prot · GB09116 · 1987-12-31 00:00:00 — Vid nästaupphandling är det inte säkert att det svenska alternativet står till buds, omman har valt bort det vid dét första upphandlingstillfället. Då skulle man jukunna ta Utet bättre betalt. Förrasommaren var försvaret i och visade upp sig i den nya uniformen. Dåtrodde alla att det var klart, att man hade tagit fram tyget tiU uniformernaunder betydande våndor och att vi nu skulle få en svensk uniform. Jag tycker attdet Ugger ett värde i att den svenske soldaten är klädd Omupphandlingen av uniformsväv för försvaret Omfasiighéts-taxeringeni områden där fritidshus omvandlats till permanentbostäder i svenska kläder. Men nukommer rykten om att materielverket aktivt försöker finna en säljare. Då blirman litet orolig. Jag tycker attberedskapsskäl, sysselsättningsskäl och andra skäl talar för att det svenska försvaretskall satsa på svenska varor. Här handlar det om ett utvecklingsarbete och enkompetetis som man skall vara rädd om och bevara. .,Är försvarsministernberedd att ta upp den här frågan till prövning i Överläggningenvar härmed avslutad. 19§ Svar på fråga 1987/88:460 om fastighetstaxeringen i områden där fritidshusomvandlats till permanentbostäder I den till överlämnade propositionen om vissa frågor införallmän fastighetstaxering (prop. 1987/88:164) har jag uppmärksammatproblemet med höga taxeringsvärdenivåer för småhus i vissa områden som ärattraktiva för fritidsboende. Jag har där hänvisat till att man harvissa möjligheter att motverka omvandlingen av permanentbostäder tillfritidshus genom den utvidgade förköpslagen men framhållit att det,börövervägas om även andra åtgärder kan behövas. Vidare har i propositionenuttalats att dessa problem måste lösas utanför fastighetstaxeringens ram ochatt jag avsåg att återkomma till denna fråga i ett senare sammanhang. Medanledning av detta uttalande har frågat mig i vilketsammanhang regeringen ämnar lösa dessa problem och på vilket sätt och när dessaåtgärder kan förväntas. Det är förenat med stora svårigheter att hitta entillfredsställande lösning på problemen. Frågan kräver därför ytterligareöverväganden, varför jag inte nu kan säga hur en lösning kan komma att se ut.Min strävan är att lägga ett förslag till åtgärder som skall kunna gälla , dvs. fr. o. m. det år då de nya taxeringsvärdena för småhuskommer att tillämpas. 84 (): Jag vill tacka finansministern för svaret på min fråga och säga att deti alla fall delvis var positivt. Finansministernkänner till de problem som finns i den här typen av områden där ett tryck frånfritidsboendet driver upp taxeringsvärdena. Det framkom inte minst i sambandmed den senaste fastighetstaxeringen, . Då var det många bofasta somåkte på höjningar av taxeringsvärdena i storleksordningen i den härtypen av områden. Nurusar priserna åter i väg till orimliga nivåer. Det senaste exemplet är enfastighetsaffär på i , där en sliten trästuga på 65 kvadratmetermed tillhörande tomt betingade ett pris på 1,65 miljoner. Omden här utvecklingen tillåts slå igenom i fastighetstaxeringen, medför detorimUga konsekvenser för de åretruntboende, eftersom av marknadsvärdet skall vara det som åsätts somtaxeringsvärde. Genom den förmånsbeskattning som finns får de åretruntboendeorimUgt höjda boendekostnader utan att de på något sätt har fått bättreboendestandard. Jag har förståelse för att finansministern tycker attsvårigheterna är stora och att det krävs en del ytterligare överväganden. Förmin egen del ser jag två sätt som problemet kan tacklas på. Det ena är att man inför någon form av lägesavdrag i dehär områdena, så att taxeringsvärdena inte sätts till av marknadsvärdetutan att någon lämplig lägre procentsats används. Det andra är att man i de härområdena skulle kunna ha lägre förmånsbeskattning av bostad. Det vore intressant att höra om finansministern ser någraandra vägar för att lösa det här problemet. Överläggningen var härmed avslutad. Om skattereglerna för tjänsteföretag 20 §Svar på fråga 1987/88:480 om skattereglerna för tjänsteföretag görs en översyn av helaföretagsbeskattningen i utredningen (Fi 1985:06) om reformeradföretagsbeskattning. Frågan om neutralitet i beskattningen för tjänsteföretagoch varuproducerande företag omfattas av utredningens uppdrag. Jag är mot dennabakgrund inte beredd att nu ta ställning till de framtida skattereglerna. 86 (): Jag tackar finansministern för svaret. Av detblir jag ungefär så klok som jag antar att finansministern har avsett. ' De privata tjänsteföretagen har stor betydelse, och de harökat i antal . Enligt senaste fillgängliga uppgifter svarar de för av BNP och för hela den ökning av sysselsättningen som förekom. Det finns anledning att anta att denna sektors betydelse kommer att öka ytterligare . Det är därför angeläget att tjänsteföretagen får godautvecklingsmöjligheter. I ett tjänsteföretag måste man också bedrivaproduktutveckling och investera för framfiden. Det sker genom att människorutbildas och ökar sin kompetens. Det sker också genom att man arbetar för attskapa en ny mjukvara - för att låna en term från den i sammanhanget aktuelladatabranschen - kanske under ganska lång fid innan den nya produkten kan ledatill intäkter. Med nuvarande regler har tjänsteföretag små möjligheteratt skapa reserver för att bekosta sådana nödvändiga utgifter. Varuproducerandeföretag har betydligt större utrymme, t. ex. genom varulagerreserver. Vi harockså sett icke alltför uppmuntrande exempel på att tjänsteföretag, just föratt kunna göra sådana reserveringar, har gett sig in på helt andra områden ände egentligen skulle syssla med. Jag vill därför fråga: Om de regler som man kan se iframtiden fortsättningsvis innehåller reserveringsmöjligheter av samma art somnu för Omelpriset för Nobelindustriers kiselmetallverk i Ljunga verk industrin, ärfinansministern då beredd att se över tjänsteföretagens möjUgheter fiUkonsoUdering och resultatutjämning, så att dessa möjUgheter i största möjligamån blir jämförbara med industrins? Jag skulle tro att och jag är lika kloka i denna fråga. Imitt svar ingick att frågan om neutralitet i beskattningen av tjänsteproducerandeföretag i förhållande till varuproducerande är föremål förutredning. Vad jag därför kan säga är att vi eftersträvar största möjliganeutralitet i beskattningen och så Uka villkor som möjligt. Men hur det skallse ut och hur pass väl lösningarna kan stämma överens med de mål som vi ställerupp, det kan bara utredningen ge svar på. SvenSalén får fråga utredningen om den saken. Till dess att den har lagt fram sittbetänkande vet jag inte mer än jag har svarat här. Anf.88 (): Jag tackar för det svaret. För mig anger det åtminstone enviljeinriktning som jag förklarar mig tillfredsställd med. Jagkan bara konstatera att även om frågan nu inte skall harvas vidare här, blirden därför inte inaktuell. Frågan- om att ge tjänsteföretagen godautvecklingsmöjligheter kommer att vara viktig för sysselsättningen ochutvecklingen av vårt näringsliv. Jag tackar än en gång fördet här svaret. Överläggningenvar härmed avslutad. 21§ Svar på fråga 1987/88:481 om elpriset för Nobelindustriers kiselmetallverk iLj unga verk har frågat mig om regeringen avser att verka för attelektrisk kraft som förbrukas i s. k. elektrotermiska processer skall undantasfrån energibeskattning. Dennuvarande energiskattelagstiftningen ger långtgående möjligheter till lättnaderi beskattningen av energi som förbrukas i elintensiva industriverksamheter. Denframtida energibeskattningens omfattning och utformning övervägs för närvarandeav utredningen om indirekta skatter. Utredningen skall enligt direktivenredovisa sitt arbete senast . Jagär mot denna bakgrund inte beredd att nu ange hur den framtidaenergibeskattningen bör vara utformad. 90 (): Jag villtacka finansministern för svaret på frågan. motionerade jag om enöversyn av beskattningen av el som används i elektrotermiska processer.Bakgrunden var bl. a. att det är viktigt att stärka den internationellakonkurrenssituationen för industrier i som tillämpar denprincipen och som tillsammans har ca 500 anställda. Jag gjorde även enjämförelse med el för elektrokemiska processer, som inte belastas med skatt,och framhöll att skattebefrielse borde kunna övervägas utifrånregionalpolitiska synpunkter. i har också isitt länsprogram framfört motsvarande krav. Jagvill erinra om att el i sådana processer som avses här inte kan ersättas avandra energislag. Därför bör denna el kunna betraktas som en råvara ifillverkningsprocessen. SedanNobelindustriers kiselfabrik i nu hotas av nedläggning på grund avaviserad höjning av elpriserna har jag funnit anledning att på nytt aktualiserafrågan här i . Enligt en uppgift jag fått erläggerföretaget en elskatt motsvarande av förädlingsvärdet eller ungefär 1 öreper kWh, vilket självfallet har ekonomisk betydelse för verksamheten. Detär viktigt att - och jag hoppas att så blir fallet - det genom olika åtgärderinom skatte-, energi- och lokaliseringspolitiken går att finna vägar somförhindrar en nedläggning av verksamheten i - en verksamhet som ärav avgörande betydelse för sysselsättningen i bygden och i Ange kommun. Motbakgrund av svaret vill jag fråga om finansministern ändå vill verka för attelbeskattningen får en sådan utformning att den medverkar till att man kanuppnå de regionalpolitiska målsättningarna. Jag tycker att fallet medkiselfabriken i är ett bra exempel på att detta behövs. Omelpriset för Nobelindustriers kiselmetallverk i Överläggningenvar härmed avslutad. 22§ Anmäldes och bordlades betänkanden /88:25 ompresstöd (prop. 1987/88:100 bil. 1987/88:37 om vissa anslag på tilläggsbudget förRiksdagen och dess myndigheter, m.m. (förs. 1987/88:14) 1987/88:23 om granskningen av riksbankensförvaltning samt disposi-fion av vinst (redog. 1987/88:15och 1987/88:19) 1987/88:30 om lagstiftningrörande leasing 1987/88:26med anledning av regeringens skrivelse om svenska företags verksamhet iSydafrika och m. m. 1987/88:68) 1987/88:20 omhandikappomsorg (prop. 1987/88:100 bil. 7) 1987/88:22 om vissa anslag fillhälso- och sjukvård m. m. 1987/88:100 bil. 1987/88:116 betänkande 1987/88:25om tilläggsbudget II inom om- ---------------- rade(prop. 1987/88:125 bil. 1987/88:14 om plan- ochbygglagen samt vissa fastighetsbildningsfrågor m.m.1987/88:15 om naturresurslagen 1987/88:16 om anslag tillbostadsadministrafionen m. m. bil.13 och 1987/88:115) 1987/88:19 om låneunderlag vid nybyggnad av bostäder i egenregi (prop. 1987/88:127) 23§ Meddelande om frågor -Meddelades att följandefrågor framställts 1987/88:489av () till statsministern om PKbankens köp av : PKbankens köp av är mycketanmärkningsvärd. Köpet ökar maktkoncentrationen och ger dessutom finansmannenErik delägande i och inflytande över PKbanken. Av uttalanden frånregeringsföreträdare har framgått att regeringen gett affären sitt stöd. Med anledning av dettavill jag till statsministern ställa följande fråga: Vilka motiv har varit vägledande för regeringenspositiva reaktion på PKbankens köp av och därmed ocksåen ny ägare i PKbanken? 1987/88:490av (vpk) till miljö- och energiministern om rätten att ta del avvissa uppgifter om giftiga utsläpp: i har pågrundval av industriernas egna uppgifter utarbetat en rapport om giftigautsläpp. De av företagen som skickat in uppgifter står för mer än 2 000ton cancerframkallande ämnen . Hos myndigheten finns uppgifternaregistrerade i databank, men är oåtkomliga för oss övriga genom hemligstämpel.Enligt uppgift har miljö- och hälsoskyddsnämnden i utlovat företagensekretesskydd av hänsyn till deras ekonomiska intressen. Jag vill därför frågastatsrådet: agera så att människorna i får tillgång till de Prot.1987/88:116 uppgifter som rör deras liv, hälsa och miljö? Meddelandeom frågor 24 § Kammaren åtskildes .