock enligt min uppfattning inte begripligt. Den endalogiska konsekvens män kan dra av de slutsatser regeringen och andra kommitfill vid sin analys är atf förslaget egentligen borde ha avvisats. Jag ochnågra motionärer frän och har i mofion Ubl2 hävdat attförsöksverksamheten borde ha begränsats mer än vad regeringen gjort. Jag skalli det följande redovisa några av de bakomliggande skälen. Översynsgruppens arbete begränsades i regeringsdirektivenbl. a. av att förslaget inte fick medföra ökade kostnader och av att def skullepresenteras före en given tidpunkt. Även om inle gruppen lyckades med delta bär Utveckling av yrkesutbildningen i gymnasieskolan m. m. Utveckling av yrkesutbildningen i gymnasieskolan m. m. utredningentydliga spår av atf man inte hunnit penetrera konsekvenserna av sitt förslag.Gruppen fog på sig en större uppgift än vad som framgick avdirekfiven. Så långtgående förslag som man presenterat hade gruppen varken kompefenseller resurser att hantera. För de i vissa avseenden djupt gående principiellaförändringarna finner man inte heller några ideologiska motiv eller mål somgrundats på forskning eller djupare analyser. har också denna typ avfrågor normall allfid behandlats i parlamentariska utredningar. Detta kan vara förklaringen fill den situation somuppstått, men det fråntar inte till någon del utbildningsministern ansvaret.Den föreslagna sammanhållna treåriga utbildningen innebär ett stort ingrepp iden valfrihet som skolan erbjuder. Ökad flexibilitet bör eftersträvassnarare än den uniformering som förslaget leder fill. De som infe haft tillfälle att tränga närmare in iförslaget inser inte heller att förslaget faktiskt innebär en avkortad utbildning.Def mesta talar för atf ungdomarna infe kommer atf uppnå den yrkeskompetens somman gör , då färdigutbildning sker def första anställningsåret efter dentvååriga grundutbildning som skolan svarat för. Under fäidigutbildningen är eleverna anställda och fårlön. Erfarenheter visar atl detta verklighetsförhållande medför ett påtagligtökat utbildningsengagemang från elever, arbetsledning och arbetskamrater.Färdigutbildningen sker fack vare anställningsförhållandet i det yrke därvederbörande kommer att vara verksam och ger en acceptabel introduktion även omanställningen i flera fall ligger i periferin av den grundutbildning elevenfidigare valt. Skolan skall nu enligt förslaget i propositionen ta överhela ansvaret och finansieringen för det tredje året. Paradoxalf nog föreslåssåledes att ungdomarna skall avstå från färdigutbildning med anställning ochlön för att få praktisera i skolans regi under mindre realisfiska former i densammanhållna treåriga utbildningen. Yrkesutbildningen kommer atfavkortas med . Atf hävda atf regeringens förslag leder till enförstärkt yrkesutbildning är vilseledande. Atf någon, och då kortsiktigt, kantjäna på de föreslagna förändringarna kan man möjligen se. Det står dockalldeles klart vem som är förlorare - hela anordningen är ett svek motungdomarna och mot dem som arbetar inom skolan. Andra frågor där ÖGY lagt fram förslag utan atl analyserakonsekvenserna är frågan om behovet av praktikplafser - antal, allsidighet ochkvalitet. Enligt utredningsförslaget skulle de större arbetsplatserna medkvalificerad utrustning och teknik ställa upp med praktikplafser där ungdomarnaäven fick delta i produktionen. Ersättningen fill arbetsplatserna skall vara såförmånliga, atf det blir ett klart egenintresse aff offerera prakfikplatser,framhöll ÖGY. Finansieringen skulle ordnas med en arbetsgivaravgift, däröverskottet från små företag skulle gå fill de medverkande stora företagen. Demedverkande företagen skulle genom vad man kallade en slussningsef-fekt kunnaanställa de lämpligaste ungdomarna. Från denna utgångspunkt räknade ÖGY med atf kunnaskaffa över 50 000 praktikplafser till det tredje utbildningsåret. Därtillkommer att förslaget samfidigt kräver platser till över 100 000 praktikanter iårskurserna Aff förslaget inte var genomarbetat stod klart för alla som hade någoninsikt i dessa frågor. Detta illustrerar också hur ÖGY behandlat flera tungaoch principiellt viktiga frågor. Attutbildningsministern inte kunnat fullfölja den finansieringsmodell somutredningen föreslagit torde inte förvåna särskilt många, men aft man medskattemedel skall köpa praktikplafser för aff pröva om def gåratf genomföra ÖGY:s modell är ofattbart. I förberedelsearbetet har man nu gjortden erfarenheten att där man kan ha behov av hundratalet platser finns enbartnågon enstaka plats som håller måttet. Det är ej heller ovanligt aff skolan kanuppvisa modernare teknik och material än flertalet arbetsplatser i en region. Enannan erfarenhet som varken är ny eller särskilt unik är atf ungdomar somenbart tillfälligt finns på en arbetsplats infe får fillgång fill avancerademaskiner och teknik för sin träning. Inom exempelvis vård- och servicesektornfar def även viss fid att bygga upp erforderliga personliga relationer för affprakfiken skall ge något utbyte. Situafionen är annorlunda då dét råderanställningsförhållande def tredje året. ÖGY synes helt har bortsett från dentillgång som själva anställningsförhållandet utgör i detta avseende. Utredarnahar också konsekvent bortsett från risken för att en ökande andel ungdomar kansöka sig uf på arbetsmarknaden utan yrkesutbildning om de enbart kommer atterbjudas treårig sammanhållen utbildning. På platser med god arbetsmarknad kanvi , på samma sätt som tidigare, konstatera aff många ungdomar får arbetedirekt efter och även avbryter sin gymnasieutbildning därför aft deerbjuds anställning inom områden där kvalifikationskraven inte är så höga.Ungdomar som har svag motivation för studier väljer hellre en kort ochpåbyggbar utbildning än en längre sammanhållen. Någonpåtaglig favör, ökad kompetens eller merit som uppväger att ungdomarna gårmiste om en årslön med def föreslagna tredje året har infe heller kunnatredovisas. Def är infe svårt aft förstå skolornas svårigheter och ungdomarnastveksamhet. Om ungdomarna i ökad utsträckning väljer arbete eller sysslolöshetföre en grundläggande utbildning, innehåller förslaget en utslagningsmekanismsom ingen borde acceptera. Dennautslagning förstärks av aff regeringen nu vill ställa alla ungdomar som fåttanställning direkt efter utanför möjligheten till utbildning. Förden gymnasiala lärlingsutbildningen, som här fyllt en viktig uppgift och däranställningen varit ett villkor, skall anställningsförhållanden nuutgöra ett hinder. Enannan del i den föreslagna nya skolan som väckt berätfigade frågor bland demsom har erfarenhet av vardagsarbetet i skolan är de kompetensrelaterade"modulerna". I nuvarande gymnasieskola skall eleverna få del av ikurserna ingående ämnen i hela deras bredd - normalt får inget ämnesmomentuteslutas. För yrkesutbildningen införs nu en principiellt ny och ytterligtdiskutabel nyordning. Ämnets bredd skall kunna begränsas genom aff huvudmoment,som i utredningen av någon anledning kallas modul, skall kunna uteslutas.Eleverna skall fullfölja studierna i de skilda modulerna fills de erhållerkompéfensbevis. Utgångspunkten är aft de snabba eleverna delfar i samfligamoduler, övriga fullföljer ett mindre antal. Utvecklingavyrkes-utbddningen i gymnasieskolan m.m. Prot, 1987/88:133 Utvecklingav yrkesutbildningen i gymnasieskolan ni. till nästa modul först närman lärt sig den föregående. Enmodul skall enligt utredningen kunna omfatta en svets-, bearbetnings- . ellermätmetod inom industrisektorn och exempelvis tekniken att bädda eller städainom vårdområdet. Av utredningen framgår aff elev som har svårigheter skaUkunna studera samma modul om det behövs för att få kompéfensbevis.Konsekvenserna av denna snäva fvångsspecialisering mås-fe uppmärksammas. Denegafiva konsekvenserna ligger så nära att vi redan fill försöksverksamhetenmåste skapa beredskap för att snabbt, kunna modifiera arbetssätt. En elev somexempelvis tvingas stanna i modulen borrning eller kapning har en mycket snävarbetsmarknad att vända sig till och blir genom utbildningen öronmärkt för helalivet. En sådan ordning kan vi omöjligtvis medverka till. Våraungdomar bör inte vänta på atf utbildningsministern genom försök skaffar sigmöjlighet att bedöma vad som behöver göras. Ungdomskull efter ungdomskull kaninte vara försöksobjekt i detta syfte. Enligt miri och mångas mening finnskompetens och underlag för aft dra upp riktlinjer för en successiv reformering avnuvarande yrkesutbildning utan så omfattande och vanskliga försök som det nu ärfråga om. Resultatsom är grundat på nu föreslagna försök med ett tredje år får vi nämligen förstunder senare delen av 90-falet. Med i proposifionen föreslagen reformstrategikommer mer än 500 000 ungdomar, som skall vara yrkesverksamma in på delnya seklet, att gå igenom yrkesutbildning som fick sitl innehåll på 60-talet.Detta förhållande får inte heller accepteras. Innebörden av de beslut somkommer alt fattas måste bli att åtgärder vidtas för aff möjligt få tillstånd en modernisering av hela yrkesutbildningen. Kandef nu uppdämda behovet av förnyelse och modernisering, som bl. a. kan avläsasi skolhuvudmännens och övriga berörda parters engagemang, utnyttjas för affåstadkomma konkreta åtgärder och då företrädesvis inom områden där situationenär akut? Svaret på denna fråga måste vara att försöksverksamheten med etttredje år infe får utgöra hinder för yrkesutbildningens modernisering. Detfinns så mycket erfarenhet och kunskap att man ulan den tidsförlust och kostnadsom en omfattande försöksverksamhet medför kan åstadkomma ändamålsenligaförbättringar. Skolledare, lärare och elever är en betydande resurs isammanhanget. Inomskolöverstyrelsen pågår ett omfattande kursplanearbete. Det börvara möjligt aft ta vara på detta arbete, och även delar av ÖGY:s förslag, föratt omgående få till stånd ett konkret förnyelsearbete på större bredd än vaden försöksverksamhet kan ge. En successiv modernisering av den tvåårigautbildningen i hela dess bredd ökar också möjligheten.att kompletterautbildningen med påbyggnader där det visar sig nödvändigt. Motivet för ensammanhållen treårig utbildning kan förvisso kännas okjart för många, inteminst de ungdomar som erbjuds delta i försöksverksamheten. Försöksverksamhetenenligt propositionen leder till att ungdomarnas valmöjligheter begränas. Allutbildning blir treårig, studievägarna och de alternafivautbildningskombinationerna begränsas. Försöksverksamheten med en sammanhållentreårig utbildning får inte bli ett hinder för skolans Skolhuvudmännens möjligheter aff utveckla och genomföra försökmåste stödjas och stimuleras. Gymnasieskolan måste präglas av flexibilitet och successivförnyelse i takt med utvecklingen samt finansiella och andra förutsättningar.Med kompletteringsutbildning i form av påbyggnadsufbildningar, även i form avhalvfarfs-och deltidsstudier, kan skolan bättre bereda alla en chans tillutbildning som överensstämmer med individernas önskemål och behov. Utbildningenmåste kunna kombineras med anställning om skolans samverkan med arbetslivetskall kunna utvecklas. Möjligheten aft erbjuda flera ungdomar en bred allmänkompefens för bl. a. högre studier måste utvecklas. I detta syfte måste viskapa en reell chans till återkommande utbildning i envuxenufbildningsorganisafion där komplefferingsmöjlighefer för yrkesutbildningprioriteras. Parfsorganisafionernas engagemang för en höjd och breddadkompefens kan tillvarafas och utvecklas fill aft stödja ungdomarnas möjligheteri defta stycke. Ett sådant komplement måste prioriteras högre än ettobligatoriskt tredje år. Målet för den frivilliga utbildningen måste vara affalla ungdomar skall känna sig välkomna, känna att tiden i skolan är utvecklandeoch stimulerande. Detta måste ses som en utmaning för dem som är verksamma iskolan. En "obligatorisk treårig gymnasieskola" är infe och får infebli det enda svaret på denna utmaning. Prot,1987/88:133 . Inrättande av högskola i Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut i ärendena skulle fattas vid nästa arbetsplenum.) 1987/88:35om inrättande av högskola i (prop. 1987/88:166). 138GÖRAN (): När def gäller högskoleutbildningen iBlekinge har ett enigt utskott - med frångående av propositionens förslag ochmed anledning av motion 1987/88:Ub34 yrkande 2 av m.fl. - beslutatge regeringen till känna att den nya högskolan bör få namnet Högskolan iKarlskrona-Ronneby. Utskottet har nämligen inte funnit någon anledning aft frångåden praxis som råder när det gäller namngivningen av högskoleenheter. Meddenna typ av benämning markeras att den nya högskolan, liksom alla de äldre, ärriksrekryterande och en del av högskolesystemet i hela landet. Vi moderater har fogat en reservafion tillbetänkandet. Vi finner det nämligen vara av stor vikt för en positiv utvecklingav regionen aff högskoleverksamheten är av hög kvalitet. Därför anser vi affhögskolan också framgent.bör utnyttja den kompefens som finns vid universitet ochnärbelägna högskolor och undvika att låsa alltför stora resurser-i fastakostnader för lokaler m. m.