prot · GB0990 · 1987-12-31 00:00:00 — Sådana trafikanläggningar somsvarar mot nafionella och internationella transportbehov skalLstaten ha ettsärskilt ansvar för. Underhåll och drift av anläggningar för trafiken i statligregi och sådana för vilka det utgår väsentligt statsbidrag skall ske eftersamhällsekonomiska bedömningar. Beslut om produktionen av transporterna och beslut ominvesteringar i underhåll av infrastrukturen skall i princip hållas skilda åt. En samordnad, långsiktig investeringsplanering och ökadmålstyrning skall ligga till grund för de beslut om fördelning av investeringsmedelsom statsmakterna gör mellan de olika trafikgrenarna. Men också i planering och förvaltning av statliginfrastruktur skall ansvaret decentraliseras och delegeras så långt möjligt.Utskottet instämmer helt i vad regeringen här har föreslagit. I reservationer från , och centernbeklagas att de förslag som framförts i propositionen tillkommit så snabbt somde gjort och påpekas att tidigare förslag om trafikpolitiken kommit till efteromfattande parlamentariskt utredande. Man beklagar att den principen frångåtts.Låt mig då säga att samtliga partier inbjudits till ett antal avstämningar ochöverläggningar under arbetets gång. Det har varit angeläget att få fram förslag snabbt. Och desynpunkter som oppositionen framfört har i varierande grad varit värdefulla ochbeaktats. Men när det gällde att ta fram de pengar som krävs för en ny ochaktiv trafikpolitik med så stor valfrihet som möjligt för konsumenterna, med regionalpoUtisktoch miljömässigt hänsynstagande, med trafiksäkerhetshö-jande aspekter, medenergibesparande inslag och i en decentraliserad form kom man tyvärr ganskatomhänt till överläggningarna. Eftersom åtgärder för att klara finansiering fördet mesta är impopulära och det å andra sidan är populärt - åtminstonekortsiktigt - att protestera mot fakturan för åtgärderna undvek man förslagtill sådana åtgärder. Det är värt att notera att ni i reservationen beklagaratt ni "i avgörande frågor ställts vid sidan av det viktiga arbetet medatt ta fram en ny trafikpolitik inför 1990-talet". Jaha, så går det attkomniå undan om man vill. säger ni att finansieringen skall ske på den öppnalånemarknaden och att privata företag och konsortier då bör anlitas. Därutöverbör s.k. brukaravgifter prövas i större utsträckning. Även lån och räntor frånden öppna lånemarknaden skall återbetalas resp. betalas, men det är ju ingetsom syns förrän senare och behöver alltså inte vara ett bekymmer . När 1979 beslutade om trafikpolitiken ändradesprinciperna för trafikens kostnadsansvar. hade gällt ett formellttrafikgrensvis kostnadsansvar, och budgetmässiga utgifter för vägtrafik,järnväg, flyg och sjöfart skulle täckas genom skatt eller avgift från resp. trafikgren. beslut ändrades principerna så till vida attendast trafikens samhällsekonomiska merkostnader öch härtill knutnatrafikberoende avgifter fick betydelse när det gällde att uppnå ett effektivtutnyttjande av samhällets transportresurser. Övriga kostnader från trafikenbetraktades som mindre betydelsefulla. Kostnaderna, enligt beslut,borde bestämmas med hänsyn till bl. a. statsfinansiella ochfördelningspolitiska överväganden. föreslås att avgifter för användande av infrastrukturäven fortsättningsvis skall vara ett vikfigt trafikpolitiskt instrument. Föravgifterna för infrastruktur skall fastställas ett kostnadsansvar för trafiken,och det ansvaret skall utformas så att det blir en samhällsekonomiskprissättning och så att decentraliserat beslutsfattande blir möjligt. Huvudprincipen för avgiftspolitiken bör enligtpropositionen vara att fullt kostnadsansvar skall gälla för trafiken. Avgiftersom tas ut av trafiken skall utformas så att samtliga samhällsekonomiskakostnader som trafiken ger upphov till kan täckas. Därför blir det viktigt attuppnå effektivitet i transportsystemet. Under vissa omständigheter kan dock enkompromiss mellan olika andra samhällsintressen och effektivitetshänsyn blinödvändig. Röriiga och fasta avgifter skall utkrävas ikostnadsansvaret. Rörliga avgifter skall mötsvara kortsiktigasamhällsekonomiska marginalkostnader. Fasta avgifter skall tjäna somabonnemangs- och inträdesersättning för att man skall få tillgång till vissttransportsystem och motsvara skillnaden mellan rörliga avgifter och den totalasamhällsekonomiska kostnaden. Frågor som gäller vissa indirekta skatter, som är olikaför skilda transportslag, kommer att närmare prövas av en kommitté inomfinansdepartementet. Det gäller exempelvis flygplan och deras utrustning, förvilka finns rätt att göra avdrag för ingående skatt, s. k. teknisk skatt. Förtågtrafik -lok och vagnar - gäller inte denna rätt. Utskottet tillstyrker riktlinjerna för kostnadsansvar ochavgiftspolitik på trafikområdet så som de presenterats i proposifionen. Trafikpolitikens mål och inriktning Utskottetkonstaterar vidare att stor överensstämmelse också råder mellan de synpunkterpå kostnadsansvar som förts fram i de borgerliga motionerna och det som anförtsi propositionen. Propositionensförslag innebär skärpt kostnadsansvar, vilket också krävs i motionerna,som beslut om att de rörliga trafikavgifterna skall motsvarade kortsiktiga samhällsekonomiska kostnaderna ligger fast. Sådanakostnadsavlastningar som måste göras förutsätter utskottet att riksdageninformeras om och får ta ställning till. Inågra borgerliga mofioner framförs synpunkter på affärsverken inomkommunikationssektorn. Man menar att ett överförande i bolagsform av verkenskommersiella verksamhet bör ske. SJ:s driftdel nämns särskilt som lämplig förbolagsformen. Dennafråga har behandlat i anslutning till förslaget omledningen av den statliga förvaltningen. Utskottet erinrade då om attförändringar som redan vidtagits har lett till att affärsverken blivitsjälvständigare och mer marknadsinriktade. Styrningen från statsmakterna skerpå grundval av rullande flerårsplaner. Det anfördes då också att affärsverkensverksamhet även syftar till andra samhälleliga mål utöver det ekonomiska målsom statsmakterna lagt fast. Det handlar om hänsynstaganden avregionalpolitisk karaktär av exempelvis postverket, och SJ. Storadelar av samhället berörs av affärsverkens uppgifter, och dessa är också avstort allmänt intresse. Utskottet anser av bl. a. dessa skäl att affärsverksformenskall bibehållas. Låtmig så säga några ord med anledning av en borgerlig motion om privatisering avaffärsverk. Av skäl som nämnts om de viktiga samhälleliga uppgifter somaffärsverken svarar för, anser utskottet att en privatisering av affärsverken -posten resp. - helt eller delvis ej bör komma i fråga. Det kan inteuteslutas att viss verksamhet som bedrivs i affärsverksform kanske på ettmer rationellt sätt kan bedrivas i bolagsform. Sådana initiativ bör dock iförsta hand tas av,resp. I övrigt avstyrker utskottet kravet påavskaffande av postverkets författningsmässiga monopol. Här finns ettsocialpolitiskt och regionalpolitiskt ansvar som enligt meddelande frånkommunikationsdepartementet nu snabbt skall bli föremål för utredning. några ord med anledning av motioner som berör affärsverkensdotterbolag. I moderatmotioner krävs att ett antal dotterbolag som ägs avaffärsverken skall avyttras. Främst gäller det bolag inom somkonkurrerar med sitt moderföretags verksamhet. I en folkpartimotion ställssamma krav. Vpk yrkar däremot att någon försäljning över huvud taget ej börkomma till stånd. Riksdagensbeslut angående verksledningspropositionen innebär att styrningen av enaffärsverkskoncern bör utövas genom affärsverket som moderföretag och attverken bör ledas av styrelser som också är koncernstyrelser. laderiksdagen genom det järnvägspolifiska beslutet fast en koncernstrategi för SJ.Verksamheten i dotterbolag skall ses som ett naturligt komplement till SJ:segen verksamhet. Det skall inte förekomma några verksamheter inom SJ-koncernensom konkurrerar med varandra. styrelsen får på basis avdetta själv avgöra vilka verksamheter som skall vara kvar i koncernen. Utskottetanser nu också att det är det mest ändamålsenliga. Vi här i skallalltså inte avgöra vilka bolag inom koncernen som skall säljas. skallinte heller förbjuda affärsverken att inom de gränser som lagts fast av riksdagoch regering utförsälja bolag. Därför avstyrks de yrkanden som röraffärsverkens dotterbolag. Meddetta, fru talman, yrkar jag bifall till trafikutskottets hemställan ibetänkandet på samfiiga punkter. Anf.47 (): Det är alldeles riktigt att vi i stort sett är överens omtrafikpolitikens mål och medel. Det vore ju konstigt om inte alla ansåg att viskall ha en ökad trafiksäkerhet, färre antal dödsolyckor, grönare träd ochgrönare gräsmattor. Självfallet vill vi också alla genom goda kommunikationergynna sysselsättning och bidra till bättre sociala förhållanden överallt ilandet. Socialdemokraternahar försummat att höja farten i färden till den hastighet som är nödvändig föratt uppnå de gemensamma målen. I stället snedvrider man konkurrensen ochplockar bilismen på ytterligare 1,5 miljarder, pengar som man stoppar in istatens järnvägar. Vilken rättvisa och vilken rim och reson ligger i ett sådantförfarande? Det överensstämmer förstås med socialdemokratisk regeringspolitik.Man har inte en tanke på att spara någon annanstans. Kostar SJ mer pengar änman tycker om och förlusterna skall täckas, vilket de måste göra eftersom SJ ärett affärsverk och en del av staten, då höjer man skatten någonstans. Man haralltså inte en tanke på att få igen motsvarande belopp genom besparingar. Detär skillnaden i våra synsätt. Affärsverksformenär olycklig så till vida att den konkurrerar - jag tänker nu på SJ - medföretag i andra transportsystem, som oftast är aktiebolag och som därför har enannan juridisk och marknadsmässig status än vad SJ har. Vad beror detta på? Jo,är som affärsverk en del av svenska staten. Var och en här ikammaren torde förstå att det inte blir konkurrens på lika villkor, om ettenskilt bolag skall försöka konkurrera med en del av staten, som själv ställerupp ramarna samt själv står för satsningarna och förlusterna. Därför är vi frånmoderat sida synnerligen missnöjda med att den omfattande omstruktureringen avstatens järnvägar inte utmynnar i en bolagsbildning. skall miljarderna rullamedan omstruktureringen pågår-minst 2,7 miljarder - och skall denvara klar. Det finns ingen säkerhet för att de som då uppstårsom fågel Fenix ur askan är bättre ur konkurrenssynpunkt än de som finns . Vi vill visst ha kvar en statens järnvägar-trafiksom kan försvara sin plats i samhället, men det får inte ske på det villkoretatt man lastar pengar från den ena konkurrenssektorn över till den andra. 48 (): Det är sant att vi har varit mycket överens om de allmänna målen, mendet är, som jag försökte säga i min inledning, ännu viktigare att 5 protokoll 1987/88:90 Prot.1987/88:90 23 mars 1988- Trafikpolitikens mål och inriktning diskuterahur vi kan lyckas nå upp till de uppställda trafikpolitiska målen. Utskottetsvärderade ordförande undvek, tyckte jag, litet väl mycket den debatten, och denär inte oväsentlig. Därför måste jag ställa några raka frågor på bl: a. detregionälpolitiska området. Är det ett uttryck för en bättre regionalpolitik närväganslaget reduceras i vissa typiska glesbygdslän? Detta är enrealitet. Är det en bättre regionalpolitik på det trafikpolitiskaområdet när stora delar av med flera länsvägar får sigtilldelat ett anslag för en hel tioårsperiod som motsvarar vad det kostar attbygga en mil motorväg? Tror regeringspartiet att landshövdingen i närhan ropar ut sin förtvivlan över de dåliga länsvägarna - och han har hela länetbakom sig - gör det i något mot regeringen illasinnat syfte? Är inte hans roppå hjälp just ett uttryck för att en eftersatt region blivit bortglömd även påtrafikområdet? Och vilken socialdemokrat tror på fullt allvar att enarbetare, som måste pendla flera mil på en usel länsväg, känner siguppmuntrad att bo kvar i den bygd där han bor? Eller tror socialdemokraternaatt ett företag som råkar ut för tre månaders avstängd lastbilstrafik påviktiga länsvägar stimuleras till utveckling med dessa usla trafikförhållanden? Det här är några för väsentliga frågeställningarbeträffande den framtida trafikpolitiken. Utskottets ordförande tog upp fråganom oppositionspartiernas finansieringsvilja. Jag vill bara påpeka attregeringen inte har patent på vilken finansiering som är den bästa. harpresenterat en heltäckande finansiering, och det känner säkert utskottetsvärderade ordförande väl till. 49HUGO (): Jag kan hålla med trafikutskottets ordförandeom att det finns många överensstämmelser mellan regeringens mål och inriktning på trafik politikens område och de värderingar som vi för fram från sida. Jag tyckte dock att senaste inlägg kännetecknades mer av vänliga ord och allmänna formuleringar än av konkreta besked och vilja till nytänkande på trafikpolitikens område. När jag talar om vilja till nytänkande syftar jag på nya finansieringsformer och andra organisationsformer. konstaterade t.ex; att det behövs mer av samhällsekono miskt tänkande inom trafikpolitiken . Det är alldeles rikfigt, men jag fick inte några som helst besked från om vad detta med samhällsekonomiskt nytänkande egentligen skulle innebära enligt socialdemokratisk politik. ' Jag lyssnade med stort intresse för att höra, om BirgerRosqvist skulle säga någonting om nya finansieringsmodeller på trafikområdet-vägavgifter eller att privata företag och konsortier skulle kunna gå in, ochverka på olika trafikområden. Här undvek mycket målmedvetet attkomma in på några väsentligheter. När det gällde att satsa mer påaktiebolagsformen även på trafikens område hade rent av ennegativ inställning. Inte heller där kom det fram någonting av nytänkande. 50BIRGER ROSQVIST (s): Det sades här att konkurrensneutraliteten harvarit rubbad och kommer att rubbas än mer genom det här förslaget. Men omlastbilstrafiken är missgynnad, , hur kan den då ha nästanhälften av alla godstransporter i det här landet? Vi talade här om betydelsenav konkurrensneutralitet. säger att det satsas för litet pålänsvägar och ute i länen. vill satsa på motorvägar och GöstaAndersson och vill satsa 2 miljarder på att asfaltera grusvägarute i bygderna. Från socialdemokratiskt håll satsar vi 1 miljard på vägarnaplus att bärighetsanslaget ökas, men vi talar om direkt var perigarna skalltas, och vi vet också att höjningen av bensinskatten gör att pengarna kommerin. Hur skall ta pengarna? Jo, ni skall höja skatterna på olja ochuran. Om jag inte hörde fel , när presenterade sittenergipolitiska program, skall ju uranet bort helt och hållet och Oljan skallminskas. Hur skall ni då få ihop de här pengarna? vill också veta hur socialdemokraterna skallfinansiera detta förslag. Vi har höjt bensinskatten. var med påkilometerskatten, men folkparfiets medicin var också att avdragsrätten förerlagda fackföreningsavgifter skulle vara med och finansiera transportsektorninom landet. Jag har svårt att finna kopplingen där. Här finns många synpunkter att ta fram.Huvudsaken är ändå att vi får en bättre trafikpolifik fill stånd. Man harpåstått att det saknades nytänkande och annat från min sida. Om ni inte riktigtfattade vad jag sade, får jag väl anmoda er att läsa protokollet efter den härdebatten. 51 (): Att lastbilarna står för avgodstransportarbetet i beror på att de kör från dörr till dörr, och medstigande varuvärden, stigande trafiksäkerhet och bättre hållande av tiderna kanalltså transportköparna betala det pris som åkerinäringen, lastbilsnäririgen,behöver för att överleva. Men priset är inte högre än att alla dessa enskildaföretagare måste kämpa för sin existens. Man kan om vår trafikpolitik säga att vi alla vill ha höjdtrafiksäkerhet. Ett av sätten är att förbättra vägarna i landet. Då förbättrasockså miljön. Rakare, bredare vägar ger större trafiksäkerhet och ett bättretrafikflöde -det tjänar dessa ändamål. Det har vi emellertid inte sett mycket av. I ställetsatsar man blint på den trafikform som utgör, en trafikformsom visst har sitt berättigande, men inte i dess nuvarande tillämpning.Järnvägarna är alldeles utmärkta som persontransportörer mellan stora tätorterdär det är gott om folk. På riktigt långa avstånd blir det flyget som tar över,med de krav på effektivitet som den moderna människan har. När det gäller godshar järnvägarna också en alldeles utmärkt posifion. Att köra massgods i snabbapendlar, det är framtiden för . Men i stället plottrar manbort krafterna och de pengar som svenska folket sätter till på én massaverksamheter, ofta otidsenliga. Det äralltså alldeles nödvändigt att vi får en annan syn på hur vi skall Trafikpolitikens mål och inriktning Detgår inte att som man sänker kostnaderna för med 20 %höja kostnaderna för sjöfarten. Vem som helst inser väl att detta äratt snedvrida transportsystemet i landet -om man nu viU ha transporter tilllägsta pris och med största effektivitet. liksomkommunikationsministern är orolig för hur det skall bli om, eller skall vi säganär, borgerligheten vinner valet . Vi har dock sex årserfarenhet av gemensamma borgerliga regeringar, med oUkakommunikationsministrar från de tre partierna, och jag kan försäkra det gick alldeles utmärkt. Och inte blev transport- och trafikpolitikensämre skött här i landet - nej, tvärtom. Det gick bra, vilkenkommunikationsminister från de tre partierna vi än hade under den tiden. Anf.52 (); Vad beträffar våra finansiella alternativ är det nog lika bra attödmjukt erkänna att vi, oavsett om vi fillhör det ena eller det andra partiet,kan tvingas att pröva andra alternafiv, som är bättre. Dealternativ som har presenterats från sida är fullt hållbara idagsläget - om den saken råder det inget tvivel. Jagtycker det är synd att trafikutskottets ordförande inte vill ta en konkretdebatt om trafikpolitikens oerhört stora regionalpolitiska betydelse. Det hadevarit värdefullt om han hade velat gå in i en debatt om vilka konsekvensernablir av att väganslagen skurits ned kraftigt i stora delar av desenaste åren. Låt mig slutligen bara säga några ord omsatsningarna på järnvägstrafiken. Det skulle krävas enorma satsningar påvägarna för att de skulle få samma betydelse som järnvägen har för såvälpersontrafiken som godstrafiken. Men den avgörande frågan är; Vilka besked villsocialdemokraterna ge till alla de kommuner, de landsfing och de ideellagrupper som jobbat med planer och ambitiösa järnvägssatsningari ? Alla dessa ansträngningar måste väl nu på många håll betraktas sommer eller mindre bortkastade, när regeringen endast släpper fram en tredjedelav de investeringar som behövs för att skapa ett modernt och effektivttågtrafiksystem till nytta för det svenska näringslivet, till nytta för helasvenska folket och till nytta för en bättre miljö. 53 (): Det är alldeles rikfigt, , att har sagtklart nej till en bensinskattehöjning. Men vi har i stället redovisat andrainkomstkällor för att till 100,% täcka de förslag som,vi har fört fram påtrafikpolitikens område. Att då göra det konstaterandet att, vi inte tar detekonomiska ansvaret för vår målsättning på trafikens område är helt felaktigt.Det är inte på det viset att de förslag som en regering för fram alla gånger ärde enda riktiga. Det är för den skull det är nyttigt att i en demokrati ha enopposition, som för fram alternativ till regeringspolitiken, och det har vigjort även på trafikpolitikens område. Jagefterlyste från besked om socialdemokraternas nytänkande närdet gäller nya finansieringsformer på trafikens område. lyser BirgerRosqvist med frånvaron av besked på detta område, och jag tycker det är syndatt vi inte kan få en mer fruktbärande debatt om de framtidafinansieringsformerna när det gäller att vidareutveckla trafikpolitiken i vårtland. Det är på det sättet, , att för en lång tid framöverkommer vi inte att ha de ekonomiska resurser som är nödvändiga för attvidareutveckla trafikpolitiken och göra, satsningar på järnvägens område, påvägarnas område, på flygets område och för andra delar av trafiken i vårt land.Därför skulle det vara bra om även socialdemokrater ville inveckla sig i endebatt om nya finansieringsformer. Den debatten har uteblivit hitfills , ochdet tycker jag är synd. Anf.54 (): Med nu föreslagna åtgärder kommer kostnaderna för lastbilstrafiken nedpå nivå, . Var det fel på kostnaderna när hade såstort inflytande över dessa kostnader? Låtmig säga, fru talman, att det på trafikområdet förhåller sig på samma sätt sompå många andra områden när det gäller borgerligheten. På de flesta punkter harde två eller tre skiljaktiga förslag: Moderaternavill ha storskaliga motorvägslösningar och tycks mena att huvuddelen av desvenska järnvägarna skall förpassas fill forntiden. Centernhar precis motsatt uppfattning: skall byggas ut och investeringarutan samhällsekonomisk lönsamhet ske med . I denmån väganslagen skall prioriteras handlar det om grusvägnätet, som skallasfalteras till en kostnad av . Folkpartietställer upp för regeringens förslag om kilometerskatt, men det gör som sagtvarken moderater eller centerpartister. Idet förslag som regeringen har presenterat, som vi nu skall ta ställning tilloch som jag förutsätter kommer att vinna gehör, föreslås entrafikpolitik där miljön, den regionala balansen och säkerheten har en merframträdande plats . Ca mer föreslås gå tillvägarna i form av ökat vägunderhåll. Tidigareläggning av förbifarter samtinvesteringar i länsvägar skall också ske. Ett särskilt länstrafikanslaginrättas, som ger möjlighet till lokala och regionala prioriteringar avinvesteringar i vägar, järnvägar och köllektivtrafikanläggningar. Mer än 1miljard kronor skall satsas på järnvägsinvesteringar och på en s. k.vägtrafikmodell. Lokal och regional järnvägstrafik skall övertas av kommuneroch landsting, som genom tioårsavtal med staten fillförsäkras driftbidrag, såatt valet mellan buss och järnväg kan ske på likvärdiga grunder. Kort sammanfattning: Detta är vad förslaget innebär. 55 (): Det är uppenbart att är mer engagerad i de borgerligapartiernas förrriåga att samregera efter valet än i detsakliga innehållet i trafikpolitiken. Han är bekymrad över de olika attitydersom vi intar. Nåväl, det är inte värre än de som råder inom detsocialdemokratiska partiet i en så viktig fråga som den om kärnkraften, där mansliter hår och testar av varandra. Det är inte heller så illa som när socialdemokraterna måstestödja sig på vpk för att få igenom sina förslag. Den som hördeJan Jennehag tala om den kommunistiska trafikpolitiken kunde konstatera att detvar så att t. o. m. skulle ha storknat med tanke på hans perestrojkaoch glasnost. Jagtror att det går alldeles utmärkt att genomföra en bra trafikpolitik under enborgerlig regering. Det är klart att vi kan ha olika synpunkter på hur statensjärnvägar skall utbreda sig, men , och har jufaktiskt gått med på att SJ skall delas upp på ett banverk och ett åkeri.Järnvägsnätet i sin tur delas upp i stomnät och länsjärnvägar. En del av debanor som kanske är särskilt intresserad för har överförts tilllänshuvudmännen. Det är alltså ute i regionerna som man i framfiden kommer atti god demokrafisk ordning utveckla - det hoppas jag - den del av järnvägsnätetsom är särskilt engagerad' i. Överläggningeni detta ärende var härmed avslutad. , Kammaren övergick till att fatta beslut ide förevarande ärendena. Mom. 2 (skatten på vin) Utskottetshemställan bifölls med 242 röster mot 45 för reservation 1 av ochLeif i motsvarande del. 5 ledamöter avstod från att rösta. Mom.4 (ett nytt svagare starköl) Förstbiträddes reservation 2 av m. fl. i motsvarande del - somställdes mot det av under överläggningen framställdayrkandet - med acklamation. Härefterbifölls utskottets hemställan med 225 röster mot 68 för reservafion 2 av KnutWachtmeister m.fl. i motsvarande del. 2 ledamöter avstod från att rösta. Mom.5 (skatten på starköl) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 3 av m. fl. imotsvarande del - bifölls med acklamation. Mom.8 (skatten på lättöl) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 4 av ochMarianne , i motsvarande del - bifölls med acklamation. Mom.9 (slopande av skatten på läskedrycker)