prot · GB09133 · 1987-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1987/88:133 1§ Justerades protokollet för . 2§ Föredrogs och hänvisades 1987/88:22 fillutbildningsutskottet 3§ Föredrogs men bordlades åter betänkanden /88:21, 22 och25 Joidbruksutskottefs betänkanden /88:23-25 och 27 4§ Företogs till avgörande näringsutskottets betänkande 1987/88:43,skatteutskottets betänkande 1987/88:43, justitieutskottets betänkande1987/88:46, kulturutskottefs betänkande 1987/88:24, utbildningsutskottetsbetänkande /88:38, trafikutskottets betänkande 1987/88:26, jordbruksutskottetsbelänkande /88:20 och bostadsutskottets betänkande 1987/ 88:23 (beträffandedebatten i dessa ärenden, se prot. 131 och 132). Mom. 1 (skall påvattenkraft) Utskottetshemsfällan bifölls med 284 röster mot 15 för reservation 1 av . 1ledamot avstod från att rösta. Mom.2 (åtgärder till förmån för vattenkraftsproducerande.regioner) Utskottetshemställan - som ställdes mot dels reservation 2 av och , dels reservation 3 av - bifölls med acklamation. Mom.3 (energibolag i Norrbollen) Utskottetshemställan bifölls med 262 röster mot 37 för reservation 4 av ochElving . Mom. 4 Utskottets hemsfällan bifölls. Prot; 1987/88:133 betänkande 43 Mom.l Mom.2 (avdrag för bidrag till viss forskning) Utskottetshemställan bifölls med 264 röster mot 35 för reservationen av sonoch . Utbildnini;sutskottetsbetänkande 38 Mom. 1 (utrustning tillgymnasieskolan) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 1 av m. fl. - biföllsgenom uppresning. Mom.2 (viss teknik- och ekonomiserviceverksamhet) Utskottetshemställan - som ställdes mot dels reservation 2 av m.fl., delsreservation 3 av och - bifölls med acklamation. Mom.3 (planering av forskningsinsatser) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 4 av m.fl. - biföllsmed acklamation. Mom.4 (inrättande av tjänster som professor) Utskottetshemställan bifölls med 188 röster mot 109 för reservation 5 av . Mom. 5-11 Utskottets hemställan biföUs. Mom. 2 (flygförbindelsemed Tornédalen) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservafion 1 av och - biföUs iried acklamation. Mom.3 (grusvägnätet i ) Utskottetshemställan bifölls med 262 röster mot 36 för reservation 2 av och . Mom.4 (bandelen ) Förstbiträddes reservation 3 av och med 44 röstermot 15 för reservation 4 av . 241 ledamöter avstod från attrösta. Härefterbifölls utskottets hemställan med 247 röster mot 53 för reserva- Prot.1987/88:133 tion 3 av och . ,, rf . 1 u \ Granskning av stats- Mom. 5 (upprustning avmalmbanan) ....... Utskottets hemställan -som ställdes mot reservation 5 av - * bifölls med acklamation. Mom.6 (snabbare tåg mellan och ) Utskottetshemställan bifölls med 283 röster mot 15 för reservation 6 av . Mom.8 (persontransportstöd) Utskottetshemställan bifölls med 222 röster mot 78 för reservation 7 av m. fl. Övriga moment Utskottets hemställan bifölls. Jordbruksutskottetsbetänkande 20 Punkt 1 Mom. 1 (anslag tillSärskilda skogsvårdsinsatser i norra ) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservationen av och - bifölls med acklamation. Mom. 2 Utskottets hemställan bifölls. 5§ Granskning av statsrådens tjänsteutövning m. m. Föredrogs ånyo betänkande1987/88:40 med anledning av granskning av statsrådens tjänsteutövning ochregeringsärendenas handläggning såvitt avser vapenembargot mot (förnyad behandling; ärendet i denna del bordlagt på grund avlika röstetal). Anf.1 HANS NYHAGE (m): Jag ber attfå yrka bifall tiU reservation 3. Anf.2 (): Jag ber attfå yrka bifaU till reservation 4, Prot, 1987/88:133 Anf. 3 (vpk): 3juni 1988 Herr talman! Jag yrkar bifall till reservation 5. Granskning av statsrådenstjänsteutövning m. m. Anf.4 (): Jag vill yrkabifall till utskottets hemsfällan i denna del. Överläggningenvar härmed avslutad. Först biträddes reservafion 3 av m.fl. med 65 röster mot 16 för reservafion 5 av . 218 ledamöteravstod från atf rösta. Härefterbiträddes reservation 4 av m.fl. med 80 röster mot 65 förreservation 3 av m. fl. 155 ledamöter avstod från atf rösta. Slufligenbeslöts med 143 röster att godkänna anmälan i reservation 4 av . 142 röster avgavs för godkännande av utskottets anmälan. 15 ledamöteravstod från aft rösta. Dennu godkända anmälan lades till handlingarna. 6§ Föredrogs skatfeutskottefs betänkande 1987/88:39 om ändringar i 37 § taxeringslagen (prop. 1987/88:99 och 1987/88:113), 1987/88:29 om ändring avvissa anslag till internationellt utvecklingssamarbete, 1987/88:31 om uppskovmed behandlingen av vissa ärenden samt 1987/88:30 om uppskov med behandlingen av vissaärenden till /89. Kammarenbiföll vad utskotten i dessa betänkanden hemställt. 1987/88:38 om val avnämndemän, m. m. 1987/88:138), 1987/88:43 om ändring i lagen (1974:203)om kriminalvård i anstalt (prop. 1987/88:130) samt 1987/88:27 omflyktingpolifiken och flyktinginvandringen (skr. 1987/88:157, förs.1986/87:18 och 1987/88:18), 1987/88:31 om extra höjning av basbeloppet m.m.(prop. 1987/88:121 och 1987/88:150 bil. Talmannenmeddelade att betänkandena skulle debatteras i angiven Prot. 1987/88:133 ordning och avgöras i ett sammanhang efter avslutad debatt. Val av nämndemän, Förstupptogs fill behandling justitieutskottets betänkande 38 om val av nämndemän,m. Valav nämndemän, m. m. Anf.5 (): I detta betänkande behandlas regeringsförslag om vissa ändringarbeträffande val av nämndernän och mandatperiodens längd för nämndemän. Dethar fogats ett par reservationer fill betänkandet, och jag skall uppehålla migvid dem, eftersom det är moderata reservafioner båda två. Den första ärdessutom med på. Ipropositionen föreslås ett lagfäst krav på aff nämndemannakåren skall ha enallsidig sammansättning. Det finns naturligtvis ingen invändning aff göra motatt nämndemannakåren skall ha en allsidig sammansättning. Den skall givetvisavspegla befolkningens sammansättning vad avser kön, ålder etc. Detär däremot utomordentligt tveksamt huruvida detta går alt lagfästa, eftersomnämndemannakåren i praktiken utses av de politiska partierna. Del är depolitiska partierna som nominerar kandidaterna, och sedan förrättas självavalet av de kommunala församlingarna. Vi moderater har i vart fallutomordentligt svårt att förstå hur detta skall kunna genomföras i praktiken.När ett politiskt parfi nominerar sina kandidater fill nämndemannavalen vet manju inte hur de andra parfierna nominerar med avseende på ålder eller kön etc. Därförgår det alltså i praktiken infe att driva igenom ell lagfäst krav på enallsidig sammansättning. Istället bör det naturligtvis ankomma på de polifiska parfierna och de kommunalaförsamlingarna aft sträva efter en allsidig sarnmansätfning i sina val ochnomineringar. Atf här införa ett lagfäst krav är således meningslöst. Mot dennabakgrund har vi borgerliga partier reserverat oss mot aff man inför ett sådantkrav. Reservation 2 handlar om mandatperiodens längd. Här kan man föra ettintressant principiellt resonemang om nämndemannakåren och uppdraget somnämndeman i allmänhet. Jag skall inte fördjupa mig i någon jämförelse mellanförhållandena i andra länder och de som råder i vårt land. Men en principiellskiljelinje går ju mellan vårt sysfem och t. ex. def amerikanska, där man haren jury och där varje medborgare i princip, och i prakfiken, kan bli utseddfill juryman. Detta sker genom någon sorts lottningsförfarande. I harvi ett annat system, där nomineringarna som sagt görsav de polifiska partierna. Vihar strävat efter att mandatperioderna skall vara relativt långa, så,attnämndemännen får fid atf ordentligt sätta sig in i uppdraget och lära sig affhantera de ganska svåra problem som def är fråga om i den dömandeverksamheten. Iproposifionen föreslås att mandatperioden skall förkortas från nuvarande sextill . Detta har vi moderater motsatt oss. Vi anser att def är fråga Valav nämndemän, m. m. om ett dåligt förslag,eftersom det som sagt far ett tag aft sätta sig in i nämndemannauppdraget ochde juridiska och lagmässiga frågor som man behöver känna till för att på ettriktigt sätt kunna utöva denna verksamhet. Mot denna bakgrund motsätter vi ossen förkortning av mandatperiodens längd. Detfinns ytterligare ett skäl att motsätta sig denna förändring, och det är avmera principiellt slag. Regeringen föreskriver i detta lagförslag att gällandemandatperioder, alltså de perioder som just nu löper för nämndemännen, medomedelbar verkan skall avslutas. Vi tycker att detta är ganska egendomligt. Desom nu innehar dessa uppdrag är ju ändå valda av de kommunala församlingarna.Det skulle te sig ganska egendomligt, om man med ett penndrag bara skulleupphäva dessa mandat. Även mot denna bakgrund motsätter vi oss den föreslagnaförändringen. Med det anförda vill jag yrka bifaU fill reservafionerna 1 och 2. 6 (): Nämndemän haralltsedan medeltiden medverkat i rättskipningen i vårt land. Ytterst bidrarderas medverkan i den dömande verksamheten till att upprätthålla medborgarnasförtroende för våra domstolar, bl. a. genom den insyn som lekmännen får idömandet. Detär därför viktigt att nämndemannakårens sammansättning inte är sådan, atf denär dåligt representativ för medborgarna. Genom flera undersökningar vef vi attnämndemannakåren är snedrekryferad när def t. ex. gäller ålder och yrke. Åldersstrukturenhar rent av försämrats . har deyngre nämndemännen blivit färre och de äldre, pensionärerna allt fler. Undersamma tidsperiod har också den sociala snedrekryteringen bland nämndemännenförstärkts. Andelen offenthganställda har t. ex. ökat på bekostnad av andragrupper. Detär däremot glädjande atf andelen kvinnor har ökat från 37tiU , enligt undersökningar. Det är naturligtvis mot denna bakgrund ett gott syfte som regeringenhar, då den i proposifionen om val lill nämndemän genom olika förslag fillåtgärder vill åstadkomma atf nämndemannakåren får en allsidigaresammansättning än den har. Regeringenföreslår t. ex. att mandatperioden skall kortas från sex fill . Vii delar uppfattningen aft defta kan bidra till atf öka en personsvilja aft åtaga sig ett uppdrag som nämndeman. Det kan vara värt ett försök attgå fram den vägen. Närdet också föreslås att den s. k. 70-årsgränsen av principiella skäl skallslopas och uppdraget som nämndeman i det avseendet bli likställt med andrakommunala förtroendeuppdrag, är vi i också positiva, allra helstsom vi har krävt just ett avskaffande av denna övre åldersgräns. Däremotär vi klart negafiva fill förslaget om atf de som nominerar och väljernämndemän i lag skall åläggas att eftersträva en representativ sammansättning av kåren.Vi är negafiva fill förslaget av principiella skäl. Detär enligt vår mening helt fel att genom lag lägga sig i och reglera friapartiers nomineringar och kommuners fria val. Förslagetär ju dessutom ganska tandlöst, eftersom de föreslagna reglerna är av s. k. målsätfningskarakfär,dvs. atf de inte upphävs om de infe följs. Nej,herr falman, vi tror i stället på konkreta åtgärder, på bättre ersättning förnämndemannauppdraget, bättre information om vad uppdraget innebär och bättreutbildning av nämndemännen, om man vill öka allsidighefen bland dem. Jag yrkar bifall till reservafion 1 i jusfifieutskottets betänkande omval av nämndemän m. m. Valav nämndemän, m. m. Anf.7 (): Som redan har sagts spelar nämndemännen en viktig och uppskattad roll idet svenska rättssystemet. Genom deras medverkan i domsfolsarbefet garanterasatt den allmänna rättsuppfattningen filiförs rättsprocessen. Nämndemannakårensbristande representativitet har emellertid varit ett bekymmer,och den har blivit allt sämre. var av kårenoffentUgansfällda. av nämndemännen var anställda itillverkningsindustri, vilket är mer än en halvering jämfört med . Ävenåldersmässigt råder det stora brister. Speciellt dåligt företrädd är gruppenpersoner . En mer detaljerad redogörelse för dessa förhållandenfinns i propositionen som bil. 2 samt i , nr 4/1986. Föratt i möjligaste mån rätta till förhållandena föreslår nu regeringen dels attmandatperioderna kortas från sex till , dels att valförsamlingarna i lagåläggs atf eftersträva en allsidig sammansättning av nämndemannakåren medavseende på ålder, kön och yrke. Regeringen föreslår också atf den s. k.70-år.sgränsen för valbarhet avskaffas. Samtligapartier är överens om aft representativiteten måste förbättras, men moderaternaoch har en delvis annan syn på problemet. Moderaternaavvisar både avkortningen av mandatperioden och åläggandet i lag om kårenssammansättning. Av deras mofion aft döma är helt passiva i den härfrågan - trots att man inser problemet. Moderaternaargumenterar i sin motion för en ökning av antalet nämndemän för aft därigenomfå en bättre represenfafivifet - men man har inget yrkande. Ettav argument emot den föreslagna ordningen är rädslan för attnämndemannavalet kommer aft uppfattas på samma sätt som andra val. Jagvet infe hur det går till i moderata samlingsparfiet, men i defsocialdemokratiska partiet försöker vi verkligen sätta rätt person på rättplats. Vi begriper också aft olika uppdrag har olika karaktär, och det gällernog de flesta parfier. Folkpartietavvisar också förslaget men gör det på andra grunder. Av principiella skälvill man inte aff försöker styra partiernas I stället vill man att ett konkret åtgärdsprogram utarbetas. Utifråndelvis olika utgångspunkter har och folkparfiet enats ien reservafion, nr 1, vilket innebär atl ger upp sitt krav omåtgärdsprogram och hamnar på samma passiva linje i den här frågan sommoderaterna. Ireservafion 2 vänder sig emot den föreslagna förkortningen avmandatperioden och en förkortning av löpande mandatperiod för vissa nämndemän.Man finner det principiellt olämpligt att upphäva i laga ordning fattadebeslut. Utskoftsmajoritetendelar justitieministerns bedömning aft en treårig mandatperiod är en vikfigförutsättning för att förbättra rekryteringen till nämndemannakåren. För att nådetta viktiga mål är det oundvikligt aff mandatperioden avkortas för de nämndemänsom är valda än fill utgången av 1988. Men de aktuellavalförsamlingarna förfogar ju över sitt mandat, och de ges genom det härförslaget tillfälle aff göra en halvfidsbe-dömning. Jag finner därför demoderata farhågorna överdrivna. Jag yrkar bifall till jusfifieutskottets hemsfällan i dess betänkandenr 38 och avslag på reservationerna. Iett särskilt yttrande framhåller att ersättning bör utgå med sammabelopp till samtliga tjänstgörande nämndemän. En sådan ordning skulle motverkaproposifionens syfte aff förbättra representativiteten. Ett så inkomstneutraitsystem som möjligt tjänar bäst def syftet. Medtanke på den kritik som framförts från allmänheten och från de flestaremissinstanserna mot borttagandet av 70-årsgränsen tycker jag atl det är påsin plats att understryka aft av allt atf döma kommer att fattaett enhälligt beslut i denna fråga. Anf.8 () replik: Om jag börjar med argumentering för förkortningen avmandattiderna utan att gå in på en diskussion om mandatperiodens längd somsådan - om det rimliga och riktiga är aff den skall vara eller -så vill jag säga atf har fel när han påstår att den föreslagnaförkortningen infe innebär att kommunerna inte förfogar över tiderna. Qm manvill förkorta tiderna - bortsett från om det är bra eUer dåligt - så kan manutan vidare göra def på def sättet att man föreskriver alt en ny treårig lidskall börja gälla först efter def aft den pågående mandatperioden löper ut. Menså har man inte gjort i regeringsförslaget, utan man går in och brytermandatperioden mitt under pågående valperiod. Def är def som vi principielltvänder oss emot, eftersom dessa val är gjorda av de kommunala församlingarna.Regeringen och går alltså in och bryter av valperioden. Det tyckervi är principiellt olämpligt, oavsett om rnan anser aft perioden skall vara treår eller . Vikfigareär, tycker jag, det resonemang som har att göra med den första reservationen,nämligen def lagfästa kravet på en allsidig sammansättning av nämndemannakåren.Att vi anser all den skall vara allsidigt sammansatt är ostridigf - det behövervi inte diskutera om. Men def målet når man infe alls på def sätt som regeringenhär föreskriver. Hur skall def gå till, eftersom de politiska partierna är denominerande organen? Skall de samråda sinsemellan och säga: Qm ni nominerarfyra kvinnor, så riominerar vi fyra män, eller skall vi nominera två kvinnoroch två män och ni två kvinnor och två män, osv.? Är det så det skall gå till?Skall det dessutom finnas krav på yrke, ålder osv., så säger det sig självt attdetta är en orimUg ordning. Det kommer infe att fungera. politiska parfierna är vi som sagt helt överens om aft vi skall försökasträva efter en allsidig sammansättning i våra interna nomineringar. Men dettalagfästa krav är meningslöst. Def är, precis om sade, tandlöst. Detfinns ingen sanktion om man inte följer kravet - det är bara en uppmaning. Vivef sedan gammalt att nämndemannakåren bör ha en aUsidig sarnmansätfning, sådet är ett meningslöst krav. 9 () replik: sade att bristen på allsidighef inom nämndemannakårenär ett gammalt bekymmer. Ja, det är def. Och vi har funderat över det i utskottoch riksdag tidigare. Men det intressanta denna gången, , ärfrågan: Vad är det som har fått socialdemokraterna aff ändra sig? Förra åretuttalade vi ju gemensamt i utskottet att det inte kan komma i fråga att beskäravalförsamlingarnas suveränitet genom mer detaljerade valbarhefsföreskriffer. Nuär vi där. Vad är det som har fått socialdemokraterna atl ändra sig från förraårets ganska starka gemensamma skrivning om alt regering och riksdag inleskulle lägga sig i förfarandet, inte beskära-valförsamlingarnas frihet - justav principiella skäl? gällde för socialdemokraterna de principiellaskälen - gäller de inte. Naturligtvisär de så, herr talman, att starka skäl talar för alt något görs åtnämndemannakårens snedrekrytering, atf något görs för atf sammansättningenskall bli en annan och mer allsidig. Men ännu starkare skäl, principiella skäl,talar för aft man avvisar regeringens och utskoffsmajorife-lens försök altgenom lagregler lägga sig i valförsamlingarnas suveränitet. Valav nämndemän, m. m. 10 () replik: efterlyser skälen till aft mandatperioden skall förkortastill . Han angriper förslaget för att det skulle innebära en försämradkontinuitet. Jag tror infe det, eftersom treåriga mandatperioder leder till attrekryteringen kommer aff gå betydligt mycket lättare. Def här konimer in i depolitiska partiernas ordinarie processer på ett helt annat sätt än tidigare.Man får en allsidig sammanvägning av förslagen. Argumentetatl vart och ell parti icke vet vad de andra gör tycker jag inte är såallvarligt. Det är ju ändå meningen aft varje parti skall sträva efterrepresentativitet. Vi vet ju alla och envar ganska väl vad vi partimässigtrepresenterar i samhället. Den saken tror jag alltså går bra. Kontinuitetenbehöver inte alls bli sämre. Treåriga mandatperioder innebär nämligen inte atfnämndemännen framgent kommer att sitta endast . BådeLars och håller'med om att man måste göra något för attkomma till rätta med nämndemannakårens representativitet. gåremellertid emot varje förslag som är ägnat att förbättra 1987/88:133 situationen. är berett atf följa förslaget ganska långt, men viker 'g just när det gäller aft i lag formulera atf detär väsentligt att nämndeman- Val av nämndernän, m. rn. nakåren är representativ.Svenska folket är ett mycket laglydigt folk, som i mycket stor utsträckningrespekterar bestämmelser. Det väger alltså ganska tungt om der är formulerat ilag aft vi skall sträva efter detta mål. Anf.11 () replik: Låt mig igen börja med def sista! Socialdemokraterna ser inte denprincipiella faran med aft i lag föreskriva vad de politiska partierna skaUgöra. Men det är ett tandlöst lagförslag, för det finns ju ingen sanktion. Dethänder ju ingenfing om man inte gör som det står i lagen. Vad som föreslås äraUtså en föreskrift i lag till de nominerande organen, dvs. de poUtiskapartierna, aft de skaU nominera på visst sätt. Vi moderater anser atf def avprincipiella skäl inte är rimUgt, lämpligt och riktigt att lagfästa en sådanföreskrift. Sedan kan vi vara helt överens om att man skall sträva efter enallsidig samsättning av nämndemannakåren. Def får vi jobba med var och en i sinstad så ;ätt säga och i sitt parfi. Riskenför aft en förkortad mandatperiod leder till dålig kontinuitet tycker jag ärmer påtaglig. Det är aUdeles uppenbart så att man med treåriga mandatperioderoch en snabb omsättning i nämndemannakåren - vilket mycket väl kan bli falletom def polifiska livet blir rörligare, om folk avgår, nya fillkommer osv. -riskerar aff nämndemannakåren infe alls får den kontinuitet, den vana och denerfarenhet av verksamheten som ju def hela ändå handlar om. Sedan några årtillbaka är dessutom nämndemännen meddomare och har rösträtt viddomstolsavgöranden. De har alltså ett ansvar för domarna och domsluten vid våradomstolar. Detta kräver en viss enfarenhet och en viss kontinuitet om vi skallfå en stabil nämndemannakår. Vi är utan tvivel oroliga för att den förkortningsom ni nu inför kan innebära sämre kvalitet i dömandet och alltså risk förrättsförluster. 12 () replik: Det kan tyckas vara en liten fråga som vi tvistar om, men det är enicke oviktig principfråga. Det är också en principfråga om man skall slopa70-årsgränsen, vilket utskottets majoritet nu har kommit fram fill skall göras. Utskottetvill i lagen införa regler innebärande atf större allsidighef skalleftersträvas. I det sammanhanget anförs atf def redan finns motsvarande reglervid utseendet av jurymän i tryckfrihetsmål. Har detta lett fill allsidigaresammansättning av jurykåren i tryckfrihetsmål, ? Pågår infesamma gamla snedrekrytering fortfarande? Nej,herr talman, statsmakterna skall inte lägga sig i fria partiers frianomineringar och kommuners fria val av nämndemän. Anf.13 () replik: I tryckfrihetsförordningen finns alltså redan dessa bestäm melser. Def är underligt aft inte på något sätt har agerat för att avskaffa de bestämmelserna i det avseendet - det är ju en lika vikfig princip i 12 det fallet. Iåtskillig lagstiftning har vi portalparagrafer, som beskriver vad lagen syftartill. Vivet ju alla, , att den kvinna eller man som en gång blivitnämndeman - kvinnoandelen av nämndemannakåren har ju ändå förbättrats undersenare år - gärna vill behålla det uppdraget. Det känns väsentUgt och sfimulerandeatf vara nämndeman. Jag är därför inte alls orolig för kontinuiteten.Utskotfsmajoriteten har ändå sagt aft utvecklingen skall följas noga. Detta harockså justitieministern uttalat. Meddenna argumentering rikfar jag mig också fill beträffande hansjämförelser med tryckfrihetsförordningens bestämmelser i debatten om förslagetatt lagfästa strävandena atf öka representativiteten. Valav nämndemän, m. m. 14 (); Nämnden i tingsrätt skall spegla def aUmänna rätfsmedvetan-det samtgängse värden och värderingar på ett någorlunda allsidigt sätt. Nämnden skallvidare vara så bestämd att den har förmåga att bidra tiU kontinuitet och likformigheti rättskipningen. Debåda angivna ändamålen - representativitet och kontinuitet - förutsätter då deskall omsättas i verkligheten till en början att antalet nämndemän i tingssalen- det är det som räknas - är så stort aff nämndemannagruppen kan sägas uppfyllakravet på representativitet och allsidighet. Aft antalet tre är för litet föratt fylla detta mått säger sig självt. Det tycker för övrigt finansministernockså. Då def var fråga om att bestämma storleken av denyinrättade skattenämnderna förklarade han sålunda (prop. 1986/87:47 s. 124): "Närdet gäller frågan om hur många förtroendevalda som skall kallas till varjesammanträde delar jag inte kommitténs uppfattning atf endast fyra lekmän skallkallas. I likhet med några kommittéledamöter och en del remissinstanser finnerjag det lämpligare att fem lekmän kallas. Därigenom ökas möjligheterna aff genämnden en mer allsidig sammansättning. Dessutom motverkas en alltför kraffigneddragning av den nuvarande förtroendemannaorganisationen." Riksdagenhar, herr falman, enhälligt ställt sig bakom detta uttalande av finansminstern.Jag vill självfallet understryka detta förhållande.