prot · GB0927 · 1987-12-31 00:00:00 — till 10669 milj. kr. Det är huvudmännens sak att tnise aU alla ~ '. ' invånarehar tillgång till en god hälso- och sjukvård och att därvid göra en .. ..., . ,, avvägning av hur resurserna skall användas. ratt till kvinnliga tolkar ,_,«. ..,.., , ,., Nar detgäller påståendet att invandrarna inte skulle ha kunskap om vid läkarbesök ,. , r. , . möjligheten att fatolkhjälp vill jag meddela följande. mottagningsförläggningarsom statens invandrarverk har hand om får flyktingarna en förstahälsoundersäkning i , och då anlitas tolkar. Dessutom var sjukvårdenbland de första instanserna där tolkar engagerades redan för ett tjugotal årsedan. I många fall finns tolkförmedlingsavtal med INorden gäller nu den nordiska språkkonventionen, som är en rekommendation tillmyndigheterna - både de statliga, kommunala och landstingskommunala - attskaffa tolkar när de har att göra med nordbor som inte klarar sig på landetsspråk. Självfallethar invandringen av nya grupper från mera avlägsna delar av världen inneburiten efterfrågan på tolkar på språk som är sällsynta i . Jag är övertygadom att hälso- och sjukvården är mycket medveten om att också de nyaspråkgruppernas tolkproblem behöver lösas. Tillgången på kvinnliga tolkar på denya språken är emellerfid ett problem. Som exempel kan nämnas att inom deniranska gruppen av tolkarna är män. Jagdelar uppfattning att det är angeläget att tolkservice kan gesvåra invandrare inom sjukvården. Jag tror emellerfid att landstingen på allasätt försöker att tillgodose dessa önskemål men att det kan stöta påsvårigheter på grund av bl. a. tillgången på tolkar och kanske främst kvinnligatolkar på vissa språk. Anf.67 (): Jag ber att få tacka statsrådet för svaret, som jag tycker är väldigtpositivt. Statsrådet har ju insett behovet av att denna hjälp finns. Men det ärbåde rätt och fel i svaret. Somvi alla känner fill är det så att de flesta invandrare och flykfingar somkommer till varken talar eller förstår svenska språket, vilketsjälvfallet är ett svårt handikapp. Vihar en sjukvårdslag om allas rätt till en god och fungerande sjukvård. Urjämställdhetssynpunkt-särskilt för invandrarkvinnorna-finns har en hel del attanmärka på. Den fungerar inte som avsett. Kvinnorna har trots allt svårt att fåkontakt med vården. Att invandrarkvinnorna saknar kunskap om att de kan fåtolkservice är väl belagt. Sjukvårdspersonalen å sin sida känner inte hellertill att man kan använda tolkservice. Tillgången på tolkar är mycket ojämnt fördeladöver landet. Menden stora stötestenen är att landsfingen inte satsar resurser. De har dessutomingen ersättning från staten, som kommunerna har för samma service. Föreliggerdet ändå inte en miss från invandrarverkets sida, när man tydligen förbisettdetta speciella behov? Vid besök pågynekologmottagningar upplevs det särskilt förnedrande för kvinnorna att inte kunnakommunicera med sjukvårdspersonalen i så 32 känsliga frågor. Jag anser att kvinnliga gynekologer och kvinnligatolkar borde vara en rätfighetsärskilt för invandrarkvinnorna- och jag förmodar att statsrådet instämmer. se över de statliga bidragen till landstingen för helatolkverksamheten och öka satsningen på information till landstingspersonal omförhållandena men även satsa på utbildning av tolkar? När det gäller statsbidragen till landstingens verksamhet har detalldeles träffats en tvåårig överenskommelse mellan staten ochLandstingsförbundet, och det förslaget ligger nu i form av en proposition påriksdagens bord för behandling. Det är alltså ingen detaljstyrning av vadbidragen skall användas till, även om det finns en viss inriktning påförebyggande hälsovård, öppnare vårdformer osv. Dessa statsbidrag, som kraftigthar ökats , har landstingen möjlighet att använda också tilltolkservice. Jagkan förstå och hålla med om att detta i mycket är ettinformationsproblem när det gäller kvinnorna. Där får vi väl tillsammans påolika sätt försöka hjälpa till, så att informationen om möjligheterna förinvandrarna, speciellt kvinnorna, når ut till dem. Anf.69 (): Det är riktigt som statsrådet säger, att det har träffats ett nyttavtal med landstingen, men det finns många hål för landstingen att fylla igenmed andra uppgifter. Detta är inget speciellt prioriterat område, och därförtycker jag att det vore mycket värdefullt om statsrådet ville särskilt ta upp medLandstingsförbundet och sjukvårdshuvudmännen att de bör se till att det finnskvinnliga tolkar ute i kommunerna. Det är ett svårt problem, och eftersom detinte finns några särskilt avsatta pengar är det inte ett prioriterat område. Sedantycker jag det finns möjligheter att gå vidare genom olika projekt. Ett sådantprojekt har vi i en av våra vårdcentraler i , där man har anställt eniranska speciellt för detta ändamål. Jag skulle vilja se att det kom flerasådana projektmedel för att pröva en ny form av verksamhet med tolkservice. Överläggningenvar härmed avslutad. 17 § Svar på fråga1987/88:151 om strukturomvandlingen vid i Sten-OveSundström har frågat mig om jag är beredd att vidta åtgärder för attunderlätta förhandlingarna om åtgärdsprogrammet för de anställda vid iLuleå, särskilt vad gäller frågan om s. k. 1 slutet av 1970- och i början av1980-talet ökade antalet 58,3-årspensione- ringar mycket snabbt.Detta kunde ske genom att lokala parter träffade avtal 3Riksdagens protokoll 1987/88:27-28 om avsteg frånanställningsskyddslagens (1982:80) turordningsregler. Sådana avtal strider motsyftet med den lagen och främjandelagen (1974:13). Avsikten med dessa lagar ärbl. a. att värna om den äldre arbetskraften. Dessutom innebär dessa förtidapensioneringar en betydande övervältring av kostnader från företagen tillarbetslöshetskassorna och det allmänna pensionssystemet. Föratt motverka denna utveckling beslöt 1984 om vissa ändringar ianställningsskyddslagen och främjandelagen. Om uppsägningar av arbetstagare somär äldre än förutsätter avsteg från turordningsreglerna, skall deenligt de ändrade reglerna i anställningsskyddslagen prövas av centralarbetstagarorganisation; , Uppsägningarnafår inte verkställas mot organisationens vilja. Ändringarna i främjandelageninnebär att arbetsgivaren inte får vidta sådana uppsägningar utan AMSstyrelses medgivande. Fråganom avsteg från anställningsskyddslagens turordningsregler vid i Luleåbehandlas av AMS och av . Dettaatt ett stort antal personer lämnar sina arbeten för att pensioneras iförtid är ett allvarligt problem i vårt arbetsliv. De flesta gör det avmedicinska skäl, men många gör det av arbetsmarknadsskäl. Minprincipiella uppfattning är att vi bättre bör ta till vara de äldreserfarenheter och arbetsförmåga på den svenska arbetsmarknaden och undvika s. k.äldreavgångar så långt som det är möjligt. Arbetsmarknadsstyrelsenoch länsarbetsnämnderna har här tillsammans med arbetsgivarna och de fackligaorganisationerna en vikfig uppgift att fylla. Jagvill försäkra att jag mycket noga tänker följa det problemsom hans fråga gäller. 71 (): Jag tackarstatsrådet för svaret på min fråga. Låtmig först säga att jag instämmer i vad som sägs i den del av svaret som handlarom statsrådets principiella uppfattning, nämligen att vi bättre bör ta tillvara de äldres erfarenheter. När det gäller det exempel som jag tar upp i minfråga - det handlar alltså om det som pågår inom i - vill jagframhålla att detsamma lika gärna kunde gälla de arbetare som står införavskedshot till följd av strukturförändringar i gruvorna i malmfälten samtförändringarna vid i . Det är naturligtivs viktigt att de här58,3-årspensioneringarna inte ständigt sätts i system vid strukturförändringar. Sedantror jag att det måste vara en betydligt mjukare ordning i ett län somNorrbotten, där förhållandena på arbetsmarknaden är speciellt dåliga. Jämförtmed riksgenomsnittet är arbetslösheten dubbelt så hög i , och därsker även stora strukturförändringar inom industrin. Om man inte har en mjukareordning där, kommer den vanliga turordningen att gälla. Många av de 3 500anställda i basindustrierna som skall bort i samband med strukturförändringarnaunder kommer alltså att vara ungdomar. På det sättet får vi ensnedfördelning genom att ungdomarna i länet tvingas flytta söderut. Vi fåralltså en skev åldersstruktur inom industrin i . Det här kan såledesslå åt motsatt håll -jämfört med hur man frånbörjan hade tänkt sig dessa förändringar. Då kommer AMS att betraktas på sammasätt som man i betraktade denna myndighet,nämligen som en enda jättelik resebyrå- AMS kommer alltså att uppfattas så attalla måste söderut. I ett län där utvecklingen tvingar ungdomarna att sökaarbete på annat håll kan det bli väldigt jobbigt att klara situationen. Jagvill här bara säga att jag naturligtvis är nöjd med vad som står i slutet avsvaret, där statsrådet säger att hon noga kommer att följa de problem somfrågan gäller. Jag föreställer mig att det som då åsyftas är speciellt desituationer som de tre basindustrierna i just nu befinner sig i. Jag hoppas således att vi inte skall få en snedvridenarbetsmarknad, där man bromsar hårt när det gäller 58,3-årspensioneringarna.Det skulle ju innebära att det blir ungdomarna som tvingas sluta först ochflytta söderut. 72 Arbetsmarknadsminister : Fru talman!Tanken med denna ordning är att arbetsorganisationens sammansättning skall varai princip densamma efter en strukturomvandling som före. När det gäller dessaorter har synsättet och handläggningen inneburit ett avsteg, och därmed harövergången där gjorts mjukare än vad som sägs i gällande princip.Förhandlingarna pågår, som jag sade i svaret, och fram till dess att de är heltavslutade kommer jag att följa utvecklingen. 73 "VE (): Det gläder mig att arbetsmarknadsministernkommer att följa utvecklingen, eftersom det krävs en speciellt noggrannbevakning i ett län som , som har en så hög arbetslöshet jämfört medriksgenorrisnit-tet. Jag hoppas att uppföljningen innebär att ungdomar inteständigt skall avskedas vid strukturomvandlingar och att det blir ett mjukaresynsätt på just 58,3-pensioneringarna. Om bättre tillvaratagande av kvinnors kompetens inom denoffentliga sektorn Överläggningen var härmed avslutad. 18§ Svar på fråga 1987/88:167 om bättre tillvaratagande av kvinnors kompetensinom den offentliga sektorn har frågat mig vad jag är bereddatt göra för att uppmuntra nytänkande och ta till vara kunnandet inom deområden där kvinnors kompetens finns. Liksom anser jag att det är väsentligt mednytänkande och att både kvinnors och mäns kompetens tas till vara. Detta måstesjälvfallet gälla inom alla verksamhetsområden, offentliga lika väl somprivata. Organisations- och ledningsfrågor på den enskilda arbetsplatsen är idessa sammanhang viktigare än huvudmannaskapsfrågor. Jag anser inte att kvinnors kompetens och kunnande tastill vara i mindre utsträckning i den offentliga sektorn än inom andra delar avarbetslivet. Det är däremot ett allvarligt problem att kvinnors erfarenheteroch värderingar i Om bättre tillvaralagande av kvinnors kompetens inom denoffentliga sektorn så litenutsträckning får påverka arbetet inte minst inom för kvinnor otraditionellaverksamhetsområden. Detta förhållande har ägnats stor uppmärksamhet i denprojektverksamhet som bedrivs av och som syftartill att förbättra kvinnornas villkor på arbetsmarknaden. Inom den offentliga sektorn pågår ett ständigtförnyelsearbete. Med stöd av bl. a. statliga medel sker ett konkretförändringsarbete inom bl. a. barnomsorg, äldreomsorg och olika delar av denstatliga förvaltningen. Även i projektverksamhetägnas kvinnor i offentlig sektor särskilt intresse. Jag vill också påminna om den information fickden angående frågan om ökad kvinnorepresentation i stafiigabeslutande och rådgivande församUngar. Även de åtgärder som då redovisades föratt öka andelen kvinnor kommer enligt min mening att verksamt bidra fill såvälnytänkande som ett bättre tillvaratagande av kvinnors kompetens. 75 (): Jag tackar för svaret. Jag vill också passa på att önska statsrådet lyckatill i det nya uppdraget som jämställdhetsminister. Det är ett uppdrag somkräver sin kvinna. Det kräver kunskap och känsla, och vi har också lärt oss att det kräver mod att jaga på statsministern så att han personligenställer upp och svarar när ett statsråd felar -jag tänker på en fråga som enkollega till mig inte har fått svar på . Jaga på statsministern, fruThalén! Den fråga jag har fått svar på har jag ställt därför attvi av erfarenhet vet att, även om alla säkert önskar fler män i traditionelltkvinnliga sysselsättningar och vice versa, utvecklingen går långsamt. Dekvinnor som ändå vill söka nya vägar och former för tradifionellt kvinnligauppgifter möter en skog av byråkratiska krångelregler. Enskildaskolor motarbetas, enskilda vårdhem och dagis likaså. Jag litar på attkvinnorna är lika duktiga, oavsett vem som är huvudman, fru statsråd. Jag ärnågot frågande inför svaret att organisations- och ledningsfrågor är viktigareän huvudmannaskapsfrågor. Enligt min uppfattning är de lika viktiga, och i ochmed att det råder monopol finns det ingen valfrihet för kvinnor. Därför undrar jag återigen: Skulle inte viljasöka påverka sin regering så att den ändrar på t. ex. sådana statsbidragsreglersom hindrar enskilda inifiativ på traditionellt kvinnliga områden? 76Arbetsmarknadsminister : Fru talman! Jag har mycket långerfarenhet, , av hur organisations- och ledningsfrågor fungerarbåde inom offentlig verksamhet och inom privat verksamhet. Jag kan med foghävda att det har väldigt stor betydelse var kopplingen finns mellan ansvar ochbefogenhet. Det är sannerligen inte huvudmannaskapsfrågan som är avgörande förkvinnors inflytande på t. ex. beslut och deras möjligheter att ta eget ansvar. När det gäller att jaga statsministern har jaguppenbarligen mycket god hjälp i den uppgiften. Jag kan säga att jag inte troratt statsministern behöver jagas i jämställdhetsarbetet. Jag tycker att han haren utomordentligt bra inställning när def gäller jämställdhet. 77 (): Jag tvivlar inte på att har goderfarenhet från både offentliga och privata områden. Min fråga, fru talman,gällde inte den saken. Den gällde om är villig att se till attdet finns större möjligheter också på den privata sektorn än som gäller i dag.Det är den fråga som jag har ställt, och det är den frågan jag väldigt gärnavill ha svar på. 78 Arbetsmarknadsminister : Fru talman!Jag antar att bakom den något finurliga formuleringen ligger frågan huruvida viskall ha statsbidrag till privat barnomsorg eller huruvida vi skall hastatsbidrag fill privat omvårdnad i hemmet osv. När det gäller den frågan harjag ingen annan uppfattning än den övriga regeringen. 79 (); Statsrådet har visat att hon harförstått frågan, oavsett om den var finurligt formulerad eller inte. Jag kan jubara beklaga att svaret var så pass negativt. Jag kan däremot hoppas på att statsrådet börjarfundera på frågan, när hon upptäcker hur många kvinnor som vill starta eget ochsom motarbetas och som framför allt inte har valfrihet när det gällerarbetsgivare. Det är ju detta som är tråkigt för dem, och det är på den punktensom jämställdhetsministern borde hjälpa till. Överläggningen var härmed avslutad. Om regeringsinitiativ inför ett planerat nordiskt 19§ Svar på fråga 1987/88:168 om regeringsinitiativ inför ett planerat nordisktkvinnoforum har frågat mig vilka initiativregeringen tänker ta inför det nordiska som skall hållas . är en uppföljning på nordiskt plan av dekvinnokonferenser som under FN;s kvinnoårtionde anordnades i år1975, i och i . Initiativet till nordisktForum har tagits av och . Man vill genomnordiskt Forum ge kvinnor möjlighet att utbyta information ocherfarenheter om vad som görs för att förbättra kvinnors villkor och främjajämställdheten i de nordiska länderna. med Forum kommer också en officiell konferensatt anordnas. Vid denna skall en handlingsplan för det nordiskajämställdhetssamarbetet fram diskuteras. Ansvaret för denofficiella konferensen ligger hos de nordiska jämställdhetsministrarna. Som tidigare redovisats i jämställdhetsrådet pågår förnärvarande ett intensivt förberedelsearbete i de nordiska länderna inför Forum,som blir den största nordiska manifestationen . Ca 8 000 kvinnorförväntas delta. Ansvaret för planeringen av innehållet i Forum vilarhuvudsakligen på de nordiska kvinnoorganisationerna. På förslag av de nordiskajämställd- 1987/88:27 19 november1987 Om regeringsiniliativ inför ett planerat nordisktkvinnoforum hetsministrarnakommer att anslå 5,4 miljoner danska kronorför genomförandet av Forum. En nordisk planeringsgrupp har utsetts, där varjeland representeras av två kvinnoorganisationer som både skall planera i stortoch informera det egna landets kvinnoorganisationer och kvinnor om Forum. FörSveriges del har uppgiften att delta i den nordiska planeringsgruppentilldelats och Socialdemokratiska kvinnoförbundet.Min företrädare, , anslog även medel för en projektledare fördet svenska förberedelsearbetet. Vid en nordisk konferens på i mars i årdiskuterades ett stort antal ämnen att behandlas på Forum. Vid denna konferensrepresenterades av ett flertal kvinnoorganisationer, däriblandFolkpartiets kvinnoförbund. Ett första större informationsmöte om Forum hölls iStockholm . Vid detta möte deltog ett femtiotal svenskakvinnoorganisationer. Ett andra informationsmöte kommer att hållas i Stockholmi . Enligt vad jag erfarit beslutades vid septembermötet bl.a. att bilda en nationell samordningsgrupp. Denna grupp kommer att bestå avföreträdare för ett tiotal kvinnoorganisationer, däribland ,och . Slutligen vill jag nämna att ett nordiskt reseanslag på 1miljon danska kronor kommer att fördelas bland arrangörerna av . Åtskilliga initiativ har alltså redan tagits när detgäller nordiskt Forum. Jag utesluter inte att ytterligare initiativ kan kommaatt tas om så skulle behövas. 81KARIN AHRLAND (fp): Jag tackar statsrådet för svaret. Jagskall gärna säga att jag den här gången inte har frågat av några finurliga skälutan av en önskan om upplysning. Jag har faktiskt bara sett en endatidningsnotis om Forum och tycker att det behöver spridas mera kunskap så snartsom möjligt. Jag känner naturligtvis till litet mera genom kvinnonätetinför "kvinnofes-tationen", som jag tycker vi skall kalla det istället för manifestationen. ex. att det hålls informationsmöten. Menjag undrar också: Om detta nu är ett stormöte, skall regeringen då vararepresenterad, och finns det några frågor som är särskilt viktiga förregeringens del? Jag har sett en lista på frågor som skall debatteras, ochdär står bl. Kvinnor och makt. Det är en intressant fråga. Vi har enmaktutredning i , man har en maktutredning i . Kvinnorna har störremakt i trots att de har sämre sociala villkor. Jag undrar om statsrådetskulle vara beredd att arbeta för en utredning om kvinnomakt i . Såvittjag kunnat förstå är medveten om att bara den som har makt kanåstadkomma något, och hon gör - tack och lov - ingen hemlighet av det. Jag har flera frågor. Det är bra med ett nordiskt möte,men vad gör regeringen för att bevaka att FN kommer att hålla en nykvinnokonferens? Jag har en tredje liten fråga; Hur mycket har regeringengenom företrädare anslagit för en projektledare? Hur stort är detbeloppet? När det gäller nordiskt Forum står detuttryckligen i ställningstagandet att ansvaret huvudsakligen skall åvila de nordiskakvinnoorganisationerna. Det är också de nordiska kvinnoorganisafionerna somskall ta ansvar för att både genomföra planläggning och ta initiativ till defrågor som skall behandlas. När det gäller den officiella konferensen ligger ansvarethos de nordiska jämställdhetsministrarna. Handlingsplanen har föreslagit tvåteman: Kvinnor och ekonomi och Familj, kvinnor och arbetsHv. Förprojektiedaren har det enligt uppgift anslagits . Vad beträffar följdfrågorna måste jag erkänna att det hadevarit enklare för mig, åtminstone vad gäller mera konkreta frågor somaktiviteter inom FN och även europeiska engagemang, om jag haft möjlighet attta ställning till dessa följdfrågor redan innan jag kom hit. Om regeringsinitiativ inför ett planerat nordisktkvinnoforum 83 (); Först skall jag säga att jag tycker att det ärbra att ansvaret för konferensen kommer att ligga hos kvinnoorganisationerna.Jag är naturligtvis glad över att mitt eget gamla förbund har fått stor del iansvaret. Jag är tyvärr inte alls förvånad över att anslaget för enprojektledare uppgick till . En manlig församling hade aldrig någonsinnöjt sig med en sådan struntsumma. Möjligen har kvinnorna varit så ödmjuka isin bön. Jag noterar att statsrådet ännu inte hade tänkt iFN-konferensba-nor. Jäg hade hoppats att den som är så intresserad avjämställdhet skulle ha insett att det här ändå förmodligen skulle ha någotsamband med FN, men jag skall gärna återkomma senare för att få höraregeringens planer. Jag utgår från att regeringen tänker ha några planer förFN. När det gäller projektledaranslaget vill jagsäga att det faktiskt inte är någon utöver den utrednirigsledare som man hartillsatt som har ansökt om några pengar. Det kan möjligen förklara varför detinte finns mer pengar anslagna. Jag talar nu om den svenska utredningsledaren.Sedan finns det en nordisk, ansvarig projektledare. När det gäller själva konferensen har nordiskaministermötet avsatt dels medel för resor, dels medel för själva konferensen.Det framgick också av mitt första svar. Vad jag tidigare inte sade var attanledningen till fördelningen till i är att de nordiska ministrarnasett till samlade fördelning - de övriga länderna har andraorganisationer som tillgodoser andra intressen. Detta är till för att man skallfå en samlad bild av hela . 85KARIN AHRLAND (fp): Som jag sade misstänkte jag nästan att maninte hade sökt mer pengar. Det ger mig en anledning att säga att det är mycketbra att konferensen skall handla om kvinnor och ekonomi - med litet mer pengar Prot.1987/88:27 kunde man kanske göra mer propaganda, men då måste man ocksåha modet att begära dem. Om skärpning av jämställdhetslagen När det gälleren vill jag också - eftersom jag glömde det tidigare - sägaatt det planeras ytterligare en konferens i samma Anf.87 (): Då återkommer jag och frågar om regeringenskonkreta planer inför den konferensen. Överläggingenvar härmed avslutad. 20§ Svar på fråga 1987/88:169 om skärpning av jämställdhetslagen har frågat mig om jag är beredd att föreslå enskärpning av jämställdhetslagen. Lagenom jämställdhet mellan kvinnor och män i arbetslivet trädde i kraft den 1 juli1980. och 1984 gjordes en översyn av lagen inomarbetsmarknadsdepartementet. Denna översyn resulterade i att lagen ändrades påvissa punkter. Ändringarna trädde i kraft . De gällde rättenatt få ta del av en anställd medsökandes meriter, förlängning av vissapreskriptionstider samt möjlighet för jämställdhetsombudsmannen att i sambandmed utredning av ett ärende betala ersättning åt den som haft kostnader förinställelse hos ombudsmannen. Sedandessa ändringar trädde i kraft har emellertid från flera håll ytterligaresynpunkter förts fram med, i vissa fall, förnyade krav på lagändringar. Inomarbetsmarknadsdepartementet har ett arbete påbörjats för att samlain erfarenheter i första hand av de mål som behandlats iarbetsdomstolen. Detta arbete kommer att vara avslutat.Under arbetets gång har jag emellertid kunnat konstatera att en mer allmänutvärdering av lagen bör komma till stånd. Formerna för denna övervägs förnärvarande inom departementet. Jag kommer således inte att ta ställning tillfrågan om en eventuell skärpning av lagen förrän detta arbete är avslutat. 89 (): Jag vin tacka för svaret och också hälsa henne välkommensom jämställdhetsminister. Lagenom jämställdhet i arbetslivet kunde införas efter en lång debatt därfolkpartiet varpådrivande. lagen allmänt accepterad, men det är dagsatt göra en rejäl skärpning av den. Jag tycker det är bra att ocksåjämställdhetsministern i sitt svar säger att en allmän utvärdering av lagen börkomma till stånd. Men säger inget om hur denna skärpning skallutformas eller vad det är man speciellt skall titta på. Jag vill ge någraförslag till detta. JämO:s FRID A-projekt angående sexuella trakasserier visaren upprörande statistik.