prot · GB09110 · 1987-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1987/88:110 Förhandlingarnaleddes till en början av tredje vice talmannen. i § Justerades protokollet förden 20 innevarande månad. 2§ Föredrogs och hänvisades 1987/88:150 bil. C och D tillsocialförsäkringsutskottet litt. H 2 till socialutskottet bil. 3 punkterna 3och 6 till skatteutskottet bU. 4 till utbildningsutskottet bil. D tillsocialförsäkringsutskottet i övrigt till arbetsmarknadsutskottet bil. 7 tilljordbruksutskottet bil. 8 till försvarsutskottet propositionen i övrigt tillfinansutskottet 3§ Föredrogs men bordlades åter betänkande 1987/88:19 4§ Företogs till avgörande kulturutskottets betänkande 1987/88:19, skatteutskottetsbetänkanden /88:29, 30, 32 och 34 samt lagutskottets betänkanden1987/88:20, 26 och 29 (beträffande debatten i dessa ärenden, se prot. Kulturutskottetsbetänkande 19 Punkt 2 Mom. 1 (bidrag tillkyrkofonden för inomkyrklig skatteutjämning m. Utskottetshemställan bifölls med 265 röster mot 38 för reservation 1 av . Mom. 2(anslagskonstruktionen för Bidrag till anskaffande av lokaler för trossamfund) Prot.1987/88:110 Utskottets hemställan bifölls med 223 röster mot 84 förreservation 2 av m. fl. Mom. 3 (regeringsförslag med anledning av rapport om stödtill invandrarnas trossamfund) Utskottets hemställan bifölls med 159 röster mot 148 förreservation 3 av m. fl. Övriga punkter och moment Utskottets hemställan bifölls. Mom. 1(mervärdeskatt vid offentlig egenregiverksamhet och entreprenader) Utskottets hemställan bifölls med 157 röster mot 148 förreservation 1 av m. fl. Mom. 7 (mervärdeskatt vid införsel av vissa kulturföremål) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 2 avKnut m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 8 (mervärdeskatt vid införsel av kulturföremålavsedda för utställning) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 3av och - bifölls med acklamation. Mom. 11 (mervärdeskatt på fiskyngel) Utskottets hemställan bifölls med 269 röster mot 38 förreservation 4 av och . Mom. 12 (särskild varuskatt på choklad och kosmetika m.m.) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 5 avKjell och - bifölls med acklamation. Mom. 14 (en reducering av bilaccisen för vissa taxibilar) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 6 avKnut m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 16 (bilaccisen för tävlingsfordon) . Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 7 avKnut m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 17 (bilaccisen vid import av samlarfordon) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 8 avKnut m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 20 (dryckesskatten på smaksatt mjölk ochmjölkbaserade drycker) Utskottets hemställan bifölls med 153 röster mot 149 för reservation 9 av m. fl. Mom. 23(ett slopande av reseskatten för resor till ) Prot. Utskottets hemställan bifölls med 200 röster mot 104 förreservation 10 av m.fl. 2 ledamöter avstod från att rösta. ' Mom. 24 (höjning av stämpelskatten för förvärv av fastegendom av juridiska personer) Utskottets hemställan bifölls med 291 röster mot 16 förreservation 11 av . Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. Mom. 1(arbetande kapital i företag) Utskottets hemställan bifölls med 158 röster mot 148 förreservation 1 av m.fl. Mom. 2 (egendomslivränta) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 2 avKnut m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 3 (ianspråktagande av investeringsfond ochinvesteringsreserv för inköp av begagnade inventarier) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 3 avKnut m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 4 och 5 (tjänsteproducerande företags ianspråktagandeav investeringsfond, m. Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 4 avStig Josefson och - bifölls med acklamation. Mom. 6 (tidpunkt för inbetalning pä investeringsreserv) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 5 avKnut m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 7 (resultatutjämningsfond i tjänsteföretag) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 6 avKnut m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 8 (en kompletteringsregel i fråga omresultatutjämningsfond) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 7 avStig Josefson och - bifölls med acklamation. Mom. 9 (resultatutjämningsfond i trädgårdsföretag) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 8 avStig Josefson och - bifölls med acklamafion. 1987/88:110 Mom.10 (egenföretagarkonto och nyföretagarkonto) ' Utskottets hemställan - som stäUdes motreservation 9 av m. fl. - biföllsmed acklamation. Mom.11 (personliga investeringskonton) Utskottetshemställan bifölls med 267 röster mot 39 för reservation 10 av . 1 ledamot avstod frän att rösta. Mom.12 (underhållskonto för hyresfastighet) UtskottetshemstäUan - som ställdes mot reservation 11 av m. fl. -bifölls med acklamation. Mom.13 (trädgärdskonto) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 12 av m. fl. -bifölls med acklamation. Mom.14 (skörderegleringskonto) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 13 av och Kari-AndersPetersson - bifölls med acklamation. Mom.15 (egenföretagares pensionsförsäkringspremier) Utskottetshemställan bifölls med 156 röster mot 149 för reservation 14 av KnutWachtmeister m. fl. Mom.16 (kompanjonsförsäkringar) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 15 av m. fl. -bifölls med acklamation. Mom.17 (privata patientförsäkringar) Förstbiträddes reservation 16 av m. fl. med 120 röster mot 38 förreservation 17 av och . 146 ledamöter avstodfrån att rösta. Härefterbifölls utskottets hemställan med 158 röster mot 112 för reservation 16 av KnutWachtmeister m. fl. 36 ledamöter avstod från att rösta. Mom.19 och 20 (uppdelning i A- och B-inkomst, m. Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 18 av m.fl.-bifölls med acklamation. Mom.21 (medhjälpande make) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 19 av m. fl. -bifölls med acklamation. Mom.22 (lön till barn) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 20 av m.fl.-bifölls med acklamation. Mom. 23 (hyresersättning) Prot. Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 21 av 28 april 1988meister m. fl. - bifölls med acklamation. Mom.24 (värdering av bilförmån) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 22 av m.fl. -bifölls med acklamation. Mom.25 (särreglerna för fåmansföretag i fråga om enkelbeskattade skattesubjekt, m.m.) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 23 av m. fl. -bifölls med acklamation. Mom.26 (beskattning av rennäringen) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 24 av m. fl. -bifölls med acklamation. Mom.27 (yrkesfiskares skatteavdrag) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 25 av och Kari-AndersPetersson - bifölls med acklamation. Mom.28 (reservelverk i jordbruket) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 26 av m. fl. -bifölls med acklamation. Mom.29 (arbetsrättsligt skadestånd) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 27 av m.fl. -bifölls med acklamation. Motn.30 (representationsgåvor) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 28 av m.fl. - biföllsmed acklamation. Mom.32 (lantmäterikostnader) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 29 av m. fl. -bifölls med acklamation. Mom.34 (bidrag till utbildning) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 30 av och - bifölls med acklamation. Mom.39 (parkeringsavgifter) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 31 av m. fl. -bifölls med acklamation. Mom.40 (aktiebolags räkenskapsår, m. Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 32 av m. fl. - bifölls med acklamation. 1987/88:110 Mom.42 (uttaget av B-skatt) Utskottetshemställan bifölls med 200 röster mot 107 för reservation 33 av Mom.43 (vissa regionala frågor) Utskottetshemställan - som ställdes mot dels reservation 35 av ochKari-Anders , dels. reservation 34 av - bifölls medacklamation. Mom.44 (företagsbeskattningens framtida inriktning) Utskottetshemställan - som ställdes mot dels reservation 36 av m.fl.,dels reservation 37 av och - bifölls medacklamation. (tullskyddetför trädgärdsprodukter) Utskottetshemställan - som ställdes mot dels reservation 38 av m. fl.,dels reservation 39 av och - bifölls medacklamation. Övriga moment Utskottets hemställan bifölls. Mom. 1 (folkbokfövingsorganisationen) Utskottetshemställan bifölls med 164 röster mot 106 för reservation 1 av . 35 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 2 Utskottets hemställan bifölls. Mom.3 (byte av personnummer) Utskottetshemställan bifölls med 157 röster mot 148 för reservation 2 av m.fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 1 Utskottets hemställan bifölls. Mom.2 (makars efternamn) UtskottetshemstäUan bifölls med 260 röster mot 44 för reservationen av och . 2 ledamöter avstod frän att rösta. Mom. 1 och 2 Utskottets hemställanbifölls. Mom. 3 (bostadsrätt som säkerhet för lån) Utskottets hemställan bifölls med 159 röster mot 148 förreservationen av m. fl. Anslag tid bostadsförsörjningen m. m. 1987/88:10om anslag till bostadsförsörjningen m.m. (prop. delvis) samt 1987/88:11 om byggnadsforskning och experimentbyggande (prop. 1987/88:100delvis). Tredje vice talmannen meddelade attbetänkandena skulle debatteras i angiven ordning och avgöras i ett sammanhangefter avslutad debatt. Först upptogs till behandling bostadsutskottets betänkande10 om anslag till bostadsförsörjningen m. m. Anslag till bostadsförsörjningen m.m. 1 (): Vi skall nu behandla bostadsutskottetshuvudbetänkande om anslag till bostadsförsörjningen. Det är ett omfattandebetänkande - dock finns inte bostadsbidragen med. Denna i och för sig mycketviktiga del, som hör ihop med en samlad syn på anslagen till bostadssektorn,har utskottet tvingats skjuta på och behandla i ett särskilt betänkande pägrund av att regeringen inte har kunnat bestämma sig hur den vill ha det.Utskottet har fått ta emot, utan att någon av dem var föranmäld, inte mindre äntvå propositioner på detta område sedan utskottet började behandla dettabetänkande. Den av kritiserade bristen pä helhetssyn frånregeringens sida pä bostadspolitiken kvarstår därmed oförändrad. Det är allmänt känt att densocialdemokratiska bostadspolitiken har lett till den krisartade situation somvi har inom bostadssektorn. Hur och varför torde också vara så känt, inteminst av alla som drabbats, att en närmare analys inte behöver göras. Jagtänker därför i mitt anförande avstå från historieskrivning och i stället ägnamin knappa taletid i kammaren åt framtiden. Det väsentliga måste ändå vara huroch på vilket sätt vi skall ta oss ur den besvärliga situation som den socialdemokratiskapolitiken har lett oss in i. Det gäller dels den svåra bostadsbrist som främst drabbarungdomar och dem som bor i storstadsregionerna och den spekulation med ökadehyror och kostnader för byggande och boende som det för med sig, dels den alltsämre miljön, främst innemiljön i våra bostäder, orsakad av dålig ventilation,fukt, mögel och radonförekomst - allt sammantaget beroende pä bristandekvalitet i byggandet. Anslag till bostadsförsörjningen rn. betänkande 10 innehåller inte särskiltmycket nytt. Det är gamla kända ställningstaganden som presenteras. Det nya,skulle jag vilja påstå, är de avsnitt i betänkandet där motioner runtdessa två huvudproblem behandlas. Vi har i en motion lagt fram ett samlatåtgärdsförslag för hur vi vill lösa bostadsbristen främst för ungdomen och istorstäderna. 1 en annan motion lägger vi fram ett samlat åtgärdsförslag förhur boendemiljön skall förbättras. I en tredje motion, som också har medkvalitet och bättre miljö att göra, tar vi upp ett annat viktigt problem somhör till boendet: bristerna i vattenkvaliteten och bristerna i vatten- ochavloppssystemen. Det är förvånande att inte något annat parti har redovisathur man samlat vill lösa dessa huvudproblem. Betänkandet innehåller många enskilda centerreservationer.Det är naturiigt, eftersom vi inte har fått gehör från övriga partier för mångaav förslagen, som återfinns i bl, a. de enskilda centerreservationerna 15, 17,19, 20, 43, 45, 48, 61 och 82. De förslag där vi har fått gehör från något eller några avde övriga partierna framgår av reservationerna 21, 41, 83 och 92. Jag kommer i det följande av mitt anförandeatt ägna mig åt förslag för att komma till rätta med ungdomensbostadssituation och inriktningen av den allmänna bostadspolitiken, medan RuneThorén i sitt anförande kommer att ta upp reservationerna i anslutning tillvåra förslag om förbättrad boendemiljö och bättre kvalitet i boende ochbyggande. Det tydligaste exemplet pii att regeringenmisslyckats med att lösa ungdomens bostadsproblem och bostadsbristen är att deflesta kommuner har tackat nej till det ungdomsbostadsstöd somsocialdemokraterna tillsammans med vpk har genomdrivit här i . Inteheller allmänt tal om avregleringar löser dagens bostadsproblem. Det är enklaoch klara anvisningar pä konkreta åtgärder som måste till. I vår kommittémotion om bostäder åt unga med första namn föreslår vi en rad sådana åtgärder. Vi föreslår t. ex. för det första att kommunerna skall fåett stimulansbidrag på . för varje nytillkommande smålägenhet som dekan skaffa fram. Vi vill satsa 150 milj. kr. Det skulle betyda etttillskott av 5 000 nya bostäder åt i första hand ungdomar. För det andra vill vi sätta stopp för att de smålägenhetersom finns försvinner. Vi föreslår att ombyggnadslånereglerna ändras, såatt det inte utgår ombyggnadslån till lägenhetssammanslagningar eller attombyggnaderna skall göras alltför omfattande och luxuösa. För det tredje föreslår visärskilda åtgärder för att bättre ta till vara och utnyttja vindsvåningar. För det fjärde har vi i annat sammanhang diskuterat våraförslag om att ta fram särskilda övernattningshotell för att få fram de ca 100000 lägenheter i landet där ingen enskild person är mantalsskriven. För det femte vill vi stoppa smygkontoriseringen ochföreslår bl. a. en investeringsavgift på vid nybyggnad av lokalytor ivissa överhettade områden. För det sjätte vill vi stimulera fram ungdomskooperativoch byggande i egen regi. För det sjunde föreslår vi att ett behovsprövat stödinförs till ungdomar för köp av äldre egnahem. I ett särskilt betänkande om bosparande kommer värtförslag om personliga investeringskonton att behandlas. Vårt förslag omlångsiktigt sparande i kombination med bra lånemöjligheter minskar dessutombelastningen på statsbudgeten med de redan mycket betungande bostadssubventionerna. Den avgörande förutsättningen för attproblemen på bostadsmarknaden i koncentrationsorterna skall kunna lösas är dockatt med en offensiv politik få bättre regional balans. Därmed kan trycket påbostadsmarknaden i de överhettade områdena minskas. Dagens situation, där bostäder ställs tomma i glesbygdenmedan bostadsbristen ökar i storstäderna, innebär ett enormt slöseri medsamhällets resurser. När budgetpropositionen presenterades ijanuari framhöll regeringen att den särskilt var beredd att satsa påbostadssektorn. Indirekt erkände man därmed den bostadskris som vi nu har. Det var främst tre argument som angavs som belägg fördenna prioritering. Det första var att anslaget pä bostadsdepartementetshuvudtitel ökade mest av alla departement. Radonproblemet skulle lösas var det andra argumentet, ochdet tredje var att regeringen ville främja villaboendet. Radonproblemet återkommer till, men jag villnämna att lösningen därvidlag bestod i att regeringen nu accepterat ettcenterförslag om bidrag i stället för lån men har urvattnat det förslaget påvägen. Satsningen pä ökat villaboende består i förslaget ibudgetpropositionen om att ta bort de första som egeninsats närdet gäller lånevillkoren vid tillbyggnad av egna hem. Lån skall vid tillbyggnadav egnahem fä utgå från första kronan. Det är i och för sig ingetrevolutionerande förslag i syfte att främja villaboendet, ens utan någrabegränsningar. Men regeringen gör två begränsningar i förslaget, som praktisktgör förslaget fullständigt verkningslöst. De nya lånevillkoren skall gällaendast för hus som byggts efter och huset får inte ha byttägare. Vi i föreslår att dessa två begränsningar som regeringen sätterupp skall tas bort. Det tredje argumentet för regeringens prioritering avbostadssektorn var anslagsposten. Bostadsdepartenientets huvudtitel ökar i årmed . Det är praktiskt taget identiskt med en automatisk ökningav bostadssubventionerna, dvs. räntebidragen, som en följd av att räntorna harhöjts. Det är ett tillskott till som hade måst görasoavsett om bostadsministern hade suttit med armarna i kors eller gjort någotannat. Här rör det sig alltså om en ökning i pengar som är en rent automatiskföljd av den ekonomiska politik som regeringen har bedrivit. Det här visar naturligtvis först och främst attregeringens satsningar på bostadssektorn inte var särdeles revolutionerandestora - eller praktiskt taget inga alls - när det gäller att lösa de verkligaproblemen. Men särskilt förhållandet med anslagsökningarna visar den storabelastning på statsbudgeten som bostadssubventionerna utgör. Det finnsanledning att se allvarUgare på den frågan än vad regeringen gör. Om vi skallkunna klara Anslag tdl bostadsförsörjningen m. m. Anslag tdl bostadsförsörjningen m. m. samhällsekonomini framtiden och också.uppfylla målet att alla skall få tillgång till en godbostad till rimlig kostnad kan inte subventionerna få tillåtas öka med denautomatik som sker. Om det blir fallet, blir följden att de svagagrupperna slås ut pä bostadsmarknaden. För del anser vi det viktigtatt reformera länesystemet och rikta det bostadssociala stödet sä att det gärtill de grupper på bostadssektorn som bäst behöver samhällets stöd, dvs.barnfamiljer, pensionärer, studerande och familjer med låga inkomster. I vårpartimotion om bostadspolitiken anger vi syn på en sådan merlångsiktig och stabil bostadspolitik. Vi beklagar där att regeringen med sina förslag om ökadesubventioner och fastighetsskatter ryckte sönder förutsättningarna för den dåsittande bostadskommitténs arbete. Ett faktum som lett fill att de socialamålen i bostadspolitiken har förfelats och att grundtryggheten för många är påväg att gå förlorad. Vi i kräver därför att en ny bostadspolitisk utredningomedelbart tillsätts, som får till uppgift att lägga fram förslag till nyariktlinjer för en mer konsekvent och socialt riktig bostadspolitik, som stärkergrundtryggheten för den enskilde. Grundtryggheten får inte gä förlorad. Bostaden är ensocial rättighet och en hörnsten i välfärden. En bostadspolitik med sociala måloch solidarisk fördelning av samhällets resurser måste i högre grad än vadfallet är nu vara mer eftersträvansvärd. En långsiktig bostadspolitik måste också utformas med omsorgom den totala ekonomin och med hänsyn till kraven frän andra samhällssektorer.I vår partimotion anger vi vilka principer vi från anser väsentliga attöverväga i en utredning. Det gäller t. ex.:. - Stimulans avsparande till egen bostad med målet att minska det generella stödet. - Bättre riktatstöd till dem som mest är i behov av stöd. - Bättresamordning av de bostadspolitiska åtgärderna med skatte- och familjepolitiken. - Rättvisarereavinstbeskattning så att skatt på bostadsbyten tas bort. - Möjligheter förfler att äga sin bostad. - Förstärktinflytande för hyresgäster. - Förenklatlånesystem som skapar större stabilitet och ger möjlighet till långsiktigplanering inom bostadssektorn och som ger aktörerna på marknaden fastare spelregler. - Avskaffande avde regionala ortskoefficienterna. - En ökad andelsmåhusbyggande och åtgärder som främjar ökat kvalitetsbyggande och förbättrarboendemiljön. Herr talman!Koncentrationspolitiken har drivit fram en mycket svår bostadsbrist. Allt flermänniskor oroar sig över den dåliga inomhusmiljön i våra bostäder. Det ärförvånande att socialdemokraterna inte är beredda att göra mer för att kommatill rätta med de svåra problem som finns på bostadssektorn. Inte ens en bostadspolitik med de mest oförtäckta och friamarknadskrafter skulle kunna åstadkomma större orättvisa än de orättvisor somi dag Hur kan ni socialdemokrater acceptera att så mångamänniskor, främst ungdomar, slås ut från bostadsmarknaden? Jag ber att få yrka bifall tiU dereservationer där representanter i utskottet finns med, och i övrigadelar bifall till utskottets hemställan. A nslag tid bostadsförsörjningen m. tn. 2KNUT (): ~----------- Socialdemokratisk bostadspolitik som denutformats här i , och då oftast med stöd av kommunisterna,kännetecknas av hård detaljreglering, styrning, många och höga skatter,omfattande subventioner samt sist men inte minst - kortsiktighet. De mångaproblem som ständigt uppstår på grund av uppfattningen att politikerna skallstyra allt försöker socialdemokraterna lösa med nya skatter, subventioner ochförbud, vilket endast resulterar i ökad byråkrati och att människorna inte vetvad som gäller från den ena dagen till den andra. Den enda långsiktighet som utmärker socialdemokraternasbostadspolitik är en medveten och beklagligtvis också framgångsrik ambition attstrypa människornas valfrihet och den enskilda äganderätten. Det är därför inte så märkligt att det återfinns ett stortantal borgerliga reservationer till bostadsutskottets betänkande nr 10. Avdessa är många gemensamma för två eller tre av de borgerliga partierna. Dessastora och principiellt mycket viktiga reservationer visar att det finns en klarskiljelinje mellan socialdemokraterna och kommunisterna å ena sidan och deborgerliga partierna å den andra. Höstens val kommer att avgöra om nuvarande politik medköer, favorise-ring av allmännytfiga bostadsföretag, HSB och ,krångel och byråkrati osv. skall fortsätta, eller om politiken skall utformasmed utgångspunkt från de enskilda människornas önskemål och efterfrågan. Härkan man verkligen tala om att valet står mellan socialism och valfrihet! Det är ett omfattande betänkande vi har attbehandla. Jag kommer i mitt inlägg att beröra de frågor som behandlas iavsnitten 4.1 -4.5 och kommer senare under debatten att föramoderaternas talan beträffande resterande avsnitt. och har i partimotioner föreslagit enöversyn av bostadspolitiken. Socialdemokraterna säger nej, och det förvånar miginte ett dugg. anför exempelvis i sin partimotion att följandeprinciper bör styra en ny bostadspolitik: Stimulans av sparande till egenbostad med målet att minska det generella stödet. Bostadsstödet bör i större utsträckning riktas till demsom bäst behöver det. Möjlighet förfler att äga sin bostad. Nytt lånesystem med mindre generella subventioner samtökat småhusbyggande. anför attbostadspolitiken måste läggas om så att regleringarna minskar, behovet avsubventioner begränsas och valfriheten för de boende Prot.1987/88:110 ; Anslag UU bostadsförsörjningen m. m. ökar.Folkpartiet framhåller också nödvändigheten av neutralitet mellanupplåtelseformerna och att allmännyttiga bostadsföretag och privata fastighetsägareskall beskattas efter samma principer. Det här är förslag som heltöverensstämmer med den bostadspolitik som vi moderater förordar sedan mänga är.Däremot är det uppfattningar som går stick i stäv med socialdemokratisk bostadspolitik.Socialdemokraterna vill inte stimulera ett ökat bostadsägande. Man vill inte haneutralitet mellan upplåtelseformerna, och man vill inte ha ökad valfrihet förkonsumenterna. Jag kan för övrigt inte påminna mig att man någonsin stött kravsom dessa. Socialdemokratisk bostadspolitik må vara ett ständigtlapptäcke av nya regleringar, subventioner och skatter, men på en punkt är denfullständigt klar: dén har aldrig som utgångspunkt haft de enskildamänniskornas skiftande önskemål. Det är därför helt logiskt att socialdemokraterna yrkaravslag på och motionskrav om en översyn avbostadspolitiken. Vi moderater stödjer däremot dessa krav, vilket framgår avreservation 1. Vi gör detta för att markera att det finns en gemensam bostadspolitiskgrundsyn mellan , och , och inte därför att vitror att en ny parlamentarisk bostadsutredning skulle innebära någraförändringar i för människorna positiv riktning. Sådana kan inte åstadkommas inuvarande parlamentariska läge. Härför krävs en borgerlig valseger i höstensval.