prot · GB0943 · 1987-12-31 00:00:00 — Med detotillräckliga förslag som är framlagt för kommer ändå de regionalpolitiska satsningarna tillsammans med vad oppositionen åstadkom att uppgå till mer än dubbla beloppet, jämfört med vad som regionalpolitiskt ansvarig minister hade tänkt sig. Alltså: Opposition lönar sig! 42 Vi kommer att fortsätta att pressafram dessa anslag. fjärdedelarav riket, har utomordentligt väl levt upp till sin roll somdistriktsordförande för socialdemokrater, när han satte i gång enfolkvandring mot , är han rädd, för nu är det besvärligt iStockholm, och det är mycket besvärligt ute i regionerna. Därför kommer vi attfortsätta vår oppositionspolifik, och vi hoppas att äntligenblir en minister för hela riket på hithörande område. Så kom det äntligen fram, det som jag hadesuttit och väntat på. Det är egentligen ett starkt skäl till att inte fortsättadiskussionen, , Skälet är att han själv, liksom hans parti, ärstorstadsfientlig; häri representerar ett parti som anser att människor som bori storstadsområdena inte skall få någon chans att utveckla sin region. Hanrepresenterar ett parti där man sätter glesbygden och landsbygden motstorstadsområdena. Detta närmar sig förakt för dem som har valt eller tvingatsvälja att bo i en storstad. Den socialdemokratiska politiken ställer interegioner mot varandra, den socialdemokratiska politiken vill att hela Sverigeskall utvecklas. Så länge inte har samma grunduppfattning som visocialdemokrater är det lönlöst att försöka föra en seriös regionalpolitiskdebatt med honom, 93 (): vill att hela skallutvecklas. Men gärningarna och de praktiska resultaten talar ett annat språk,är på väg att ödelägga tre fjärdedelar av riket, pågår en otäck ungdomsutflyttning från de regionerdet gäller. Att konstatera detta är inte någon Stockholmsfientlighet,Ungdomarna tvingas flytta hit, och de tvingas betala , iinsats för en liten lägenhet om 25 m-. Ni är på väg att åstadkomma miljö- ochtrafikkaos i , De som bor i blir inte lyckligare därför attni driver en politik som bara gynnar dem som spekulerar i fastigheter och mark.De människorna har blivit oerhört rika efter ert övertagande av regeringsmakten.De utsatta regionerna blir fattigare och fattigare! Ju mer man hör argumentera ide här frågorna, desto bättre förstår man varför är på väg att utplånasi det ena tätortsområdet efter det andra. finns ju inte längrerepresenterat i fullmäktige i exempelvis. Jag förstår det,eftersom inte tycker om de människor som har valt eller tvingats väljastorstadsområdena som bostadsort. Jag kan inte tyda inlägg påannat sätt än att han och hans parti nu har valt att jaga de människor som bori storstadsregionerna. Därför kan jag inte säga annat än att han ochcenterpartiet har blivit ett parti som är fientligt mot de människor som bor istäder och tätorter. Vi har valt en annan väg: Vi skall se till att allaregioner i vårt land skall utvecklas och överleva, och det är därför som vi hargjort så stora satsningar på regionalpolitikens område. Om regionalpolitiska insatser i inland 1987/88:43 Anf.95 (): Om regionalpolitiska insatser i inland Se på den här bildensom jag visar, ! Om utformningen av den har kommunalmännen ochlänsstyrelsen i varit ense. Se på den kurva nedåt somregeringspolifiken har lett till! Observera att vi önskar få kurvan att stigalitet uppåt! Attvi vill försvara vår region mot utarmning kallar distriktsordföranden förStockholms läns socialdemokrater, den regionalpolitiskt ansvarige ministern,för Stockholmsfientlighet. Det bästa som kan hända den här regionen är enbalanserad utveckling. Frågabarn till vanliga stockholmare med normala löner vad de tycker. Sedan ni togöver regeringsmakten har en vanlig lägenhet stigit i pris från . till1 milj. kr. Fråga om de tycker att företräder deras intressen!Om de som vill lätta på trycket mot denna region skall kallasStockholmsfientliga är resonemanget bedrövligt, industriministern! Anf.96 Industriminister : Herr talman! Jag vill bara uppmärksammatalmannen, ledamöter och på att harställt sin fråga fill industriministern och inte till ordföranden försocialdemokraterna i . Den sistnämnda funktionen är visserligenett uppdrag som jag också innehar, och det är jag stolt över; det är ett fintuppdrag att få vara ordförande i socialdemokratiskapartidistrikt. Jag har ingenting emot att ta enpolitisk debatt med om storstadspolitiken, och det är klart attjag är bekymrad över att ett så stabilt parti som , som harhaft en seriös inställning i regionalpolitiska frågor, har förfallit - inteminst genom medverkan - till att bli ett storstadsfientligtparti. Man är fientlig inte bara mot storstadsregionerna, utan man visar sininställning också genom att hysa förakt för de människor som bor istorstadsområdena. Detta tycker jag är mycket allvarligt och en beklagligutveckling. Anf.97 (): Jag noterar att den proposifion om regional utveckling som förelagtsriksdagen inte innehåller någonting för de 50 sämst ställda kommunerna iVärmland och kommunerna norr därom. Det kom heller inget besked på dennapunkt - bara diverse påståenden. Mankanske kan gratulera markspekulanterna och husspekulanterna i tillatt , distriktsordförande för socialdemokraterna i Stockholmslän, har blivit regionalpolitiskt ansvarig i regeringen och har fått i gångdenna rusning till - men man kan minsann inte gratulera dem som bor iriket i övrigt! Överläggningenvar härmed avslutad. 23 §Svar på frågorna 1987/88:225, 226 och 227 om användningen av biobränslen 98 TREDJE VICE TALMANNEN: I frånvaro medger jag att fårta emot svaret. Om användningen av biobränslen 99Miljö- och energiminister : har ställt tre frågor som rörinhemska bränslen. Jag besvarar dé tre frågorna i ett sammanhang. Den första frågan rör möjligheterna att användaöverskottsspån som bränsle. infördes lagen om träfiberråvara vilkenbl. innebar betydande lättnader i prövningsplikten för användningen avråvaror för bränsleändamål. En förbränningsanläggning får använda uppfill 10 000 m- fast mått träfiberråvara utan tillstånd. Skogsavfall som intekan användas för skogsindustrien förädling, och som därmed är den viktigasteträdbränsleråvaran, är helt undantagen från prövningsskyldighet. Om man för bränsleändamål önskar använda mer än 10 000 m-'fast mått förädlingsbara råvaror, t. ex. rundvirke eller spån, krävs tillståndhos statens industriverk. Sådant tillstånd kan medges då ingen konkurrens områvaran föreligger mellan skogsindustrin och bränsleséktorn. har vidare frågat om regeringen är beredd attlämna dispens från de krav som ställdes i samband med det s, k. torvstödet. , som ansvarar för uppföljningen av dettastöd, anser att regniga somrar med därvid åtföljande dålig torvskörd kan varaett tillräckligt skäl för att medge att den tidpunkt, då torvanvändningen skalluppgå till , skjuts framåt i tiden. Detta meddelade jag redan vid eninterpellafionsdebatt . har slutligen ställt en fråga som rörmarknaden för biobränslen. Jag vill därvid framhålla att den starkt positivautvecklingen på biobränsleområdet fram till oljeprisfallet i hög gradhar kommit till stånd genom regeringens ekonomiska stöd tillbiobränslebranschen och verkan av andra styrmedel som regeringen har satt in.Många av de gjorda investeringarna har en god lönsamhet. En vissomstrukturering är dessutom naturlig inom en bransch som har etablerat sig såsnabbt som biobränslebranschen har gjort. Det är emellertid inte möjligt att förutsäga oljepriset påvärldsmarknaden eller ens . Tillsammans med det hotmot-miljön som oljan utgör, innebär detta att alla aktörer har ett gemensamtintresse av att ytterligare minska oljeberoendet. Ansvaret för att åstadkommadenna utveckling faller således även på dem som använder olika bränslen. 100 (): Eftersom tyvärr är förhindradatt vara här , vill jag i hans ställe tacka statsrådet försvaret på de tre frågorna. kan jag inte undgå att konstatera att när IvarFranzén ställde frågorna som tre separata frågor, var det för att han ansåg demvara viktiga Om användningen av biobränslen nog attdebatteras var för sig. Genom den teknik som statsrådet har valt kommerdebatten om de här tre faktiskt ganska viktiga ärendena att beskärasväsentligt, eftersom vi har tidsbegränsning. Jag vill gärna säga att detbeklagar jag. Jag tycker att frågorna är värda en något mera djupgåendebehandling än vad som är möjligt. Låt mig försöka att ändå hinna kommentera de olika delarnai svar, I den första delen, alltså den som gällerträfiberråvara, är det alldeles riktigt som säger, att för merabegränsad användning krävs ingen dispens. Men för mera omfattande användning krävsdet dispens, och vi har sett att det här utslaget av planekonomi - det ärfaktiskt vad det är -som så ofta när det gäller planekonomi har direkt negafivakonsekvenser. Betydande mängder träfiberfiis körs ut på tijjpen, därföratt det inte finns efterfrågan på det inom industrin och man tycker att det ärför besvärligt att gå dispensvägen och använda det för energiändamål.Resultatet är att vi inte utnyttjar våra egna råvaror, och vi måste importeraolja i stället. Beträffande torvstödet vill jag bara fråga: Skäll jägtolka svar så att det nu gäller dispens, dvs. att man intebehöver importera torv för att fylla kvoten? Det är det raka besked som jagtror att vi skulle behöva. Sedan vill jag bara konstatera att jag på grund av dentillämpade svarstekniken inte hinner kommentera den del soiri gäller marknadenför biobränslen, utan jag ber att få återkomma i nästa replik. 101 Miljö- och energiminister : Låt mig för det första konstatera att PärGranstedt använde ungefär hälften av sin tid till att beklaga sig över formaliai stället för att diskutera sakfrågorna. För det andra vill jag säga att det framgår både av mittsvar och faktiskt också av inlägg att skälet till att skogsflisinte kommer till användning inte är prövningen. Det enda sorn prövningen gäller är om det råder brist ochkonkurrens. Om det är så att flis tippas, kan det inte vara brist ochkonkurrens om råvaran som är orsaken till det, utan det är andra skäl. För det tredje erinrar jag om att jag redan den 17februari meddelade vilken uppfattning har beträffande torvstödet.Självfallet måste varje enskilt ärende prövas av statens energiverk, och detmeddelade jag i kammaren . 102 (): Att jag tog upp procedurfrågan beror på attjag anser den vara principiellt viktig. Jag vill ta i litet mer och säga attjag tycker att det är ett oskick att strypa debatten genom den teknik somBirgitta har valt. För att sedan återkomma till sakfrågan, vill jag börja medatt kommentera den sista delfrågan, nämligen frågan om biobränsleområdet. Jagvill då påminna om att och socialdemokraterna stod bakomett riksdagsbeslut , där uppmanade regeringen att arbeta för attge biobränslena en starkare ställning. Av svarettycks framgå att regeringen har nöjt sig med att konstatera att oljeprisetsutveckling har försvagat biobränslenas ställning och sedan inte gjort särskiltmycket ytterligare. Det tycker jag är beklagligt. Därför kvarstår egentligen den fråga som : Är regeringen beredd att ta några initiativ för att ge biobränslena enstarkare ställning? Om solvärmeanläggningar för bostäder Överläggningen var härmed avslutad. 24 § Svar på fråga 1987/88:229 om solvärmeanläggningar förbostäder 103 TREDJE VICE TALMANNEN: 1 frånvaro medger jag även i detta fall attPär får ta emot svaret. 104 Miljö- och energiminister : har frågat mig om regeringenkommer att tillse att bidrag till solvärmeanläggningar kommer att utgå ävenunder . 1 sin fråga till mig har också tagit upphandläggningen av stödet fill solvärmeanläggningar i bostäder . Jäg är den första att beklaga de svårigheter som uppståttvad gäller beslut om stöd till solvärmeanläggningar i bostäder. Orsaken tillproblemen har framför allt varit den mycket kraftiga tillströmningen avansökningar om solvärmestöd under månad 1986. Detta hadevarken kunnat förutses inom branschen eller av berörda myndigheter. Följdenblev att de medel som avsatts för stöd till solvärme i bostäder och somadministreras av blev otillräckliga. En omfördelning av medelfrån statens energiverk till bostadsstyfelsen har därför gjorts. Enligtuppgifter som jag erhållit från statens energiverk fungerar dock stödettillfredsställande . Väd gäller bidrag tillsolvärmeanläggningar vill jag framhålla att de 10 milj. kr. somanvisats inte är tidsbegränsade. Stöd kan således utgå även i månav tillgång på medel. Vilka statliga insatser som kommeratt vara nödvändiga för att klara omställningen av energisystemet kommer attövervägas i samband med arbetet med vårens energipolitiska proposition. 105PÄR (): Jag ber att få tacka statsrådet försvaret på frågan, och jag vill tacka alldeles särskilt för att den här fråganhar bevärdigats med ett eget svar. Den långa handläggningstiden är naturligtvis ett stortproblem för branschen och för alla de människor som vill satsa på solvärme. Dethandlar i praktiken om handläggningstider och mer för de ansökningarsom kommit in. Detta har skapat en väldigt stor osäkerhet. Många människor harinte vågat satsa på solvärme över huvud taget, därför att de inte vetat omresurser skulle finnas tillgängliga. Såvitt jagförstår, är den stora mängden ansökningar 1986 inte hela Omförbud mot giftiga tennföreningar i bottenfärger tillbåtar förklaringen,utan det har varit osäkerhet om vilka principer som skall gälla, vissaförändringar i principerna, osv. Det är i och för sig historia, och jag harockså fått uppfattningen att fungerar det väl, och det ärbra. Vad man nu hoppas är att det kommer att fortsätta attfungera väl, att vi inte t. ex. inför energipropositionen får en ny situationav oklarhet, att de berörda myndigheterna inte längre vet vad som skall gälla. Det vore mycket värdefullt, om energiministern här i dagskulle kunna slå fast att stödet kommer att fortsätta att utgå och att resurserkommer att ställas till förfogande, så att berörda människor, berörda företagoch berörda myndigheter vet att det finns en klar politisk vilja att fortsättamed stödet till solvärmeanläggningar. Överläggningen var härmed avslutad. 25§ Svar på fråga 1987/88:215 om förbud mot giftiga tennföreningar i bottenfärgertill båtar 106Miljö- och energiminister : har frågat mig om jag ärberedd att införa ett förbud mot giftiga tennföreningar i bottenfärger tillbåtar i . Frågan om organiska tennföreningar i båtbottenfärger harbehandlats inom , som omfattar samtliga länder med utsläpp iNordsjön och Nordostatlanten. Inom kommissionen kom man överens omatt medlemsländerna skall vidta åtgärder för att förbjuda användningen av dennatyp av föreningar när det gäller fritidsbåtar och viss fiskeutrustning. Frågankommer också att behandlas vid Helsingforskom-missionens nästa möte. Ett beslutliknande kan förväntas. Kemikalieinspektionen har påbörjat en undersökning om bl.a. förekomsten av organiska tennföreningar i svenska vatten. Inspektionenförbereder ett förbud mot användning av tennföreningar i skeppsbottenfärger försmåbåtar och för behandling av fiskenät samt de tillämpningsanvisningar som kanbehövas i sammanhanget. 107 (): Jag tackar miljöministern för svaret. Vi haralla ett stort ansvar att skydda och värna om vår miljö. Det gäller regeringen,politiska partier, liksom alla berörda myndigheter, kommuner, enskilda m. fl.som måste lägga större vikt vid frågor som rör utnyttjande och förorening avluft, mark och hav. Frågan berör havs- och vattenmiljön, och syftet medmin fråga är att förstärka och förbättra skyddet av denna. Tennorganiska föreningar används som biocid ibåtbottenfärger. Pågående undersökningar indikerar att dessa föreningar i dagallmänt förekommer i vår havsmiljö. Förbud mot sådan användning finns redan iUSA, och , Varför skall vi då vänta? Även i bör motsvarande restriktionerinföras , enligt min mening. Spridningen av dessa giftiga organiska tennföreningar frånbåtbottenfärger är ett ytterst allvarligt miljöproblem. Bl, a, utövar dessaföreningar en stark akut giftverkan på växtplankton och bottenfaunan och harorsakat skador bl, a, på ostronodlingar. försenas eller försvårasviktiga samhälleliga beslut om miljövårdsåtgärder på grund av brist påkunskaper. Här har vi fått kunskapen genom väldokumenterade utländskastudier. Det borde därmed inte behöva krävas ytterligare inhemska studier föratt förbjuda användandet av dessa tennorganiska föreningar. Förbud kan omgåendeinföras. Finns det verkligen, miljö- och energiministern, anledningatt vänta med ett sådant beslut? Om förbud mot giftiga tennföreningar i bottenfärger tillbåtar 108 Miljö- och energiminister : Herrtalman! Jag tycker borde vara nöjd med det svar hon fått. Detframgår nämligen av svaret att vi har samma uppfattning i sakfrågan och att detblir ett beslut enligt lagen om kemiska produkter, utfärdat enligt den ordningvi har av kemikalieinspektionen. Detta kommer att innebära förbud. Vad man nu undersöker är hur föreskrifterna skallutformas, så att de blir så effektiva som möjligt. Det är tycker jag intenegativt, utan bara ett bevis på att vi faktiskt tar denna sak på stort allvar. 109 (): Jag är nöjd med att det blir ett beslut, menjag är inte nöjd med att det tar onödigt . Som jag sade finns det redanalternativ , och därför behövs ingen inhemsk utredning. Enligt kemikalieinspektionens preliminära förslag skallgodkännandekrav införas för all import och hantering avskeppsbottenfärger. Är inte 1992 väl långt för en sak som skullekunna införas mer omgående? Anf.110 Miljö- och energiminister : Herr talman! Man har ännu intetagit ställning till tidpunkten. Självfallet är det angeläget att lagen kaninföras möjligt. Det är både min och kemikalieinspektionensuppfattning. Men det handlar om att ta reda på inte bara hur många produktersom skall omfattas utan också deras användningsområden. Det gäller inte barabåtar utan fiskegarn och redskap och annat också. Som jag sade vill vi ha ettförbud som är så effektivt som möjligt. Man är inte lika noggrann i alla ländermed att gå igenom användningsområden på det sätt som vi gör här. Det är etttecken på att vi i är mycket noggranna och försöker se till att detblir konkreta resultat och inte bara påbud och föreskrifter som kan slå blint. 111INGBRITT IRHAMMAR (c): Det är bra att vara noggrann, men när detfinns alternativ kunde man väl ta några steg i taget. Vi kanske inte kan lösaalla problemen - det nämndes nät osv, - men det finns alternativ när detgäller 4 protokoll 1987/88:43 Om ett internationellt miljötekniskt institut i bottenfärgerna.Det finns andra och mera miljövänliga färger som går att använda . Låt ossdå ta detta steg för steg. Man gör dock viktiga miljövinster . Överläggningen var härmed avslutad. 26 §Svar på fråga 1987/88:233 om ett internationellt miljötekniskt institut iStockholm 112 Miljö- och energiminister : har frågat mig om jag är beredd att ompröva mittförord för som platsen för ett internationellt miljötekniskt Mitt svar är nej. 113 (): Jag tackar statsrådet för ett kortfattatsvar, och jag utgår ifrån att statsrådet är helt övertygad om att jagnaturligtvis är mycket missnöjd med svaret. Det finns mycket starka skäl för att förlägga ettmiljötekniskt institut till . Regeringen placerar verk och andra institut på olikaplatser i landet på rätt svaga sakskäl och mer med hänsyn till politiska skäl. När det gäller miljöforskningsinstitutet finns det-en radomständigheter som talar för förläggning i . De nämndes iinterpellationssvaret till - han hade interpellerat och jag hadeställt en fråga. Jag hoppades få svar , men det gick inte. 1 svaret på interpellationen var statsrådet inte fullt såkortfattad. Det går att vara ännu mera kortfattad än i svaret på min fråga ochsäga bara ja. Då blir det bara två bokstäver, I samband med interpellationen svarade statsrådet attavsikten har varit att på samma grunder som beträffande till , och att regeringen inte ser något skäl att ändradetta ställningstagande; Men vad i all världen finns det för anledning att åberopaSIPRI här? Vad är det för likhet mellan och detta miljötekniskaforskningsinstitut? Det skulle vara värdefullt att få reda på grunderna föratt placera i , eftersom de tydligen är så starka att deåberopas när det gäller miljötekniska institutet. Jag tycker det är fullständigtobegripligt. Överläggningen var härmed avslutad. 27 §Svar på fråga 1987/88:234 om svenska åtgärder med anledning av planeradfosföritbrytning i 114 Miljö- och energiminister : har frågat mig om jag är bereddatt verka för att den planerade fosforitbrytningen i uppskjuts iavvaktan på miljövänliga brytningsformer, Alla Östersjöstaterna har anslutit sig till konventionenom skydd av miljö, den s, k, Helsingforskonventionen,Enligt denna konvention förbinder sig staterna bl, a, att vidta allaerforderliga åtgärder för att förhindra och minska förorening samt att skyddaoch förbättra den miljön i . Jag förutsätter att Sovjetunionenuppfyller sina förpliktelser enligt Helsingforskonventionen om den åsyftadebrytningen kommer att äga rum. Jag kommer ätt besöka Sovjetunionen.Vid mötet kommer jag bl. a. att ta upp frågor som anknyter tillHelsingforskommissio-nens ministermöte . Om svenska åtgärder med anledning av planeradfosföritbrytning i 115HUGO HEGELAND (m): Jag tackar statsrådet för svaret. Svaret varposifivt, tycker jag, för en gångs skull, vilket man ingalunda är bortskämdmed. Det räcker naturligtvis inte med att förutsätta att Sovjetunionenuppfyller sina förpliktelser. Vi förutsätter ju i en rad andra avseenden attSovjet skall uppfylla sina förpliktelser, men det visar sig att inte gördet. Därför är det synnerligen angeläget att statsrådet tar upp denna fråga vidHelsingforskom-missionens ministermöte . planerar en mycket kraftig ökning avfosforitbrytningen i . bryts några hundra tusen ton. Manräknar med att komma upp i inte mindre än . Dennafosföritbrytning kommer att förstöra bästa . Den kommer attförvandla riiark fill månlandskap. Den kommeratt sänka grundvattennivån i minst halva Estiand med som mest . Denkommer att förorena såväl grund- som ytvatten med gödningsämnen, tungmetalleroch radioaktiva ämnen. Den kommer att förorena luften med mycket storasvaveldioxidutsläpp, som ju frigörs vid förädlingsprocessen men framför allt ide oljeskiftsjordlager som självtänds vid kontakt med luften. Den kommervidare, vilket är frågans motivering, även att leda till förorening ochövergödning av , vilket kan bidra till att blirett dött hav. Med tanke på detta vill jag nämna vad sade ionsdags om att haven är viktiga och oersättliga delar i vårt ekosystem. Det ärså sant som det är sagt. Hon sade vidare att arbetet för att rädda våravattendrag och hav omfattar både nationella och internafionella insatser, därsamarbetet med våra grannar runt och är särskilt viktigt.Jag hoppas verkligen att kommer att leva upp till detta, så attdetta efteråt inte bara visar sig ha varit tomma ord. Prot.1987/88:43 Anf. 116 Miljö- och energiministerBIRGITTA : , Om åtgärder med anledning av visst förslag av ledning Herr talman!Enligt de informationer som vi har lades detta projekt först på is tidigt , och har det avfärdats. Mankan naturligtvis aldrig helt säkert veta om det är på det sättet. Men som detnu ser ut är detta sakförhållandet. Det hindrar emellertid inte att det finnsanledning att vid de samtal som skall föras mycket ingående ta upp alla defrågor som kan påverka . Jag vill upplysa om att min man och storadelar av min släkt är estländare bosatta inte bara i utan även iEstland, bl. a. i det nu berörda området. Jag kan därför försäkra att jag i dethär fallet nog besitter bättre kunskaper än t.o.m. 117 (): Släktskap skall väl i och för sig inte varanågot argument för att man skall engagera sig i en fråga som berör mer än enmänniska. Denna fråga berör ju alla som bor runt . Om det faktum attBirgitta är gift eller sammanboende med en estländare på något sättytterligare stimulerar henne så är det naturligtvis posifivt. sade i onsdagens debatt att hon villeunderstryka att frågan om och är föremål för ett mycketomfattande samarbete mellan alla strandstater. Jag undrar om Sovjetunioneningår i detta omfattande samarbete mellan strandstaterna? Hon nämnde i onsdagsvidare att bl.