prot · GB09101 · 1987-12-31 00:00:00 — Jag kan kort deklarera, att när det gäller våra ambitioner beträffandelönesättning så går de ut pä att ge de lågavlönade kvinnorna 52 (); tog inte tillfället i akt attförsöka förklara hur 9 tjänster skall kunna ge en större garanti föröverensstämmelse än vad 14 tjänster gör. Hän tog inte heller tillfället i aktatt försöka redovisa sin åsikt om huruvida de här blivande lärarna är behörigai tre eller fyra ämnen. Det är som har lyckats föra in kravet på-40poäng, och då måste ju ha enbestämd uppfattning i den här frågan.Kommer de lärare som genomgår t. ex. NÖ-blockets utbildning, som innehållerfyra ämnen, att vara behöriga i alla dessa fyra ämnen eller bära i de tre därde har 40 poängs utbildning? Överläggningen i detta ärende var härmed avslutad. (Beslut fattades efter debatten om utbildningsutskottetsbetänkande 13.) Kammaren övergick till attdebattera utbildningsutskottets betänkande 13 orii anslag till forskning ochcentralt utvecklingsarbete inom skolväsendet. Anslag tillforskning och centralt utvecklingsarbete inomskolväsendet, m. m. Anslagtill forskning och centralt utvecklingsarbete inom skolväsendet, m.m. 53BIRGITTA RYDLE (m): Till detta betänkande har vi moderater fogattvå huvudreservationer och tre följdreservationer. I den första reservationenbegär vi att man skall föra över 5 milj. kr. frän till desamhällsvetenskapliga fakulteterna för det som gäller skolforskningen. Vianser att forskningen i stor utsträckning skall vara fri från statlig styrning,och därför vill vi göra denna överföring. I reservation 12 föreslår vi en förändring av anslaget B11. Vi vill döpa om detta anslag till Regionala åtgärder för elever medhandikapp och öka anslaget med 20 milj. kr., medan vi föreslår att 290 milj.kr. av anslaget därifrån förs direkt till kommunernas förstärkningsresurser. Prot.1987/88:101 kommunerna själva bäst avgör pä vilket sätt anslagen kommertill största 15 april1988 möjliga nytta. ~~ ' '. Jag yrkar bifall tillreservationerna 1 och 12. ochcentrahutveck-: (); linvsaibetctnomskot- , , ,, r . Pa grund av tidslaget skall jag fatta mig mycket kort i detta väsendet,in. Vi har fogat en reservation till betänkandet. Vi föreslärhelt enkelt en besparing. Arbetet på att spara i den centralastatsförvaltningen skall fortgå, och vi tror att det är möjligt att spara 3milj. på ett av de anslag som betänkandet handlar om. Med dettaber jag att få yrka bifall till folkpartireservationen. 55 (); Det känns inte tillfredsställande att behövafuska sig igenom en så viktig fråga sä här snabbt. Här föreslås en besparing om 60 milj. kr. - det är återsamma majoritetskonstellation, nämligen socialdemokrater, folkpartister,moderater - på kopieringsavtalet. Det sägs i budgetpropositionen att denna typav kopiering numera är att anse som läromedel och alltså skall tas avkommunernas läromedelsanslag. Därför görs denna besparing. Rent teknisktmåste.besparingen ske genom minskning av tilläggsbidraget till vikarier. Då ärmina frågor till , som företräder majoriteten, följande.Är avsikten att de kommuner som drabbas av denna besparing skall ta .motsvarande belopp frän läromedelsanslaget och föra över detta till vikariekostnader,eller skällde avstå frän att anställa vikarier? Jag kan ta tre exempel. , ochVästerås är ungefär av den storleksordningen och har sådan omfattning på sittskolväsende att de vardera omfattar av landets skolväsende. För dessakommuner innebär förslaget besparingar om . Eskilstunakommun har beslutat att tillföra sitt läromedelsanslag . föratt förstärka resurserna för läromedelsinköp. Alla känner ju till hur viktigdenna fråga är och hur dåligt läroboksbeständet är i våra kommuner. Hur tänker att kommunerna skallpåverkas att dels tillföra ytterligare , vilket behövs för att täckaden föreslagna besparingen, dels göra förstärkningar pä läromedelssidan ochsamtidigt garantera att besparingen inte drabbar anställandet av vikarier iskolan? 56 (vpk): I det betänkande vi nu behandlar har vi frånvpk:s sida tagit hänsyn till och föreslagit åtgärder på följande områden. För det första föreslår vi att ytterligare 1 milj. kr.tilldelas fortbildningsavdelningen vid i . Den norraregionen omfattar mer än halva yta. Därför kostar det mera att bedrivafortbildningsverksamhet i denna del av landet. Vi tycker inte att det är svårtatt inse detta faktum, men det tycker tydligen utskottsmajoriteten. För det andra anser vi beträffande utvärderingsprogram attdet är lämpligt "'" att .riksdagen uttalar sig om vadsom skall utvärderas. Det är ju ändå Det äi inte ointressant att veta hur skolverksamheten bedrivs pågrundskolans olika stadier. Utvärderingar kan och bör faktiskt ligga till grundför kommande politiska beslut också på skolans område. Därför vore detnaturligt att genom ut/ärderingsprogram följa upp undervisningsmoment inomskolans olika stadier. Utvärderingsprogrammens utformning kan komma attpåverkas av de beslut som senare fattas rörande ansvarsfördelning och styrningpä skolområdet. Fördet tredje säger vi nej till ytterligare nedskärningar på skolans område. Medden kunskap vi har om hur illa det är ställt pä läromedelsområdet i mängaskolor kan vi inte säga ja till regeringens förslag om borttagande av detstatliga ansvaret för ersättning av de kopieringar av bl. a. litterära verk somsker i skolan. Vi har i motsats till regeringen föreslagit åtgärder för höjandeav läromedelsstandarden i skolan. Ivår strävan att skapa en bra och likvärdig skola har vi gått så långt att viföreslår en samhällelig produktion av läromedel. Detta förslag aktualiserasinte minst av de hutlösa prishöjningar som de privata läromedelsproducenternagenomfört. Fördet fjärde återkommer vpk med förslaget om att skapa ökade möjligheter förelever med handikapp att gå i den vanliga skolan. Jag kan inte inse att detskall vara svårt för utskottsmajoriteten att förstå att graden av handikappavgörs av den omgivande miljöns tillgänglighet. Här talar vi inte bara omhissar och andra tekniska hjälpmedel, utan miljön utgörs också av medmänniskorskunskaper om handikapp. Det är väl inte orimligt att öppna för skolan attskaffa sig bättre kompetens inom olika handikappområden. Särskilt angeläget äratt kunskapen om olika medicinska handikapp förbättras inom skolan. Envärdefull resurs för detta ändamål vore t. ex. konsulenter som skulle knytastill länsskolnämnderna. Jag yrkar med detta bifalltill vpk:s samtliga reservationer i betänkandet. AnslagtiU forskning och centralt utvecklingsarbete inom skolväsendet, III. 57 MARGARETAHEMMINGSSON (s): Lät mig inledningsvis yrka bifall till utbildningsutskottets hemställani betänkande 1987/88:13 och avslag på samtliga reservationer. Detfinns ju de som har talat mycket här , och en av dem är sparar in på hans frågor genom att säga att om läromedelsanslagen iEskilstuna fattar jag icke några beslut. för kopiering handlar ju omatt om man använder mera pengar än vad den beslutade ramen anger så får manlösa detta på ett annat sätt. Iövrigt är det tyvärr så att kopierat material ute i skolorna har blivit ettalternafiv till läromedel. Vi vill att man i stället skall anslå pengar förläromedelsinköp. Enliten sak som jag också skulle vilja nämna är det nationella utvärderingsprogramsom både vpk och har berört. I promemoria ochanslagsframställning skriver man att i en första, väsentligen utprövande,omgång skall man låta verksamheten omfatta årskurser 2 och 5. Jagtycker detta för att man ser över möjligheterna att verkligen få entäckning riär det gäller denna översyn. Avslutningsvisvill jag bara nämna en liten sak om reservation. Jag beklagar attfolkpartiet har valt - visserligen på detta mycket konkreta Prot,1987/88:101 Anslag forskning och certtralt utvecklingsarbete inomskolväsendet, III. sätt menändå - att göra sina besparingar pä vuxenutbildningens område. Nitalar väldigt mycket om jämställdhet, men jämlikhet på utbildningsområdet finnsinte. 58 (): Först vill jag yrka bifall tillcenterreservationerna i detta betänkande. Sedan, snälla - det där var väl enlogisk kullerbytta? Jag befattar mig inte med läromedelsanslagen i ,säger , Men det är precis vad hon gör! Hon plockar av dem600 . genom den här besparingen och säger att detta är enläromedelskostnad. I nästa andetag säger hon: Vi förutsätter att kommunernaskall satsa mer pengar på läromedel. Då kan man väl inte spara in påläromedelsanslaget först-visserligen indirekt, via tilläggsbidraget, men det ärju klart utsagt i budgetpropositionen att detta är en läromedelskoctiiad ochskall belasta kommunernas läromedelsanslag. Om det är någonting som ochmajoriteten gör i , och med detta beslut så är det att befatta sig medkommunernas resurser för lä.omedel. 59MARGARETA (): Fru talman!.Nej, vi fattar inte beslut omläromedelsanslagen i . Vi diskuterade här kopieringsavtal, och det ärnågonting helt annat. 60 (); är det ju så att vi allihop är läskunniga,och det står både i utbildningsutskottets betänkande och i budgetpropositionenatt detta är en kostnad som bör belasta kommunernas läromedelsanslag. När mandå gör denna besparing är väl ändå avsikten att det också skall vara på detsättet? gär det emellertid rent tekniskt inte att "öra det den vägen,och därför minskar man tilläggsbidraget till kommunerna och säger att de denvägen får betala det avtal som staten har träffat om kopiering. Det är alldeles klart och tydligt utsagt att detta är enläromedelskostnad. Landets kommuner blir av med ungefär 60 rnilj. nästa är,som måste tas från detta anslag. Överläggningen i detta ärende var härmed avslutad. Kammarenövergick till att fatta beslut i de. Mom. 1(begäran om förslag tiU ny lärarutbildning) Utskottets hemställan bifölls med 209 röster mot 62 förreservation 1 av , m. fl. 1 ledamot avstod från att rösta., Mom. 2 (de nya tjänsteorganisationerna.för lärare igrundskolan resp. grundutbildningen för vuxna m. Utskottets hemställan bifölls med 221 röster mot .46 förreservation 2 av m.fl. 6 ledamöter avstod från att rösta. 3 (förändringar igrundskolans lokala organisation, m. Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 3 av son - bifölls med acklamation. Mom.4 (förlängning av utbildningen för lärare för årskurserna 1-7 av ,m. Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 4 av m.fl. - biföllsmed acklamation. Mom.5 (särskilt bidrag till fortbildning av lärare) Utskottetshemställan - som ställdes mot dels reservation 6 av och , dels reservation 7 av och - bifölls medacklamation. Mom.6 (prioritering av fortbildningsbehoven) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 8 av och med acklamation. Mom.7 (samordning av resurser för fortbildning av lärare m. Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 9 av - bifölls medacklamation. Utbildningsutskottetsbetänkande 13 Punkt 1 Mom. 1 (överföring avmedel till anslaget D 19. Samhällsvetenskapliga fakulteterna m. Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 1 av m.fl. - biföllsmed acklamation. Mom. 2(fortbildningsavdelningen vid i ) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 3 av - bifölls medacklamation. Övriga moment Utskottets hemställan bifölls. Mom. I (nationelltutvärderingsprogram) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 7 av m. fl. - biföllsmed acklamation. Mom.2 (anslag till Nationell utvärdering och prov) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 8 av och - bifölls med acklamation. A/om. 7 (minskning av. Utskottets hemställan bifölls med 228 röster mot 45 förreservation 9 av m.fl. Mom. 2 och 3 Utskottets hemställanbifölls. Mom. 4 (kopieringsavtal pä skolområdet för tiden efter den1 ) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 10 avLarz m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. I(resursinsats för elever med medicinska handikapp) Utskottets hemställan bifölls med 255 röster mot 15 förreservation 11 av . 1 ledamot avstod från att rösta., Mom. 2 (anslag till Särskilda insatser inom skolområdet) Utskottets hemställan - som ställdes mot de/i reservation12 av m.fl. i motsvarande del, dels reservation 13 av BjörnSamuelson -bifölls med acklamation. Mom. 3 och 4 Utskottets hemställanbifölls. 8 § Kammaren beslöt att ärendebehandlingen skullefortsättas vid ett senare sammanträde. Pä förslag av förste vice talmannen beslöt kammarenhärefter att ajournera förhandlingarna till , då dagensfrågestund skulle börja. 9 §Förhandlingarna återupptogs under ledning av förste vice talmannen. 10 §Svar på fråga 1987/88:389 om flyktingmottagandet har frågat mig hur de nya ochlägre siffrorna över beviljade asylansökningar som invandrarverket nyligenpresenterat kommer att påverka planeringen av flyktingmottagandet. Lät mig först säga att den statistik som invandraryerkettidigare lämnat till regeringen - och som visade sig vara felaktig - avsågantalet personer som fått permanent uppehållstillstånd som flyktingar ellerdärmed jämställda. Statistiken över antalet asylsökande påverkas, inte avdessa felaktigheter. De bedömningar angående behovet av nya föriäggningar,kommunplatser och resurser för handläggning av tillståndsärenden som vi harbaserat den nuvaranderesurstilldelningen på byggde på förväntat antal asylsökande. I Prot.1987/88:101 förläggningarna finns det över 9 000 asylsökande och flyktingar.Detta antal fortsätter att öka. Tillgången på kommuhplatsertäcker inte behovet. Jag vill slutligen påminna om det pågående arbetet med enny organisation för invandrarverket och nya rutiner för att handläggaasylärendéri m. m. I detta arbete ingår givetvis åtgärder för att förbättraverkets olika system för statisfik och annan information av betydelse förplaneringsbeslut, resultatanalys och resursuppföljning. 62 (); Jag ber att få tacka invandrarministern försvaret, äveri om detta är litet senkommet. Jag ställde min fråga i omedelbar anslutning till att detframkommit att invandrarverkets statistik visat fel på fleratusen personer. Det är naturligtvis bra att få höra att det bara är halvastatistiken som varit felaktig, dvs. inte statistiken över antalet asylsökande.Men trots detta är det här ett misstag som till stor del inte kan repareras medreviderade siffror. Under de senaste årens ibland upphetsade flyktingdebatthar många känslor - för att inte säga på vissa håll panikkänslor - baserats påsiffror som uppenbarligen inte varit korrekta. Det har gjorts uttalanden både av debattörer och avrepresentanter för myndigheter av typen att inte klarar mer och attgränsen nu är nådd när det gäller flyktinginvandringen. Dessa uttalanden, medde känslor de förorsakat - är baserade på felaktiga, dvs. för höga siffror. Hur mycken skada har inte dessa siffror åstadkommit? Hurmycket har den allmänna opinionen påverkats av dessa siffror? Det ärnaturligtvis svårt att avgöra, men jag vill ändå komma med den arimärkningenatt jag tror att den skada som åstadkommits kanske inte helt kan repareras. Jag skulle vilja fråga invandrarministern om han är bereddatt gå ut med en allmän informationskampanj för ätt tala om attflyktinginvandringen uppenbarligen inte har varit lika omfattande som dettidigare har gjorts gällande. Vilken effekt de felaktiga siffrorna haft pådebatten och opinionsbildningen kan inte heller jag bedöma. Jag kan ändåkonstatera att vi från regeringens sida har bedömt de enskilda ärendenakonsekvent med utgångspunkt i gällande lagstiftning och praxis, varförtillståndsgivningen inte har påverkats. Till diskussionen om i vilkenutsträckning bl. a. påståendet att gränsen är nådd påverkat den allrnännaopinionen, måste ändå föras att problemen när det gäller mottagningsresursersåsom kommunplatser, växande antal asylsökande och flyktingar i förläggningarju på intet sätt har mildrats genom de nya siffrorna. Detta måste vi ha klartför oss. Som svar på fråga om informationskampanj,kan jag upplysa att de nya siffrorna nu är väl kända. Vi bedriver en mycket intensiv informationsverksamhet, såväl frän invandrarverkets som från regeringens sida vad gäller flyktingpolitik och flyktinginvandring. Vi har även mycket intensiva kontakter med kommunerna, eftersom det är där vi möter det stora 61 Prot.1987/88:101 15april.l988 Om behandlingen av, vissa asylärenden rörande statslösapalestinier problemetför dagen med antalet kommunplatser. Dess värre är detta problem lika stort som det var tidigare när antalet givna tillstånd "baserades på ettannat siffermaterial. 64 (): Det är självfallet så, att eftersom hälften avsiffrorna - som jag tidigare påpekade - är korrekta, påverkar de kanske inte isä hög grad planeringen för flyktingmottagandet. Ändock måste planeringen hapåverkats av de för höga siffrorna - de var uppenbarligen missvisande med enganska stor grupp av människor - eftersom det handlade om hur mångamänniskor som skulle få stanna i . På något sätt borde naturligtvis planeringen ha påverkats.Åtminstone borde en känsla av viss lättnad ha infunnit sig, jämfört medden känsla man tidigare hade. Hur är det möjligt att år räkna sä fel? , när det gäller statistikproblemet i övrigt, att förbättrastatistiken, t. ex. i fråga om antal barn som tas i förvar? Jag vill gärna hasvar på dessa frågor. Som jag nämnde i svaret, arbetarinvandrarverket med en översyn av organisationen. Denna översyn inkluderarockså de enheter som arbetar med statistikmaterialet. Jag utgår från attstafistiken kommer att bli säkrare i alla de avseenden som är aktuella. Detgäller statistik över såväl asylsökande som olika kategorier av tillstånd. Vi vet inte i vilken utsträckning de asylsökande som nufinns i förläggningarna ute i kommunerna kommer att få tillstånd. Sådant gårinte att förutse. Man kan bara konstatera att vi fortsätter att arbeta eftersamma praxis. Vi har också det antal asylsökande som den tidigare statistikenhar visat, eftersom statistiken gäller än . Bristsituationen i vad gällerantalet kpmmunplatser och förläggningsplatser är lika akut . Låt oss inte förledas att tro att något problem är löstgenom att statistikmaterialet visat sig vara överdrivet. Överläggningen var härmed avslutad. 11§ Svar på fråga 1987/88:393 om behandlingen av vissa asylärenden, rörandestatslösa palestinier Mot bakgrund av några enskilda ärenden rörandestatslösa palestinier har frågat mig om anledningen till denlånga handläggningsfiden i dessa ärenden samt om vilken allmän bedömning somgörs av riskerna för palestinier att utvisas till exempelvis . Det stora flertalet asylärenden som överklagas avgörs av regeringen efter en sammanlagd handläggningstid på omkring . I detfåtal fall där handläggningstiden överstiger beror fördröjningen på attärendena i sak ärmycket komplicerade att utreda. I vissa fall är utredningarna synnerligenomfattande. Det gäller särskilt vissa av de ärenden där en ingåendesäkerhetsbedömning måste företas. I ett sådant ärende sker en omsorgsfullavvägning mellan säkerhetsaspekten och övriga omständigheter. Varje ärendeavgörs individuellt. Frågan om någon kan återvända tjll ett visst land måstebedömas mot bakgrund av omständigheterna i det enskilda fallet. Regeringen ärväl medveten om den kornplicerade situation som råder i . Sedan, hösten1985 gäller inte något generellt förbud mot verkställighet till . I deenskilda fall där någon utvisats dit har regeringen bedömt att de skäl somåberopats antingen inte varit trovärdiga eller inte medfört risk förförföljelse. Om behandlingen av vissa asylärenden rörande statslösa palestinier 67 HANS (): Jag tackar invandrarministern för svaret. Den särbehandling som palestinska flyktingar blivitutsatta för, främst i vad gäller handläggningstiden, är inte försvarlig. I åttabeskrivna fall har väntetiden vid statens invandrarverk varit mellan 6 och 23månader och i departementet mellan . Det rör sig om ungamänniskor, som vistats i mer än utan att ha fått slutligtbeslut på sina ansökningar om uppehållstillstånd. De har vistats i igenomsnitt mer än 30 månader, i tre fall mer än 40 månader. Jag har lämnat dessa uppgifter i min fråga.Invandrarministern bestrider inte riktigheten. Uppgifterna är rikfiga och väldokumenterade. Det finns en palesfinsk flykting som har fått vänta ännulängre på uppehållstillstånd. Han har fått det först väntan.Detta är skrämmande. De långa väntefiderna beror på en orimligt långsamhandläggning bäde vid statens invandrarverk och i arbetsmarknadsdepartementet.Det gär inte att försvara dessa väntetider med att ärendena skulle varakomplicerade, Det rör sig om en otillständig psykisk press och misshandel avpalestinska flyktingar, som befinner sig i sina bästa år - . Det rör sig om en särbehandling av palestinska flykfingarsom uppfattas som diskriminerande. Detta belyses av det faktum att de ärendensom handlagts under innevarande år' enligt uppgift behandlats på ett helf annatsätt. Endast av överklagningsfallen har fått vänta mer än ett är. Det är uppenbart att enbart humanitäraskäl talar starkt för att inga flyktingar, varken palestinska eller andra, börkunna utvisas efter så långa väntetider som det här är fråga om. Storrestriktivitet måste iakttas när det gäller utvisning av palestinier tillLibanon och vissa andra områden i . inleder med att.slå fast attdet sker en särbehandling av palestinierna, men det finns inget belägg för, ettsådant påstående. Det finns ett antal palestinska ärenden som har kommit attdra ut . Detta kan emellertid inte tas till intäkt för attpalestinierna generellt drabbas av den situationen. Jag har i mitt svar redovisat vilka svårigheter som kanuppstå i vissa enskilda ärenden, som föranleder läng handläggningstid. Prot.1987/88:101 , Om behandlingen av vissa asylärenden rörande statslösapalestinier påminna omdet tragiska faktum att det finns asylsökande av annan nationalitet, som avdessa och liknande skäl av komplicerad natur fått vänta mycket . Det ärsåledes ingenting specifikt för palestinierna. Jag håller med om att starka humanitäraskäl talar för ett bifall efter en sä lång väntetid. Dessa humanitära skäl vägsiri i bedömningen. Det är endast närdet finns andra skäl som är ännu starkaresom talar emot, som det blir fråga om utvisning. Vi tillämpar storrestriktivitet, precis som önskar, när det gäller utvisning isädana här fall. 69 HANS (): Jag noterar med en viss tillfredsställelse attinvandrarministern ger mig rätt när det gäller mina invändningar om humanitäraskäl och stor restriktivitet i dessa fall. Jag utgår ifrån att detta nu också kommer att återspeglasig i de konkreta besluten. Det finns nu när det gäller palestinier en radbeslut som är eller borde vara mycket nära förestående. Den omständigheten att det skulle kunna finnas någonannan enstaka grupp som är lika illa behandlad som palestinierna gör bara sakenvärre. Jag tror att behandlingen av de palestinska flyktingarna är unik, intebara i vårt land utan även mätt med internationella mätt. Det måste bli ett snabbt slut på den långdragna ochbristfälliga handläggningen av dessa utvisningsäreriden. Solidariteten medpalestinierna måste omsättas också i praktisk handling. Den nuvarandehandläggningen skadar vårt anseende här och ute i världen. Låt mig säga att vi häller på med ettomfattande reformarbete för att möjliggöra en snabbare handläggning av deenskilda ärendena. Jag hoppas att vi snart skall komma fram till en ordning medväsentligt kortare väritefider för samtliga asylsökande. Jag reagerar starkt mot påstående ombristfällig handläggning. Han talade om att utvisningsärendena blivit föremålför lång och därtill bristfällig handläggning; Jag menar att sä inte är fallet.Den långa handläggningsfiden beror i mycket hög grad pä ambifionen attverkligen göra en inträngande bedömning av varje enskilt fall. 71 HANS (); Det rör sig omhandläggningstider på i redovisade fall, och i tre fallen handläggningstid . I ett fall uppgick handläggningstiden . Det är uppenbart att händläggningsti-derna inte bara är orimligt,otillständigt långa, utan det måste också finnas bristfälligheter ihandläggningen. Handläggningstiderna får inte vara så långa. Det brister pä ettuppenbart sätt, och det borde invandrarministern förstå. Överläggningenvar härmed avslutad. 12 § Svar på fråga 1987/88:444 om postens paketsortering