prot · GB0989 · 1987-12-31 00:00:00 — Densvagt utbyggda primärvården i är så anmärkningsvärd att den förtjänar ettsärskilt påpekande. I har ju socialdemokraterna under en mansålder haftobestridd majoritet, närmare bestämt under inte mindre än . Staden harvuxit oerhört mycket i omfång. Medan städer som sedanlänge har byggt upp ett tämligen tätt nät av vårdcentraler, ståtar med , otillräcklig primärvård. De stora tätbefolkade stadsdelarna med familjermed många barn är underförsörjda när det gäller sjuk- och friskvård. I ställetsatsade socialdemokraterna på privata läkarhus placerade i de västra ochcentrala delarna av staden. Man glömde helt bort andra stadsdelar. Det ärnaturiigt att helst vilja glömma och gömmasådana här besvärande fakta - i all synnerhet som en kraftfull, helhjärtadsatsning på primärvården nu äntligen är på gång, med tonvikt på de tidigareförsummade stadsdelarna. Här har varit pådrivande. Alternativa lösningar är bra. Men en verksamhet blirvarken bättre eller sämre bara därför att den drivs i privat eller offentligregi, utan det är effektivitet och kvalitet som måste vara avgörande. Därförkan vår inställning när det gäller privata initiativ kort beskrivas som ettbåde-och, inte som ett antingen-eller. Sedan finns det andra stora problem att lösa som har medvårdkrisen att göra. Jag skall beröra ett sådant problem. Det som ger anledning till oro är att så mångasjuksköterskor lämnar yrket och söker sig till andra utkomstmöjligheter. Detpåverkar också möjligheterna att bygga ut omsorgen. övergick t. ex. 1225 sjuksköterskor fill annan verksamhet. Det var en ökning på femår. Den trenden har sedan hållit i sig. Det uppstår alltså många vakanser som skulle behöva fyllasmed nyutbildade sjuksköterskor. Men det är tyvärr så, att vårdlinjerna nu ärbetydligt mindre eftersökta än de var . På vårterminen1987 var situafionen särskilt bekymmersam. Antalet elever som då sökte tillsjuksköterskeutbildning var ca 1 000 mindre än året innan. Det som händer när efterfrågan på en utbildning är låg äratt intagningspoängen sjunker och allt fler andrahands- och tredjehandssökandekommer in. Det är helt klart att ett högt betyg i teorefiska ämnen inte äravgörande för om en elev blir en bra sjuksköterska eller inte. Det ärsjälvfallet andra mänskliga egenskaper, som inte kan mätas i betyg, som betydermer. Det går emellertid inte att bortse från det faktum att en blivandesjuksköterska måste ha viss förmåga att tillgodogöra sig också teoretiskutbildning. Eftersom det är ett svagt intresse för utbildning på helavårdområdet, inom sjukvården och äldreomsorgen, finns det risk för att trycketpå de yrkesverksamma ökar ytterligare, och det kommer att inverka negativt påomsorgen om de sjuka och inte minst de äldre. Vi har därför i en partimotionfrån centerparfiet efterlyst ett åtgärdsprogram för att öka attraktiviteten ivårdyrkena. Det problem som berör är alltså mycketmer komplicerat än hon framställer det i interpellationen. 13INGA (vpk): Jag skulle vilja bidra med litet fakta om äldreomsorgeni denna debatt. av befolkningen, eller 1,4 miljoner människor,i vårt land är eller äldre. Antalet människor som är elleräldre ökar fram fill med 125 000. Hur ser då situafionen ut för de äldre? av alla borensamma. Av dem som är bor på institution, och avdem som är bor fortfarande i vanligt boende. IStockholm bor helt ensamma, men i vissa stadsdelar, som , bor90 % helt ensamma. Ensamheten kan vara ett stort problem för alla människor,men i synnerhet för äldre. Av de människor som är bor på någonform av institution, oftast ålderdomshem och därefter sjukhem, långvård ellernågon psykklinik. Hur ser då situationen ut för de få människor som bor påinstitufion? Av de byggnader som uppfördes har byggts om, ochsamma tal gäller för ålderdomshemmen. av de människor som bor på någon form av institufionbehöver hjälp med maten, och behöver matas. har egen nyckel. 55 %behöver hjälp med sänggåendet - på ålderdomshemmen är det . ärrullstolsbundna, har egen toalett och har enbäddsrum. 14 000människor måste av olika skäl gå till sängs före kl. 5 . Hur ser då situationen ut för dem som bor på ålderdomshem?Det är ju en aktuell fråga . har egen toalett, och hartillgång till egen uteplats. Kvadratmeterytan på rummen är liten: 12-14 m. 42 %av ålderdomshemmen byggdes . av dem som bor på ålderdomshem är80 år eller äldre. har egen nyckel. I debatten om äldreomsorgen har vi sagt att människorskall ha rätt till eget boende och kunna bo kvar i sin egen bostad så länge sommöjligt. Många bor också kvar i eget boende - de siffror som jag har tagit framvisar det - och de skall få hjälp av . Hur ser då ut?Det varierar förstås. Personalen inom sliter verkligen, vilketvisas av många rapporter. 300 000 äldre människor får hemtjänst, och hälften avdem är . I genomsnitt får de hjälp eller enhalvtimme per dag. Så illa ställt är det med tillgången på hemtjänst. Det behövs en stor nyrekrytering inom , om deni framtiden skall kunna fungera något så när. Det behövs 120 000 människor framtill . Inom arbetar på heltid. Anledningen är attarbetet är alltför påfrestande fysiskt och psykiskt. Folk slutar också. Man fårta in vikarier. Det värsta exemplet - som kanske inte borde nämnas - gäller enpensionär som hade 36 olika hemvårdare . Eftersom många människor i vårt land blir riktigt gamla,tror jag att man måste utveckla många kollektiva boendeformer. Det behövs mångaalternativ; gruppboende och olika former av gemensamhetsboende med service avolika slag. Många behöver också en total omvårdnad, dvs. den totala omvårdnadsom går att få på ett ålderdomshem. Alla är ju också överens om att frågan omålderdomshem måste lösas. Det behövs olika former av ålderspensionat- man bordekanske kalla ålderdomshemmen för ålderspensionat i stället för ålderdomshem,eftersom ordet ålderdomshem har en dålig klang för många människor. Det har sagts att vårdkrisen kommer att bli större ochstörre. Över huvud taget kommer äldrevården och barnomsorgen att tastora resurser i anspråk. I ett samhälle där man säger sig vara solidarisk medgamla måste resurserna anslås, och det måste bli många olika alternativ,eftersom behoven skiftar så mycket från person till person. har jag gett svar på en interpellationsom jag uppfattar handlar om åldersdementaoch deras anhöriga och om hur vi ger de gamla vård och stöd, så att de kan levaett så gott liv som det över huvud taget är möjligt. Nuvidgas det hela till att bU en allmän debatt om äldreomsorgen, och det är väl ioch för sig inget fel i det, men jag tycker att vi skall håUa oss tillhuvudproblematiken, det som är dagens ämne; de åldersdementas situation. Innanjag går in på detta ämne vill jag säga att äldreomsorgen och de uppgifter somvi har framför oss handlar om tre huvudfrågor. Fördet första gäller det att få fram de resurser som samhället behöver för att viskall kunna ge äldre människor den vård och det stöd som motsvarar våraambitioner när det gäUer socialpolitiska insatser. Människor skall kunna levaett aktivt och värdigt liv. Fördet andra måste vi klara personalfrågorna. På den punkten finns det mycket attsäga. Vi står inför svåra uppgifter, men vi saknar inte vare sig idéer ellermöjligheter att vidta konkreta åtgärder. Fördet tredje handlar det om organisations-, huvudmannaskaps- och ansvarsfrågor.Detta är viktigt, eftersom det är alldeles nödvändigt att åstadkomma störreenhetiighet i planeringen av insatserna på äldreomsorgens område, så att gamlamänniskor kan få det stöd som de behöver. Framför allt gäller det det deladehuvudmannaskapet mellan landsting och kommuner. Vi talar om att det är vikfigare med en mänsklig vård än med en privatav det enkla skälet att uppgifterna att ta fram resurser och personal och attlösa organisafionsfrågorna är de uppgifter vi har och måste klara för att iframtiden kunna ge äldre människor en värdig och god vård. Vi menar också medden affisch som krifiserats här att de borgerliga talar för mycket om attprivata alternativ skulle vara lösningen på vårdkrisen. Det tror jag inte alls.Resurser och personal, en lösning av organisafionsfrågorna och ett bibehållandeav ett klart uttalat samhällsansvar för människors grundläggande trygghet, detär den väg som vi socialdemokrater anser att man skall välja. Inomäldreomsorgen är frågan om de åldersdementas situation en av de allraviktigaste. Spri visar i en analys att antalet svårt åldersdementa människorkommer att öka från dagens uppskattningsvis 65 000-66 000 fill kanske 88 2000. Det är en grupp som behöver särskilda och omfattande stöd- ochvårdinsatser, om vi skall kunna klara uppgiften. Det är min bedömning att vi har goda kunskaper om vad vi egenfiigen borde göra. Jag vill också säga attmedvetenheten är stor ute i kommunerna om vad som skall göras, och viljan finnsdär. Vad det handlar om är att omsätta detta i konkret planering: Det gälleratt få fram resurserna, att klara personalfrågorna och att också klaraansvarsfrågorna i detta sammanhang. Det är en uppgift för både landsting ochkommuner. Och det är bråttom därför att denna grupp växer. Vårautbyggnadsplaner avspeglar visserligen ambitionen att gå vidare, men de är tilltagnai underkant i förhållande till det växande behovet. sakfråga som behandlats i dagens interpellafionsdebatt har jag uppfattatatt alla är överens om att frågan om att ge åldersdementa hemvist i hotell ochge dem vård genom hotellpersonalen inte är en bra lösning. Därmed har viavfärdat det. Låt oss i fortsättningen diskutera också kring de åldersdementasbehov och hur vi skall klara av dem. Det tror jag debatten vinner på, och dethar den gruppen rätt att vänta av oss. Anf.15 (): Jag vill först säga till att det faktisktfanns ett förslag om vård på hotell uppe till diskussion men att det möttemotstånd och stoppades. Det är alltså inte längre aktuellt och jag hoppas attdet inte kommer upp mer. Det är faktiskt också så att antalet klinikfärdigapatienter har ökat. I stället för att få en plats i eget rum med egen toaletttvingas äldre och omvårdnadsberoende personer att tillbringa månader påsjukhusavdelningar. Detta beror på att äldreomsorgen inte är planerad för attkunna ta emot sådana patienter. Vid ett flertal tillfällen har behovet av olika vårdformerdebatterats i kammaren, men tydligen har detta inte nått ända ut tillkommunerna. I har man t. ex. sålt , som delvis skall byggas omtill vanliga lägenheter. Det är som skulle kunna ta emot dessaklinikfärdiga patienter och ge dygnsomvårdnad om så behövs. Vad gäller utbyggnad vill jag påpeka att sjukhemstått tomt . Från borgeriigt håll säger man att det är avekonomiska skäl. Där kunde patienter ha erbjudits vård och omsorg och ocksåeget rum, som förespråkar. Där finns plats för 56 personer i egetrum. Man har också givit löfte om 100 vårdplatser i gruppboende /87.De har ännu inte tillkommit. Därför får människor vara kvar påsjukhusavdelningarna. Resurserna är helt enkelt inte tillräckliga. Menmalmöborna har fått en skattesänkning. Det är just de människor som behövervård och omsorg som har fått betala den, genom höjda taxor och brist påresurser för omsorg. Under detta anförande övertog tredje vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar. 16MARGIT (): Jag ägnade hela mitt anförande åt att meningför mening, stycke för stycke, rätta felaktigheter. Jag harför mig att hon inte har varit särskilt aktiv i kommunalpolitiken. Det har jagvarit. Jag känner faktiskt till de här frågorna. säger att det har funnits ett förslag avden innebörd som hon angivit i interpellationen. Ja, jag sade att det fanns ettsådant tjänstemannaförslag, men det hade inte fattats något politiskt beslut omdet. konstaterar att vi har problem med äldrepatienter i . Ja, naturligtvis. har på grund av utflyttningen avfolk och fått en av landetssnedaste befolkningsfördelningar, och människorna blir äldre år för år. Deborgerliga har suttit vid makten , socialdemokraterna i 66! Man rättarinte till vad som är fel . Jag tycker om att diskutera fakta. Jag tycker om att talaom saker och ting som de verkligen är. Därför skall jag övergå tillpersonalfrågor- de frågorna kan jag. Som jag sade satt jag i Malmöoch diskuterade hur vi skulle kunna klara den personalkris som vi nu har ochsom vi hade på alla sjukhus i alla landsting . Och vad fann vi? Detvore mycket bra om vi kunde locka pensionerade sjuksköterskor att vikariera påsommaren. 4 RiksdagensprotokoU 1987/88:87-89 1987/88:89 22niarsl988 vilja be statsrådetLindqvist att gå till och tala lite skattefrågor med honom - det ärvad som behövs. Personalchefen för sjukvården i undrade om man inte kundege skattefria stimulansbidrag. Jag är ledamot av skatteutskottet; jag brukarinte syssla med sådana här s. k. mjuka frågor-jag tycker de är mycket hårda.Jag sade att man inte kan göra det. Men det är egentligen vad vi behöver föratt få sjuksköterskor. Vifunderade över scheman. Vi hoppas att vi kan göra bättre scheman. Vi kanske kangöra scheman som passar de sjuksköterskor som är hemma med små barn, osv. Menskälet till problemen är inte att vi inte vill ha mänsklig vård - det vill vialla ha. Ett av skälen tiU att vi har problem är dess värre skattesystemet. Detär inte pengar som är den största flaskhalsen i äldreomsorgen - det ärutbildat folk. Ochså ännu ett förslag, herr statsråd: till att utländska sjuksköterskor vi harhär snabbare får legitimation! Då skulle man kunna öka antalet sjuksköterskormed kanske 50-60- relativt snabbt, billigt, braoch effektivt. De flesta harlegitimation motsvarande EG-standard. Anf.17 (): Jag noterade i andra inlägg att han använde uttrycket:Mänsklig vård är viktigare än privat,,Det är ju allmänt bekant att man inte kanjämföra äpplen med päron. Man kan inte jämföra äpplen med apelsiner heller.Mänsklig vård har som jämförelse över huvud taget ingenting att,göra medprivat. Mendet som var intressant var att har retirerat - han talade inteom en mänskligare vård, utan han menade att vården skall vara mänsklig. Jagtror att vi är alldeles ense på den punkten. Det som för mig är viktigt är attni, när ni säger att vården skall vara mänskligare, dömer ut,all denvårdpersonal som jobbar, och det är jag ganska bekymrad över.Jag tycker inte att dagens vårdare uppför sig omänskligt på något sätt. Sedannågra ord om privata alternativ. säger att borgerliga partiertror att privata alternativ är lösningen. Nej, , så naiva är viinte. Det har vi aldrig påstått. Vi har sagt att privata alternativ, om detillåts, kan bidra till att lösa problemen i vården. Vi har anvisat en av mångavägar. Det är en del av lösningen att man släpper loss idéerna. Det är vad dethandlar om. Vi har återigen hört att hotell inte är en lösning.Nej, självfallet inte! Det är ingen som har gjort det gällande, och det finnsheller inga förslag om det i - jag kan bara notera det när vi i Sverigesparlament nu uppehåller oss kring Malmös problem. Det var en personalidé - mensyftet hos den höge tjänstemannen i var självfallet att skapa flerplatser i akutsjukvården. Jag tycker, herr talman, att det är ett bra bevis påmänsklighet att man försöker bidra till att folk som är akut sjuka så fort sommöjligt kan komma till en sjukhussäng; 18 (); Det är ingen bra lösning att gå in för hotellboende, men som KarinAhrland nämnde i sitt första inlägg har faktiskt hotellboende använts i vården i i slutet av1970-talet. Förslaget äralltså inte unikt. Men också den gången var det avsettsom en tillfällig lösning. Den gången anlitades - och det skeddedå socialdemokraterna hade ansvaret i . BirtheSörestedt lippmanade att följa utvecklingen när det gällerprivatiseringsivern. Då får naturligtvis ganska mycket attgöra. I består privatiseringen i att privata engagemang tiUåts existeraoch utvecklas om de uppfyller de kvalitativa krav som det finns anledning attstäUa, men liknande inslag finns i flertalet av-landets kommuner, och desocialdemokratiskt styrda är inte undantagna. Detfinns också flera intressanta exempel på att det fidigare hårdasocialdemokratiska motståndet mot att privata företag tillåts etablera sig inomvård och omsorg har luckrats upp. Jag skall bara nämna några exempel. I det socialdemokratisktdominerade har Präktikertjänst tagit hand om en nyvårdcentral. I , som är socialdemokratiskt styrt, får ett bolagansvaret för en ny vårdcentral och ett helt primärvårdsområde.Fackföreningsägda och kooperativa HSB intresserar sig för hemtjänstpå många håll i landet. Från barnomsorg, hemtjänst, åldringsvård, sjukvård ochsocialt behandlingsarbete kunde exemplen lätt mångfaldigas. Det är bra med enblandning av offentligt och privat. 'När de borgerliga i övertog ansvaret 1985 övertog de också en otympligsjukvårdsorganisation. arbetas det med en decentraliserad beslutsgång, medett delegerat medicinskt och ekonomiskt ansvar. Det är faktiskt enförutsättning för att vårdkedjan skall fungera, men det tar naturligtvis sintid att åstadkomma en sådan organisation. Men det är speciellt viktigt om manvill kunna satsa på t. ex. lokala sjukhem och ålderdomshem. 19 INGA (vpk): Frågan om de åldersdementa människornas situation hänger givetvissamman med hela frågan om äldreomsorgen. Det finns också forskare som påståratt om man har riktiga omvårdnadsformer kan man både hindra och stoppaåldersdemens. Det sägs också att med sådana rikfiga omvårdnadsformer äråldersdemens ett onödigt tillstånd. Meddetta i botten borde vi satsa mycket resurser på att få fram sådanaomvårdnadsformer som hindrar demens. Jagskulle vilja ställa en fråga till , eftersom han är på det klaramed att personalfrågan inom och äldreomsorgen är ett problem ochkommer att bli ett ännu större problem de år som ligger framför oss. a. medtanke på att vi kommer att ha ett nyrekryteringsbehov av 120 000 människor framtill är detta ett veritabeU problem. Jagskulle vilja fråga ifall han har några idéer hur man skallkunna rekrytera personal och hur man skall kunna behålla personal inomhemtjänsten samt vidareutveckla och stötta personalen. Det arbete som dennapersonal har är ett av de tyngsta som finns, och det ställs oerhört stora kravpå hemtjänstpersonalen. Sex timmars arbetsdag är ju ett förslag som vpk harfört fram i många sammanhang, och jag tycker att det vore ett förslag att ta till sig när detgäller förhållanden. Lönefrågan är förstås också viktig. avdem som arbetar inom jobbar på deltid därför att de inte orkarjobba på heltid, och även detta måste man ta med i beräkningen då man skallstötta hemtjänstpersonalen. Jagvill alltså veta vilka idéer regeringen har då det gäller att försöka täckarekryteringsbehovet och lösa frågan hur man skall kunna behålla personalen. Detär problem som kommer, men de finns i viss utsträckning . Låtmig också beröra frågan om privatiseringen. Det pågår ju en privatisering inomden offentliga sektorn. vill sälja ut väldigt mycket, och en heldel har redan sålts ut just i . Jag vill varna för den härprivatiseringen, framför allt när det gäller äldreomsorg och barnomsorg,eftersom det där är fråga om så oskyddade grupper. Vården av gamla är ju ensamhäUelig skyldighet. Resonemanget härvidlag kan jag inte begripa. Jag troratt det var som sade att man skall släppa idéerna loss. Varförkan inte de här idéerna, den kreativitet som finns hos personaloch över huvud taget bland offentliganställda, släppas loss inom ramen förkommunernas och landstingens verksamhet? Jag förstår inte motsättningen pådenna punkt. Jag kommer gärna tillbaka till och debatterar med härnärvarande ledamöter om privafisering och socialpolitik. Men jag tror att i såfaU skaU vi bestämma oss för att det är det som debatten skall handla om; dettaär nämligen alltför stora och vikfiga frågor för att behandlas perifert, när vidiskuterar en annan angelägen fråga. Det finns väldigt mycket att säga på denpunkten, och det är väsentUgt att vi nyanserar oss. Men jag kan väl ändåkonstatera att den inte sällan hårda propaganda/ör privata alternativ som oftaupptar stor del av inlägg från borgerUga debattörer ändå något nyanserats här ikammaren . Framför allt tycker jag att det var fallet i . Iövrigt, herr talman, vill jag bara kort kommentera personalfrågan som ju är,och det har jag sagt i kammaren, en ödesfråga för äldreomsorgen. Ibörjan av april kommer med sin rapport -som man utformattillsammans med , de fackliga organisafionerna och en radmyndigheter - om situationen beträffande äldreomsorgen. Det gäller då bådefrågan om hur vi kan bli bättre på att rekrytera och frågan om hur vi kan blibättre på att behålla vår personal. Vad vi redan nu vet är ju att det intefinns några enkla patentlösningar. Hela detta yrkesområde - omsorgsarbetet -måste utvecklas. Vi måste erkänna detta arbete som en viktig socialpolitiskinsats och ta konsekvenserna av det ansvar och de svåra arbetsuppgifter somligger på de här yrkesutövarna. Det leder till en diskussion om allt:utbildning, fortbildning, handledning, arbetsmiljö, arbetsredskap,arbetsmetoder, fysisk träning , mera omväxlande uppgifter osv. Vii prioriterar nu detta mycket högt i det utvecklingsarbetesom sker. Jag väntar med spänning på och avsersjälvfallet att tillgodogöra mig resultatet därav inför utformningen avregeringens förslag till riktlinjer för äldrepolitiken , som vikommer att redovisa i en särskild proposition. 21 (): Jag har, herr statsråd, helt och hållet ägnat mig åt att granska interpellationenoch interpellationssvaret och därvid enbart tagit upp personalfrågor.Spörsmålet om privatisering är mycket större. För en sådan krävs endecentralisering och mycket djupgående resonemang om resursanvändning. Infeheller jag tycker att detta skall tas upp här. Jagmåste till herr statsrådet säga att han inte skall ställa för storaförhoppningar på resultatet, om en central byråkrati skall tala om hur manskall jobba ute i kommunerna och i landstingen. Nej, resultaten kommer i detvardagliga arbetet nära patienterna, nära administratörerna osv. Det är ocksåden linjen som vi följer i . Jagbeskrev - och det beskrevs också på en presskonferens som anordnadesav sjukvårdsstyrelsen i går - hur man skuUe kunna gå till väga, på många olikasätt, för att rekrytera och behålla personal. Vad jag framför allt villprioritera i det sammahanget är arbetet för att behålla de anställda. Jagskulle vilja säga till : Tala med om skattefrågorna,som är brännande i det här sammanhanget. Naturligtvis gäller detta ocksåbeträffande löne- och arbetstidsfrågorna, och det är sådana som vi ägnar oss åti avtalsförhandlingarna. Det är inga lätta spörsmål. Det är jordnära frågor,och man måste i dessa sammanhang få debet och kredit att gå ihop. Anf.22 (); Jag tror faktiskt inte att jag använde någon annan nyans när det gällerprivata alternativ i vården än vad jag har gjort tidigare. Men oavsettnyanserna är jag naturligtvis glad om statsrådet äntligen harförstått varför vi i är öppna för att pröva också enskildainitiativ bredvid den offenfliga vården, som självfallet måste ha det störstaansvaret för den berörda sektorn. Kanske kan den nya upptäckt som BengtLindqvist har gjort medföra att han blir mera sympatiskt inställd till olikamöjligheter inom vården. Intet skulle glädja mig mer. Anf.23 (): Jag vill vända mig till , som säger att vi skall jobbanära människorna. Vi håller väl alla med om att problemen skall lösas näramänniskorna. Dessa skall också ha frihet att välja den omsorg och det boendesom de helst vill ha. Jag tror inte att de äldre i har känt att de harhaft valfrihet i samband rned de gjorda utförsäljningarna av ellernär har lagts över på en stiftelse. De har inte blivit tillfrågadeoch inte heller fått ordentlig information i samband med att besluten har fattats. Det gäller alltså att veta vems valfrihet man månarom och vad man menar med valfrihet: Tredjevice talmannen anmälde att och anhållit att tillprotokollet få antecknat att de inte ägde rätt till ytterligare inlägg. Överläggningenvar härmed avslutad. 4 § Svar påinterpellation 1987/88:193 om speciålbränsle till motorsågar har frågat miljö- och energiministern om hon kommeratt vidta några åtgärder för att förbättra skogsarbetarnas arbetsmiljö medanledning av de problem som dagens bensin skapar samt när ett förslag frånregeringen kan förväntas.