prot · GB09116 · 1987-12-31 00:00:00 — Det är för all del mest fråga om mödrar, för av 5 000registrerade var endast 43 män, men kanske det blir fler män ; dethoppas vi. Jag skulle vilja fråga : Skulle man kunna tänka sigatt informafion om detta gick ut på flera vägar och inte bara genomriksförsäkringsverket, så att man skickade med en informationsfolder i sambandmed att barnbidraget betalas ut ? På det sättet tror jagman skulle kunna nå ännu fler. Sedananser jag att det är en uppgift för alla politiska partier att se till, attdessa vårdnadshavare får den rätt som de skall ha. Det får inte fortsätta pådetta sätt, så att de går miste om framtida förmåner. Om går ut med information via försäkringskassornaoch andra kanaler tror jag att det ger effekt. Jag håller med ElisabethFleetwood om att det är nödvändigt att vi får ut den här informationen. När detgäller informafion via de politiska partierna har både ochjag ett ansvar. Jagtycker att vi skall avvakta den information som ger ochse vilka kanaler verket använder och vilken effekt den får. Jag kan omtala attantalet personer som begärde att få vårdar registrerade uppgick fill 17000,1983 till 10 000 och 1984 fiU ungefär 5 000. Om det beror på en brist påinformation eller har andra skäl är svårt att säga. Men vi skall förbättrainformationen. Anf.63 (): Det var just det jag sade, ansvaret är allas för att dessa människorregistrerar sin hemmavaro med barn . Detär också rikfigt som säger, att siffrorna har varit isjunkande, och det tycker jag är alarmerande. Det betyder ju att man inte harbegripit hur viktigt det här är för den enskilda personen och familjen. Ännustarkare skäl finns då för att på olika vägar söka få ut informationen. Jagskall noggrant följa vad som sker. Det är lätt, om man som jag har varit lärareoch har elever som är i barnafödande ålder. Jag skall göra en privat litenenkät och återkommer , om jag upptäcker attriksförsäkringsverkets metoder inte är till fyllest. Situationen får intefortfara som den är . Överläggningen varhärmed avslutad. 13 § Meddelande om svarpå interpellation 1987/88:227 Jag vill anmäla att den av väckta interpellationen omstöd åt spelberoende, som skall besvaras av mig, inte kunnat tas emot avinterpellanten vid den preliminärt utsatta tiden. Vi har kommit överens omatt interpellationen skall besvaras . 5 protokoll 1987/88:116-117 Omspridning av aktieägandet i PKbanken Svar på fråga1987/88:477 om spridning av aktieägandet i PKbanken har, mot bakgrund av det avtal som PKbanken nyligenträffat med , frågat mig och jag är beredd att medverkatill en ytterligare minskning av statens ägande i PKbanken, av minst sammaomfattning som är aktuell, och att aktierna sprids till en bred allmänhet. Avtaletmellan PKbanken och innebär bl. a. att bolaget för försäljningen avsitt fondkommissionsbolag erhåller betalning i form äv nyemitteradePK-banksaktier. Efter denna riktade nyemission kommer statens andel av aktiernai banken att vara . har förbundit sig att sälja vidare enbetydande del av sitt innehav av aktier i . Försäljningen skall sketill andra större institutionella investerare och till viss del på den allmännamarknaden. Efter försäljningen kommer innehav av PK-banksaktier attuppgå till högst av samtliga aktier i banken. Minoch regeringens inställning är den, att PKbanken även i fortsättningen skallvara en affärsbank med statlig ägarmajoritet. Någon ytterligare minskning avstatens ägarandel är inte aktuell. 66 (): Jag tackarstatsrådet för svaret. PKbankensstoraffär med har ju väckt ett enormt uppseende och satt känslornai svallning. Affären skakar regeringen, och det socialdemokratiska fotfolketrasar. Anledningentill detta är naturligtvis affärens handläggning och den dubbelmoral somregeringen visar i sitt förhållande till de förkättrade kapitalisterna. Förbara någon vecka sedan föreslog regeringen en massiv indragning av pengar frånnäringslivet under hänvisning till att pengarna annars skulle användas -till"omotiverade uppköp". Det gällde inte PKbanken. Detbör noteras att detta förslag lades på bord när slutförhandlingarnamed pågick. Under förstamajhelgen är Penser-affären klar. Mendemonstranterna i socialdemokraternas förstamajtåg vet ingenting. Nej, där bärman plakat med texten "Barnens väl går före kapitalets vinst". Den 2maj - eller kanske - offentliggörs affären. Finansministern ochstatsrådet kallar till presskonferens och försvararuppgörelsen. Det gäller en affär på 2 700 milj. kr. med en person somsocialdemokraterna idkar klappjakt på och skymfar som "skattesmitarenPenser, spekulanten , vapenhandlaren ". Tala om dubbelmoral,herr talman! Det är helt otroUgt. Påmin fråga om regeringen vill medverka till att ytterligare aktier i till en bred allmänhet svarar statsrådet nej - det skall inte ske någonytterligare minskning av statens aktieinnehav i PKbanken. Det betyder alltså,herr statsråd, att regeringen är ointresserad av att en bred allmänhet får köpaPK-aktier. Överläggningenvar härmed avslutad. 15 § Svar pä fråga 1987/88:447 om kräftfisket har frågat mig vilka åtgärderjag tänker vidta för att klarlägga kräftfiskets roll i samband med det friahandredskapsfisket. Det s. k. fria handredskapsfisket, som avser södraostkustens och de enskilda vatten, är reglerat i lagen om rätttill fiske. Där anges var detta fiske är tillåtet och med vilka redskap det färbedrivas. Någon begränsning till visst fiskslag görs inte. Det innebär bl. a.att reglerna för just detta fiske inte gör undantag för fiske efter kräfta. Det finns emellertid i nämnda lagstiftning bestämmelsersom gör det möjligt att på olika sätt reglera fisket, t. ex. för att skydda ettvisst bestånd från utfiskning. Dessa möjligheter gäller också för kräftor. Omdärför fisket efter kräfta i Hjälrnaren, det fiske som nämnersärskilt, skulle visa sig hota beståndet av kräfta där, kan särskildarestriktioner beslutas. Det ankommer på att göra detta. 68 (): När vi här diskuterade fisket och det friahandredskapsfisket , talades det inte så mycket om kräftorna,för det fanns inga kräftor vare sig i de sjöar som diskussionen avsåg eller vidkusten. I län har man, i samband med åtgärder för att utvecklaregionen, diskuterat en massiv inplantering av kräftor. Från myndigheterna hardet då framhållits att kräftorna också omfattas av det fria handredskapsfisket,och det bekräftar nu statsrådet . Jag tycker att det är braatt få det klarläggandet. Statsrådet hänvisar också i svaret till att det går attgöra undantag för vissa känsliga områden. Jag vet att de möjligheterna finns.Men är det väl så, statsrådet , att kräftfisket är oerhörtspeciellt. Det kommer att fordras mycket stora ekonomiska insatser, först ochfrämst för att fä ut kräftorna. Jag kan tänka mig att en radfiskevårdsföreningar kommer att engagera sig i denna verksamhet och satsamycket pengar. Även en del enskilda markägare kommer att göra det, och förhoppningsviskommer staten att göra det. Då måste man kanske ha mycket hårda restriktioner ibörjan. I område efter område kommer det att föreligga önskemål om undantagfrån det fria fisket. Då frågar jag statsrådet: vi fåi det närmaste generella förbud under t. ex. den period då bestånden skall växatill för kräftfisket i allmänhet, så att det över huvud taget inte blir någraområden kvar för fritt fiske? kan, med stöd avfiskeriförordningens 6 §, skärpa de föreskrifter som finns när det gällerfredningszoner, fredningstider och minimimått. Dessa skärpningar kan alltsålänsstyrelserna själva införa när de anser det befogat. antyddeatt detta skulle vara mycket svårt och besvärligt. Men det är praktisktmöjligt. Eftersom bakgrunden till fråga är fisket iHjälmaren, vill jag säga att länsstyrelserna i de berörda länen utnyttjadedenna möjlighet när 1987/88:116 de1986 helt förbjöd fångst av kräftor på allmänt vatten i fram till Om det finns fillräckligt starka beståndsvårdande skäl, är det ' ~~ingenfing som hindrar att länsstyrelserna, med stöd av samma paragraf i "* "' ' fiskeriförordningen, inför motsvarande förbud påenskilt vatten. är det väl så, att det stora problemet iHjälmaren inte är fiske av kräftor med handredskap, utan det är att manaktivt har arbetat för att få in ål i . Ål äter kräftor, och ålen ärfaktiskt ett väsentligt större problem när det gäller inplantering av kräftoroch deras möjligheter att överleva i . Anf.70 (): Jag tackar för detta svar, som är klarläggande när det gällermöjligheterna att införa de restriktioner som behövs. Jag tror att det förbudman nu har för fisket hänger samman med att de eventuella flodkräftor som finnskvar skall bort, och jag tror inte att det hänger samman med självainplanteringen av signalkräftor. Sedantar jordbruksministern upp en mycket väsentlig fråga: Hur skall fisket iallmänhet bedrivas i den här sjön? Det finns motstående intressen. Vi har enkategori yrkesfiskare, som har stort behov av att klara sin näring, inte minstnu när man talar om en levande landsbygd. De är beroende av ålfisket. Dessayrkesfiskare måste naturligtvis kompenseras på något sätt, om_ det nu ocksåtillkommer kräftor. Närdet här i och för sig bra förslaget om att utveckla genomförs är minförhoppning att jordbruksministern medverkar till att allakategorier-yrkesfiskare, fritidsfiskare, markägare och fiskevårdsföreningar -tillsammans får en fungerande verksamhet, så att kräftfisket, om dettillkommer, blir positivt och inte negativt för en del. Överläggningenvar härmed avslutad. 16§ Svar på fråga 1987/88:479 om åtgärder för att öka skogsavverkningen Anf.71 Jordbruksminister : Herr talman! har frågatmig vilka tvångsåtgärder regeringen avser att vidtaga mot de privataskogsägarna. BakgrundentiU fråga är ett anförande som industri ministern höll. Där redovisade han att vi i kan öka skogsavverkningarna ytteriigare utan att äventyra den långsiktiga hushåll ningen med skogarna. Detta är ett av alla experter och av hela skogsbran schen erkänt faktum. Han pekade vidare på att vi importerar mer råvara än någonsin fill skogsindustrin och att en så stor import är ett slöseri med resurser med hänsyn till awerkningsmöjligheterna. Mot denna bak grund redovisade han att regeringen är missnöjd med förhåUandena och att, som han uttryckte det, vi närmar oss den fidpunkt då åtgärder måste vidtas 68 för att öka avverkningarna. Regeringen är i Ukhet medskogsbranschen angelägen om att avverkning- Prot. arna i landet ökar. Det ärbakgrunden till de åtgärder som har vidtagits i stort Vi haremeUertid inte nått ett tiUräckligt resultat . Därför = .. . j... ... " Om åtgärder for att oka har regeringen föreslagitoch nksdagen beslutat om ytterligare , , . insatser för ökadrådgivning till skogsägarna. Den särskilda arbetsgruppen i regeringskanslietför skogsfrågor fortsätter att följa avverkningsfrågorna, bl. a. genomöverläggningar med branschföreträdare. Detta arbete får visa vilka ytterligareinsatser som behöver göras. Det är i första hand skogsbranschen själv sommåste ta initiativ tiU åtgärder. Anf.72 (): Jag konstaterar att jordbruksministern inte tar avstånd frånindustriministerns hot om tvångsåtgärder, och det uteblivna svaret i detavseendet tolkar jag som att ni är överens i den här frågan. Skogsnäringensstora betydelse för folkhushållet är odiskutabel. Ingen annan näringsgren gerså stort nettobidrag till vår handelsbalans. Skog och skogsmark är därmed vårtlands viktigaste naturresurs. Enligt moderat uppfattning förvaltas denna resursbäst genom privat ägande och genom tillämpning av marknadsekonomiska principer.Tillgång och efterfrågan är styrande för priset, och staten skall inte påverkavirkespriserna. Det leder bara till skevheter och ineffektivitet. Staten skallinte heller ställa direkta krav på avverkning. Skogsägarna själva är bästskickade att på ett optimalt sätt svara för skogsproduktion. Socialdemokraternahar genom sina uttalanden om tvångsåtgärder återigen skapat oro hos landetsprivata skogsägare. Avverkningen har under en följd av år ökat i vårt land.Merparten av denna ökning har de privata skogsägarna svarat för. Socialdemokraternasaknar enligt min mening en helhetspolitik. Trots att landets privataskogsägare ökar avverkningarna hotas de av tvångsåtgärder av industriministern.Samtidigt sitter industriministerns och jordbruksministerns partikolleger iriksdagen och försämrar de ekonomiska villkoren för skogsägarna.Socialdemokraterna vill inte följa förslag att permanentanuvarande avsättningsregler avseende skogskonton. Socialdemokraterna vill inteens antyda en förlängning av reglerna. De vill inte förlänga uppskovstiden till15 år. De vill inte tillåta avdrag för pensionsförsäkringspremier iförvärvskällan. De bidrar till ökade kostnader inom näringen genom att intesänka marginalskatten och genom att inte ta bort skogsvårdsavgiften. Dekonkurrenssnedvrider marknaden genom den enorma höjning som har skett avkilometerskatten. Medden politik som socialdemokraterna bedriver medverkar de till att strypatillgången på virke i vårt land. Därför vill jag fråga: Vilka åtgärder i svaretär det som ni avser att vidta? Och tar jordbruksministern avstånd fråntvångsåtgärder? Anf.73 Jordbruksminister : Herr talman! Först vUl jag be att när han citerar industriministern, i samband med att han väcker en fråga här i , också göra det korrekt. Ordet tvångsåtgärder fanns inte med i industriminis- "" 1987/88:116 terns tal. Trots det upprepar oavbrutet det ordet. Närdet däremot gäller behovet av en ökad avverkning finns det en samsyn ] I I om detta mellan regeringen och näringen. Frän näringens sida har man sagt ' attmanärbereddatt arbeta för ökade avverkningar. Regeringen är intehöjd . * ° meddet hitfillsvarande resultatet. fanns en förhoppning om att avverkningarna skulle ökahyggligt mycket. Men tyvärr avverkas det nu per år.Förhoppningarna var emellertid, enligt prognoser från , enavverkning . Importbehovet av virke är nurekordstort. Därför är det viktigt att den rådgivning som harbeslutat om får effekt. Det är också viktigt att branschen själv går igenomvilka ytterligare åtgärder som behöver vidtas. Det är vad som behöver göras iett första skede. Prissättningenpå produkterna bidrar inte heller till att avverkningarna ökar. Det råderstundtals närmast ett kaos på virkesmarknaden, och det är mycket svårt förskogsägarna att få besked om vilka priser som gäller. Jagsade under skogsveckan att man på en välfungerande marknad har prisnoteringarsom är kända för alla och som ger information om, vilka avsättningsmöjlighetersom finns. Det skulle underlätta skogsägarnas avverkningsbeslut om de visstevilka priser som verkligen gäller. Jag har också sagt, att om virkesmarknadensparter inte själva kan lösa frågan, kommer regeringen att ge statens pris- ochkartellnämnd i uppdrag att analysera virkesmarknaden. SPK:s uppdrag kommer i såfall att omfatta även förslag till åtgärder för att få fram klaraprisnoteringar. När det gäller detta område har jag sagt, att om branschen intesjälv kan åstadkomma resultat, får de statliga myndigheterna gå in. Anf.74 (): Då får jag uppfatta jordbruksministerns svar så, att marknaden inte fårlösa prisfrågan, utan det kan komma att bli fråga om att regeringen inför enpriskontroll. Det är märkligt att regeringen har denna uppfattning samtidigtsom den tar bort den stimulans som finns när det gällerinsättning på skogskonto, med 90-procentiga avsättningsmöjligheter vidförsäljning av rotposter och 70-procentiga avsättningsmöjligheter då det rörsig om virkesleveranser. Denna stimulans försvinner i och med utgången av dettaår. Socialdemokraterna har sagt nej till en permanent-ning av reglerna och förlängning av dem. Benägenheten att avverka skulle förbättras omuppskovstiden förlängdes till . Framför allt skulle detta gynna utboägaresbenägenhet att öka avverkningen. Det vore bättre än att bara komma med hot ochtvång. Okej, vi kan lämna ordet tvång, men hot om åtgärder har förekommit frånregeringens sida. Anf.75 Jordbruksminister : Herr talman! Jag vill än en gång be att citera rätt. Jag har inte använt ordet priskontroll, utan jag har talat om prisnoteringar. Denna marknad är mycket oöverskådlig, och det är mycket svårt för skogsägarna att fä ett besked om vilka priser som verkligen gäller. Som jag sade utgår jag från att branschen själv, vilket den har sagt till oss, skallklara 70 av att reda ut detta, så att det blir klarare prissättningoch tydligare priser. Om inte detta är möjligtfår SPK gå in, inte med priskontroll, det vore helt fel, utan med åtgärder föratt få fram tydliga prisnoteringar, vilket finns på andra områden i samhället. Vihar ett skattesystem som är utomordentligt gynnsamt, tvärtemot vad Karl-GöstaSvenson säger, när det gäller avverkningar i skogen. Skogsägarna och regeringen är helt överens, såvitt jag förstår, omatt vårt skattesystem är gynnsamt. Det gäller bara att informera skogsägarna.Jag medger gärna att en del regler är så snåriga att det kan vara svårt att sevad som gäller. Det finns alltså goda skäl att förbättra informationen.Regeringen är överens med skogsägarna om att bägge parter skall hjälpa till attinformera om de mycket gynnsamma skatteregler som faktiskt finns när det gälleravverkning. Anf.76 (): Jag konstaterar att skattereglerna försämras i detta avseende fr. o. m.den 1 januari 1989. 'Socialdemokraterna är inte beredda att göra något åt dessaförsämringar utan låter dem träda i kraft i ett läge då det inte avverkastillräckligt mycket. Denna försämring hämmar utvecklingen på området. Jagkonstaterar också att det finns en risk för att marknadskrafterna inte får görasig gällande i skogsnäringen i fortsättningen, vilket är mycket beklagligt. Ombiträde åt asylsökande med syn- eller hörselhandikapp Överläggningenvar härmed avslutad. 17 § Svar på fråga1987/88:436 om biträde åt asylsökande med syn- eller hörselhandikapp här frågat mig vilka möjligheterpolismyndigheterna, invandrarverket och har attbistå asylsökande som har syn- eller hörselhandikapp.' Detär självfallet nödvändigt att de myndigheter som handlägger asylärendenanlitar tolk när de har att göra med en asylsökande som inte behärskar svenska.När ärendet rör en asylsökande med hörsel- eller talhandikapp ställer dettaalldeles särskilda krav på tolkresurser. Iförvaltningslagen (1986:223) fastställs vilka regler som gäller. Såvitt jag harerfarit anlitas teckenspråkstolk regelmässigt i alla asylärenden när det gällerasylsökande med hörsel- eller talhandikapp. Detär angeläget, inte minst från rättssäkerhetssynpunkt, att aUa som behövertolkhjalp får tillgång till sådan kvaUficerad hjälp. Detta gäller självfalletasylsökande med särskilda handikapp. Anf.78 (): Jag ber att fä tacka invandrarministern för svaret. Det var ganska kortoch hänvisar egentligen bara tiU regler i förvaltningslagen för de olikamyndigheter som jag har tagit upp i min fråga. Jag vill fråga: Hur Ombiträde åt asylsökande med syn- eller hörselhandikapp används tolkarna, ochvilken utbildning får tolkanvändarna? Finns det särskild utbildning ellerinformation om användning av'teckenspråkstolk, speciellt i samband medspråktolkning? Det är ju här fråga om speciellt svåra situationer. Jaghar ställt min fråga efter att ha lyssnat till människor som haft kontakt medett par döva makar som har utvisats till . Handläggningen av ärendeti slutskedet visar tydligt hur angeläget det är att kommunikation via tolkverkligen fungerar, så att budskap uppfattas på rätt sätt. Det är angelägetbåde av humanitära skäl och av rättssäkerhetsskäl. Handläggaren måste förståvad den asylsökande menar, då han försöker anföra sina skäl för att få stanna.Lika väsentligt är att handläggarens meddelande kan uppfattas på ett rikfigtsätt. Detär viktigt att vi får tillräckligt många och tillräckligt väl utbildade tolkar.Tolkens kompetens och förmågan att utnyttja denna måste vara av avgörandebetydelse för resultatet av mötet mellan handläggare och asylsökande. Mentolken skall inte utnyttjas för annat än direkt översättning. Det ärsynnerligen viktigt i situationer som vid förhör med asylsökande och när beskedom utvisning skall lämnas. Speciellt gäller detta för personer med syn-ochhörselhandikapp. Givetvis kan sökande behöva stöd även av någon annan som talarderas eget språk. Jagförstår att taletiden nu är slut, men jag har ställt mina frågor och hoppaskunna återkomma. Jag delar uppfattning om att det är viktigt attasylsökande får all den tolkhjalp de behöver. Som jag sade i svaret är detsärskilt angeläget att man anUtar utbildad teckenspråkstolk när det är fråga omasylsökande med tal- eller hörselhandikapp. Jag har inte fått några alarmerandeinformationer om att detta inte skulle fungera. Jag beklagar om det i något enskiltärende förhållit sig så att tolkhjälpen varit bristfällig. Äveni andra sammanhang, i faU med asylsökande som inte har tal- ellerhörselhandikapp, har det förekommit anmärkningar på att tolken inte varittillräckligt kvalificerad. Det är naturligtvis alltid angeläget att enasylsökande får hjälp med korrekt översättning. Självfallet skall en tolk idessa sammanhang endast översätta vad som sägs och inte agera som någon sortstalesman för den ena eller andra parten. I detta avseende gäller helt naturUgtprecis samma krav som i fråga om andra asylsökandes ärenden. Anf.80 (): Jag tänkte inte diskutera det enskildaärendet och ha synpunkter på det. Det har jag kanske dessutom alltför dåligtunderlag för att göra. Jag vill ändå på detta vis påpeka att det, om det finnsbrister i dessa avseenden, är synnerligen angeläget att de rättas till i dennuvarande organisationen och inte minst i den nya organisation som är på vägnär det gäller invandrarverket. Det är förutsättningen för att man skalltillgodose den rättssäkerhet som aUa asylsökande som kommer till vårt land harrätt till. Överläggningen var härmedavslutad. 18 § Svar på fråga1987/88:470 om upphandlingen av uniformsväv för försvaret har frågat mig om jag är beredd medverka till attvid den förestående upphandlingen av väv till ny fältuniform för det svenskaförsvaret till fullo väga in värdet av den svenska tekoindustrinsutvecklingsarbete, en bibehållen kompetens och tillverkningskapacitet på dettaområde för en möjlig självförsörjning i krisskeden samt betydelsen i ett vidareperspektiv för svensk tekoindustri. Försvarsmaktenkommer fram att successivt ersätta nuvarande uniformermed en ny fältuniform. sker en första upphandling avseende fältuniformerför arméris befäl. kan man räkna med en årlig upphandling påca 50 000 uniformer. Upphandlingenavseende väv och konfektionering kommer att ske enligt upphandlingsförordningenoch de övriga bestämmelser som finns fastställda. Det innebär bl. a. skall samråda med överstyrelsen för civil beredskapför det fall lägsta utländska anbud understiger lägsta svenska anbud.Överstyrelsen har att överväga om det mot bakgrund av gällandeplaneringsförutsättningar för totalförsvaret finns skäl att med hänsyn tillförsörjningsberedskapen täcka mellanskillnaden med s. k. försörjningsberedskapsstöd.Om överstyrelsen vid sitt ställningstagande inte erhåller medgivande frånsamrådsmyndigheterna, kommerskollegium, och statensindustriverk eller om merkostnaden överstiger en viss gräns kan fråganunderställas regeringens prövning. Anf.82 (): Jag tackarförsvarsministern för svaret. Somframgår av svaret är detta en affär av betydande mått. Den har stor betydelseför den svenska tekoindustrin och naturligtvis också för sysselsättningen i debygder där denna industri är väl företrädd. Det framgår också av svaret att inte kan få klartecken för upphandlingen på grund avatt priset på de svenska varorna är för högt kan frågan underställasregeringens prövning. Jag skulle i detta sammanhang vilja frågaförsvarsministern om han är beredd att medverka till att regeringen verkligentar upp detta till prövning om situationen blir sådan. I svaret står att frågankan underställas regeringens prövning, och det måste ju innebära att det inteär alldeles säkert. Jag skulle vilja ha ett besked på den punkten, eftersom jaganser att detta är mycket viktigt. Omfattningenav denna affär måste innebära att också utländska leverantörer kommer att varaintresserade av att komma in på denna marknad i nu i början.