prot · GB09106 · 1987-12-31 00:00:00 — Däremot anser jag inte att moderaternasmetod att finansiera ganska våldsamma sänkningar av skatter för människor medmycket höga inkomster genom indragningar pä det sociala området kan försvaras.Det är därför jag kritiserar uppläggning av skattepolitiken. 1 övrigt, herr talman, tror jag attdebatten i dessa frågor skulle bli åtskilligt mer konkret och också merupplysande, om den kunde hållas när regeringen har lagt fram sin reviderade finansplanoch kompletteringspropositionen. Jag konstaterar att jag har simmat iden syndaflod som och partier lämnade efter sig1982. Men som alla kan se har jag fortfarande näsan över vattnet, och jagtänker behålla den där. 82LARS (); Om finansministern har näsan över vattnet,borde han ju också ha hatten kvar på huvudet. Då kunde han erbjuda sig att ätaupp den, om lönerna verkligen skulle stiga med , vilket jag hävdarattde gör sä som situationen nu är. Finansministern vill egentligen inte ta någondebatt om detta. Får jag erinra om regeringens uppläggning av denekonomiska politiken i finansplanen. I stort sett har man slagit in på dentredje vägen. Den skulle fungera under förutsättning att arbetsmarknadensparter skötte sig, så att lönestegringen blev maximalt . konstaterarfinansministern att de inte har skött sig. Han har målat upp vilket elände somkommer att inträffa. Vi frågar: Vad gör nu regeringen åt detta? På det villinte finansministern svara. Han håller emellertid med om att högamarginalskatter kan vara ett problem och en orsak till det som har inträffat.Men då måste jag fråga: Varför var en huvudpunkt i finansministerns uppläggningav finansdebatten att det var totalt felaktigt av de borgerliga partierna attlägga fram förslag om marginalskaltesänkningar 1989? Det skulle på något sättstöra friden i de pågående skatteutredningar som arbetar med sikte påförändringar : Får jag med anledning av det som antyddes i går frågafinansministern: det etl förslag om en sänkning avmarginalskatterna eller förändringar i skatteskalorna? Som vanligt blir detnaturligtvis inte några verkliga skattesänkningar. Möjligen försöker man minskade skattehöjningar som inträffar på grund av frånvaron av inflationsskydd. Jagtycker att finansministern i alla fall skulle kunna bekräfta hur det blir, ävenom det. som jag förstår, inle gär att presentera detaljerna. Sedan skulle jag vilja ta upp ett speciellt område, detstatliga avtalsområdet. Där har ju regeringen ett särskilt ansvar. Här gickman myndigt ut och Om löneutvecklingen och det ekonomiska läget talade omett tak på . Vart tog det vägen? kanske svarar attkostnadsökningen 1988 ändå inte blev mer än . Men då faller han ju fördet gamla förhandlartricket, som jag talade om. Nivåhöjningen blev enligtregeringen , och om man räknar rätt och "kedjar" effekten avflera löneökningar under sanima är . är fakfiskt nivåhöjningenintressantast, eftersom taket avser /89. Överhänget till nästaår blir i runt tal . Kan säga hur mycket lönerna fårhöjas för statstjänstemännen med hänsyn till lönetaket?Får det höjas alls? Vi moderater har i princip ställt oss bakom tanken pä ettlönetak, men är det över huvud taget meningsfullt att arbeta med en statliglöneram på , när det förs en. ekonomisk politik som leder till enkostnadsökning i övrigt på ? 83 (): Det var trevligt att finansministern medgavatt han hade fel, dvs. att det var fel att inte ha sänkt marginalskatten.Såvitt jag förstår strök han under att höga marginalskatter försvåraravtalsrörelsen och verkar kostnadsuppdrivande. En rimlig fråga är då: Varförgör han ingenting åt detta? Så sent som sedan debatterades denna frågahär i kammaren, och förslag om en sänkning av marginalskatternaden avslogs av socialdemokraterna i ganska härda ordalag. Detsom sades då var minsann inte att höga marginalskatter skulle verkakostnadsuppdrivande, bara att ett förslag härom är fördelningspolitiskt mycketfelaktigt. Det borde ha legat närmare till hands med en litet öppnare atfityd. Jag kan inte tolka finansministerns åsikt pä annat sätt änatt det rimligen måste komma ett förslag om lägre rnarginalskatter för 1989.Det skulle vara bra om jag kunde få ett rakt besked, ja eller nej, i denfrågan. Finansministern sade vidare att debatten blir bättre omman har några regeringsförslag i botten och att vi därför skall vänta tillnästa vecka när kompletteringspropositionen kommer. Kanske kan man tycka sä omdenna proposition är i stort sett färdigskriven. Jag tycker ändå att det vorerimligt att finansministern hade någon uppfattning om det dagsaktuella läget iekonomin. Föreligger det en överhettning, som man behöver göra någonfing åt,eller är så inte fallet? Är bytesbalansunderskottet ett problem eller inte?Behövs det en expansion i näringslivet och en dämpning av den privata och denoffentliga konsumtionen, eller behövs det inte? Tycker finansministern att det är bra att, somfinansutskottets socialdemokratiska majoritet föreslår, man skall lägga utextra, ofinansierade pengar hos kommunerna för att möjliggöra en ökadkonsumtion inom den kommunala sektorn? Jag har svårt att se att den typen avförslag på något sätt skulle medverka till det som alla tycker är önskvärt,nämligen en expansion av näringslivet och en dämpning av deöverhettningsproblem som finns. Jag måste upprepa den fråga som jag ställde förut: Är detinte ett mycket dåligt förslag att det skall genomföras två nya skattehöjningarsom försämrar kostnadsläget för näringslivet och att man skall använda pengarnaför att öka den privata konsumtionen? Det blir då ingen åtstramning. försvårar nästa årsavtalsrörelse, höjer kostnadsläget och spär på den Prot. 1987/88:106inhemska efterfrågan. Det vore ett klart och ärligt besked från finansminis- . tern om han sade attdetta inte är den väg som man bör fortsätta att vandra. , , , , och det ekonomiska Överläggningen var härmedavslutad. 23§ Föredrogs och hänvisades Motionerna 1987/88;Fö8-Fö 15 till försvarsutskottet1987/88:Kr25-Kr30 till kulturutskottet /88:Sol2-So20 till socialutskottet1987/88:N56-N61 till näringsutskottet /88:Bo48-Bo50 till bostadsutskottet1987/88;U8-U14 till utrikesutskottet /88:Sk44-Sk47 till skatteutskottet1987/88:Sf33-Sf35 till socialförsäkringsutskottet /88 :So21-So25 tillsocialutskottet . 1987/88:Bo51-Bo54 till bostadsutskottet /88;Sk48 ochSk49 till skatteutskottet /88;Ub33 och Ub34 till utbildningsutskottet1987/88:N62-N64 till näringsutskottet /88:Sk50 och Sk51 tillskatteutskottet . 1987/88:N65 och N66 till näringsutskottet /88:Ub35till utbildningsutskottet 24§ Upplästes följande inkomna skrivelser; Jaganhåller härmed om befrielse från uppdraget som ersättare för ledamot avriksdagen. den 21 april1988 Per Jaganhåller härmed om befrielse från uppdraget som ersättare för ledamot avriksdagen. Framställningarnabifölls av kammaren. 25§ Anmäldes och bordlades med anledning av prop.1987/88:155 om skydd för företagshemlighéter 1987/88:L10 av NicGrönvall (m) 43 1987/88:L11 av . 1987/88:106 1987/88:L12 av () 1987/88:L13 av tredje vice talman . ~~ : 1987/88:L14 av m.fl. (fp) 26§ Anmäldes och bordlades 1987/88:29 om vissaindirekta skatter 1987/88:30 omföretagsbeskattning 1987/88:32 omfolkbokföring 1987/88:34 om ändring idubbelbeskattningsavtalet mellan samt ochNordirland beträffande skatter på kvarlåtenskap, arv och gåva, m.m. (prop.1987/88:132) 1987/88:31 om anslag fillkriminalvården, m.m. (prop. 1987/88:100 delvis) 1987/88:35 om begränsningar ivittnesplikten (prop. 1987/88:89) 1987/88:37 om ändring i brottsskadelagen(prop. 1987/88:92) 1987/88:20 om utvidgat internationelltsamarbete vid indrivning av underhållsbidrag (prop. 1987/88:106) 1987/88:26 omändring i namnlagen (1982:670) (prop. 1987/88:84) 1987/88:29 omfastighetsrättsliga frågor 1987/88:20 om internationellt utvecklingssamarbete m.m. (prop. 1987/88:100 delvis) 1987/88:9 om en för totalförsvaret gemensamskyddsskola, m. m. 1987/88:100 delvis och 1987/88:112) 1987/88:18 om anslag tillvuxenutbildning (prop. 1987/88:100 delvis) 1987/88:19 om anslag påfilläggsbudget II (prop. 1987/88:125 delvis) 1987/88:17 om sjöfart m.m. (prop. 1987/88:50 delvis och 1987/88:100 delvis) 1987/88:21 om ochEuropa (prop. 1987/88:50 delvis) 1987/88:19 om nystrålskyddslag, m. m. 1987/88:88) 1987/88:24om vissa anslag inom industridepartementets område (prop. 44 1987/88:100 delvis) 1987/88:25 omnäringspolifik Prot. 1987/88:31 om anslag m. m.på tilläggsbudget II inom industridepartementets område (prop. 1987/88:125delvis) ,, , ; 27§ Meddelande om frågor Meddelades att följandefrågor framställts 1987/88:459av () till justitieministern om lokalproblemen för polisen iUddevalla: För sedan besökte justitieministern besöktes bl. Enligt uppgifter i massmedia isamband med besöket uttryckte justitieministern bestörtning över de dåligalokalförhållandena i . Jag vill därför frågajustitieministern; Är justitieministern beredd att vidta åtgärder säatt polisens lokalproblem i snabbt kan lösas? 1987/88:460av () till finansministern om fastighetstaxeringen i områdendär fritidshus omvandlats fill permanentbostäder: I samband med den allmänna fastighetstaxeringen1981 fick rnänga skärgårdsboende sina taxeringsvärden uppräknade med 300-400 %.Denna mycket kraftiga stegring berodde inte på att fastigheterna blivit bättrepå något sätt, utan pä att det starka trycket från dem som önskar köpa hus förfritidsboende pressat upp fastighetspriserna till orimliga nivåer i olikaattraktiva skärgårdsområden. Detta har lett till höjda boendekostnader förmånga människor, utan att deras boende på något sätt förbättrats. Dennaorimliga situation måste åtgärdas. Det rimliga vore att åtgärder vidtassenast i samband med fastighetstaxering. Iregeringens proposition 1987/88:164 om vissa frågor inför allmänfastighetstaxering föresläs dock inga sådana åtgärder. Detta är beklagligt. anför pä s. 11 i propositionen: "De områden där den nämndatypen av omvandling av permanentbostäder till fritidshus har skett inskränkersig främst till vissa trakter vid kusterna och i fjällregionen, Det kan dock tänkasatt dessa regler är otillräckliga, varför man bör överväga om även andraåtgärder fordras. Eftersom förevarande problem måste lösas utanförfastighetstaxeringens ram avser jag att återkomma till denna fråga i ett senaresammanhang." Med anledning av dettavill jag fråga finansministern: I vilket sammanhang ämnar regeringen lösa dessaproblem och på vilket sätt, och när kan dessa åtgärder förväntas? 1987/88:106 1987/88:461 av () till kommunikationsministern om tägförbindelserna mellan och viaGöteborg: Meddelande om frågor har man från Göteborgkunnat åka tåg till eller frän och med ett tåg som passeratGöteborg mitt . Detta var en bra förbindelse för folk frånGöteborgsregionen som ville vara i eller meninte kunde eller ville åka från . Dettatåg går fortfarande mellan och och passerar mitt inatten men utan att stanna. Detta har inneburit en kraftig försämring förtågresenärerna i . Jag vill därför frågakommunikationsministern: Är kommunikationsministern beredd att verka för attdet ovan nämnda tåget återigen stannar för på- och avstigning i ? 1987/88:462av () till bostadsministern om åtgärder för att öka denbofasta befolkningen i skärgårdskommuner: För några är sedan infördes en speciell kommunalförköpslagsfiftning med möjligheter för vissa kommuner att köpa hus iattraktiva lägen för att sälja dessa vidare till bofasta. Lagen har inte inågon större utsträckning motverkat fritidsboende i dessa skärgårdskommuner. Iförra veckan såldes ett omodernt hus i för 1,65 milj. kr. Kommunenvärderade huset fill . Vilka åtgärder är bostadsministern beredd att vidtamed syfte att stärka helårsboendet i attraktiva skärgårdsområden? 1987/88:463av () till finansministern om bemanningen vid tullen iHelsingborg: "För någon tid sedan greps i en person som smugglat in personer via tulleni . Under förhören framkom att tullstationen i ståttobemannad vid de tillfällen han illegalt fört in personer. Enav landets största tullstationer har uppenbarligen vid flera fillfällen varitobemannad. Helt okontrollerat har utländska medborgare kunnat ta sig in ilandet. Det är från mänga olika synpunkter ytterst otillfredsställande, inteminst mot bakgrund av fisken för att narkotika och personer med avsikt att begåbrott helt okontrollerat kunnat komma in i landet. Mot den bakgrunden villjag ställa följande fråga till statsrådet: Kan statsrådet redovisavilka skäl som ligger bakom ovanstående förhål- Prot. lande och vilkaåtgärder avser statsrådet vidta så att detta inte kan ,, , ~ 7 28§ Kammaren åtskildes .