prot · GB0933 · 1987-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1987/88:33 Förhandlingarnaleddes till en början av andre vice talmannen. 1§ Justerades protokollet för den 19 innevarande månad. 2§ Utökning av antalet suppleanter i socialförsäkringsutskottet Enligttill kammaren inkommet protokollsutdrag har valberedningen föreslagit attantalet suppleanter i socialförsäkringsutskottet skall utökas från 15 till 16. Jaghemställer att antalet suppleanter i socialförsäkringsutskottet bestäms till16. Framställningenbifölls av kammaren. 3§ Meddelande om fyllnadsval Jag får meddela att fyllnadsval tillsocialförsäkringsutskottet kommer att ske vid sammanträdet måndagen den 30november. 4 § Svar på frågorna1987/88:149 och 150 om jämställdhetsfrågornas hantering inom har frågat statsministern om han är villig att koncentrerajämställdhetsfrågorna till . Frågan har överlämnatstill mig. KerstinKeen har dessutom frågat mig vilka åtgärder jag ämnar vidta för attcivildepartementet skall bli ett föredöme på jämställdhetsområdet. Jag besvarar frågorna iett sammanhang. Civildepartementethar ansvaret för att utveckla den statliga förvaltningen. I det arbetet ärpersonalpolitiken ett viktigt instrument. Det är angeläget attjämställdhetsarbetet inte isoleras utan bedrivs som en del av den statliga Om jämställdhetsfrågornas hantering inom personalpolitiken.Det finns också kopplingar mellan jämställdhetsfrågorna och arbetet medADB-frågorna i statsförvaltningen. Det är därför naturligt attcivildepartementet har ett ansvar också för jämställdhetsfrågorna inom denstatliga sektorn. Regeringens jämställdhetspolitik påverkas inte av om frågantillhör det ena eller andra departementet. interna jämställdhetsarbete grundas pådet handlingsprogram för jämställdhet i som fastställdes inovember 1986. Programmet anger hur departementen skall förbättrajämställdheten genom åtgärder i fråga om arbetsorganisafion, arbetsmiljö,rekrytering, rörlighet, utbildning och personalutveckling.Jämställdhetsprogrammet anger även vilka mål som skall eftersträvas förjämställdhetsarbetet i departementen. I har vi redan lyckats uppnå enbalanserad fördelning mellan kvinnor och män i kategorin handläggare. är47 % av handläggarna kvinnor, medan är män. Vi har alltså kommit väldigtnära idealet inom denna kategori. När det gäller utbildning och annan personalutveckling förde anställda i departementet tas stor häiisyn till jämställdheten. Kvinnligaassistenter kan t. ex. avancera till handläggare. har det sketti ett antal fall. Vid all rekrytering i staten skall avseende fästas endastvid sakliga grunder, bl. a. skicklighet och förtjänst. Jämställdhetsaspektenutgör numera en sådan saklig grund. I beaktas jämställdhetenvid all rekrytering. Det betyder bl. a. att departementet inte försummar någramöjligheter att få kvinnliga chefer. fick vi en sådanmöjlighet, och då utsågs också en kvinna till departementsråd i departementet.Så snart några chefstjänster blir lediga är ambitionen att rekryteraytterligare kvinnor till dessa tjänster. Även om åtskilliga åtgärder har vidtagits inomcivildepartementet för att främja jämställdheten är jag inte helt nöjd. Jagkommer därför att fortsätta ansträngningarna på det här området i enlighet medregeringskansliets jämställdhetsprogram. 4ANDRE VICE TALMANNEN: har anmält att hon är förhindrad att ta emotsvaret, därför medger jag att tar emot det. 5KERSTIN (): Den ena av de två frågor som besvarats varställd till statsministern. Frågan ingick i ett frågepaket om jämställdhet fråntio folkpartikvinnor . Eftersom själv inte kan taemot svaret, tackar jag å hennes vägnar. Det är beklagligt att statsministern själv inte besvararden första frågan. Naturligtvis måste statsministern prioritera, och det kanaccepteras när en fackminister kan lämna tillfredsställande svar. Frågan om hanteringen av jämställdhetsarbetet inomregeringen och eventuell förändring är däremot inte en fråga som bör delegeras,och definitivt inte till civilministern. Frågan är ju ställd på grund av justdenne ministers uppenbara oförmåga att handha frågan. Civilministern, som är ansvarigför jämställdheten mellan män och kvinnor, har inte varit något föredöme,tvärtom. har både och klartpåvisat att ministern faktiskt inte följer de uppmaningar som statensarbetsgivarverk riktat till svenska myndigheter. Man kräver att varje myndighetupprättar en jämställdhetsplan med konkreta mål, inte endast allmännaprincipförklaringar. Trots detta har jämställdhetsplanen för civildepartementetendast innehållit allmänna förklaringar om balans och jämn könsfördelning.Tjänstemannaföreningen har i förvaltningskontorets styrelse funnit sigföranlåten att göra särskilda kommentarer och kräva målbeskrivningar, I ett tal i sade civilministernatt han skulle hålla ögonen på sina myndigheter. Detta har tydligen givitresultat för del. Civilministern har utsett sin förstakvinnliga chefstjänsteman. Men det räcker inte, civilministern. Det fordrasmer för att få godkänt när det gäller en arbetsuppgift som är så angelägen attfullfölja. Hur har civilministern det med t, ex, ?Har civilministern, som han sade i talet, hållit ögonen på honom och bett atthan skall rycka upp sig? Hur tror civilministern att civilministern skall blitrovärdig hos myndigheterna när kravet kommer på att konkreta mål skall sättasupp för jämställdhetsarbetet och när det ser så dåligt ut hemmavid hoscivilministern och han själv vägrar att sätta upp sådana mål? Om jämställdhetsfrågornas hantering inom Kersfin har gått in i stället för enannan ledamot i denna diskussion. Det märks på nyanserna att hon själv inte ärhelt inne i vad diskussionen om jämställdhet faktiskt gäller istatsförvaltningen. Tyvärr måste jag säga det. Får jag allra först till säga att deborgerliga partierna hade ju möjlighet att se till att kommundepartementet,budgetdepartementet och ekonomidepartementet hade kvinnliga chefer itillräcklig utsträckning. Menar att jag, då civildepartementet1982 bildades av dessa tre departement, skulle ha avskedat de män som fannsdär? Så kan det inte vara. Mer saklighet och mindre demagogik, , idenna debatt skulle vara på sin plats. Beträffande TCO gäller diskussionen om det finns enjämställdhetsplan i eller inte. Vi hävdar bestämt att detfinns en sådan. TCO:s företrädare lokalt har en annan uppfattning. HuruvidaTCO-S centralt kommer att inta samma ståndpunkt - efter tvisteförhandlingarna -återstår att se. När det gäller att följa upp arbetet hos myndigheterna ochgöra förbättringar där vill jag erinra om att regeringen förcirka ändrade jämställdhetskungörelsen. Innebörden är att av dem som sitter i statliga styrelser och kommittéer kommer att varakvinnor. Jag tror, , att staten i förhållande till landstingen,kommunerna och näringslivet kommer att bli först att visa upp ett trendbrott iSverige. Det kommer att bli en jämn könsfördelning mellan män och kvinnor istyrelser och kommittéer. Det skallfinnas jämställdhetsplaner i myndigheterna. Det är resultatet av 6 protokoll 1987/88:32-33 Om jämställdhets-frågornas hantering inom Jag menar att både arbetsgivare ocharbetstagare har ett ansvar för att följa upp avtalet. Jag konstaterar att manföljer upp detta dåligt. Jag har ställt frågan till parterna vad man skallgöra. Själv överväger jag ett antal åtgärder inom för att fåen bättre ordning på denna punkt. Så nog bedrivs det ett offensivtjämställdhetsarbete i och från hela regeringens sida. 7 (): Nyanserha i mitt inlägg kan civilministern naturligtvisbedöma från sina utgångspunkter. Men det var två frågor som ställts till tvåolika statsråd, och de besvarades i ett sammanhang av civilministern, vilketgör att jag endast har på mig. Då är det litet svårt att få framnyanserna, civilministern. är jämställdhetsarbetet splittrat mellancivildepartementet och . Den nuvarande liksom dentidigare ministern har visat stort intresse för de här frågorna. Allmänhetenuppfattar som ett forum för jämställdhetsfrågor,och det hedrar den ansvarige ministern, men det visar att den ansvarigeminister som finns på inte klarar sin uppgift. Eftersom de flesta kvinnor arbetar inom den offentligasektorn är det faktiskt civilministern som är ansvarig för dem. Att mantydligen inte vet det har en naturlig förklaring. Frågan är framsprungen ur envetskap om hur dåligt arbetet bedrivs på . Det hjälper intevad civilministern nu säger. Tydligen är också statsministern medveten om detta. Dethar det utredningsuppdrag som ledde fram till utredningen damernas,som överlämnades av arbetsmarknadsministern till , visat. Antingengjordes denna fördelning av statsministern eller också var det ett initiativfrån dåvarande arbetsmarknadsministern . Hur är det på civilministerns arbetsområde? Stämmer intedetta till eftertanke, vad än civilministern säger? Man kan mycket väl, , varanyanserad även om man har på sig i talarstolen. Nyanser har ingentingatt göra med taletidens längd. Men kanske inte vill diskutera isak? Jag har redovisat vad regeringen har gjort för attåstadkomma ett trendbrott då det gäller statliga styrelser och kommittéer. Detkommer att innebära radikala förändringar för kvinnorna på det statligaområdet. Det tycker inte är någonting att fästa sig vid. Jag talade om vad som görs för att följa uppjämställdhetsplanerna i myndigheterna. ordnade enjämställdhetsmässa för att få bättre genomslag för frågorna lokalt. Det härtycker inte är någonting. Att vi har en i huvudsak jämn fördelning av manliga resp.kvinnliga handläggare på tycker inte ärnågonting. Men att jag från de borgerliga regeringarna fick ärvachefstjänstemän, som var män och som rimligtvis inte kan avskedas, det tarKerstin till intäkt föratt säga att dåligt driver jämställdhetsfrågorna. Återkom gärna med en sakdiskussion! är också välkommentill , så skall vi presentera de planer som finns och detarbete som görs på det statliga området. 9 (); Avsaknaden av nyanser beror inte på att jag inte kännerför att svara på frågorna utan på att vi inte är till freds med det arbete somcivilministern bedriver. Det är ju inte jag som påstår att det är bekymmersamt,utan det är tjänstemannaföreningen i förvaltningsstyrelsen. De personer somrepresenterar föreningen bör väl i alla fall vara insatta i det som sker ochinte sker. De är otillfredsställda just med att det bara finns enjämställdhetsplan med allmänna förklaringar om balans och jämn könsfördelning.Där ligger bekymren! Låt mig allra sist till säga:Det gäller bara en facklig organisation i - TCO-S, som lokaltär kritisk. De andra fackliga organisationerna har inte haft sådanaanmärkningar mot regeringens jämställdhetsplan. Det återstår också att se omden lokale representanten i får TCO-S, sin huvudorganisation,med sig efter det att pågående tvisteförhandlingar har avslutats. Planen är på åtskilligt antal sidor, och där finns ocksåkonkreta mål i den meningen att man i olika lönefält skall försöka åstadkommautjämning mellan män och kvinnor. Vi har snart inom uppnått40-procentsmålet inom hela gruppen på handläggarsidan. Samtliga fackliga organisationer är inte kritiska.Kritiken kommer från en organisation och på en enda punkt. 11 (): Det finns säkert anledning att återkomma i den här frågan.Det kan man göra genom att studera protokoll från styrelsen och även denstatistik som kommer fram. Min förhoppning är att det verkligen är som civilministernsäger, men jag tvivlar. Överläggningen var härmed avslutad. Om poströstningen på valdagen vid allmänna val 5§ Svar på fråga 1987/88:181 om poströstningen på valdagen vid allmänna val Jag vill svara följande på om jag avser att ytterligare utreda frågan om att begränsa poströstningenpå valdagen. Som angett behandlades frågan avfolksfyrelsekommittén (Ju 1984:05) i dess huvudbetänkande. Kommittén föresloginte några lagändringar i den delen. Samma inställning redovisades ipropositionen (1987/88:22) om vissa grundlagsfrågor m. m. Om poströstningen på valdagen vid allmänna val anser jag att poströstningen har mycketstor betydelse för väljarnas möjlighet att utöva sin rösträtt. Det går därförinte att göra några betydande begränsningar av möjligheterna att poströsta. Jagser ingen anledning att nu utreda frågan ytterligare. 13 (): Jag vill tacka justifieministern för svaret. Poströstningen har ökat och kommer troligen att ökaframöver, även om ökningstakten minskat. Vid val lämnades mer än 2miljoner poströster. På valdagen lämnades drygt 30 000, de flesta på postkontori hemkommunen. En röst avgiven i en vanlig postkassa före valdagen kostade 3:21kr. En röst avgiven på valdagen på posten kostade . Kostnaden för enpoströst på valdagen är således betydande. har uttalat att poströstningen haren utomordentligt stor betydelse för väljarnas möjlighet att utöva rösträttoch att det mot denna bakgrund inte går att göra några betydande begränsningarav möjligheterna att poströsta. Jag delar denna uppfattning. Men för den skullmåste ändå olika förslag diskuteras om hur röstningsförfarandet kan göras merasäkert och praktiskt och inte minst hur kostnaderna kan hållas nere. Därföranser jag att synpunkter som bygger på erfarenheter frånvalnämnder ute i landet måste penetreras noga. Att förbjuda poströstning i hemkommunen på valdagen kaninte anses innebära att röstningen försvåras då möjlighet att rösta i vallokalfinns. Det förekommer att poströstning sker trots att vallokal finns ikvarteret mitt emot. Att helt slopa poströstningen på valdagen kan innebära enbegränsning att utöva sin rösträtt för dem som befinner sig på annan ort.Detta skulle emellertid kunna lösas på annat sätt. Det har också stor betydelse att så många som möjligt avde på valdagen avgivna rösterna räknas vid den preliminära rösträkningen påvaldagens kväll. Som förhållandet är nu kommer endast ett begränsat antalröster som avgivits på postkontoren att medräknas på valdagen. Jag undrar om justitieministern kommer att ta andrainitiativ för att förmå väljarna att rösta i vallokal på valdagen? Vi har ett högt valdeltagande i . Detskall vi vara glada över. Till skillnad från vad som är fallet med många andrafolk anser den stora majoriteten av svenska folket att rätten att rösta ärnågot fint. Det är min uppfattning och utgångspunkt att vi på allasätt skall underlätta för väljarna att utnyttja sin rösträtt. Vi skallundanröja alla prakfiska problem som kan finnas. Det väsentligaste är, enligtmin uppfattning, inte om man röstar på valdagen eller vid någon tidigaretidpunkt. Frågan om sammanräkning tycker jag i och för sig ärintressant, men den måste ändå underordnas det helt övergripande målet att såmånga som möjligt skall få möjlighet att utnyttja sin rösträtt. Mindrejusteringar- antalet postkontor som är öppna osv. - kan man naturligtvis alltiddiskutera. Men när det gäller den grundläggande frågan har jag precis sammauppfattning som folkstyrelsekommittén, att det inte går att göra någrabetydande Det skulle innebära stora risker för minskat valdeltagande.De riskerna skall vi inte ta. 15 (): Jag delar helt uppfattningen att vi skall slåvakt om det stora valdeltagande vi har i . Det finns vissa möjligheternär det gäller poströstning på valdagen - sammanräkningen av rösterna har storbetydelse - att undersöka hur man kan förmå väljarna att gå till vallokalen istället för att gå till posten i hemkommunen. Om behandlingen av riksdagsskrivelse om utmätning av visstslag av försäkringsersättning Överläggningenvar härmed avslutad. 6 §Svar på fråga 1987/88:187 om behandlingen av riksdagsskrivelse om utmätning avvisst slag av försäkringsersättning har frågat mig vilka åtgärderregeringen har vidtagit med anledning av ett riksdagsbeslut i november 1984rörande förbud mot utmätning av försäkringsersättning för s. k.beneficieegendom. Med beneficieegendom avses sådan egendom som enligt 5 kap.1 § utsökningsbalken kan undantas från utmätning av hänsyn till gäldenärenspersonliga behov. Det är vanligen fråga om kläder, möbler, husgeråd och annanliknande egendom. Regeringen uppdrog tillriksskatteverket att inleda en utvärdering av utsökningsbalken. I sambanddärmed överlämnades fill verket vissa ärenden med anknytning tillutsökningsbalken. Dit hörde den riksdagsskrivelse som avser.Verket har därefter i en rapport angett på vilka punkter som man bör övervägaatt göra ändringar i balken. En av dessa punkter rör förbud mot utmätning avförsäkringsersättning för s. k. beneficieegendom. Av rapporten framgår att de flesta av de kronofogdemyndighetersom yttrat sig till tillstyrker förslaget att utvidgautmätningsförbudet till att avse också försäkringsersättning förbeneficieegendom. utgör som sagt en inledning avarbetet med en översyn av utsökningsbalken. Den innehåller därför inga slutligaställningstaganden och inte heller några författningsförslag. Regeringenkommer att besluta om hur det fortsatta arbetet skall bedrivas. Detär naturligt att den av begärda ändringen i utsökningsbalken tas uppi det sammanhanget. 17 (): Vad händer om beneficieegendom blir stuleneller brinner upp och försäkringsersättning faller ut? Är även denna ersättningfredad från utmätning, så att gäldenären har möjlighet att återanskaffa denförlorade egendomen? Svaret borde vara ja - det säger det sunda förnuftet. Menså är dess värre inte situationen enligt gällande rätt. Det vardärför som jag hos lagutskottet lyckades utverka ett tillkännagi- Om ansvaret för mögel-och fuktskador i småhus Prot.1987/88:32 vande, enligt vilket utsökningsbalken behövde kompletteras så attäven försäkringsersättning - som träder i stället för beneficieegendom- förbehållslöst skall fredas från utmätning. En enhällig riksdag godtog inovember 1984 utskottets bedömning. Självfallet är jag angelägen att denefterlysta bestämmelsen kommer att intas i utökningsbalken så snabbt sommöjligt. Detta om bakgrunden. Av justitieministerns svar - som jag härmed ber att fåtacka för - framgår att regeringen låtit riksdagsbeställningen ingå i detuppdrag att göra en utvärdering av utsökningsbalken som regeringen lämnat tillriksskatteverket och som verket nu har fullgjort. Statsrådet får förlåta mig att jag inte ur regeringensskrivelse kunde utläsa det handgreppet att beställning skulle ingå ien utvärdering från en central myndighets sida. Åtgärden kan onekligen synas överraskande. Jag kan dock haviss förståelse för att frågan hanterats på detta sätt. Genom att ingå iriksskatteverkets rapport har frågan kommit tillbaka till regeringen och blirdärmed föremål för åtgärd i ett vidare sammanhang. Jag kan försäkra statsrådetLeijon att jag inte hade ställt frågan om jag hade kunnat utvinna allt detta urregeringens skrivelse. Särskilt ordet "slutbehandlad" ledde min tankeåt fel håll. Överläggningen var härmed avslutad. 7 § Svar på fråga 1987/88:212 om ansvaret för mögel- ochfuktskador i småhus har frågat bostadsministern omhan avser att genom lagreglering förtydliga ansvarsförhållandena vid handel medmögel-och fuktskadade äldre småhus. Arbetet inom regeringen är så fördelat attdet är jag som skall svara på frågan. Regeringen har under 1980-taletinlett olika åtgärder för att komma till rätta med de problem som t, ex, fuktoch mögelskador har gett upphov till. Bl, a, tillkallades i början av år 1983en särskild utredning för att se över lagreglerna. Utredningen har nyligenföreslagit att man ändrar och förtydligar de lagregler som avsermed sin fråga. Betänkandet har skickats ut på remiss till olika myndigheter ochorganisationer. Jag hoppas att betänkandet skall kunna läggas till grund förlagstiftning med klara och tydliga regler om ansvaret för dolda fel ifastigheter. 19ALF (): Jag ber att få tacka justitieministern för svaret. Att jag tar upp den här frågan beror naturligtvis på attdet är åtskilliga enskilda personer som har hört av sig och som är djuptförtvivlade över att de har råkat hamna i mögel- och fuktskadade hus. De vetvarken ut eller in när det gäller hur de skall hantera ärendet. Jag tar mig friheten att snabbt läsa något ur Fel i fastighet. delbetänkandeav smähusköpsutredningen: "Målen om fel i fastighet torde vara bland devanligaste förmögenhetsrättsliga målen i våra domstolar, I det övervägandeantalet av dessa fasfighetsmål aktualiseras köparens undersökningsplikt. Intesällan leder därvid kraven på köparens undersökningsplikt fill att köparen intefår någon rättelse. En vanligt förekommande slutsats är nämligen att felet bordeha upptäckts av köparen vid en i samband med köpet med erforderlig noggrannhetgjord undersökning." Det är alltså stora problem, och kan vi inte anseatt lagen kan hanteras på ett sådant sätt att relationerna är klara ochtillfredsställande för köparen. Jag skulle alltså vilja fråga om justitieministern ärberedd att verka för att vi exempelvis får en ändring som innebär att köparenanses fullgöra sin undersökningsplikt genom att låta en opartisk sakkunnigföreta besiktning. Om återinförande av mellanölet Jag tror att vi alla är medvetna om deproblem som enskilda' människor drabbas av och finner att det är angeläget attgöra något åt dessa problem när det gäller de äldre småhusen, precis som manhar gjort när det gäller de nyare småhusen. Nuvarande regler i jordabalken är svårtolkade, och detbehövs därför ändringar. Den utredning som läste ur har tagit uppjust den saken, och det förslag som nu lägger fram finns också medi utredningen och diskuteras där. Utredningen är på remiss. Det är min förhoppning att regeringen så snart sommöjligt, när vi har fått in synpunkterna, skall kunna lägga fram förslag tillförbättrade och klara regler - för jag håller med om att detbehövs. 21 (): Jag är tacksam för och helt till freds medjustitieministerns svar. Överläggningen var härmed avslutad. 8§ Svar på fråga 1987/88:197 om återinförande av mellanölet i har frågat mig om jagär beredd att medverka fill ett återinförande av mellanölet med en beskattningavpassad till alkoholstyrkan. Öl med en alkoholstyrka som motsvarar det tidigaremellanölets, dvs. ca 3,6 viktprocent, kan säljas som starköl. Skatten ärdensamma för allt öl som har högre alkoholhalt än 2,8 viktprocent. pågår ett arbete inom medatt se över alkoholbeskattningen. Frågan om en närmare koppling av beskattningtill alkoholhalten kommer därvid att övervägas från bl. a. alkoholpolitiskutgångspunkt. I samband med detta behandlas även de synpunkter på beskattningenav öl som har framfört till Prot.1987/88:33 regeringen och som bl. innehåller ett förslag till ensärskild skatteklass för 27 november1987 mellanöl. Till dess frågan är färdigberedd vill jag inte uttala mig om eventuella förslag fill ändringarav ölbeskattningen. visst indrivningsärende 3 i (m): Jag tackar för svaret. Det är korrekt som statsrådet säger att man kan köpamellanöl på Systembolaget. Men priset är detsamma som för starköl. Jag ser det som positivt att statsrådet talar om för ossatt det pågår en utredning om alkoholbeskattningen och att den utredningen ävenhar i uppdrag att överväga frågan om en ny skatteklass för det s. k.mellanölet. Jag tycker, herr statsråd, att detta egentligen borde varaen självklarhet. Det gäller ett öl som finns i stort sett i alla länder ivästvärlden .Man betraktar det som självklart att de som vill konsumera dettaöl skall kunna köpa det. Varför måste vi ha detta krångel just i ? Är vihär i sämre människor? Det är fråga orii ett öl som man kan hantera påett riktigt sätt i många andra länder och som kunde hanteras av många mångasvenskar när det var tillåtet i vårt land . Varför måste denna fråga tas upp i en utredning? Är fråganverkligen av en sådan dignitet? I många andra länder är det ju en självklarhetatt man har tillgång till detta öl. Jag hoppas, herr statsråd, att stora delar av svenskafolket, när denna utredning om alkoholbeskattningen är färdig, kommer att få enmöjlighet att köpa detta öl både på Systembolaget och förhoppningsvis också påde ställen där man kunde köpa det tidigare, nämligen i livsmedelsbutikerna. Överläggningen var härmed avslutad. 9 § Svar på fråga 1987/88:213 om handläggningen av visstindrivningsärende fråga gäller ett enskilt,konkret fall.