prot · GB09127 · 1987-12-31 00:00:00 — Jagförutsätter att man också ökar servicen till brukarna av glesbygdsstödet genomatt aktivt och personellt hjälpa till vid ansökningsförfarandet. Till dennadecentraliserade glesbygdsverksamhet behöver länsstyrelserna ökade anslag, såatt de aktivt kan hjälpa tiU. Den i visar negativa resultat av glesbygdsstödet, kanske på grund avför dålig uppföljning och dåliga resurser på länsstyrelserna. Jagvill vidare framhålla att glesbygdsdelegationen skulle ha än mer förstärktaresurser för ett ännu mer aktivt arbete ute på fältet. Detta bör övervägasinför nästa budgetproposition. Idef betänkande från arbetsmarknadsutskottet som vi nu debatterar behandlas minmotion A406 om en utökning av användningen av bl. a. glesbygdsstödet till attomfatta nybyggnad eller om- och fillbyggnad av glesbygdsskolor. Det finnsnämligen rapporter som visar att situationen är mycket allvarlig i vissakommuner när det gäller skollokaler. Lokalerna befinner sig i mycket dåligtskick. En är den stora utbyggnad av lokalbeständet under 1960- och1970-talen som delvis medförde brister i kvaUteten. De lokaler som då byggdeskräver nu omfattande underhåll. Enannan orsak är att många kommuner under inte kunnat anslåfillräckligt med medel för underhåll och anpassning av lokaler. Många glesbygdskommuner är i denna situation. De har en vilja attåtgärda brister i eller utveckla sina skolenheter, men medlen räcker inte till.En annan faktor som måste uppmärksammas är samhällets ansvar för att ökautbildningsnivån även i glesbygdskommunerna. För detta behövs lokaler. Detgår inte aft höja kommunalskaften mera i våra glesbygdskommuner. Därför måstesamhället - staten och kommunerna - finna former för att klara detta. Detbehövs ett bättre statsbidrag till glesbygdskommunerna för att kunna klara dennödvändiga samhällsservicen. Statenhar dragit in skatt från glesbygdskommunerna genom aft beskattningen avfysiska personer förändrats och utbors fritidshus inle längre beskattas i denkommun där de finns. Enligt min uppfattning måste glesbygdskommunerna få fullkompensation från staten. Utskottets majoritet ser litet lättsinnigt på dettaoch hänvisar till regelverken för glesbygdsstödets användning som en anledningfill atf avslå min motion. Detta betyder aff problemen för glesbygdskommunernakvarstår vad gäller att kunna åstadkomma den grundservice som behövs. Problemav typen Drevdagens långa skolstrej k skulle lätt kunna elimineras med etterbjudande om en kvalitetsskola som lokaliseras till , en gemensam enhetför hela socken, omfattande ca 130 elever i årskurserna 1-9. Utskottet anför att vad motionen beskriver är en s.k. ordinariekommunal uppgift. Jag delar utskottets uppfattning vad gäller ansvaret, men jaginser att glesbygdskommunerna har stora svårigheter atf med egen skattekraftklara de åtaganden som anses vara ordinarie verksamhet. Lågabefolkningstal och låg skaftekraft har ofta negativ effekt på möjligheten attinvestera. Då växtkraft inträder, blir svårigheterna än större. Def är i dessalägen, då en bygd är på väg aft vända nedgången fill investerings- ochufvecklingsvilja, som glesbygdsstödet skulle kunna vara nyttigt för att manäven snabbi skall kunna bygga upp den "grundservice" som engrundskoleenhel utgör. I vissa glesbygder, typ , skulle man då kunna skapa en "samladenhet" för grundskola, komvux, gymnasieutbildning, turismutbildning,bibliotek, samlingslokaler, församlingshem, hobbylokaler, bagarstuga,ungdomslokaler m. m. De siffror som redovisas i betänkandet om ungdomsarbetslösheteni glesbygdskommunerna skulle minskas genom skapande av bra utbildningsenheter iglesbygden. Sådana "kreativitetscenlra" borde nog ocksåarbetsmarknadsutskottets majoritet se som nytfiga institutioner för atl på siktge glesbygden egen livskraft. Därav borde glesbygdsstödet vara naturligt. Jagförutsätter att ser med välvilja på vad som anförts och attregeringen far nödig hänsyn till de faktorer som beskrivits i mitt anförande. då man skall fördela de s.k. extra skatteutjämningsbidragen fill glesbygdskommunerna, i vart fall deglesbygdskommuner som aktivt försöker klara sina obligatoriska åtaganden, samtatt ger regeringen till känna att glesbygdsstödet bör byggas ut fillatt omfatta det som jag har yrkat i min motion. Jaghade gärna sett att socialdemokraterna och de övriga kamraterna iutskottsmajoriteten hade skickat det här vidare lill regeringen. tvingas jagyrka bifaU tiU reservafion 26. Meddet anförda ser jag fram mot regeringens ufvecklingsfilosofi och ett samhällesom åter växer, även glesbygden, där också staten tar sitt ansvar för vägarna,som är mycket viktiga. Regeringen måste vara observant på vad somhänder. Som jag sadeinledningsvis, håller vi på att skapa fler s. k. tillväxtregioner meduflokaUserade högskoleverksamheter, och starka tillväxtmiljöer skapas runtdessa. Detta tycker jag är mycket bra. Vi får en bättre balans. Men vi kommerändå att behöva glesbygdsstöden. Regeringoch riksdag måste då och då se över om det som vi kallar glesbygd förändras vadgäller geografiskt läge i landet. Vissa områden försvinner och vissa nya kommertill. Jag förutsätter att det blir en bra avvägning även i kommandepropositioner om regionalpolitiken. Anf.63 (): Behandlingen av detta ärende brukar av en del ledamöter och kanskeframför allt av utomstående betecknas som en hembygdens dag. Jag tycker att dehar alldeles fel. Jag har lyssnat åtskilliga timmar till vad som enligt minuppfattning är en alldeles utomordenfligt intressant serie av anföranden. Manfår en bild av , och den blir inte ensidig, eftersom det från varje länfinns någon talare från regeringssidan och minst en från oppositionen. Då kanman tänka sig att vi har fått åtminstone de flesta sidor belysta. Låtmig på en punkt instämma i vad sade, nämUgen när han talade omGunnel lyriska beskrivning av sitt hemlän. Det var ett fint anförandevi fick lyssna till där. och konstaterade attderas hemlandskap och län är vackert. Jag skall tala om ett annat landskap ochlän som är vackert, nämligen . Idet här betänkandet behandlas bl. a. en mofion som och jag harväckt och som heter A486. Där beskriver vi som det är, ett län medproblem och med möjligheter. Det har varit av stora arbetslöshetsproblem.Vi har kunnat notera att vi ligger högt upp i arbetslöshetsligan, som detkallas. har det blivit något bättre, naturligtvis tack varekonjunkturuppgången som har lyckats hålla i sig . Menarbetslösheten är inte slut i . Vi har fortfarande ca 5 000 öppetarbetslösa, och vi konstaterar i mofionen att skulle behöva ca 5 000nya arbetstillfällen för atf Ugga på genomsnittlig sysselsättningsnivå i riket.Situationen är särskilt besvärlig för ungdomar och kvinnor. Vi kan också konstateraatf delfidssysselsättningen ligger bland de högsta i landet. Karlstadsregionenhar en högre arbetslöshet än åtta jämförbara regioner. Det innebär att ungdomartvingas flytta utom länet för att få arbete. många har flyttat till dens. k. , där har blivit ett centrum, starkt gynnat avden socialdemokratiska regeringen med någon miljard i statligt stöd. Värmlandhar i det senaste "paketet", det s.k. Bergslagspaketet, endast fåttsmulor. Denvärmländska industrin har gått ganska bra , men det är bara attkonstatera att länet är ytterst beroende av sina basindustrier, och det medförnaturligtvis problem när man saknar deri allsidighet, den mångfald av branscheroch strukturer, som man skulle önska. Ivår mofion pekar vi på viktiga faktorer för . Vi pekar på vägarnasbetydelse. Det krävs ökade satsningar på vägnätet i . Vi har väldigtstora problem med de tunga transporterna, bl.a. på vägen och väg62 i . Jag passar på atl säga detta, även om det här betänkandetinfe sysslar med vägar, men def är en förutsättning för den sysselsättning viallihop vill åstadkomma. Järnvägensbetydelse är uppenbar, likaså flygefs. Kanske är det en lokaliseringsstödsfrågaockså defta med den nya flygplats som vi måste få fill , enregional flygplats, på grund av att den nuvarande har dömts ut av miljöskäl.Det kostar ca 270 miljoner att åstadkomma den flygplatsen, och den måsteåstadkommas snart. Ivår motion beskriver vi naturligtvis det enskilda näringslivets oerhört storabetydelse. En nyförefagaranda har börjat växa fram bl. a. påelektronik- och dataområdet, vilket skapat rätt många nya arbetsfillfällen iVärmland. Detta ger fakfiskt också arbete på mindre orter, vilket ju ärutomordentligt positivt. Viföreslår i en särskild motion om de mindre förelagen all bl. a. sänkta skatteroch borttagande av skaft på arbetande kapital är en ytterst angelägen åtgärdifrån statsmakternas sida för atl åstadkomma den expansion som gersysselsättning i ett skogslän som . Ivår mofion pekar vi också på aft företag inom stödområdet bör få en sänkning avarbetsgivaravgifterna. För del skulle ett bifall fill den moderatamotionen betyda att arbetsgivaravgiften i , som ligger i områdetB, sänks . Arbetsmarknadspolitikensbetydelse finns med i vår mofion, liksom glesbygdsstödet. Vi konstaterar attdet finns en tillväxtkraft på den värmländska landsbygden. Vipekar också - och del är angelägel atl göra detta, herr talman - påkonsthantverket som en sysselsältningsfakfor på landsbygden. Den hämmasemellerfid av den beskattning som normalt utgår på inkomster av rörelse. Viföreslår - och det är ju i högsta grad en lokaliseringsålgärd - all man har enviss skattebefrielse på samma sätt som för försäljning av egenplockade vildabär och svamp. Detta skulle kunna sätta fart på en verksamhet som har litenomfattning. Högskolansbetydelse för understryks i vår motion. Vi konstaterar också atfkulturen är en förutsättning för kreativ miljö. Fårjag, herr talman, också peka på ett särskilt projekt som berör ,och . Del är Laxfond för . Det föreligger enmotion om detta ifrån oss som är moderata riksdagsmän i de tre länen runtVänern! Tillsammans med mig är det i , , , och som står bakom mofion A445. Påde som är kvar av den tid jag har bett om här kan jag endastfragmentariskt nämna innehållet i mofionen. Det handlar om ett stort projektinom området turism och fiske, som skulle innebära att sjön , den störstainsjön i , blir ett furistfiske-eldorado. Men det skulle ocksåinnebära att yrkesfisket fick ett uppsving. Dethandlar om att sätta ut smolt, att ta vara på de laxstammar som finns i Vänern.Detta kostar naturUgtvis pengar. Vårafre län, , och , samarbetar om detta. Visamarbetar också i landsfing och i kommuner. Det har varit en remissomgång somgivit utomordenfligt posifiva svar. Alla är med på defta. Men i ettinitialskede krävs insatser av stat, av landsting och av kommunerna. I motionentar vi naturUgtvis upp och begär insatser ifrån staten, rätt blygsamma summorför : 1,5 resp. 0,9 och 0,9 miljoner som delfinansiering filldet projekt som kostar ca 8 miljoner och som skall ge orterna runtVänern ett kraftfullt uppsving i turismen. Turism är en näring som vi iVärmland tror kommer att ge mycket sysselsättning. Vi tror också att det skallbli till gagn för befolkningen i dess helhet. ProjektetLaxfond för har av turistråd betecknats som det viktigasteenskilda turistprojektet i . harsett sig omkring och konstaterat inte bara att projektet har oerhört storbetydelse, utan också att det är den största positiva insatsen i helaVänerregionen. Meddetta, herr talman, ber jag att få yrka bifall till de moderata reservationersom finns. Jag beklagar att utskottet inte skrivit mera posifivt beträffandevåra motioner. Eftersom avsnittet om och Laxfond för har ettenhälligt utskott bakom sig utgår jag ifrån att allt positivt och gott kommeratt vederfaras såväl som Laxfond för . 6§ Kammaren beslöt atf ajournera förhandlingarna till förmiddagsuppehåll. 7§ Förhandlingarna återupptogs under ledning av förste vice talmannen. (forts,arbetsmarknadsutskottels betänkande 13) 64 (): En framgångsrik regional utveckling är naturUgtvis beroende av flerafaktorer. Def krävs aktiva kommuner och statiiga organ som genom olika åtgärderskapar förutsättningar för en god utveckling i länet och i dess kommuner. Ipropositionen om regionalpolitik framhålls att det krävs fortsatta satsningarpå regionalpolitiken för att bl. a. motverka de tendenser som finns till ökaderegionala obalanser och för att klara de regionalpolitiska målen att ge allamänniskor, oavsett var de bor i landet, tillgång till arbete, service och godmiljö. Arbetsmarknadsutskottetunderstryker i sitt betänkande att de regionalpolitiska insatserna börkoncentreras till de regioner som har eller förutses få problem, och dit hörbl. a. Bergslagen. Norraoch västra delen av län fillhör det område som räknas tiU Bergslagen.Det finns glädjande tecken på att län håUer på att tvätta bortkrisstämpeln. Arbetslösheten sjunker, och de lediga jobben blir fler. Man kannog säga att en försiktig optimism spirar i länet, men att optimismen har ökatbetyder inte att alla problem är lösta. har industrin storastrukturproblem. Länet är fortfarande diskriminerat jämfört med de län somklassas som skogslän. Arbetslösheten bland kvinnorna är fortfarande alltförhög, framför aUt i bruksorterna. Avstor betydelse för länets fortsatta utveckling är också att den pågåendebefolkningsminskningen kan hejdas. län har haft en stor befolkningsminskningunder . förlorade länet 2 500ungdomar i åldern . Lägger man till aft länets befolkning har en högmedelålder jämfört med landet i övrigt, är det inte svårt att tänka sig hurframtiden kan se ut om man inte redan nu vidtar kraftfulla åtgärder för attstoppa utflyttningen. Faktorer som påverkar i positiv riktning är tillgång tillkvalificerad utbildning, goda kommunikationer, bra bostadsområden, bra serviceoch inte minst viktigt: goda möjligheter till bra kultur- ochfrifidsaktiviteter. Dethär kräver naturligtvis insatser från kommunernas sida, men behovet avregionalpolitiska insatser kvarstår. De medel som statsmakterna hittillstillfört län motsvarar inte graden och tyngden av de problem som måstelösas. Ivår motion A418 redogör vi för de problem som finns i län, och viföreslår också åtgärder för att länet skall kunna utvecklas. Vi föreslår bl. a.en ökad satsning på utbildning, eftersom vi anser att utbildningen är något aven ödesfråga för t. ex. näringslivets möjligheter till omvandUng och anpassningtill nya produktions- och marknadsvillkor. Högskolani är största om man undantar de etablerade universitets- ochhögskoleorterna. Inom många områden har högskolan omfattande och kvalificeradeutbildningar, men den tekniska utbildningen är fortfarande alltför liten. Attha en väl utbyggd högskola är ett sätt för län att få behålla sinaungdomar. Somjag tidigare sade är kvinnoarbetslösheten alltför stor, framför allt ibruksorterna. En effekfiv åtgärd för att stärka kvinnornas ställning påarbetsmarknaden är att i större utsträckning ordna utbildningen på hemorten.Vi anser därför att komvuxorganisafionen bör förstärkas inomBerslags-kommunerna. Enökad satsning på kommunikationer, på vägar och järnvägar, anser vi också varaen absolut förutsättning dels för länets fortsatta industriella UtveckUng, delsför atf vi skall kunna behålla våra ungdomar. bostadsorten fillutbildning eller arbetet är - framför allt i norra delen av länet -förenat med stora svårigheter. TGOJ och SJ drar in den ena tågförbindelsenefter den andra. Protester från berörda kommuner och länsstyrelser har hittillsinte haft någon verkan. Norra,västra och södra delarna av län är bergs- och skogsbygder. De dominerasav bruksföretag, som på många orter är enda företag och där svarar för denhuvudsakUga sysselsättningen. Vianser också att den nuvarande stödområdesindelningen infe motsvarar dennäringslivssituation som gäller för län och föreslår i vår mofion enannan indelning. , vpk, har uppmärksammat vårt socialdemokratiska förslag tillstödområdesindelning och framfört vårt yrkande i sin reservafion, som jagkommer att stödja. Jag välkomnar i det regionalpolitiskaarbetet för län, men då får också vara beredd på attdet regionalpolitiska arbetet är mycket mer än att skriva reservationer påsocialdemokratiska motioner. Anf.65 (vpk): Uppslutningen just nu i kammaren påminner mig om när jag senast deltogvid ett torgmöte i , då samfidigt pågick. Isnart har vi från vpk:s sida föreslagit ett särskiltregionalpolitiskt åtgärdsprogram för del. Vi har gett en rad exempelpå vad ett åtgärdspaket för länet skulle kunna innehåUa. Tyvärr måste delkonstaleras aff propåer från värmländskt håll om nödvändiga insatser för länetsnärings- och arbetsmarknadspolitiska situation har i stort sett klingat ohörda. Iuppvaktningar från , från särskilda Värmlandsdelegationer, imotioner i , i interpellationer och i enkla frågor samt från fackligaarbetsgrupper och politiska partier har i olika sammanhang gjorts framställningarom insatser till gagn för länets utveckling. Det är väl inte helt rättvist aftsäga att arbetet varit resultaflöst, men i förhållande tUl de gjordakraftinsatserna har utfallet varit magert. Iblandfår jag känslan att länets situation infe tas på allvar från regeringens ochmyndigheters sida, trots att länet under en stor del av 80-faiet haft en fögaavundsvärd andra eller tredje plats i landet då det gäller hög arbetslöshet.Det säger sig självt att om det blir en lågkonjunktur - och sådana följerju med naturnödvändighet högkonjunkturer i kapitalismen - så kommer en sådanatt slå oerhört kraftigt i . Därför vore ett åtgärdsprogram för länet,med kraftiga inslag av satsningar på utbildningssektorn, kommunikationer,kultur och vidgade handelsmöjligheter internationellt för små och medelstoraföretag, en slags beredskapsåtgärd inför en sådan lågkonjunktur. Detär beklagligt att det finns en så utbredd ovilja mot insatser för framtiden.Jag tror det vore värdefullt för framför allt länets ungdomar om de kunde fåraka besked om hur vi politiker tänker oss framtiden för länet. Då kanskelänets ungdomar kunde slippa destruktiva tankar som att vara tvingad alt flyttaför atl få möjlighet till arbete och kunde i stället ägna sig åt studier ochframtidsplanering, kunde tänka på hur fint det är att bo och leva i . 1987/88:127 Vihar från vpk:s sida försökt bidra till en politik för länet som harsubstans för ungdomen och framtiden. Vpk har föreslagit t. ex. att alla ~ beredskapsarbeten, platser i ungdomslag m. m.skulle omvandlas tiU fasta egion p 11 en . jj yjj föreslagit specialinsatser på vuxenutbildningens område för länet för att bl. Vi har föreslagit att högskolan i skallfå fasta forskningsresurser. utiokaUsering av statligaverk och myndigheter till länet. Vi har föreslagit att ett internationelltinstitut med kurs- och forskningsverksamhet kring freds- och konfliktfrågor skallstartas med lokalisering mitt på gränsen mellan och Norge.LokaUseringen skaU ses som en symbol. Dettaär bara några exempel på de framåtsyftande förslag för länet som vpkväcktbl. Dessa föslag har tyvärr inte hörsammats av de andra politiskapartierna. Jagsade inledningsvis att riktigt helt resultatlöst har dock inte arbetet varitför att skapa framtidsinsatser för länet. Ett resultat är i varje fall attlänet nu får fullskaleförsök med treårig yrkesutbildning i gymnasieskolan. Ochjag kan garantera kammarens ledamöter att utan vpk:s insats för att göra länettill ett pionjärlän på detta område hade aldrig utfallet blivit så positivt somdet blev. Men låt oss inte stanna vid detta i och för sig positiva resultat. Vimenar att det framöver vore lämpligt att låta bli det län därpionjärverksamhet bedrivs inom olika pedagogiska utvecklingsprojekt. Då skuUelänet åtminstone i detta avseende bli en nationell angelägenhet och kanske fåinternationella ögon på sig. Det brådskar med en framtidsinriktad politik för länet. Vpk är berettatt föra en sådan realpolitik - och ungdom kräver att vi gör det. Anf.66 HANS (): Den socialdemokratiska poUtiken har varit framgångsrik när det gälleratt förbättra situationen på arbetsmarknaden. Fler har fått arbete i helalandet, och arbetslösheten har minskat kraftigt. Denhär positiva utvecklingen har också skett i mitt hemlän, . Från att vi1983 hade 10 300 arbetslösa, kan vi redovisa arbetslöshetstal på 3 000-4 000 imaj . Den här klara förbättringen är självfallet mycket glädjande. Mendagens situation får inte leda till att de regionalpolitiska ambitionernaavstannar eller att de centrala stödinsatserna dras ned. Det är nu när det ärordenfiig fart i ekonomin som vi kan nå goda långsiktiga resultat. Problemeni vårt och i andra Uknande län är långt ifrån lösta. Det kommer att krävasavsevärda insatser för att bygga upp en varaktig stark näringsstruktur. Jagutgår ifrån att den nytillsatta regionalpolitiska utredningen också kommer framtill detta. I relation till övriga läni landet ligger alltjämt kvar bland de län som har den högstaarbetslösheten. För att nå upp till riksgenomsnittets förvärvsfrekvens krävs ca5 000 nya arbetstillfällen i . besvärlig är situationenför ungdomar och kvinnor. 108 som det fortfarande finns regioner medbetydande undersyssel- sättning, dras andraregioner med svåra överhettningsproblem. Det är en situation som borde skapastora utvecklingsmöjligheter. Enkraftfull politik för regional utjämning är en god samhällsekonomiskinvestering, som fler människor kan beredas arbete. En sådanregionalpolitik måste grunda sig på samlade insatser från många departementoch politikområden. Jagskall redovisa några områden som vi socialdemokrater i vårt län tycker är särskiltangelägna: Ensatsning på bättre kommunikationer är nödvändig för länets utveckUng.Utbyggnad av vägnätet, som Bergslagsdelegationen föreslagit, måste genomföras.Det gäller också att utveckla järnvägen, Vänersjöfarten ochtelekommunikationerna. Staten måste satsa på en ny flygplats i , då dennuvarande är utdömd av miljöskäl. Tillväxteni sker i huvudsak kring de sex universiteten. Det visar attuniversiteten inte lever upp fill roUen som hela landets universitet.Högskolan i måste därför successivt förstärkas. Vårt mål är att skapalandets sjunde universitet i . Turistnäringenhar stora framtida förutsättningar. Staten bör därför fortsätta att stödjautbyggnaden. a. skall projektet för genomföras. Decentralisering ochutlokalisering av statlig verksamhet måste fortsätta. Enintensiv informationskampanj, riktad till näringslivet i de överhettaderegionerna - främst - bör startas, med syfte att sprida kunskap ommöjligheten att utvecklas utanför storstadsområdena. Den kan genomföras avstaten i samverkan med län med undersysselsättning. Ettfortsatt intensifierat utvecklingsarbete för Bergslagen måste genomföras. Jagvill också peka på ett problem som håller på att bU ett allt större hot motregionens framtid, nämligen den tilltagande fjärrstyrningen av länets industri.Forskning som bedriver visar följande: - 1980 fanns mer än hälften av industrijobben iVärmlandsägda företag. är det fråga om cirka en fjärdedel. - 1980 fanns 17 000 jobb i Värmlandsägd industri. Nuär de nere i 7 000. -1980 fanns 12 800 jobb i industriföretag somkontrollerades från annat håll i landet. är de 16 300. - 1980 fanns 1 000 industrijobb i utlandsägdaföretag. Andelen är nu 4 000. Den här utveckUngen är inte bra för vår region. Det håller på att bli för många våningar upp tilldem som bestämmer. Det håller på att bli för bort från dem som harkontroll över länets industri. Inflytandefrågorna blir självfallet lidande avden här utveckUngen, och det är ett hot mot länets UtveckUng. I enregionalpolitisk motion från oss socialdemokratiska ledamöter i harvi framfört en lång rad krav som syftar till en regional utjämning. Nuhar en ny regionalpoUtisk utredning startat sitt arbete. Den skall behandlaalla dessa viktiga frågor. Jaghar, fru talman, därför inget yrkande då jag förutsätter att de förslag ochidéer som bl. a. vi har framfört kommer med i den utredningens avväganden. 67 BO (vpk): Rekordåren har kommit tiUbaka till . Vissa delar avStorstockholmsområdet är inne i en enorm expansionsperiod. Enligt en delprognoser kommer vi här i regionen att få över 200 000 nya arbetsplatser framtill . Somstockholmare gläds jag naturligtvis över att den här staden befinner sig i endynamisk utveckUng.