prot · GB0949 · 1987-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1987/88:49 1 § Kompletteringsval till utskott riksdagsgrupp har som suppleant ijordbruksutskottet under ledighet anmält hans ersättare , Talmannen förklarade vald fill suppleant i jordbruksutskottet (fp) 2§ Svar på interpellation 1987/88:133 om värme- och ventilationsproblemen ibostadshus och offentliga byggnader har frågat mig när och hur jagtänker påverka byggbranschen atf bygga - vad hon kallar - "friskahus". Bakgrunden fill frågan är aft vissa människor i relafivtnybyggda hus har problem i form av huvudvärk, ögonirrifation, luftrörsbesväroch hudutslag. Låt mig först konstatera atf vi vet ganska litet omorsakerna bakom dessa symtom. Antagligen är det fråga om en effekt av flerasamverkande faktorer, bl. a. nya byggnads- och inredningsmaterial ochbristfällig ventilation. Men det kan också finnas andra faktorer som vi i dagvet för litet om. Osäkerheten om orsaker och orsakssamband är stor. Vad detförst och främst handlar om är aff vi behöver mer kunskaper. Gårdagens bostadshus var i tekniskt avseende ganska enkla,fill skillnad mot dagens mer komplicerade byggnader. orsakadeshälsoproblem av trångboddhet, drag, fukt och bristfälliga sanitära förhållandeni bebyggelsen. Dessa problem har till stor del undanröjts genom en massiv ochmedveten bostadspolitisk satsning som gjorts möjlig bl: a. genom den tekniskautvecklingen inom byggområdet. Det faktum all bostadshusen har blivit mer kompliceradeatt bygga och använda innebär aft de måste vara både välbyggda, driffsäkra ochförsedda med enkla och lydliga instruktioner för att de skall fungera bra. Demåste också brukas och underhållas på lämpligt sätt för att fungera väl underhela bruksskedet. Detta gäller infe minst för att inomhusklimafef skall varabra. Om värme- och ventilationsproblemen i bostadshus ochoffentliga byggnader Det var bl. a. mot denna bakgrund som jag föreslog att dennya skulle innehålla ett generellt krav på att allabyggnader och anläggningar skall underhållas så aft de i allt väsentligtbibehåller sina egenskaper. Åtgärder har också vidtagits för att komma till rätta medhälsoproblem i äldre hus. fillbaka kan ägare fill fukt- ochmögelskadade hus få hjälp genom småhusskadenämnden. I årets budgetpropositionföreslår regeringen att anslår medel som kan användas för atf vidtaåtgärder mot radon i egnahem. Jag nämnde inledningsvis aff vi behöver ökad kunskap omsambandet mellan ohälsa och den bebyggda miljön. har sedanlång tid ett särskilt forsknings- och utvecklingsprogram som rör dessa frågor.Klimat och miljö i bebyggelsen är enligt det forskningspolifiska beslutet våren1987 (prop. 1986/87:80 bil. 9, BoU 19, rskr. 294) ett av rådets prioriteradeområden. Som väl känner till är det främst planverket,och arbetarskyddsstyrelsen som från samhällets sida har attbevaka hälsoskyddet i inomhusmiljön. På förslag av dessa fre myndigheterställde regeringen medel till förfogande för en utredning omhälsorisker i inomhusmiljön. var utredningen färdigoch överlämnades till regeringen . Rapporten är nu genom myndigheternasförsorg på remiss hos andra organ och experter inom bygg-,fastighetsförvaltnings-, miljömedicin-, hälsoskydds- och arbefsmiljösektorn. Den stafiiga allergiutredningen (S 1986:02), somtillsattes , behandlar också den bebyggda miljön frånhälsosynpunkt. har byggfrågorna kommit i fokus av utredningensarbete. höll utredningen ett brett upplagt möte medolika branschföreträdare för aff informera dem om hälsoproblem i byggnader ochdiskutera olika vägar för att få en bättre inomhusmiljö. Åtskilligt har alltså gjorts för atf förmå byggbranschenatt bygga "friska hus". Det har skett både genom lagstiftning ochgenom ett ökat engagemang från de centrala och lokala tillsynsmyndigheternainom hälsoskyddsområdet. Så snart resultatet av remissbehandlingen avmyndigheternas rapport och allergiutredningens förslag föreligger är jag bereddatt fa initiativ fill de ytterligare åtgärder som kan behövas. 3 SIWPERSSON (fp): Jag vill tacka bostadsministern för svaret påmin interpellafion rörande de problem som så många människor blir utsatta förnär de vistas inomhus. Men, bostadsministern, det är infe så som det står isvaret, atf bara "vissa människor i relativt nybyggda hus har problem iform av huvudvärk, ögonirrifation, luftrörsbesvär och hudutslag". Vi vet att en tredjedel av barnen och en fjärdedel av devuxna är överkänsliga. Vi vet också aft 1,5 miljoner svenskar är allergiker ochaft av dessa är barn och ungdomar. I allergiutredningens direktiv 1986:7står bl.a.: "Alla fakta talar för att allergisjukdomarna ochandra överkänslighets-reaktioner ökar inom befolkningen, både bland barn ochvuxna. vårdenkräver konfinuerligt ökade resurser. Sjukdomarna utlöses av faktorer i miljön.En rad olika samhällsområden är berörda, bl. a. samhällsplaneringen,arbetslivet, boendemiljön samt förskole- och skolmiljöerna. Den endaframkomliga vägen för atf minska det lidande och de besvär som sjukdomarnaförorsakar är atf i möjlig utsträckning förebygga aft besvären och sjukdomarnauppstår." 1 Faktablad från den 7 december 1987redovisas följande uttalande av allergiutredningen: "Enligt en expertgruppinom WHO drabbas av nya eller ombyggda fasfigheter av 'sjukahus'-problem." Det är alltså många människor i både nya och ombyggda hussom har problem med inomhusmiljön. Dessa problem beror infe på enbartvenfila-fions- och värmeförhållanden, som det står i svaret. Problemen beroräven på konstruktionsfel i byggnaderna samt på valet av inrednings- ochbyggnadsmaterial. säger enligt vad som står på s. 3 i dentidigare citerade redogörelsen Faktablad från : "Ävenom heltäckande kartläggning saknas av de 'sjuka husen' och antalet drabbademänniskor vet vi tillräckligt om sambandet 'sjuka husVsjuka människor för aft - uppmärksammade överkänslighets- och allergiproblem befolkningen drabbas av - belysa denorsak våra byggnader utgör samt - medbranschföreträdare diskutera möjligheten atf få sundare hus ochallergivänligare hus." Osäkerheten om orsaker och orsakssamband är alltså inte såstor som bosfadsministern hävdar i sitt svar. Och det är inte först och främstfråga om atf vi behöver mer kunskaper. Naturligtvis behöver vi mer kunskaper,men vi behöver infe vänta ytterligare för aft börja handla och göra något ät deproblem som vi vet finns - och dessutom vet vi hur de skall åtgärdas. Bosfadsministern talar också i sitt svar om aft åtgärdervidtagits för att komma fill rätta med hälsoproblem i äldre hus och atf ägarefill fukt- och mögelskadade hus fillbaka kan få hjälp genomsmåhusskadenämnden. Det hade varit välgörande om bostadsministern samtidigttalat om hur "väl" denna inrättning fungerat . Låt mig tanågra exempel: Årendesituationen hos den stafiiga fonden för fukt- ochmögelskador var följande. Inkomna ärenden; 510 Slutligtavgjorda ärenden: 121 Avgjorda ärenden: Bifall 62 Besluten om bifall innebär att ca 6milj. har ställts till de sökandes förfogande. Prot.1987/88:49 12januaril988 Om värme- och ventilationsproblemen i bostadshus ochoffentliga byggnader 1987/88:4912 januari 1988 Orn värme- och ventilationsproblemen i bostadshus ochoffentliga byggnader Inkomna ärenden; 318Slutligt avgjorda ärenden; 75 Avgjorda ärenden: Bifall 4 Jag har tagit reda på att ett bolagunder 1987 beräknats komma att medverka fill att förlikningar vad gällerersättning för fukt- och/eller mögelskador på småhus ingås till ett belopp avca 100 milj. kr. och atf värdet av totala antalet förlikningar i landet pådetta område i vart fall infe torde understiga det dubbla beloppet. Bostadsministern kan väl ändå inte påstå att regeringenhar varit särskilt framgångsrik i sina insatser när det gäller att hjälpamänniskor som råkat ut för fukt- och mögelskador? Säkerligen vet bosfadsministern atf det i 7 § lagen omkemiska produkter står; "Den som yrkesmässigt hanterar eller importerar enkemisk produkt skall ha fillgång till den kemiska och toxikologiska kunskap sombehövs med hänsyn till verksamhetens omfattning och produktens egenskaper.Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddelaytterligare föreskrifter i detta hänseende." kommer det 5 000-6 000 nya kemiskaämnen. produceras mer än 500 nya byggmaterial . Vi har enlagstiftning som säger atf vi skall kunna kräva aft få reda på vad det är i deolika byggnadsmaterialen. Men den lagstiftningen fungerar infe. Låt mig fa ett annat exempel. var kravet påluftflödet i ett ventilationssystem . var kravet på luftflödet . Man behöver inte vara särskilt sakkunnig för attförstå att med sådana bestämmelser kan inte luften vara särskilt bra i deutrymmen vi vistas i den största delen av dygnet. Vi kan också se på anläggningskostnaderna förvenfilationsanläggningar och dessas andel av totalkostnaderna. När det gällerbostäder är andelen av totalkostnaderna. För skolor och daghem är den ca4 %. Det finns alltså flera olika åtgärder som manredan hade kunnat vidta. Eftersom så inte skett borde man verkligen sätta igång och göra något åt problemen . Jag hade kanske inte tänkt mig att dettasamtal i första hand skulle komma aft handla om småhusskadenämndens verksamhet.Som svar på en direkt följdfråga i inlägg vill jag säga aff jagtycker att verksamheten med att komma fill rätta med möglet i småhus är mycket framgångsrik. Till att börja med är det inget fel om folk försökerförlikas. Det är inget fel om den som råkat ut för bekymmer med ett mögelskadathus använder sig av de rättsliga möjligheter som finns för aff komma till rättamed problemet. Det varnar så inte kunde ske, eller när den enskilde hade storasvårigheter att hävda sig, som småhusskadenämnden kom till - för att hjälpa iförsta hand dem som hade hus som var byggda av fillbakai fiden. har det visat sig attsmåhusskadenämnden i sin generositet har sträckt sig mycket längre och hjälperfill även när det gäller hus som byggts . Detta måste sägas varaen generös inställning från samhällets sida. Det gäller hus som är gamla- hus som man har kunnat visfas i utan aft göra något åt dem. Ändå träderstaten in och står för kostnaderna. Den vikfigaste åtgärden som har vidtagits isammanhanget, och som inte alls nämnde, är atf vi har infört ettobligatoriskt skydd för den enskilde som köper ett nytt hus. Detta skydd gällerbåde fukt och mögel och andra svårigheter som kan uppkomma, t. ex. attbyggföretaget går i konkurs. Med stöd av denna försäkring har man fått ta övermer än 400 hus och förvalta dem. Detsom jag har gjort för att komma fill rätta med detta problemavviker i så väsentlig grad från vad som förekommit under tidigarebostadsminisfrar, atf det vore klädsamt om ville förklara aff hontycker atf det som gjorts är bra, även om man kan önska mera i dettasammanhang. Närdet sedan gäller frågan om byggskador i övrigt har och jag tydligenolika meningar om vad allergiutredningen har kommit fram fill. Jag har nogatagit del av vad som framkom vid det seminarium som allergiutredningen kalladefill . Jag kan infe finna annat än aft det råder bristandekunskap om sambandet mellan hur folk mår i husen och husens beskaffenhet.Därför har byggforskningsrådet prioriterat forskning om detta samband. Detvisar sig nämligen att det när man undersöker varje byggmaterial för sig inteföreligger några hälsorisker. Men när byggmaterialen sammanförs kan riskerlätt uppstå. I ett normalrum finns ungefär 500 olika kemikalier samlade:Det är den sammanlagda effekten av dessa som skapar en hel del av problemen. Påde områden där problemen varit kända har åtgärder vidtagits - det gäller bl. a.fukt, mögel och radon samt formaldehyd, dvs. limmen, och annat. Jag säger nu till i mitt svar att vi,så snart resultatet från allergiutredningen föreligger, skall vidta ytterligareåtgärder, om utredningen visar att det finns behov av sådana. Det vore välorimligt atf dra slutsatser av allergiutredningens arbete på grundval av dessdirektiv! Avsikten är väl att utredningen skall genomföra en undersökning, ochden är i full verksamhet. Vi följer detta med stor uppmärksamhet och tar del avvad som framkommer. Jagkan dessutom upplysa om att den plan- och bygglag som hon självinte var med om att anta i ger möjligheter för regeringen atfföreskriva aft nya byggnadsmaterial som tas i anspråk skall vara festade innande används. På grundval av den nya överväger regeringen förnärvarande i vilken utsträckning det i fortsättningen skall ställas krav på attbyggnadsmaterial måste vara testade av kemikaliekontrollen etc. för att fåanvändas. Arbetetpågår således och följs med uppmärksamhet. Osäkerheten är fortfarande stor omvad det är som föranleder en hel del av de problem som tycks uppstå i husen. Omvärme- och ventilationsproblemen i bostadshus och offentliga byggnader Om värme- och ventilationsproblemen i bostadshus ochoffentliga byggnader 5 SIWPERSSON (fp); Först vill jag till bostadsministern säga affjag faktiskt var med om att fatta beslutet om . Jag hade aldrig drömt om att få ett posifivt bemötande avmin interpellafion. Också jag har tagit del av allergiutredningen. Det ärklart att man, som vi här har gjort, kan tolka saker och ting på oHkä sätt. Även när det gäller det som bostadsministern sade omhandläggningen av problemet med radon har vi olika uppfattning. Jag tror attjag kan tala för dem som är drabbade av radon genom aft säga aft de verkligeninfe tycker atf dessa ärenden har handlagts på ett sådant sätt aff de kan varanöjda. Jag tycker aff vi infe ytterligare behöver debatterastafisfiken för dessa olika fonder och nämnder utan att vi kan lämna dendärhän. Statistiken talar på ett alldeles ypperligt sätt för sig själv. Vi vetatf av de hus som byggs kommer aft klassas som på någotsätt sjuka hus. Jag gör dä samma reflexion som andra har gjort, att det inombarnomsorgen under fyra års fid kommer atf byggas barnstugor för ca 1 miljardom året. Det kommer alltså att byggas för ca 4 miljarder. När mantar hänsyn till dessa som jag nämnde, finner man atf det kommer att byggassjuka barnstugor för . Har vi råd med det? När det gäller VDN-fakta för byggnadsmaterial har vi jufakfiskt en lag beträffande kemiska emulsioner och annat. Men det är en lag sominte fungerar. Det verkar vara mycket svårt atf få fram VDN-fakta för byggnadsmaterialhär i . Men jag kan berätta för bostadsministern aft en maffläggare somskulle exportera till avkrävdes VDN-fakta och att detta då gickatt få fram. Det finns alltså skäl för fortsatt forskning, så att vifår mer fakta. Men vi vet fakfiskt väldigt mycket. Jag hävdar medbestämdhet att vi inte har råd att vänta. Vi måste arbeta med det vi kännerfill och redan nu kräva aft det för sådana byggmaterial där det råder osäkerhetskall krävas bevis för aft de är ofarliga - annars skall de inte fä användas.Bostadshusen är inga laboratorier. Experiment skall göras i laboratorier. säger att hon inte hade väntatsig något posifivt svar. Därför borde väl svaret ha varit en ganska gladöverraskning. Där säger jag ju atf vi följer dessa utredningar meduppmärksamhet och att vi är beredda att vidta de åtgärder som det enligt detpågående utredningsarbetet kan framkomma behov av. Jag redovisar också vad vihar gjort på fiera områden där det har förelegat fillräcklig kunskap. undrar hur många sjuka daghem som skall byggasoch hur mycket detta skall få kosta. Men om kunskapen är så stor som SiwPersson gör gällande atf den är, varför använder sig då kommunerna av materialsom de vet är felakfiga? Det föreligger inte något tvång för kommunerna attbygga sjuka daghem. Om kunskapen enligt finns i tillräcklig omfattning,varför använder man då dessa material? Kommunerna har ju egen expertis och etteget ansvar. Det brukar verkligen infe vara vanligt att företrädare för detparti som tillhör skriker efter att vi skall utfärda fler normeroch bestämmelser - det har ju varit ettfasligt liv om aft det är för mycket av sådant. Man säger aff allfing skullebli bra om bara kommuner och enskilda fick handla själva. Varför bygger intekommunerna låt mig säga hälsosäkra hus, om kunskapen på detta område redanfinns? 7 (): Det är ju så aft beställare har ett mycket stortinflytande, och beställare är inte bara kommuner utan även landsting ochstafiiga organ av olika slag, t. ex. . Det är naturligtvisvikfigt aff de lagar och paragrafer som finns också fungerar. Jag är verkligeninfe ute efter atf vi skall ha lagar och paragrafer i onödan, men det voretacknämligt om de lagar som måste finnas utformades på ett sådant sätt aff degick att använda. Detta är mycket viktigt för en sittande regering ochnaturligtvis också för . Det finns emellertid också något annat somman kan jobba med, nämligen frivilliga överenskommelser. I det avseendet kanalla inblandade parter, även bostadsminisfern och , göramycket om man har en positiv inställning. Det var det jag menade. Låt mig sluta med aft säga atf det när det gäller problemenmed sjuka hus är likadant i som i alla andra länder att myndigheter ochövriga som jobbar med miljöfrågor i mycket hög grad är på alerfen men att deolika bostadsorganen - och där inkluderar jag - tyvärrinfe är lika aktiva. Om rättegångskostnaderna i skatteprocesser Överläggningen var härmed avslutad. 3 § Svar på interpellation 1987/88:142 omrättegångskostnaderna i skatteprocesser Per Stenmarck har frågat justitieministernvilka inifiativ hon är beredd atf ta för aff enskilda människor som frias i enskafteprocess inte skall behöva stå för sina rättegångskostnader.Interpellationen har överlämnats fill mig. Inom bereds förnärvarande ett betänkande från skatfe-förenklingskommittén i det här ämnet.Strävan är aft regeringen skall kunna förelägga ettlagförslag som skall göra det möjligt atf under vissa förutsättningar ersättaden enskilde för kostnader som han ådragit sig för att ta till vara sin rätt ien tvist om sin beskattning. 9 PERSTENMARCK (m): Jag ber atf få tacka finansministern försvaret på min interpellafion. Det händer ju vid olika fillfällen aft man somriksdagsledamot riktar en fråga eller en interpellafion fill ett statsråd ochfår svar av ett annat. Anledningen till aft jag riktade denna interpellafiontill justitieministern var dels aft jag bedömde aft frågan har betydelse förden enskildes rättssäkerhet, dels atf jag hade en likartaddebatt. Den gången var det 2 protokoll 1987/88:48-52 Om rättegångskostnaderna i skatteprocesser dåvarandejustitieministern som besvarade interpellationen. Det svar som jag fick den gången och det som jag fått har vissa likheter. Båda statsråden uttrycker förståelse för problemet.Ingen av dem är beredd aft uttala att det skall vara en princip att den somvinner en skatteprocess allfid skall få sina processkostnader täckta. Bådefinansministern och den dåvarande justitieministern hänvisar fill det arbetesom bedrivs inom skafteförenklingskommitfén. Och båda säger sig ha för avsiktatt göra någonting åt problemet. förklarade att kommittén skulle vara klar medsitt arbete och aff regeringen därefter, som han sade, skulle faställning fill vad som bör göras i frågan. säger finansministern: "Strävan är attregeringen skall kunna förelägga ett lagförslag ." Det kommer ofta rapporter om enskilda människor som drivitskatteprocesser mot staten. En del av dessa människor har vunnit sinaprocesser, men det har ofta skett fill ett mycket högt pris. Den enskildetvingas nämligen allfid att stå för sina processkostnader, oavsett domstolensutslag. Den princip som jag menar borde gälla är att en enskildsom segrar i en skatteprocess inte skall drabbas av några kostnader. I annatfall riskerar vi en situation där staten segrar, infe av juridiska skäl utandärför att den enskilde inte har råd att få rätt. Vi kan ofta via massmedia nu följa enskildaensamföretagares kamp för att hävda sin rätt. Ofta lyckas de, men det återstårändå ett antal obesvarade frågor. Hade de haft någon som helst möjlighet aft ens försöka, ominte välvilligt inställda organisationer hade stått för stora delar av derasprocesskostnader? Finns det andra människor i likartade situationer som infekan få samma stöd och som därför tvingas avstå från atf hävda sin rätt? Säkertär det så, Alla kan ju inte mobilisera stöd från olikasmåföretagarorganisationer - och det borde i rimlighetens namn inte hellerbehövas, Skatfeförenklingskommitféns förslag på detta områdeinnehåller som jag ser det ett antal brister. En sådan är aff det i förslagetsägs aft man skall öppna en möjlighet för enskilda att få ersättning i ärendenom skatter. Men - märk väl! - huvudregeln skall fortfarande vara att denenskilde själv skall ansvara för sina kostnader. Ersättning fill den enskildeskall utges endast undantagsvis, exempelvis om de åsamkade kostnaderna ärhögre än vad som kan anses skäligt. En annan nackdel är atf ersättningsfrågorna skall prövasförst efter det atf målet har avgjorts och dom följaktligen har avkunnats.Eftersom det inte är någon omöjlighet atf handläggningen av ett sådant härärende varar i uppemot kan det komma atf kosta den enskilde stora summorpengar. Advokaten lär infe dröja så länge med sin faktura. Detta löses inte avskafteförenklingskommitténs förslag. Låt migmot denna bakgrund få fråga finansministern: I interpellationssvaret sägs att "vissaförutsättningar" skall vara uppfyllda för aff den enskilde skall fåersättning. Vilka förutsättningar är det som då kommer att gälla? Kommerskatfeförenklingskommitféns förslag i denna del aft vara Prot. 1987/88:49 avgörande för regeringens proposifion? 10 (): Finansministern har i sitt svar på PerStenmarcks interpellafion sagt aff regeringen skall kunnaförelägga ett lagförslag, som skall göra det möjligt aft under vissaförutsättningar ersätta den enskilde för kostnader som han ådragit sig i enskafteprocess. Det är utmärkt, men om detta förslag bygger påskatfeförenklingskommitféns förslag är det inte bra. I prakfiken innebär detförslaget aft det endast i rena undantagsfall skall utgå ersättning. Det är ioch för sig ett steg i rätt riktning, men förslaget verkar mera vara enmöjlighet atf ge ersättning i de mest komprometterande fallen än en allvarligansträngning att ge de skattskyldiga en lagenlig rätt till ersättning då dekämpat för atf få sin materiella rätt tillgodosedd. Om vi tittar på hur taxeringsprocessen fungerar,finner vi aft domstolen dömer på det material som taxeringsinfendenten resp.den skatfskyldige har tillfört. Av tabell 15 b i domstolsverkefs rapport 1984:8framgår aff man hos de undersökta länsrätterna endast i 2 %c av målen förefogåtgärder ex officio, alltså fog egna initiativ. Man kan alltså konstatera attdet infe företas några åtgärder ex officio mer än i rena undantagsfall. För aft en sådan process skall bli något så när rättssakerär det vikfigt att båda parterna i processen är jämnstarka och aff båda parterhar möjlighet och förmåga atf ge en korrekt juridisk belysning åt sinuppfattning. Om den ena parten är i underläge kan hans rätt mycket lätt bliåsidosatt, utan att det beror på någons ovilja. Taxeringsinfendenten är part i målet, och eftersomtaxeringsinfendenten är den skattskyldiges motpart och domaren vanligen baradömer på vad parterna har tillfört målet, är det således den skaffskyldigesuppgift aft förebringa bevisning och genomföra den rättsliga argumentationenför sin ståndpunkt. De flesta skattskyldiga är i dessa situationer i ettohjälpligt underläge. Det allmännas representant är en sakkunnig jurist, vanatf föra skaffeprocesser, medan den skaftskyldige kanske t, o, m, saknarkunskaper om vad det står i lagen i den omtvistade frågan och än mindre harkännedom om rättspraxis. För att den skatfskyldige skall kunna komma upp på samma'nivå som taxeringsinfendenten måste en sådan person helt enkelt ha fillgångtill en jurist som är kunnig i skatterätt. Först när två jämnsfarka motpartermöts är rättssäkerheten tillgodosedd i en process, där domstolen dömer ufifråndet material som färdigt presenteras i rätten. Det här sakförhållandet som jag har försökt atf beskrivabekräftas också av den debatt som fördes angående den misstänktesrätt fill offentlig försvarare i brottmålsprocessen, där bl, a, domare framförtatt det var mycket enklare, och framför allt säkrare, att döma när denmisstänkte hade en jurist vid sin sida.