prot · GB09128 · 1987-12-31 00:00:00 — Å ena sidan inser man behovetav att få välutbildad personal till industrin och till den offentliga sektorn,å andra sidan dras man med en gammaldags syn på högutbildade, innebärande i och med att man är högutbildad automafiskt får goda löner och bra arbetsförhållanden.Detta skulle i sin tur lägga hinder i vägen för en generositet från samhälletssida. Det egendomliga med denna inställning är aft de som drabbas hårdast ärbarn från familjer där man saknar studietradition. Det tycker jag ärbeklagligt. Den modell som vi från föreslår har en annan profil. 11 (vpk) replik: Det allvarliga med det studiemedelsförslag som skall taställning till är att det kommer att vara gammalt redan när def skall sättas ibruk på 90-talef. Detta kommer att resultera i att vi ganska snabbt kommer attfå tillsätta nya utredningar för att se över bristerna och rätta till dessa. Jagförsökte i mitt anförande atf fa upp en diskussion om vilka förändringar som iframtiden kommer atf påverka de studerandes situation. Jag efterlyste en analysfrån studiemedelskommittén av dessa förändringar, något som är oerhörtangeläget och viktigt. Hon avfärdar helt dessaargument och hänvisar till en framtidsforskare, , som hon harträffat privat. Ja,det har också jag gjort, och det var i och för sig trevUgt, men det olyckligaär aft trots att hon har träffat honom inte har lyssnat på honomoch inte förstått vad han säger. Hon påstår att han menar att studiemedlen infehar någon större betydelse för de framtida förändringarna. Def har han intealls sagt. blandar ihop saker och fing, och hon borde i ställetläsa innantill i hans bok. Vad han där säger är att de förändringar som harskett i studiemedlens värde har försumbara effekter på utbildningens lönsamhet.Han för alltså en diskussion om i vilken mån utbildning är lönsampå det individuella planet, och då tar han upp studiemedlens inverkan. Menhan säger också att denna aspekt inte behöver betyda att förändringarna harhaft försumbara effekter på rekryteringen. Det är troligt aff studenter är merkänsliga för förändringar av studiemedelsbeloppen än vad kalkylen är. Det somhan påstår är alltså raka motsatsen fill det som säger. Han talargenomgående om hur viktiga de ekonomiska incitamenten är. Framför allt, sägerhan, är de viktiga för ungdomar i socialgrupp 3 och för ungdomar från hem somsaknar studietradifion. Såtill vpk:s "överbud", dvs. vårt krav på höjning av totalbeloppet ochbehållande av barntillägget. säger att de studerande om dettabifalls kommer att få en högre standard än vad sjukvårdsbiträdena har. Prot.1987/88:128 argumentet har jag hört ända sedan studiemedelskommifténpresenterade sitt förslag. Socialdemokraternahar t.o.m. hävdat att studenterna redan har haft detbättre än sjukvårdsbiträdena. Men man kan inle jämföra på det sättet, eftersomstudiemedlen utbetalas medan sjukvårdsbiträdet får lön . Det är den avgörande skillnaden vid en sådan jämförelse. 12 () replik: Jag skall börja med Margö . Detvar Margö själv som nämnde . Jag har inte träffathonom privat utan på en studiemedelskonferens i , där han tog uppdiskussionen pm vilka faktorer som är betydelsefulla för möjligheterna till enökad rekrytering. Jag kan också hänvisa till studiemedelskommitténs analyseroch bedömningar grundade på jämförelser med andra länder. Vi har gjortjämförelser med länder där studielön utbetalas, och vi har inte kunnat finnaatt rekryteringsförhållandena där skiljer sig särskilt mycket från rekryteringsförhållandenai vårt land. Det är alltså helt andra åtgärder som behövs. Vi i majoriteten tror att studiemedlen är en viktigfaktor, och den ligger inom vårt ansvarsområde, och vi skall därför slå vakt omdem. Vi föreslår att de förstärkningar som regeringen anvisar skall godkännas. vill veta vilka initiafiv som visocialdemokrater har tagit . Jag skall strax återkomma fill dem, menjag vill först förklara varför jag så ingående ville ta upp det som hände underden tid när hade i varje fall en del av ansvaret för de här frågorna. har vi till att börja med försökt reda uppsamhällsekonomin. Men jag skall inte ta någon stor samhällsekonomisk debatt medRune , utan den får vi återkomma fill en annan dag. försökte vi oss på en omfördelning, som juhade diskuterats i samtliga borgerliga direktiv tidigare. Vi föreslog enhöjning till av basbeloppet men med en finansiering som integodkände, nämligen avskaffande av bidragsdelen och återinförande avmakeprövning i viss del. Därför blev resultatet av basbeloppet vid dentidpunkten. Vi hade återställt basbeloppet, och vi tänkerhöja det ytterligare, vilket säger nej till. Så jag tycker nog affcentern skall tala med litet lugnare tempo i den här frågan. Dessutom, RuneBacklund, kosfar ert förslag minst 1,5 miljarder mer än det regeringenförslår, och ni står ensamma om ert förslag. Så frågan som har ställt tycker jag all hanskall ställa till de övriga partier som här ställer upp på regeringens förslag,nämligen dem som han har tänkt sig att regeratillsammans med. Fråga och om de anser att det är enrimlig skuldbörda som man får med det nya systemet. Jag tycker också att def är väldigt viktigt att framhållaatf det finns en värld runt omkring studiemedlen. Det är vikfigt att man för enekonomisk politik som gör att priserna kan hållas nere, att man kan byggabosläder lill hyfsat pris, att del finns service i form av barnomsorg ochannat, osv. Anf.13 () replik: biter sig fast vid aff vårt förslag kostar 1,5 miljardermer, men det beror helt och hållet på hur man räknar studiemedelssystemetskostnader. Kostnadernaär utslagna under mycket mycket lång fid. En del går direkt över statsbudgeteni form av bidrag, och en del kommer i form av en ränlesubvenfion under enlängre period. Det är bara att konstatera att den modell som vi förespråkarleder fill alt de studerandes totala skuld till samhället kommer att bUbetydligt mindre i framtidens system. Def gör aff samhällets kostnader för attsubvenfionera räntan också blir mindre Mankan naturligtvis hålla på och bolla fram och fillbaka med siffror här. Vårbedömning är att vårt system blir något dyrare, men det är inte alls fråga omde relationer som försöker få det till. Dessutomberor det på om inan betraktar studiemedelsysfemet så aff säga som en löpandekostnad eller som en del i en investering. Vi har sagt aft vi serstudiemedelssystemet som en del i den samlade utbildningsinvesteringen. Därmedkan de pengar vi avsätter inle bokföras på samma sätt som en driftskostnad isamhällsbudgeten. Vi tycker att man måste skilja på de två sakerna. Sedansäger att vi är ensamma om vårt förslag. Jag känner mig intespecieUt ensam om det, för när jag lyssnar på remissinstanser ochorganisafioner i samhället som sysslar med arbetsmarknad och utbildning kan jagkonstatera att de väldigt ställer upp ungefär samma principer somvi för fram i vårt förslag. De kallar inte sina förslag för beskattadstudielön, men synar man detaljerna finner man att i väldigt hög grad är detsamma idéer, samma tankegångar och ungefär samma belopp de resonerar om. Såjag känner mig definitivt inte ensam i den här debatten. Och jag är övertygadom atf vi om kommer atf ha ett system som i stor utsträckningliknar det förslag vi har presenterat från sida. Anf.14 MARGÖ (vpk) replik: Jag kritiserade inte för att hon träffadeframtidsforskare, i det här fallet . Jag tyckte att det var Utetolyckligt att hon inte förstod vad de säger när hon träffar dem. Däremotkritiserar jag studiemedelskommittén för att den har underlåtit att föra endiskussion med dem som forskar om framtiden. Detär ju helt klart att de framtida förändringarna i samhället har en storbetydelse för hur studiemedelssystemet skall se ut för att kunna uppfylla denya kraven. Jag tycker att det är märkligt atf studiemedelskommittén har lagtner så stor omsorg på att studera vad som har varit under de senaste 20 årenoch bedömt de förändringarna och sedan konstruerat ett studiemedelssystemutifrån förändringar som har varit, utan atf med ett ord nämna de förändringarsom kommer att inträffa fram . De må ju ändå vara de som är vikfigaför det system som vi skall ha och som förhoppningsvis skall räcka fram . Sedanvill jag säga ytterligare något om studenternas ekonomi, för jag hann inteavsluta det riktigt i min förra replik. Närvi plussar på totalbeloppet och räknar med barntillägget, gör vi del också föratt vi anser aft studenter precis som alla andra människor bör ha rätt tillåtminstone en månads semester. Då måste man plussa på def på de somstudiemedlen utgår. Sjukvårdsbiträdet, som har lön, har också semester inlagd ilönen, men def har inte de studerande. Jagundrar om socialdemokraterna kanske inte tycker aft de studerande behöver någonsemester. Tycker ni att de har en så bra tillvaro ändå atf de kan använda helasommaruppehållet till atf arbeta? Slufligennågra ord om finansieringen. Vi har finansierat vårt förslag, och det har viredogjort för i en mofion i anslutning fill komplefteringsproposifio-nen. Vårtförslag kosfar 2,6 miljarder mer än det förslag som utskottet ställt sig bakom.Vi ökar anslaget med 1,9 miljarder, och utrymmet därutöver får vi genom atfföra över de 50 000 vuxenstuderande till det särskilda vuxensfudiestödet. 15 () replik: Def finns en värld runt omkring studiemedelssystemet, säger . Det är bra att har kommit fram tiU den insikten, och honnämner bl. a. familjepolitiken. Tyvärrär inte särskilt benägen att diskutera vad vi har framhållit i vårreservation 3. Å andra sidan har jag ställt en fråga direkt tillutbildningsministern om det vi tar upp där, så det kanske ändå blir möjligt attdebattera det här . Det är nämligen väldigt viktigt hur lönebildningenkommer aft bli i fortsättningen för dem som har långa studietider och framförallt hur skattesystemet utvecklas - det finns också en del andra mycket viktigafaktorer. Menpå en punkt har socialdemokraterna verkligen insett fullt ut att det finns envärld runt omkring. Svenska ungdomar skall också kunna studera utomlands påsamma villkor som här hemma. Det är väldigt viktigt att vi har blivit överens iden frågan i vår integrerade värld, med intima kontakter bl. a. med EG. haralltså svenska ungdomar möjlighet att få mycket värdefull kunskap i andraländer. Det kan.ske ett utbyte till gemensam nytta och nöje. Baranågra ord om fribeloppet, som jag inte hann med i min förra replik.Ca 60 % av de heltidsstuderande arbetar , kanske framför alltsommartid. Jag tror att de kommer att göra så även för att få litetnya friska pengar. Det är också vikfigt att så sker, för samhället skuUesäkerligen inte klara sig utan alla de semestervikarier som vi har på vårasjukhus och annorstädes just tack vare de studerande. Jagtycker atf def är synd aft socialdemokraterna hitfills inte har insett att detär viktigt att öka möjligheterna för de studerande att få arbeta utan aft detgörs någon inkomstprövning. För de studerande betyder det väldigt mycket atf fåen inkomstförstärkning, som det skulle medföra minskningar iadministrationen. Låtmig bara fråga : Finns det ingen ambition hos utskotfsmajoritetenatt se på den här frågan och återkomma med förslag om höjda fribeloppsgränser?Jag hoppas det. 16 ()replik: Jag måste än en gång återkomma fill Margö . Hon har helatiden framhärdat i att det inte finns någon analys av framfida förändringar istudiemedelskommitténs betänkande. Då är det väl så att hon har läst men inteförstått. Detfinns analyser, och det finns förslag om hur man skall kunna öka rekryteringen,för atf det behövs har man kommit fram fill. Jagsade i mitt inledningsanförande aft för att kunna möta förändringarna krävs detförstärkningar. En sådan förstärkning har vi fått genom studiemedelsförslagetnu, just för att kunna möta de privata uppköparna av studenter, om jag fårkalla dem så, för att kunna hävda samhällets utbildningsutbud. Men det krävsandra insatser. Dem överlämnar jag med varm hand till utbildningsministern attkommentera eftersom det just handlar om utbildningsområdet. Vissthar ni angivit finansiering i era olika motioner. Men vad som saknas-det sadejag tidigare - är anslagsbelopp att ta ställning till. TillGullan : Jag måste återkomma fill det här med inkomstbegreppet. Niframhärdar i att man skall utgå från den taxerade inkomsten och inte från densammanräknade inkomsten. Den sammanräknade inkomsten är mer rättvis enligtutskottets mening. Det här är dock inte någon stor eller avgörande fråga somskiljer partierna, som det kanske kan låta. Inkomstbegreppet är ju avsett atttillämpas vid återbetalning för atf fördela skulden över fiden. Det är av viktför både den enskilde och samhället att tiden inte blir för lång. Av det skäletblir det bra att ha den sammanräknade inkomsten som grund. Beträffandefribeloppsgränserna tycker utskottsmajoriteten aft de nuvarande reglerna ärväl avvägda. Rent principiellt skulle man kunna hålla med omatt del skulle vara bra om man kunde slippa prövningar av olika slag även inomdet här systemet, precis som i fråga om andra system. Del finns t. ex. ingeninkomstprövning i fråga om sjukförsäkring. Men vi har inget annat mått i allafall . Då har man generell rätt till studiemedel. Vi måstealltså ha någon typ av prövning . Åren därpå kanske man kannöja sig med intyg osv. Men det säger nej till, för detycker det ökar administrationen och krånglet. De fastställda beloppen är välavvägda. Varje förändring av fribeloppsgränserna kostar ju väldigt mycketpengar, och det är också medvetna om. Sedantill bankernas medverkan ytterligare en gång. påstod aff viinte vill ha bankernas medverkan. De har varit med i diskussionerna, och de harinbjudits till studiemedelskommiftén. Jag måste säga att det inte har funnitsnågot större engagemang från bankernas sida. Vi har en väl fungerandeadministration . Talmannenanmälde att och anhållit att lill protokolletfå antecknat att de inte ägde rätt lill ytterligare repliker. 3Riksdagens protokoll 1987/88:128 Prot.1987/88:128 Anf. 17 Utbildningsminister : Herr talman! Det är glädjande attpropositionen om ett nytt studiemedels- systemuppenbarligen stöds av en så bred majoritet som här har visats. Det finnsnaturligtvis förslag till alternativa lösningar i enskilda detaljfrågor, menbåde när det gäller principerna och när det gäller beloppen på olika områdenråder en betydande överensstämmelse. I den intressanta diskussion som jag har haft förmånen atllyssna till har många uppehållit sig vid frågan om vem som har äran av denreform som nu skall ta ställning till. Låt mig då konstatera att defsystem som vi nu skall arbeta vidare med bygger på ett studiemedelssystem somhar fungerat ett tjugotal år och som får sin första större reformering. , som erinrade om, tillsatte densocialdemokratiska regeringen en utredning för atf åstadkomma en reformeringav systemet. Det var den borgerliga regeringen som beslöt atf utredningensarbete skulle avbrytas, med motivet att det var orealistiskt att tänka sig skulle kunna genomföra en väsentlig reform. Vilket av de samverkandepartierna inom den borgerliga regeringen var mest ansvarigt för detta anser jaginte vara min uppgift all försöka utreda. Min företrädare gav sig inte. När hontillträdde som utbildningsminister tog hon itu med frågan igen. En ny utredningtillsattes. Den har lagt fram sitt förslag. Den utredningen hade sammarestriktion som praktiskt taget alla utredningar har, nämligen att förslag infefick innebära ökade kostnader för staten och kommunerna. Man skulle alltså göra en teknisk analys avstudiemedelssystemet. Det fick ankomma på regeringen atf avgöra om mera pengarskulle tillföras systemet. Delta är en synpunkt som jag framhållit vidupprepade tillfällen i när frågor ställts om man kan tillföraytterligare pengar! Jag har då svarat att det inte varit utredningens uppgiftatf göra statsfinänsiella och samhällsekonomiska överväganden utan i ställetatt analysera systemet, lägga fram förslag och sedan överlåta åt regeringen aftgöra en bedömning vad den ville föreslå i fråga om finansiellaåtaganden. Detta är också vad som har hänt. Utredningen har utförtett utmärkt arbete. Den har analyserat det befintliga systemet och har på enrad punkter lagt fram förslag fill mycket konstruktiva lösningar. Regeringenhar utnyttjat detta material i mycket stor utsträckning. Den har också lyssnatpå remissinstanserna, inte minst . Den harslufligen gjort sin egen bedömning av hur mycket man statsfinansiellt kundelägga ner på en reform. Det är att märka alt regeringen i den proposition i vilkenden presenterade förslaget till studiemedelssystem också som vanligt angav hurden ökade kostnaden med 300 milj. kr. skulle finansieras, i det fallet med enviss höjning av oljeskaften. Det kan förefalla ovanligt att i samband med ettärende som gäller studiemedlen också diskutera en statsfinansiell fråga. Mendet var alltså ett uttryck för den modell som regering tillämpar, nämligen altden när den föreslår utgifter också redovisar finansiering. Den förändring som föresfår är genomgripande. Men det ärfel aft fala om ett heh nytt system. Vad vi nu gör är att gestudiefinansieringen en modernare 34 utformningsom bör kunna stå sig ett bra tag, men naturligtvis inte hur somhelst. Det har framhållits i dagens debatt att det finns ettsamband mellan studieekonomi och rekrytering till universitet och högskolor.Förslaget om ett nytt studiemedelssystem är en viktig del av regeringenspolitik för alt minska den sociala snedvridningen i fråga om rekrytering tillhögre studier. vill jag emellertid betona, vilket flera talare gjortfrån olika utgångspunkter, att det finns flera andra faktorer som utgör hinderför vidare studier. En effekfiv jämlikhefspolitik kräver många olika åtgärderför att den skall bli framgångsrik. Här vill jag nämna några av de reformer somär aktuella och som regeringen har förelagt för avgörande. Def är fortfarande så att den största gallringen inte skerinför universitetsstudierna, utan framför gymnasieporfen. Bara avarbetarbarnen söker fill en treårig eller fyraårig studieförberedandegymnasieutbildning. Motsvarande siffra för barn till högre tjänstemän är 68 %.Det är siffror som är värda atf reflektera över. Arbetarbarnen väljer till största delen en tvåårigyrkeslinje. Som den är inrättad nu ger den inte behörighet till vidare studiervid högskola. Def är bara 6 ä av de ungdomar som gått igenom det tvåårigagymnasiet som sedan går vidare till högskola, ofta efter kompletterande nyastudier. Därför är det ett mycket viktigt förslag som jag hoppas att riksdagenskall bifalla om som innebär att de första stegen fäs mot en nyyrkesutbildning, som kommer att göra de elever som genomgått deri kunniga ochdärmed behöriga för vidare studier. Regeringen har också lagt fram ett förslag till nya reglerför tillträde till högskolan. Dessa regler bör kunna få betydelse för enjämnare social rekrytering. Enligt det förslaget kommer för vissa utbildningarända upp till två tredjedelar av platserna att tillsättas oberoende avgymnasiebetyg. I stället grundas intagningen till högskolorna i de fallen påett studiefärdighets-prov, som tillsammans med poäng för arbetslivserfarenhetblir avgörande för vilka som antas. Slutligen vill jag i detta sammanhang ytterligare nämnaden satsning regeringen har gjort på de små och medelstora högskolorna. De ärvikliga, inte minst för människor omkring , som har familj och som villgöra allvar av sina planer på högskoleutbildning. Jag har velat lämna dessa uppgifter för att belysa hurregeringen arbetar med en rad olika medel för att åstadkomma ökad tillströmningtill vidare studier. Vi vill också atf denna ökade tillströmning skallåstadkommas på ett sätt som innebär en jämnare social fördelning. Här har frågan väckts om vilka inkomster man får när mangår vidare till högre studier. Jag kan självfallet inle ge några exaktasiffror, men låt mig ändå nämna att en undersökning av inkomsterna visadeatt av hade en årsinkomst , medanmotsvarande andel för TCO-gruppen var och för /SR-gruppen . säger att det är verkstadsarbefaren somhar en hög livslön jämfört med akademikern. Jag vill bara enkelt säga att jaginte delar den uppfattningen. Jag lägger i vågskålen också det förhållandet atfkroppsarbe- farna i mycket storutsträckning inte orkar fullfölja sitt arbete ända fram till den ordinarieålderspensionen utan i mycket stor omfattning - till följd avarbetsförhållandena - har sjukpension som sin inkomst. Meddetta, herr talman, har jag velat belysa det förhållandet att regeringen sersfudiemedelsreformen som en viktig del i ett större system, syftande till attfå till stånd en ökad och breddad rekrytering till vidare studier. Anf.18 (): Jag noterar att utbildningsministern faktiskt talar om väldigt mycketannat än det denna debatt gäller. Även han gör en historiskt tillbakablick, ochchevalereskt nog överlåter han till oss i aft avgöra hur systemetskall se ut. Vi - framför allt moderater och folkpartister -tackar för det,eftersom vi nu har fått utforma förslaget lill myckel stora delar. Vidaresäger utbildningsministern att den största gallringen av studerande skerframför gymnasieporten, atf arbetarbarn väljer kortare utbildning än andra, aftde har det mycket dåligt osv. Men snälla utbildningsministern, är det intelitet tråkigt efter ett ca 50-årigt socialdemokratiskt regeringsinnehav attbehöva säga atf ni infe har kommit längre än så! Närdet sedan gäller de rent utbildningspolitiska frågorna, nya yrkesutbildningar,de små och medelstora högskolornas betydelse osv., överlåter jag med varm handden debatten till mina kolleger i utbildningsutskottet. Den hör faktiskt intehemma i socialförsäkringsutskottet. Skallvi sedan se på det som utbildningsministern nämnde, nämligen den s. k.livslönen, vill jag nämna aft ett flertal utredningar fakfiskt har kommit framtill att det är mer gynnsamt att starta en kortare utbildning som ger relativthög lön från början än atf studera kanske och sedan sittamed studieskulder på . eller ännu mer. Tyvärrtycks utbildningsministern inte vara så bekymrad över de ungdomarna. Jag ärledsen över att konstalera det, även om jag är glad över att vi i stora drag äröverens om det föreliggande förslaget. Jagfick inte någon respons hos för betydelsen av förbättradefribeloppsregler. Hon svarade bara att ett sådant system kostar mycket pengar.Men dessa elever skulle ju tjäna in en hel del pengar - vilket betyderskattepengar fill staten, som regeringen är mycket intresserad av. Nuvarande gränsermåste betyda aft eleverna förlorar väldigt mycket pengar. Ärutbildningsministern kanske mer intresserad än kollegerna i socialförsäkringsutskottetav dessa frågor? Vad sedan gäller bankernas medverkan vill jagställa en fråga: Skulle de inte kunna få en förfrågan från ? Varförvill inte socialdemokraterna ha ett jämförelsematerial till det som föreslås ipropositionen? Kan vi inte vänta oss att socialdemokraterna åtminstone funderarpå dessa frågor framöver? 19 (): Både och utbildningsministern förbigick med tystnad eneffekt av det nu föreslagna systemet som jag redovisade i mittinledningsanförande, nämligen skuldfällan - dvs. den situafion som uppstår för en studerande som får en lägre ingångslön än den skuldhan eller hon har ådragit sig . Det behövs en snabblöneutveckling för att vederbörande skall komma ifatt och passera den nivå somskuldbeloppet har - och därmed betala av på skulden . För en hel delmänniskor blir situationen troligen den atf de inte kommer att klara av dettautan får en livslång studieskuld, som de inte blir av med förrän tidigast vidpensioneringen. Jag skulle gärna vilja höra om utbildningsministern haruppfattningen aft det verkligen är rimligt att införa ett sysfem som innebäraft vi dömer ett antal människor till livslång studieskuld. 20 (vpk): Mot bakgrund av vad vi känner till om defaktorer som har betydelse för den sociala snedrekryteringen till högskolan,vill jag fråga utbildningsministern om regeringen anser atf def nu föreliggandeförslaget fill studiemedelssystem kommer att påverka den socialasnedrekrytering till universitet och högskolor som vi nu har. Jag vill inte hanågon lång utläggning. Jag vill ha ett klart svar: Ja eller nej.