prot · GB0979 · 1987-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1987/88:79 1 § Justeradesprotokollet för . 2 § Talmannen meddeladeatt (vpk) återtagit sin plats i , varigenom ViviNivås tjänstgöring som ersättare upphört. 3 § Svar på interpellation 1987/88:178 om rekryteringen avläkare till Norrlandslänen har frågat mig om regeringenämnar vidta speciella åtgärder för att underlätta rekryteringen av läkare tillNorrlandslänen och därmed även utöka antalet utbildningsplatser vid Umeåuniversitet. Bakgrunden till fråga är den mycketbesvärliga läkarbrist som råder inom bl. a. Norrlandslänen. Jag delar den orosom ger uttryck för. Den senaste vakansstatistiken, som är frånseptember , visar att läget inte har förbättrats under senare år.Tvärtom ökade antalet helt vakanta befattningarför vidareutbildade läkare i landet som helhet från till 9,7 %år 1987. Ser man enbart till den öppna vården minskade dock vakanserna någotunder samma tid-från till . Det finns emellertid vissa tecken på att läkarsituationenkommer att förbättras. Preliminära uppgifter pekar på att landstingen har följtden rekommendation om en solidarisk läkarförsörjning som funnits . Ienlighet med rekommendationen har regionlandstingen inte inrättat mer än 1 %nya läkarbefattningar . har antalet läkare i landet ökatmed omkring 900 , dvs. I och med att framför allt regionsjukvårdshuvudmännen nu ihuvudsak torde ha genomfört s. k. totalbemanning på klinikerna bör det fram t.o. m. expanderande tjänstgöringsutrymmet för läkare i de attrakfivaområdena inte längre öka. Vidare torde de finansiella förutsättningarna intelängre medge en fortsatt expansion av läkartjänstgöringsutrymmet. Rimligen bördetta medföra att läkare kommer att söka sig till tjänster som varitsvåra att tillsätta. I det fortsatta arbetet med att slutföra analysen av denav genomförda läkarbemanningsstudien kommer dessa frågeställningaratt särskilt uppmärksammas. Om rekryteringen av läkare tiU Norrlandslänen Frågan om den regionala obalansen i läkartillgångdiskuterades vid det senaste sammanträdet i hälso- och sjukvårdsberedningen.Även frågan om en eventuell utbyggd läkarutbildning i berördes då. Eftersom läkarförsörjningsfrågor är ett av de områdenhälso- och sjukvårdsberedningen enligt sina direktiv skall behandla, kommerläkartillgång, vakansproblem och regional obalans åter att tas upp sedan bl. a.socialstyrelsen tagit fram ytterligare underlag för att bereda frågan. 2 (): Jag ber att få tacka för svaret. Tyvärr kanjag inte dela socialministerns uppfattning om att det finns tecken pä attläkarsituationen kommer att förbättras. Skälen till min och många andranorrlänningars motsatta uppfattning skall jag utveckla vidare här. För det första vill jag påminna om att i hälso- ochsjukvårdslagen angavs som mål eri sjukvård på lika villkor oavsett bostadsort.För det andra var inriktningen bl. a. att primärvården skulle byggas ut bådekvantitativt och kvalitativt, så att den skulle motsvara befolkningens behov avbassjukvård. Det finns vårdcentraler som landstingen har byggt upp mensom saknar läkare. Staten har ansvaret för utbildningen. efter det att lagen antogs, på tröskeln ,har frågan således uppstått: Har regeringen lyckats? Har en förändring sketttill förmån för en jämnare fördelning av läkartjänsterna över landet? Harregeringen, som har det yttersta och centrala ansvaret för hälso- ochsjukvården, angett de medel och även utvecklat de mekanismer som en hälso- ochsjukvårdspolitik kräver och menar man allvar med talet om människors lika rätttill hälso-och sjukvårdstjänster oavsett bostadsort? Frågar man ossnorrlänningar, blir svaret nej. Regeringen har inte lyckats. har intevelat eller inte kunnat gä till botten för att lösa problemen.Sjukvårdsreformen blev trots allt en papperstiger. Läkarsituationeni , herr talman, visar tydligtenligt samstämmiga uppgifter att läget har försämrats, vilket statsrådet ocksåerkänner i svaret, vad gäller specialisttjänsterna. Iriom primärvården är lägetfortfarande lika kritiskt och pä vissa håll katastrofalt. På vårdcentralen iBurträsk i saknar man ordinarie distriktsläkare sedan tio ärtillbaka. sjukvårdsdistrikt annonserade efter elvaläkare inom sådana bristområden söm psykiatri, långvård, laboratorietjänst samtdistriktsläkarbefattningar. sjukvårdsdistrikt ligger i . En rapport om läget i de övriga Norrlandslänen ger följande fakta. I har andelen läkarbefattningar somär helt vakanta, dvs. där det saknas ordinarie läkare eller vikarier, ökat från17 % till . I är av samtliga läkartjänster vakanta.I är av länets distriktsläkartjänster vakanta. I är40 % av de 104 inrättade distriktsläkartjänsterna vakanta. Med vakant menar jagen tjärist som helt eller delvis'är besatt med vikarie. Gemensamt för alla länen är svårigheten att besättaAT-tjänsterna, vilket i sin tui' är katastrofalt och kommer att menligt påverkaden framtida läkartillgången. Här finns definitivt inga tecken i skyn pä attläget skall bli bra för framtiden. Nettotillskottet av nyutbildade läkare i landet låg enligtmina uppgifter och enligt uppgifter från den s. k. vakänsutredningen på ca 700mellan . har bara 400-500 nya läkare kommitut. Allt talar för att rekrytering fill Norrlandslänen kommer att ytterligareförsvåras, om inte regeringen vidtar radikala åtgärder. Enligt uppfattning, vilket vi även framfört imotioner till årets riksdag, krävs i första hand två viktiga åtgärder: För detförsta måste det bli en utökning av läkarutbildningen i med 20 nyaplatser. För det andra måste man se över problematiken med de högastudieskulderna och därmed ge möjlighet till nedskrivning vid tjänstgöring iNorrlandslänen. Det senare skulle betyda en kraftig stimulans för mångaläkarstuderande. Jag anser att läget kräver att vi får ett raktbesked från statsrådet: fler utbildningsplatser till , eller hurblir det? Det behövs inte fler utredningar - det behövs beslut! Jag och rriångamed mig vill ha ett svar : ja eller nej. pekade samverkansnämnden i den norrasjukvårdsregionen på behovet av en snabb utökning av läkarutbildningen. Det ärdokumenterat i skrivelse till . Överläggningar har ocksåförts med , som helt stöder kraven. Den av hälso- ochsjukvårdsberedningen tillsatta arbetsgruppen kom också fram till sammaslutsats: fler utbildningsplatser till . Vad väntar då regeringen på? All erfarenhet visar att mellan och av de i Umeåutbildade läkarna stannar i norr. måste de fyra Norrlandslandstingen läggaut över 20 miljoner extra för nyrekrytering, vikarierekrytering ochandra åtgärder. 20 platser i skulle kosta ca 5 milj. kr. Anser statsrådetatt nuvarande situation är försvarbar även med hänsyn till skattemedlerisnyttjande? Delar statsrådet min uppfattning att sjukvårdspolifik och läkarförsörjningmåste gå hand i hand och därmed"även avse norrlänningarnas rättmätigabehov av en god sjukvård? Om rekryteringen av läkare till Norrlands- länen 3 HANS (): Jag trodde inte att , som är ansvarig försjukvården i landet, skulle instämma i okänsliga och cyniskakonstaterande i budgetpropositionen, där han säger: "Jag bedömer inte attdet underlag som har redovisats ger anledning att nu ändra dimensioneringen avläkarlinjen." Det uttalandet är ganska märkligt, öm man ser på vad olikaorgan har yttrat. har t. ex. mycket hårda skrivningar därman pekar på den svåra situafionen. är helt enig. Landstingen i Norrlandslänen har klart angivitvilket stort behov som finns. Till både fjolårets och årets finns detdels partimotioner, bl: a. en från moderata samlingspartiet, dels enskildamotioner från samtliga i representerade partier, där man pekar på dehär problemen. Då säger att vissa tecken tyder på attsituationen håller på att förbättras. Jag har tittat på vad Landstingsförbundethar sagt . Man skulle kunna hålla på och citera hurlänge som helst, men jag nöjer mig med ett citat. sade man att denläkarbemannings-studie från och , somGertrud Om rekryteringen av läkare till Norrlandslänen hänvisartill, visade att antalet vakanta läkartjänster ökat sedan hösten1984 och var högre . Då pratar om att läget hållerpå att förbättras. sade man:"Allmäntjänstgöringsblocken och blocken för vidareutbildning av läkare hardessutom blivit svårare att tillsätta på flera håll i , vilket på siktkommer att förvärra situationen." partibroder i RolandBrännström har i en motion så sent som sagt: "Det finns fleraförhållanden som pekar mot att situationen kommer att fortsätta att förvärrasunder ." Jag tycker det är ganska entydigt att vi står inför enmycket svår situation. Då måste man fråga sig: Är socialministern dåligtunderrättad? Nej, det tror jag inte. Breven från har bl. a.varit riktade till regeringen, och socialministern har säkert tagit del av dem.Däremot kan man fråga sig hur pass mycket har informeratLennart , eftersom han kan säga som han gör. Det finns flera exempel iårets budgetproposition på hur illa han behandlar sjukvården när det gällerutbildningssidan. Beträffande vårdlärarutbildningen föreslår han t. ex. enneddragning på . Den här interpellationsdebatten skall väl egentligen intehandla om detta, men det här är ytterligare ett område där vi har stor brist påsköterskor och sjukgymnaster. Där kommer det också att bli stora problem, omtrenden fortsätter på utbildningssidan. Jag kan bara konstatera att regeringens ståndpunkt i frågaom utbildning av sjukvårdspersonal - från läkare och hela vägen ned - inteinger några förhoppningar . Det enda jag kan se nu är attoppositionen -de borgerliga partierna tillsammans med vpk - helt enkelt sätterregeringen på plats och beslutar att det måste vidtas kraftåtgärder. Då skallvi hoppas att vi får en regering som inte bara fortsätter attförhala beslut. Jag tycker att det tydligt framgår av mittinterpellationssvar att jag delar den oro som interpellanten uttrycker över attdet inte har skett någon förbättring i fråga om de siffror som kanredovisas. Den studie som gör i samarbete medLandstingsförbundet är ännu inte definitivt klar, utan blir det först . När jag talar om vissa tecken på att det skall bli bättre,då säger jag att de preliminära uppgifterna från landstingen visar att manföljer rekommendationen om solidarisk läkarförsörjning som vi haft ett är. Enligtdenna rekommendation har regionlandstingen inte inrättat nyaläkarbefattningar. Om man alltså även i fortsättningen följer denna överenskommelse,måste ju vakanssituationen komma att förbättras. Eftersom för mig läste upp hälso- ochsjukvårdslagens första paragraf om en hälso- och sjukvård på lika villkor förhela befolkningen, vill jag säga att jag helt instämmer i att detta måste varadet mål vi skall uppnå. Jagväntade med spänning på vad hade att komma med, när hon sadeatt regeringen inte har lyckats. Jag trodde, att nu kommer mednågra geniala universalmedel, som gör att vi mycket snabbt kan komma till rättamed det hela. Men de radikala åtgärderna var alltså att man skulle utökaläkarutbildningen i . Det tar innan det kommer utnågra läkare från läkarutbildningen. Detta löser inte de akuta problemen underde närmaste åren, som påpekar. Så blir inte heller fallet om manser över problematiken beträffande studiemedlen, utan det måste till snabbareåtgärder. Vi har haft flera grupper som har arbetat med dessafrågor, bl. a. Jämtlandsgruppen - är kanske det län, och detlandsting, som drabbas hårdast i den situation som råder. I denna grupp ingickrepresentanter inte bara för utan också för ,, och . Man hade en hel listamed åtgärder som behövde vidtas, och man angav vad det var som utgjorde hindrenför att få läkare att söka till glesbygden. Det handlade oftast om att denmedföljande makan ellermaken - vilket det nu är - naturligtvis hade önskemål omatt få ett arbete. Det kunde t. ex. gälla lärare. Man ville vidare hagymnasieplatser för sina ungdomar. Det blir alltså stora svårigheter när vi hartvå förvärvsarbetande personer, varav den ena är läkare, eftersom den andraparten naturligtvis också vill ha ett arbete. Men man måste, med ledning av detmaterial vi har fått från denna Jämtlandsgrupp och från andra grupper,försöka att vidta åtgärder. Den akuta situationen avhjälps emellertid integenom att fattar beslut om utökad läkarutbildning i , eller genomnågra andra åtgärder. Precis som sade är jag inte dåligt underrättad omsituationen. Jag tar naturligtvis del av alla de skrivelser som kommer tilldepartementet. Men jag är också ute tillräckligt mycket i landet. Senast i gårvar jag i och fick rapporter om att det också där fannsvårdcentraler som saknade läkare. Jag är alltså övertygad om att problemen finns och att vipå olika vägar måste söka komma till rätta med dem. Men de s. k. radikalaåtgärder som har presenterats hjälper inte de här regionerna förrän omkariske sex . Om rekryteringen av läkare till Norrlandslänen 5 (): Socialministern går in på de faktiskaförhållanden som råder, och hon säger också att hon är väl underrättad. Manmåste därför fråga sig varför det behövs ytterligare utredningar, närstatsrådet är väl underrättad om läget. Här är det inte fråga om en åtgärd, utan om ett heltbatteri av olika åtgärder. Det är ju ändå regeringen som har ansvaret också pådenna punkt. Landstingen svär sig fria. De kan inte få fler läkare. Det kommer läkare som inte är färdigutbildadeoch som stannar endast . 11, ex. , där vi har en av våradistriktsmottagningar, kommer en läkare som stannar och sedan åkerdärifrån. .Sjuksköterskan gör allt vad hon kan för att underlätta verksamhetenför denna läkare, så att han inte skall bli alldeles nedtyngd av det tungaarbetet på mottagningen. Det är kö till mottagningen, patienterna år missnöjdaoch man misstror den nuvarande sjukvården. Om rekryteringen av läkare till Norrlandslänen skallockså ha besök. Dessa läkare drabbas av utbrandhet. De får en alltför tungarbetsbelastning. Dessutom får de arbeta ensamma, utan kolleger att rådfråga.Sjuksköterskorna får inte någon extra lön eller någon annan extra stimulans föratt de tar på sig detta ansvar. Situationen är ohållbar. Den går inte attförklara för vare sig patienter eller övrig sjukvårdspersonal. uppvaktade statsrådet angående enutökning av antalet utbildningsplatser i både i novemberoch i december.Man har alltså kommit med propåer. Jag måste återigen frågastatsrådet: har ingenting hänt? Varför har man inte inom regeringenkunnat komma överens om att lägga fram ett förslag om fler platser? Det är santatt grundutbildningen för läkare tar , men om vi nuväntar , tar ju det hela ytterligare tid. Jag kan påminna GertrudSigurdsen om att vi har haft en häftig debatt i denna kammare angående enutbyggnad av den thoraxkirurgiska verksamheten i . Det förslaget drogsockså i långbänk innan verksamheten sattes i gång.. Jag måste starkt ifrågasätta om statsrådet verkligen menaratt vi skall ha en sjukvård för alla på lika villkor oavsett bostadsort. Jagbörjar tvivla på den punkten. 6 HANS (): säger att hon delar våroro. Det är väl bra så långt. Men det händer ju inte så mycket mer. Honupprepar att hon ser tecken på förbättringar. Det är märkligt att inteLandstingsförbundet, samverkansnämnden och landstingen i de berörda områdenaser något tecken på förbättringar. Statsrådet drar här upp en diskussion om att det måstetill snabba åtgärder, eftersom problemet är akut. Men problemet har varit akuti . Vi har nog alla försökt få till stånd snabba åtgärder. Men det ärinte så lätt, precis som säger. Varken vi eller lyckats med det. Alla är överens om att om man skulle få en utökadläkarutbildning, kunde man om sex kanske få en förbättring till stånd.Landstingsförbundet konstaterar att detta är väldigt viktigt. Under 1990-taletoch kommer stora pensionsavgångar att ske, som förmodligenkommer att försämra läget. Vad vi behöver är långsiktiga åtgärder. Vidiskuterar här läkarutbildningen, och vi vet att den utbildningen tartid. Om statsrådet delar vår oro, varförsäger hon då i slutet av sitt interpellationssvar att frågan om läkartillgångenåter kommer att tas upp sedan redovisat ytterligare underlagför att bereda frågan? Enligt min och många andra norrlänningars uppfattningfinns ett klart underlag, varför det inte behövs något ytterligare sådant. Detråder läkarbrist i , pch den kommer förmodligen att förvärras. Jag menar inte att det behövs någon merundersökning eller utredning. Men det material som har åberopats av bl. a. UllaOrring är ännu inte definitivt färdigställt. Vi måste ju ha det underlagetklart. Det är också naturligt att hälso- och sjukvårdsberedningen medstatsministern som ordförandekommer att ytterligare diskutera detta, för att se vilka åtgärder som skallvidtas. Ni säger här båda två att det är bra om vi får dennautbildning till , för då har vi läkare om sex . Jag hoppas att viskall kunna förbättra situationen i Norrlandslänen tidigare än inom sex . 8 ULLAQRRING (fp): Jag tackar för den förhoppning som statsrådetgav uttryck för. Den visar på att det finns en vilja. Men vi efterlyser enövergång från vilja till handling, för att få detta beslut effektuerat. Jag vill säga till statsrådet att samverkansnämnden förnorra sjukvårdsregionen översände ett ganska digertmaterial rörande åtgärder för en bättre läkarförsörjning. Jag konstaterar attdet nu är och att det ännu inte på bord ligger någotförslag från regeringen om att öka antalet läkarutbildningsplatser i . Dettycker jag är svagt. Regeringen har haft tillgång till det här underlaget. Vivill nu se en lösning på frågan. Det kommer att ta tid, och många tillfälligavikarier kommer att valsa ut och in på läkarmottagningarna, skriva ut sinarecept, åka hem och lämna både patienter och personal som år oroliga för hurnästa veckas mottagning skall ordnas. 9 HANS (): säger att hon hoppas kunna vidtasnabbare åtgärder. Hoppats har vi gjort länge, men jag tror inte ett dugg påatt hon lyckas i någon större utsträckning. Vad vi nu vill ha är en långsiktig satsning pä just enökad utbildning i , som vi tror kommer ätt ge resultat förhoppningsvis inomsex . Överläggningen var härmed avslutad. Om arbetssituationen på försäkringskassorna 4 §Svar på interpellation 1987/88:181 om arbetssituationen på försäkringskassorna har frågat mig vilkaåtgärder regeringen avser vidta för att lösa den besvärliga arbetssituationenpä försäkringskassorna som bl. a. sjukförsäkringsreformen orsakat. infördes ett nytt sätt att beräknasjukpenning och tillfällig föräldrapenning. Reformen - som ger storaförbättringar av sjukpenningförsäkringen - innebär i korthet att sjukpenningenoch den tillfälliga föräldrapenningen bestäms enligt ett nytt beräkningssättsöm kallas timberäkning. Den nya metoden för beräkning av ersättning bygger påett nytt begrepp, nämligen årsarbetstid. För att ersättning skall kunna utgesmåste numera årsarbetstid tillsammans med den sjukpenninggrundande inkomstenfastställas av . Det är riktigt att försäkringskassorna har fält en kraftigarbetsbelastning som en följd avsjukpenningreformen. Om arbetssituationen på försäkringskassorna För att klara den ökade arbetsbördan föreslog därför regeringen attsärskilda medel skulle ställas till försäkringskassornas förfogande. För innevarande budgetår har sålunda tidigarebeviljat en förstärkning av försäkringskassornas resurser med närmare 120 milj.kr. som en följd av sjukpenningreformen. Eftersom anhopningen av ärenden har varit stor har - trotspersonalförstärkningen - ärendebalanser uppstått hos en del försäkringskassor.Det har i sin tur lett till viss väntetid innan ersättning betalas ut. Det finns dock tecken som tyder på att kulmen är nådd.Såvitt jag har erfarit ökar antalet försäkrade som fått sin årsarbetstidfastställd kraftigt. hade årsarbetstiden fastställts för 480000 personer. senare hade siffran vuxit till 1,2 miljoner försäkrade.Det innebär vidare för försäkringskassornas del att antalet sjukanmälningar därman -liksom tidigare - endast fattar beslut om rätten till sjukpenning ökatfrån till under den senaste månaden. När det gäller anmälan omtillfällig föräldrapenning finns en fastställd årsarbetstid för77 % av anmälningarna. Det bör framhållas att av allaförstagångsan-mälningar om sjukdom görs . Mot bakgrund av vad jag nu har redovisat blir mitt svaratt befintliga ärendebalanser som en följd av sjukpenningreformen torde upphörainom kort. Jag vill avslutningsvis hänvisa till att förutsatte attverkningarna av reformen noggrant skulle följas upp och att det i mån av behovsnarast skulle läggas fram förslag om ändringar eller kompletteringar.Riksförsäkringsverket kommer att påbörja en sådan uppföljning av sjukpenningreformenunder mars månad. Jag är därför inte beredd att nu vidta några åtgärder. 11 (): Jag ber att fä tacka socialministern för svaret på mininterpellation. Kaos var väntat och accepteras - det är väl så man kantyda statsrådets svar. Byråkrati och tillkrånglande reformer får alltså kosta,det är accepterat att det drabbar försäkringstagare och den personal somarbetar på försäkringskassorna. Redan när förslaget till denna reform framlades påriksdagens bord hade vi från sida riktat en skarp kritik mot den nyareformens utformning. Vi skrev i vår motion: "Personalmässigt kommer dettakrångliga och nya system att ge stora problem vid försäkringskassorna. Enetablerad rätt.sord-ning bryts upp genom ett nytt system och det tar många årinnan nya vägledande prejudikat skapas. Inte minst frän den synpunkten är detviktigt att ett enkelt och lättöverskådligt system skapas." Ännu har inte överklagningarna strömmat in i någon störremängd, men man vet av erfarenhet att det kommer att bli sådana. Dessa ställerytterligare krav på att verksamheten blir lätthanterlig. Något lättöverskådligt och rättvist system har det inteblivit. Det intensiva arbetet med att på försäkringskassorna använda suntförnuft tycks inte ha påverkat som kunde genomföra dennareform. Det har även visat sig att rättvisa inte är uppnådd meddetta förslag. För vissa grupper är ersättningen synnerligen varierad. Jag harfått en redovisning från en skiftesarbetande i . Därav framgår att hanvissa veckor vid sjukdom erhåller en ersättning som överstiger den lön hanerhåller, medan andra veckor ersättningen inte uppgår till den ersättning hanrimligen borde ha erhållit. Meningen med reformen kunde inte ha varit att såskulle bli fallet. Jag har även fått erfara att andra erhåller enöverkompensation vid sjukledighet eller föräldraledighet. Nog är det en märkligreform! Varför alla inkomsttagare skall beräkna timsjukpenning förde första av ett sjukdomsfall har inte klart framgått. Detta måstestarkt ha bidragit till det kaos vi upplever ute på kassorna. Det berorpä att reformen omfattade alla, när det bara gällde att korrigera en gruppsersättningsnivå. Det kunde inte ha kommit som någon överraskning attantalet sjukanmälningar skulle bli stort av året, dåreformen var ny och rutinerna inte inarbetade. Det var under den sämsta tidensom man genomförde reformen. Julledigheter bland personalen och de högasjuktalen gjorde att kaos uppstod. Nya rekord sattes når det gälldeantalet anmälda sjukdomsfall. 1 042 000 sjukfall slog fjolårets rekord, som var935 000 och sattes . Det var som reformeninfördes, och den anhopning av sjukanmälningar som kom direkt satte kassorna pähårda prov. till en månad får många vänta påsin ersättning. Det är klart att detta orsakar stora problem för den allmänhetsom vant sig vid att utbetalningar skall ske inom ett par dagar.Telefonpåringningar har stört arbetet med uträkningar, och ytterligareförseningar har uppstått. Radikalt har då allmänhetens möjligheter tilltelefonkontakt skurits ner på vissa kassor, vilket har bidragit till attmänniskor med andra problem än försenade utbetalningar inte har kunnat nåkassorna för andra uppgifter. Många timmars övertid har ytterligare ansträngt en redanhårt pressad personal. har flitigt använts till att mata in uppgiftertill Sundsvallsdatorn. Blanketternas utformning har starkt bidragit till det kaossom uppstått. När någon insjuknar efter reformens införandeerhålls två blanketter. En del fyller bara i den ena. Uppskattningsvis ärhälften av blanketterna om årsarbetstid felaktigt ifyllda. Detta fördröjer ävenutbetalningarna. Även antalet avtal mellan företag och fackföreningar harställt till med problem.