prot · GB0986 · 1987-12-31 00:00:00 — Därförmåste regeringen skaffa sig resurser för att kunna styra verksamhet tillexempelvis en sådan plats som . Som har nämnts har regeringenhaft visst samröre med och , och man har fått ett löfte avASEA. Detta visar bara det bristfälliga i det hela. De två andra storaföretagen som har varit i stålbranschen. och ,borde av moraliska skäl vara de som ställer upp. Men samhället har ingamöjligheter i detta avseende. Därför är det att beklaga att regeringen intevill skaffa sig dessa möjligheter. Till de konkreta åtgärder som skulle hjälpa till medsysselsättningen i hör att ge det nu nedläggningshotadeelektrostålverket att leva. bör fä vara kvarunder sin tekniska livslängd. Den tiden skulle kanske dessutom kunna förlängasytterligare, eftersom verket är i mycket gott tekniskt skick. Men den avregeringen tillsatta styrelsen gör nedskärningar, offer på denstrikta lönsamhetens altare, trots att det i den enheten finns många nyautvecklingsprojekt. På detta vis kör regeringen hänsynslöst över den lokalafackliga kompetensen, som med rätta tycker att man borde kunna satsa på dennadel av företaget. När det gäller stödområdena har här tidigare talats omSäter, och jag har tidigare nämnt kommun. Det är två till Borlängeangränsande kommuner som är i kris, och de berörs alla av . För Säters del är det inte bara utan ocksåomstruktureringen inom sjukvårdensom utgör skäl för att bör inplaceras i stödområde. Detta bör göras såatt man undviker ett schackrande kommunerna emellan om arbetstillfällen med denföljden att den ena eller den andra kommunen blir utarmad. Detta inte minst ären oerhört viktig aspekt. Därför har jag och vpk föreslagit att både ochGagnefs kommun i rättvisans namn skall ha samma stödområdesinplacering somBorlänge. Detta har att göra med om man känner till verkligheten eller om manbara uppifrån departementen säger: Vi skall hjälpa er litet med någotstödområde. Nej, verkligheten når längre än till kommungränsen. Det behövs i Bergslagen en kraftig satsning påinfrastrukturen. Det gäller hela Bergslagen. Efter det att trafikpropositionenlades fram ser man inte särskilt positivt vad gällerkommunikationerna. Det finns många frågetecken och många besvärligaställningstaganden. Utbildning och högskolor måste också tas med i bilden.Bergslagspaketet är en nödvändig förutsättning om man skall kunna genomföraövriga industriella satsningar i Bergslagen. Om man inte gör det kommer ocksåvarje försök att skapa en offensiv industriell verksamhet i Bergslagen attmisslyckas. I proposifionen anvisas anslag på 700 milj. kr. tillregionalpolitiska åtgärder av olika slag. Paketet är i regeringenspressmeddelanden värt 1 miljard. Detta är värt att notera efter deregionalpolitiska debatter vi har fört . Dessutomaviserar industriministern ett Norrbottenspaket och om jag förstår rätt ocksåett Östersundspaket liksom andra insatser. Om man jämför dessa 700 milj. kr.med de 300 milj. kr. som industriministern begärde , måste man sägaatt det var framsynt av riksdagsmajoriteten att beställa större åtgärder än de300 miljonerna. Jag förstår egentligen inte hur industriministern ochregeringen skulle ha kunnat hantera den uppkomna situationen med 300 milj. kr.på tre år. Propositionen berör bara ett fåtal orter iBergslagen. Behoven är mycket stora och det behövs demokratiska styrmedel. Detvisar erfarenheterna från de försök regeringen har gjort med storföretagen iBergslagen, försök som inte har lyckats. Därför behövs nya styrinstrument. Vihar föreslagit att det tandlösa lokaliseringssamrådet på något sätt utbyts tillett styrinstrument som gör att regeringen mer eller mindre kan styra ellertvinga storföretag till etablering i vissa regioner. Det är helt nödvändigt. Dessutom kan man utnyttja de instrument som är heltunderordnade marknadens villkor, nämligen fonderna och Statsföretag.Statsföretag har ju blivit en passiv del i svensk industriutveckling och intenågot offensivt alternativ till den privata verksamheten.Löntagarfondssystemet, i detta fall Mellanfonden, skulle egentligen enligt deintentioner man hade kunna skapa kanske 1 000 jobb i Bergslagen pånågra år. I stället är Mellanfonden en passiv kapitalplacerare i de storaföretagen utan någon som helst regionalpolitisk roll av betydelse. Statsföretaglämnar ort efter ort, och med sin snävt företagsekonomiska inriktning harStatsföretag heller ingen regionalpolitisk betydelse. Vi menaratt kombinationenMellanfonden och Statsföretag i en ny roll skulle kunna.få stor betydelse. Bergslagspropositionen bekräftar att regeringen - ochindustriministern får väl stå som symbol för det - nu definitivt har iklätt sigdirektörens roll. Särskilda regionalpolitiska insatser i delar avBergslagen och norra inland m. m. Särskilda regionalpolitiska insatser i delar avBergslagen och norra inland m. tn. Utifrånpositionen som den socialdemokratiske statsdirektören kan t. ex. en dikt avCarl , skriven , visa vilken roll man spelar: "Mitt namn är direktör profit jag leverpå att köpa minarbetskraft med frisk aptit sen låterjag den löpa Jag hyllartesen slit och släng sen gnolarjag en glad refräng och raparefter maten: - Vi måste alla hjälpas åt så därför får du sparken! Se fåglarna på himmelen och liljorna på marken de så ju eller skördar ej men ändå så gal göken och närdet gäller stackars mej - nogföder gud väl höken. bommar jag fabriken till det gör jag oförväget ja snartstår alla hjulen still på grund av kostnadsläget ska det bara ha's och ta's och levas faderalla Gemensamt måste lasset dras om varat land skapalla." Ja, de som skall dra lasset är dearbetare som förlorar jobben. Det är arbetare och människor i bygder somförlorar sina arbetstillfällen, och inte minst ungdomar som inte får chans attfå ett arbete i sin hemregion utan måste flytta. Nej, storfinansen ochkapitalet har nog med regeringens välsignelse och tredje vägen skaffat sig enbra garanti för utvecklingen. Med detta, fru talman, yrkar jag bifall till samtligavpk-reservationer i alla de betänkanden som är uppe till behandling. 5 (): Utvecklingen på den svenska arbetsmarknadenhar varit positiv . Sysselsättningen har ökat och arbetslöshetenhar minskat. Antalet arbetslösa är i förhållande till befolkningen i arbetsförålder vid en internationell jämförelse mycket lågt. Jag vågar, fru talman,påstå att vi har en mycket smickrande tätplats när det gäller låg arbetslöshet.En starkt bidragande orsak fill denna utveckling är att det förts enframgångsrik ekonomisk politik, som främjat bl. a. industrins konkurrenskraft. Om utvecklingen i riket som helhet kan sägas ha varitpositiv, så kan emellertid konstateras att förhållandena i vissa regioner varitmer problemfyllda. Det gäller i första hand Bergslagen och inland.Kännetecknande för dessa regioner är att de har ett starkt beroende tillbasnäringar som skogs-,stål- och gruvindustrin. När dessa näringar varit 'föremål för omfattandestrukturförändringar har konsekvenserna för de berörda arbetstagarna,kommunerna och regionerna blivit kännbara. Det finns också andra faktorer som bidragit till att dennautveckling slagit så hårt. En sådan är uppbromsningen i den offentliga sektornssysselsättningsmässiga expansion. En annan är att dessa regioner inte har deförutsättningar som krävs för att kunna få sin rättmätiga del av den snabbatillväxten inom tjänstesektorn. Jag tänker då närmast på forskning ochutbildning, teknikutveckling och teknikspridning samt kommunikationer. Slutligenbör nämnas att småföretagsamheten är relativt dåligt utvecklad. Möjligheternatill en alternativ sysselsättning för dem som friställts har sålunda varitbegränsade i dessa regioner. Regering och riksdag har mycket aktivtföljt utvecklingen i Bergslagen och inland och också satt inbetydande resurser för att vända utvecklingen. Inom ramen för det sedvanligabudgetarbetet har stora belopp avsatts bl. a. för att stärka infrastrukturen iregionerna. De sämst ställda kommunerna i dessa regioner har också prioriteratshögst när de -regionalpolitiska medlen fördelats. För Bergslagen har beslutats om särskilda åtgärdspaket. År1984 antogs ett program som främst syftade till att få till stånd utvecklingsprojekt iregionen. 1986, fattades beslut om ett nytt treårigt utvecklingspro gram, som omfattade 425 milj. kr. Avsikten méd programmet har varit dels att förstärka vi.ssa nyckelområden - företagsutveckling, forskning och utveckling, utbildning samt vissa kommunikationsprojekt -, dels att förstär ka den organisatoriska drivkraften bakom och samordningen av insatserna genom att Bergslagsdelegationen gavs okade resurser och ställning som en myndighet. Arbetet i Bergslagsdelegationen är nu inne på sitt andraverksamhetsår. Utskottet har under beredningen av detta ärende fått eninitierad information om arbetets uppläggning och omfattning. Det är uppenbartatt delegationen fyller en viktig funktion som samordnare av alla deaktiviteter som pågår och planeras i Bergslagen. Vi har också blivit övertygadeom att de medel som beviljat för detta ändamål används på ettkonstruktivt sätt. föreslog regeringen att ytterligare 300 milj.kr. skulle avsättas för infrastrukturutbyggnad i de utsatta regionerna, t.ex.Bergslagen och inland. Syftet var bl. a. att stärka dessa regionerslångsiktiga utvecklingskraft och göra dem mer attraktiva förföretagsetablering. Därmed skulle de bli mer konkurrenskraftiga gentemotstorstadsområdena och tillväxtregionerna runt universitet och högskolor. Regeringen skulle med dessa medel på ett snabbt ochflexibelt sätt kunna ta upp överläggningar med myndigheter och företag för attlösa uppkommande problem. Man skulle också kunna åstadkommasektorsövérgripande insatser utan att diskussion skulle behöva uppstå omkostnadsfördelningen sektorerna emellan. Slutligen skulle garanteras att deregionälpolitiska aspekterna gavs en avgörande roll vid valet av insatser. Genom en ohelig allians mellan vpk:s och de borgerligapartiernas företrädare i utskottet blev det inte så. Här spelade möjligheternaatt fälla ett Särskilda regionalpoU-tiska insatser i delar av Bergslagenoch norra inland m. m. Särskilda regionalpolitiska insatser i delar avBergslagen och norra inland m. m. regeringsförslagen mer betydelsefull roll än omtanken om de angelägna projekt som fickskjutas . Att länsanslagen räknades upp kan enligt min mening interättfärdiga den tempoförlust som blev resultatet av beslut förravåren. Kvar står också det märkliga faktum att denna allians sänkte det totalaanslaget med 100 milj. kr. Regeringen har kommit igen till med ettförslag till särskilda regionalpolitiska insatser i delar av Bergslagen ochnorra inland. De föreslagna insatserna syftar fill att dels motverkade negativa effekterna av det minskade personalbehovet vid Domnarvets järnverki och nedläggningen av gruvbrytningen i , dels förbättraförutsättningarna för utveckling i norra inland. Förslagen har utarbetats i samverkan mellan femdepartement och har till främsta syfte att stärka infrastrukturen i de berördaregionerna. Den totala medelsramen för de framlagda förslagen uppgår till 675milj. har att behandla detta åtgärdspaket,frånsett de utbildnings- och forskningspolitiska avsnitten, som kommer attbehandlas senare i vår. Jag vill med anledning av den föreliggandepropositionen först slå fast att den senaste tidens beslut om uppsägningar vidDomnarvets järnverk i och nedläggning av gruvbrytningen i Grängesberggör det angeläget och nödvändigt med extraordinära insatser. Detsamma kan sägasgälla situationen i kommun efter en nedläggning av gruvbrytningen iStekenjokk. I förhållande till de berörda kommunernas folkmängd är bortfalletav sysselsättningstillfällen betydande. Regeringen har mot denna bakgrund ocksålagt ned ett omfattande arbete i samverkan mellan fem departement för attåstadkomma ett kraftfullt åtgärdspaket för att främja utvecklingen i främst denu berörda kommunerna. Förslagenvad gäller Bergslagen innebär i sammanfattning följande: - 65 milj. kr.till särskilda arbetsmarknadsåtgärder i främst , - 80 milj. kr.till företagsutveckling, bl. a. bildande av ett investmentbolag med inriktningmot de mindre företagen i regionen, - 82 milj. kr.till kompetensutveckling i form av bl. a. teknikspridningsprojekt ochsatsningar på utbildningsområdet, - 53 milj. kr.till förbättrade kommunikationer, - 17 milj. kr.till regionalt utvecklingsarbete och - 3 milj. kr.till försöksverksamhet med lokal och regional kulturutveckling. För norra inland föreslås: - 78 milj. kr.för kompetensutveckling, - 9,5 milj. kr.för teknikspridning m. m., - 44 milj. kr.för utvecklingsinsatser inom skogsbruket samt sågverks- och trämanufakturindustrinoch -35 milj.kr. Härtill kommer stöd till bl, a. turistnäringen ochvattenbruksnäringen. De övriga berörda utskottens företrädare kommer senare idenna debatt att vidareutveckla de konkreta förslag som behandlas i resp. utskott.Sven Lundbergkommer för socialdemokraternas räkning att ta upp de anslag som behandlats iarbetsmarknadsutskottet. Från opposifionen har iarbetsmarknadsutskottet riktats kritik mot det föreliggande förslagets allmännainriktning och omfattning. Vpk och vill ha ett mer omfattande program:Ett större antal kommuner skall ingå i programmet. föreslår t. o. m.att ett förslag skall läggas fram som omfattar samtliga regionalpohtisktprioriterade områden. Vi socialdemokrater anser att det finns särskild anledningatt rikta in speciella åtgärder på de nu utpekade kommunerna. I Bergslagen idess helhet löper för övrigt det treårsprogram som antog . Det finns också anledning att betona att den grundläggandeförutsättningen för en positiv utveckling i de utsatta regionerna är att detförs en kraftfull och konsekvent ekonomisk politik. Den förda politiken harockså inneburit att situationen även i de utsatta delarna av landet överlag sernågot ljusare ut . Vi måste komma ihåg att det inom ramen förbudgetpropositionen läggs fram en lång rad förslag som är avbetydelse för den regionala utvecklingen. Här spelar inte minst de regional-och näringspolitiska insatserna en avgörande roll. Självfallet finns det anledning att intensivt följautvecklingen såväl i övriga delar av Bergslagen och norra inlandet som i övrigautsatta delar av . Om de ordinarie medlen inte räcker till är detnaturligt att regeringen liksom återkommer till medytterligare förslag. Låt mig bara påpeka att vi väntar på enregionalpolitisk proposition som behandlar . Samfidigt har utskotteti dag börjat behandla den del av budgetpropositionen som gällerregionalpolitiken. I ett par motioner anförs att beslut förra året- då regeringens förslag om 300 milj. kr. till infrastrukturella insatseravvisades - inneburit att insatserna kommit att bli större än regeringen frånbörjan avsett. Detta är naturligtvis ett försök till bortförklaring och börkanske ses som ett slags ursäkt för det som inträffade . I själva verket är det så att regeringen i efterhandskulle ha föreslagit insatser utöver förslaget , detta inteminst med tanke på de beslut som senare fattades inom bl. vill ta upp en övergripande regionalpolitiskdiskussion i anslutning till detta ärende. Utskottet börjar som sagt redandenna vecka behandla de regionalpolitiska avsnitten i regeringensbudgetproposition jämte ett hundratal motioner. Vi har ansett att dendiskussionen bör tas upp i det sammanhanget. Vi har här i med jämna mellanrum attta ställning till regionalpolitiska förslag. Vi har vant oss vid att ,förkroppsligad av , alltid använder ett högt röstläge. Vi som haratt följa arbetsmarknads- och regionalpolitiken vet att konsekvenslämnar mycket övrigt att önska. Ena året skall AMS dräneras på någon miljard,nästa skall anslag sänkas, och året därpå skall det höjas. Vi kancenterns regionalpolitik och har kanske inte så stort förtroende för den. Men vad som punkterar hela trovärdighet äratt hetaste önskan är att samregera med . Man kan säga att Särskilda regionalpolitiska insatser i delar avBergslagen och norra inland m. m. Särskilda regionälpolitiska insatser i delar avBergslagen och norra inland m. m. moderaternaär konsekventa i sin regionalpolitik. Man kan också säga att de är konsekventai sin brist på regionalpolitik. Vad säger om moderaternassärskilda yttrande som är fogat fill betänkandet? Det skulle vara intressantatt få ett besked av honom om det. Som bekant är det svårt att både äta uppäpplet och ha det kvar. Låt mig säga att den bästa garanfinför en positiv utveckling i utsatta regioner är att det förs en politik sombygger på solidaritet och jämlikhet och som är konsekvent. Av naturliga skäl har vi inom socialdemokrafin en starkkänsla för vad det innebär för den enskilde och hans familj när jobbet ärhotat. Vi är också starkt medvetna om konsekvenserna för kommunerna ochregionerna när näringslivet sviktar och de yngre tvingas flytta till andraregioner för att få ett arbete. Den proposition som vi behandlar är ettutmärkt exempel på socialdemokratins handlingskraft när det gäller insatser somfår betydelse för dem som drabbas av den otrygghet som nedläggning av ettföretag innebär. Jag yrkar bifall tillarbetsmarknadsutskottets hemställan om inriktningen och omfattningen av deföreslagna åtgärderna i Bergslagen och inland.. Under detta anförande övertogtalmannen ledningen av kammarens förhandlingar. Anf 6 TALMANNEN: Jag får meddela att anslag nu harsatts upp om att detta sammanträde skall fortsätta efter . 7BENGT WITTBOM (m) replik: Jag förstår, herr talman, varför med ett ord berörde frågan om en ad hoc-artad kärnkraftsawecklingsinverkanpå sysselsättningen i de områden som berörs i dagens debatt. haringenting att säga. Skall han säga någonfing,och vara någorlunda saklig, måstet'n konstatera att deklarationen beträffande ansvaret för människor som arbetari industrier som drabbas av strukturavveckling och nedläggning kommer att blimycket allomfattande i fortsättningen, om den här politiken drivs igenom. Dåkommer många människor att beröras som arbetar i industrier med stortelbehov, industrier som är beroende av konkurrenskraftiga elpriser. Och lärdet behövas paket, . Det vore klädsamt om utskottets ordförande togså mycket ansvar för vad hans partis framtida politik kan komma att innebäraatt han berörde denna sak. Jag hörde inte heller något om bensinskatten. Det ärsjälvklart, eftersom höjningen av bensinskatten bara kommer att späda på deproblem som människor i glesbygd har. Inledningen i utskottsordförandens anförandevar den vanUga; Det är mycket bättre på arbetsmarknaden . Vi hari dag justerat ett betänkande från utskottet om arbetsmarknadspolitiken. Ibetänkandet visas en trevlig figur av vilken framgår att arbetslösheten inteens nu med säkerhet är nere på de nivåer som man hade att räkna med närregeringen tillträdde. Att säga att den ekonomiska politiken har varit så rasandeframgångsrik är ju, herr talman, lätt. Det har i varje fall varit lätt att sägadetta tills personer med stor kunskap som uttalar sig underSparbanksdagarna eller när ekonomer presenterar ett mycketdjupgående ekonomiskt analysarbete som visar att det vissthar varit bra, men att vi nu står inför problem. Det var länge sedan enfristående person - tidigare nära knuten till socialdemokratin - talade om attslakta heliga kor. Vad är det för verklighetsuppfattning som skiljer PierreVinde och ? Vem är det som har rätt? Jag föredrar att satsa påPierre . Vem och socialdemokratin satsar på vet jag inte, menäven de kommer att tvingas att ta ställning till de varningssignaler som vi numärker. Det vore bra om vi kunde föra en sakdebatt om problemen. Kan en anslagsskillnad mellan socialdemokratisk ochmoderat politik på 154 milj. kr. i regionalpolitiska sammanhang betecknas somen avveckling av regionalpolitiken? Den frågan har jag ställt till LarsUlander. brukar stå vid sitt ord och vara en rejäl karl. Varvänlig och svara på frågan! 8 () replik: riktade en svidande kritik motregeringens oförmåga när det gäller samordningen mellan olika departement. Jagvill instämma i kritiken. Att länsanslagen höjdes med 200 milj. kr. ger icke LarsUlander någon ro. Det må vara hänt, men i verkligheten har denna höjning med200 milj. kr. betytt en hel del för de utsatta regionernas utveckling. Sedan den här gamla matematiken. Jag föreslår attriksdagen bekostar en liten studiecirkel där man räknar plus och minus. Sedanfår vi nog slut på den här debatten. Den värderade ordföranden kan kanske fåbli studieledare. Det allvarliga i den här debatten är att de berördakommunerna egentligen inte har råd att förlora flera människor, för det är ungamänniskor som flyttar. Därför kan jag inte, som låter påskina,anse att det är ett överbud när vi begär kraftfulla satsningar på ca 50-taletkommuner. Kornmuner som i stort sett har förlorat ungdomar. Det kaninte fortsätta på det här sättet, det behövs så kraftfulla åtgärder att vi fårtill stånd en återflyttning. Sedan talade om konsekvens iregionalpolitiska frågor. Jag ber stiga upp och ge några exempelpå några fall då vi inte har varit konsekventa i regionalpolitiken - några falldå vi har underbjudit regeringen och önskat svagare åtgärder än regeringen.Ulanders allmänna talesätt håller inte! vill jag ta upp talet om var de olika partiernastår i regionalpolitiken. En sak törs jag säga: Att ge - och -bortåt 4 milj. kr. per skapat arbetstillfälle, detskulle aldrig ha gjort. Och det här méd regionalpolitik är både vadman ger regionalpolitiskt och vad man ger koncentrationsmässigt. 9 () replik: sade att den övergripanderegionalpolitiska diskussionen skall tas senare, eftersom det inte är såviktigt att ta den . Det förvånar mig verkligen att intetycker att den övergripande Särskilda regionalpolitiska insatser i delar avBergslagen och norra inland m. m. Särskilda regionalpolitiska insatser i delar avBergslagen och norra inland m. m. regionalpolitikeningår som en viktig del när det gäller det avsnitt som vi skall behandla iriksdagen . Dessutom tycker jag att den delen är så viktig att vi bordediskutera den både och om någon månad. tog initiativet till den regionalpolitiskautredningen. känns det litet grand som om skulle tycka;Skönt, nu slipper vi de här frågorna, nu kan de ligga till sig - i varje fallett år tills utredningen är klar. Jag hoppas verkligen att vi inte avstår frånatt diskutera grundläggande värderingar om hur regionalpolitiken skall utformasbara av den anledningen att det pågår en utredning. Vidare sade att inland har storaproblem. Men varför har ni inte tagit detta på allvar då, ? Varförfinns det ingen strategi i satsningarna när det gäller inland? HelaSveriges riksdag anser att detta område har de verkligt stora problemen.Tillsammans borde vi kunna hitta en strategi, men ni vill tydligen inte varamed. Nästa fråga lyder: Varför drar ni bortsysselsättningsstödet från stödområde C? Var är logiken? Den frågan ställdejag i mitt inledningsanförande. Jag skulle gärna vilja att talarom vilken logik som används när man säger: Ta bort detta. Ni saknarlångsiktiga, klara regler. Sedan kom in på den oheliga alliansen, hur vitog bort de 300 miljonerna som skulle räcka och i stället anslog 400milj. Man behöver bara studera regeringens förslag här, så visardet sig faktiskt att det har kommit fram betydligt mer pengar tillinfrastrukturella satsningar än vad både regeringen och socialdemokraterna häri hade tänkt sig från början. Är det fel, , att vi harfått effektivare insatser i varje fall i Bergslagen? Borde vi inte ha kunnat setill att de insatserna också kommit i norra , där problemen är ännustörre än i Bergslagen? Det är intressant att höra om inte det är frågor som ärviktiga. Låt oss få ett besked, : Är det inte vettigtatt sysselsättningsstödet kommer tillbaka? Och hur är det med insatserna iinlandet? Skall det inte vara en strategi för dem, så att vi kan jobbalångsiktigt i stället för kortsiktigt och ryckigt och företagarna inte vet vadde skall göra? 10 (vpk) replik: Utskottets ordförande berörde inte alls detsom är det svåra för regeringen, nämligen vad som skall ligga i paketet. Jagtänker på ASEA-BBC. Även om skall ta anslaget sedan, borde väländå ha pekat på vad det innehåller för någonting.