prot · GB0968 · 1987-12-31 00:00:00 — När det gäller den svenska säkerhetspolitikenstrovärdighet kan man inte säga att det är någon särskilt stor triumf att dettai internationella massmedia framställs som om försvarsministern inte tror påden svenska försvarsledningen och de kränkningar som ubåtshotet innebär. Det är möjligt att inte öppet har skämtatom detta. Men vad man klart kan säga är att han inte har agerat så, attomvärlden fullt och fast tror på vad han officiellt deklarerar. Det är enavgörande brist. Om analysen av om ubåtskränkningar Sedan till en annan fråga, herr talman, nämligen frågan omvad den här debatten handlar om. Jag har inte på något sätt ifrågasattregeringens fillsättande av en analysgrupp. Jag har heller inte hävdat att manändrat någonting i . Däremot har jag sagt att det är viktigt attregeringen redovisar en bedömning av det mönster som gäller för de härkränkningarna. Jag ställde en fråga som det i allra högsta grad hade varitrimligt att svarat på. Jag frågade nämligen om han anser att detmönster som redovisar ger en lämplig grund för svenskförsvarspolitisk debatt. Den frågan har försvarsministern inte svarat på, ochhan har inte heller tidigare - det framgår av hans agerande - gett något svarpå den frågan. I det tal som försvarsministern höll i sade hanenbart att det var osäkert i vilken omfattning dessa kränkningar förekommer.Det är den minimalistiska bilden och den är inte bra för den svenskaförsvarspolifiska debatten, därför att denna behöver en gemensam grund ochdärför att den måste bygga på kvalificerade antaganden och väl underbyggdahypoteser. Det är således av intresse vad en försvarsminister säger och anserom den omfattning och det mönster som utpekas i . Den saken villRoine inte uttala sig om här kammaren. Efter vår beredning kom vi ju fram till sammauppfattning som överbefälhavaren, att kränkningar har förekommit och attnationaliteten inte kunde bestämmas. Jag tycker att det är vikfigt attåterigen slå fast detta. Slutligen, herr talman! Det är väl egenthgen icke densvenska säkerhetspolitiken som har trovärdighetsbekymmer, utan det är istället moderaten och några till som har sådana bekymmer. Talmannen anmälde att GunnarHökmark anhållit att till protokollet få antecknat att han inte ägde rätt tillytterligare inlägg. Överläggningen var härmed avslutad. 4 § Föredrogs och hänvisades 1987/88:83fill lagutskottet 5 §Meddelande om interpellation Meddeladesatt följande interpellafion framställts 1987/88:185 av () till justitieministernom översyn av bestämmelserna om nedläggning av förundersökning: Rättstryggheten för människor ärett område som ständigt måste försvaras. Det gäller inte enbart bra polismänsom gör allsidiga utredningar. Det gäller även processer som ur alla synpunktertillvaratar den enskildes intressen och i lika hög grad de rättsområden därdomstolarna inte får insyn eller de områden som inte faller under domstolensbedömnirigsfält. Många av de anmälningar som leder till polisutredningargår till avskrivning. I mindre brottmål eller trafikmål är detpolismyndigheten som är förundersökningsledare, i större är det åklagarmyndigheten. syftar ju ytterst till att klarlägga omett brott begåtts och i så fall vem som begått brottet och slutligen förete såstark bevisning att han eller hon kan dömas i domstol. När sådan bevisning inte kan erhållas eller det visar sigatt den misstänkte inte alls är misstänkt avskrivs målet. Det är då två fall avavskrivningsgrund som är av stort intresse. Den vanligaste är "brott ejstyrkt" och den andra centrala är "gärningen ej brott". I många fall sker slentrianmässigt avskrivning på grundenatt "brott ej styrkt", men då kvarstår fortfarande misstanken mot denenskilde och han blir föremål för en registeruppgift. Många som av olika skälvarit inblandade i påstådda brott finns på den grunden onödigtvis antecknade iregister som kan dyka upp när man söker vissa typer av tjänster m.m. Mot den bakgrunderi är det av stor vikt attavskrivningsinsfitutet får uppmärksamhet och att personer som varit inblandadei en brottsutredning vet, att om de avförs som gärningsman i en polisutredningskall målet inte ligga kvar i registeruppgifter utan avskrivas på grunder somt. ex. "gärningen ej brott" eller "ej spaningsresultat",men inte annat än där det är särskilt påkallat bli kopplat till den urutredningen avförde gärningsmannen på grunden "brott ej styrkt". Slutligen kan det finnas anledning att peka på, att reglersom behöver ändras i andra fall vanligtvis påpekas av domstolar, åklagare ellerpolis. Här gäller det en regel som i sig är utan anmärkning somarbetsinstrument, men där själva tillämpningen av slentrian kan medföra storaskador för den enskilde. Det är också på detta område som rättsstaten bör se fillatt ingen oskyldig kommer i kläm. Mot bakgrund av vad jag ovan aiifört vill jag ställaföljande frågor till justitieministern: Avser justitieministern att görajusteringar i avskrivningsgrunderna så att det klarare framgår i vilkasammanhang de olika avskrivningsinstituten skall användas och för att skyddaenskilda människor? 2 protokoll 1987/88:68- 74 1987/88:68 2.Avser jusfitieministern att ändra reglerna så, att den enskilde får ett beslutsmeddelandei vilket det framgår klart dels innebörden av avskriv- ~ ningsbeslutet,dels var det kan överklagas? 6§ Meddelande om frågor Meddelades att följandefrågor framställts 1987/88:346av () till justitieministern om allmänna spaningsregistret: Allmänna spaningsregistret () är urbrottsutredningssynpunkt ett synnerligen viktigt arbetsinstrument. Menfördelarna med detta register ligger främst i att det lämnar detaljeradupplysning om var och tillsammans med vilka som grova brottslingar befunnitsig. Man kan snabbt ringa in narkotikaligor och stöldligor samt andra grovabrottslingars umgänge, där andra gärningsmän kan återfinnas. Grundenför att bli antecknad i registret är att någon begår ett brott. Det räcker meden butiksstöld, så är gärningsmannen inregistrerad i . Men hanblir också registrerad i RI och i person- och bélastningsre-gistret, vilketlämnar upplysningar om tidigare brott och- är viktigt vid exempelvis åklagarensställningstagande till tvångsåtgärd. Detkan enligt min mening inte vara nödvändigt att i registrera samfiigagärningsmän. Det måste vara möjligt att tillskapa regler som avskiljerbutiksstölder och liknande brott där inget spaningsvärde finns i uppgiften. Mot den bakgrunden villjag ställa följande fråga till justitieministern: Avser justitieministern att göra en översyn avregisterfakta som bör kunna utelämnas ur och sådana som har ettbrottsspaningsvärde och för vilka en gång fillkom? 1987/88:347av () till socialministern om legitimationsbevis förpensionärer: fick alla som beviljats pension ettskriftligt bevis, i form av ett mindre kort, att de erhållit pension. Niierhåller de ett besked där det också framgår pensionens storlek och från vilkentidpunkt pensionen utgår. Om en pensionär vill ha ett legitimationsbevis, måstevederbörande begära detta hos lokala . Dåalla pensionärer har rätt till rabatt på tåg, buss och flyg och i vissa fall lägre kostnad för hemförsäkring, måste de styrka detta. För en ålderspensio när är detta inget problem, då de genom körkort, pass eller annan legitimation kan styrka sin ålder och därigenom styrka att de har pension. För alla förtidspensionärer måste beviljad pension styrkas genom ett intyg begärt jg hos . Föratt förenkla denna procedur borde en pensionslegifimation utfärdas PrOt.1987/88:68 automatiskt när pensionen beviljas. Mot bakgrund av detanförda vill jag fråga statsrådet; w jj , j ° .><=<= Meddelande om frågor Kommer socialministern att verka för attpensionärer, då speciellt förtidspensionärer, automatiskt erhåller ett pensionsbevisi samband med att pensionen beviljas? 7§ Kammaren åtskildes .