prot · GB09122 · 1987-12-31 00:00:00 — Det finns sådana samverkansprojekt i , motungdomsbrott, i , där inte minst skolan är inblandad, i , iBorås, där man tittar på speciella frågor, bl.a. bränder, i , iSandviken, i , där man har ett samarbete mellan polis, sociala myndigheter,skolor, kooperationen och flera andra, i , där man inte minst tittar påstölder ur butik och där köpmännen är med som aktiv part, och -för att nämna bara en del projekt. Dessutom finns det samverkansprojekt utanför den formellaramen i Samverkan mot brott i ett nittiotal oUka distrikt. Vad kan detta ge för effekt? Ett av de projekt som är pågång finns i Åkalla. Där har man jobbat med en riktad polisinsats tillsammansmed , , Svenska bostäder, ochungdomsgruppen vid socialdistriktet. Detta arbete visar mycket bra resultat.Fordonsbrotten i det distriktet minskade , källarinbrotten med 76 %.Bostadsinbrotten ökade visserligen , men det var å andra sidan relativtfå sådana brott, så den statistiken är ganska svår att bedöma. Men totalt setthar i den här delen av insatserna genom Samverkan mot brottvarit mycket framgångsrika och manar till efterföljd också i andra delar avlandet. Polisens arbetssituation och arbetsläge har vi diskuteratväldigt mycket, inte minst här i kammaren. Det har diskuterats också i pressenhur poUsen har det. Vi har från regeringen varit väl medvetna om attpersonalläget är bekymmersamt på många ställen. Det är därför som regeringendetta budgetår har beslutat öka aspirantintagningen till från150 till 300 aspiranter. Det är därför vi i den budgetproposition som kammarennu resonerar om för nästa budgetår vill öka ut antalet till 360 aspiranter. Jaghar förutskickat ytterligare ökning kommande budgetår. För att det skall vara möjligt att tillgodose behovet avtjänster vid i första hand de mest arbetstyngda polismyndigheterna har regeringenockså inrättat 380 nya polistjänster. Personalläget inompolisväsendet har under en följd av år varit sådant att antalet färdigutbildadepoliser har överstigit polistjänsterna. finns det ungefär 900färdigutbildade poliser utanför polismyndigheternas tjänstetablåer. De ärmycket ojämnt fördelade över landet. finns det nära 700 vakanser -också de mycket ojämnt fördelade över landet. Det är svårt att göra dessa bedömningar när det gälleraspirantintagningen. Vi skall bedöma storleken på avgångarna,omsättningsvakanser och behov av vikarier vid tjänstledighet av olika slag. Vihar gjort den bedömningen från regeringen att det behövs en förstärkning. Vihar därför genomfört en sådan förstärkning under innevarande budgetår och avseratt fortsätta med förstärkningar. Men poliserna är en kvalificerad och specialutbildadresurs som vi skall hushålla med. För att det skall vara möjligt att ökaeffektiviteten i polisarbetet behövs andra insatser. Arbetsuppgifter som intekräver den speciella kompeteris som följer med polisutbildningen kan utföras avandra - Anslag till polisväsendet, m. m. Anslag till polisväsendet, m. m. med fördelav administrativ personal. Delegationsreglerna i polisförordningen har ändrats föratt det skall vara möjligt för de lokala polismyndigheterna att delegeraarbetsuppgifter. Därför har vi övergett den tidigare ordningen, som innebar attregeringen och genom detaljerade och långtgåendebestämmelser styrde arbetsfördelningen på polismyndigheterna. De nya reglernainnebär att de lokala myndigheterna har fått större befogenheter att på egetansvar och med utgångspunkt i den egna verksamheten fördela arbetsuppgifterna.Härigenom kan vi också ge den administrativa personalen vid polismyndigheternaett betydligt mer intressant arbete än de har - och de som är utbildadetill poliser kan helhjärtat ägna sig åt det egentliga polisarbetet. För att underlätta detta har vi också i årets budgetföreslagit medel till 150 nya administrativa tjänster. Vi kan förbättra polisens möjligheter att delta i detbrottsförebyggande arbetet på många andra sätt också: Genom en förbättradutbildning, genom bättre arbetsmetoder och bättre teknisk utrustning. När detgäller arbetsmetoderna har alldeles lagt fram en imitt tycke mycket intressant rapport om ordningspolisens ledning ochkapacitetsutnyttjande. I rapporten pekas på klara brister i den nuvarandeordningen när det gäller resursutnyttjandet inom polisen. Det sägs att polisenär en kvalificerad och kunnig resurs, som vi måste hushålla med. Därför är detviktigt att myndigheterna utnyttjar de möjligheter som finns att anpassaförhållandena på ett flexibelt sätt. Polisinsatserna skall, sägs det irapporten, anpassas fill de tidpunkter när behovet är som störst.Ordningsavdelningarna bör ges ett större ansvar för den brottsutredandeverksamheten, heter det, och man skall samverka mellan ordnings- ochkriminalavdelningarna. På alltför många håll är nog kontakten mellankriminalavdelningarna och ordningsavdelningarna mycket dålig. Det ärvattentäta skott dem emellan. Man bevakar sina revir. De borde samverka på ettmycket bättre sätt än , och därigenom skulle vi få ut totalt sett mereffektivt arbete. Jag vill avsluta detta första inlägg med attsäga att är kritisk inte bara mot det sätt påvilket polisen och polisledningarna lokalt arbetar med ordningspolisen utanockså mot polisstyrelserna. Vi har som politiska partier alltför litet ägnatoss åt frågan vilken roll de lokala polisstyrelserna med polisreformen somgrund kan spela. Det är faktiskt egentligen inte här i kammaren som vi skallavgöra hur det skall se ut med kvarterspolis, fotpatrullering osv., hur myckettid som skall ägnas åt det brottsförebyggande arbetet ute i resp.polisdistrikt. De politiker som finns ute i de lokala polisstyrelserna måstekänna sitt ansvar för detta, och vi måste centralt se till att vi - i den måninte nuvarande lagstiftning ger den handlingsfrihet som behövs - funderar överförändringar. Polisens arbete är viktigt. Vi har i en bra polis,och vi skall se till, med de åtgärder fattar beslut om, att denskall bli ännu bättre. 51GÖRAN () replik: Jag väljer att lämna den recensionen avjustitieministerns anförande att det var kraftfullt. Jag hoppas att denkraftfullheten också följer med till departementet. Det är klart att det ärtrist att höra oppositionen tala det, m. m. Vad jag sadei mitt inledningsanförande var faktiskt att Prot. 1987/88:122brottsligheten har stigit: Det är ovedersägligt att den har gjort det. Vikan tycka att det är trist att antalet brott har stigit överenmiljonstrecket - men det A.iug ,111 polis " är också sant. Detär dess värre också sant att regeringen har dragit ned antalet poliser underdenna tid. Det är också trist, men det är dessutom sant. Jagkan lämna en ännu tristare uppgift till justifieministern. Ytterligare 300poUser i denna stad har aviserat att de ämnar övergå fill annan verksamhet. Detär mycket trist. Detvar mot denna trista bakgrund som jag dristade mig att fråga: Vad görregeringen nu åt detta? Har det varit en bra polifik att dra ned antaletpolismän? Därigenom sjunker ju uppklaringsprocénten. Jagtycker, fru talman, att dessa fakta är grundläggande och enkla. Om dessa bordevi kunna vara överens, precis som justitieministern säger att vi i stort settär i övrigt i denna fråga. - Jag väntar på svar på den fråga jag ställde tilljustifieministern i mitt inledningsanförande. Anf.52 () replik: talar om att hon gläds åt den enighet som råder här ikammaren , trots de sex reservationerna. Jag skulle för min del ha varitglad om denna enighet hade varit större. Vi är eniga om - eller är vi inte det?- att antalet polisaspiranter behöver utökas. sade attingenting tyder på att flera poliser skulle minska antalet brott. Å andrasidan får jag ge det erkännandet åt jusfitieministern att hon menar att detbehövs flera poliser - i varje fall , eftersom resurserna skallsättas in mera på lång sikt. Vi borgeriiga vill däremot göra vad som är möjligti dag, dvs. utöka utbildningen till den nivå som det nu finns riiöjlighetertill. Dessutomvill vi i minska antalet avgångar. Jag fick inte något svar frånUlla-Britt Åbark på frågan varför regeringen inte är beredd att ställa sigbakom det kravet. Vivar vidare överens om att kvarters- och områdespoliser behövs i detförebyggande arbetet, men vi var inte överens om att det skulle vara möjligtatt prioritera alla de områden som regeringen vill prioritera. Hur i all sindar skall regeringen kunna prioritera alla dessa områden som resursernaminskas? Hurkan ni vidare säga att åtgärder mot våldsbrott och mot brott mot enskilda inteär bland de allra vikfigaste att sätta in ? En av polisens allra förstauppgifter när den möter ett brottsoffer är att ge sig fid att tala med offretoch att ge råd och anvisningar. brister det från polisens sida i detavseendet, eftersom man inte har tid. Dessutom finns polisen inte alltidfillgänglig. Som vi har hört här fidigare har man tvingats stängapolisstationer. Såvitt jag förstårerkänner socialdemokraterna att brister finns men säger att man inteskall göra vad som går att göra. Vad vi kan vara överens om är alltså att socialdemokraterna ställerproblemens lösning på framfiden. Anslag till polisväsendet, m.m. Anf, 53LARS () replik: Statsrådet gjorde den bedömningen att det ären rätt stor enighet parfierna emellan i polisfrågor. Det är möjligt. Det berori så fall enligt min mening på att socialdemokraterna har närmat sig deborgerliga partierna. Se t. ex, på antalet polisaspiranter, som har ökat ochsom skall öka, även om det ännu inte är uppe i 460. Statsrådet var vidare inne på polisens utbildning iframtiden, som är ett mycket intressant kapitel. Kan statsrådet säga någontingmer i fråga om polisutbildningen, som enligt utskottets betänkande förnärvarande ägnas särskilt intresse inom ? Är det möjligtatt få besked om vad detta särskilda intresse innebär? Till utbildningsfrågorna,hör väl också den professui ipolisforskning som justitieministern menar skall vara knuten fillrikspolisstyrelsen men som vi i utskottet tycker skall vara knuten tillpolishögskolan. I propositionen säger justitieministern dock att hon inte förnärvarande är beredd att ta slutlig . Det skrev hon . Kanhon säga något mer i denna fråga? 54 (vpk)replik: Fru talman! I en vpk-motion sombehandlas i detta betänkande framhåller vi behovet av ökad insyn i polisensverksamhet. Jag fick inget svar från justitieministern om vilken uppfattningjustitieministern har i denna fråga. Längst upp på s. 24 i utskottsbetänkandetframhålls: "Vadförst gäller önskemålet--------------------------- om ett ökat kommunaltinflytande över den lokalapolisstyrelsen kan utskottet i och för sig hysa förståelse för de synpunktersom ligger bakom önskemålet." Jag vill fråga om justitieministern delarden inställningen. Vi tycker inom vpk att ökad insyn skulle vara bra för allaparter. Qm vi får en poliskår som inte har allmänhetens förtroende är detallvarligt. har vi inte den situafionen, och det skall vi vara tacksammaför. Men ett ökat kommunalt inflytande skulle otvivelaktigt medföra attallmänhetens förtroende för polisen förbättrades. Jag kan delajustitieministerns uppfattning att det är mycket få poUser som visar oaktsamheti utövningen av sitt yrke. Men jag tror fortfarande att aUmänhetens förtroendeför polisen tillbaka är bristfälligt. Även om jag inte vill påståatt polisen brister i sin yrkesutövning, tror jag att allmänhetens förtroendeför poliskåren skulle förstärkas, om man omarbetade förordning så, attallmänhetens möjligheter till insyn ökades. Jag tror faktiskt att det skullevara en styrka för poliskåren. Låt mig först säga några ord om situationenvid , som tog upp. Vi är mycket väl medvetnaom de speciella problem som man har haft och har i , med ettbekymmersamt personalläge, med många vakanta tjänster och med en situation därman får se och möta det värsta som samhället har att bjuda. Därför tycker jagatt det är mycket positivt att polismyndigheten i har inlett ettarbete för att förändra och förbättra arbetsmetoderna och organisationen, och jagtror att det kommer att spela en stor roll för att förbättra läget. Mendet behövs också mera omedelbara åtgärder. Regeringen har fattatnågra beslut av det slaget. För det första har vi föreslagit attpolisen skall tillföras 13 milj. kr. för inköp av bilar, som framför allt skallanvändas inom . Detta förslag har helt nyUgen bifallits avriksdagen. För det andra har vi medgett att medel, som finns tillgängliga pågrund av att det finns vakanta poUstjänster i , redan underinnevarande år får utnyttjas för anställning av administrativ personal. Även omvi inte kan fylla polistjänsterna, kan vi ändå göra en stor praktisk nytta omvi ger möjligheter för att använda dessa pengar föranställning av administrativ personal. På det sättet får vi under innevarandebudgetår ut effektivt polisarbete motsvarande 60 polistjänster. Vihar alltså tagit situationen i på allvar. Jag förstår väl attmånga, inte minst yngre polismän med familj, känner vanmakt när man helg efterhelg tvingas rycka in och arbeta och får sätta alla sina privata intressen åtsidan. Jag hoppas och tror att dessa åtgärder som vi har har medverkat till,och de åtgärder som kommer nästa budgetår, skall lätta arbetssituationen. Iårets avtalsförhandUngar har man från arbetsgivarverket tagit de frågor somgäller polisens arbetssituation och speciella påfrestningar på allvar. IngbrittIrhammar talar om att man har en reservation om 10 milj. kr. till speciellainsatser för att hjälpa dem som är i tjänst som poliser. Precis sammainställning har varit vägledande för arbetsgivarverket. Det finns 90 milj. kr.avsatta, som i huvudsak skall ägnas just insatser av det slag som IngbrittIrhammar talar om här. LarsSundin talar om professuren i polisforskning. Jag kan inte svara på frågan omvi har tagit ställning till hur detta definitivt skall ordnas. En avanledningarna till detta är att vi väntar på förslag från ,som vi anser skall ha - så att säga i botten - en uppfattning om den härfrågan. Närdet gäller de övriga frågor som tar upp, om utbildningen, vill jagsäga att det pågår ett arbete och att det pågår samtal mellan oss ijustitiedepartementet, företrädare för och företrädare förPolisförbundet om dessa frågor. Därför har vi ännu inte några färdigalösningar. Jaghåller med om att det med hänsyn till allmänhetens förtroendeför polisväsendet fordras insyn i och parlamentarisk och demokratisk kontrollav poUsen. Vi har ju många sådana möjUgheter. Vi har parlamentarisk insyn irikspolisstyrelsen och i de lokala polisstyrelserna. På oss som politiker, ochsom representanter för våra politiska partier, ligger ett ansvar för att sefill att den här kontrollen från allmänhetens sida kan utföras genom oss. Jagtror att det i varje fall än så länge finns mycket utrymme lokalt, enligtpoUsreformens nuvarande utformning, för att polisstyrelserna skall kunna arbetaaktivt. Om det visar sig att paragrafernas formuleringar ärotillräckliga, får vi väl fundera över dem. Men jag vill att långt ifrån allapolisstyrelser här i landet utnyttjar de möjligheter till ett effekfivt arbetesorii den polisreform har fattat beslut om faktiskt ger dem. Anslagtill polisväsendet, m. m. 1987/88:122 barmankommit i gång mycket bra, på andra häll har man inte gjort det. Jag tror att det är en önskan från mångas sida att manskall bU litet mer aktiv Anslag till polisväsendet, m. m. Fårjag slutligen i fråga om antalet poliser göra eri annan liten reflexion. Underde har jag varit ute ganska mycket på skolor, och jag har dåibland fått en fråga som jag inte har kunnat svara på. Man har frågat hur mångapoliser har jämfört med andra länder. Eleverna har ju också följt denhär diskussionen. Jag bad mina medarbetare att till dagens debatt försöka tafram uppgifter om detta. Det är svårt att få riktigt bra jämförelser. Vissaländer har ju olika grupper av polisstyrkor, som vi inte riktigt kan jämföramed. Men vi har försökt göra en jämförelse mellan , våra nordiskagrannländer - , , och . Med reservation föratt resultatet inte till alla delar är exakt riktigt, vill jag ändå säga attdet är en ganska intressant bild man får. Vihar försökt räkna hur många polistjänster man har per 1 000 invånare. I Sverigeär det 2 poliser per 1 000 invånare, och i är det lika många. har1,85, ungefär lika många, 1,5 och 1,7. Jagtror alltså att man kan säga att när det gäller antalet poliser i förhållandetill antalet invånare är vi i inte alls särskilt dåligt lottade-tvärtom, enligt den här statistiken. Närdet gäller antalet poliser i' förhållande till antalet brott är detnaturligtvis mycket svårare att göra en rättvisande jämförelse. Rent allmäntkan man väl säga att , som alltså har lika många poliser per invånaresom , ju har en betydligt högre brottslighet. De nordiska länderna, somhar ett lägre antal poliser per invånare, har lägre brottslighet. här debatten om antalet poliser kan det vara intressant, tycker jag, attgöra den här lilla internationella utblicken. Jag tror, som jag sade tidigare,att det i mycket stor utsträckning också handlar om på vilket sätt vi utnyttjarbefintliga resurser. Anf.56 () replik: Jag ber att få tacka för justifieministerns inlägg. Hon började med attskissa litet i fråga om den situation som råder i , och jag delar ihuvudsak den syn som hon gav uttryck för när det gäller belastningen påpolismännen i . Vihar här i kammaren i flera debatter i detta ämne frågat efter regeringensomedelbara åtgärder. säger regeringen att man inköpt bilar och anslagitpengar för fler administrativa tjänster. Såsäger här att vi inte kan besätta de polistjänster som är vakanta. Nej, det var precis där skon klämde. Jag anser , fru talman, att jag har fått svar på den fråga som jag ställde i denna debatt, liksom pä alla andra tidigare frågor i olika interpellafionsdebatter. Det har alltsåvarit en felaktig politik som man har fört. Detta erkänns nu litet motvilligt och modstulet här från talarstolen - men det skall ändå tas till protokollet. Jag tror att vi skall högakta landets justitieminister för detta erkännande och att vi skall säga oss att vi nu ser med ungefär samma ögon på den polifik vi skall föra framöver. 64 Jag sade inledningsvis i min förra replik att jagtyckte att justitieministern hadegjort ett kraftfullt inlägg, och jag önskar att denna kraftfullhet än en gångföljer med ut ur kammaren och fill departementet. Anf.57 () replik: Klyftorna i fråga om uppfattningar hos socialdemokraterna visar sig härallt tydligare. sade att det inte fannsnågonfing som tydde på att minskningen av antalet poUser i gav somresultat en ökad brottslighet. Tvärtom hade brottsligheten minskat här iStockholm, sade hon, och vi behövde alltså inte fler poliser. Nuhar ändå justitieministern insett att det behövs fler poliser. Qm man lyssnarpå poliskåren här och på , står det fullständigt klart attdet finns brister. Man är från socialdemokraternas sida beredd att börja lappaihop sprickorna. Det är synd att man inte går så långt som det är möjligt i dag- och som vi har pekat på från hela borgerligheten. Mendet är alltså motsägelsefulla uppgifter som vi har fått från socialdemokraternai dag. Närdet gäller teknisk utrustning har jag också märkt, när jag har varit ute ochbesökt poliskårer, att det är någonting som man efterfrågar väldigt mycket. Nukommer polisen i att få förstärkningar på det här området. Det är ettpar veckor sedan jag var i . Man var mycket besviken över att man intefick del av en sådan förstärkning där nere - och det är härmed framfört. Viskall lyssna på poliserna. De har erfarenhet av sitt arbete. Jag skall bara änen gång - eftersom berörde det - framhålla vilka svårigheterde har, bl. a. när det gäller demonstrafionståg. Vikommer ihåg det senaste demonstrafionståget, med iranierna som knivhöggvarandra i tåget. Det var synd att regeringen inte ställde upp på kravom knivförbud på allmän plats. Det hade kanske räddat människor från att blioffer för detta förfärliga dåd. Prot.1987/88:122 . Anslagtill polisväsendet, m. m. Anf.58 (vpk) replik: De som sitter med som politiskt valda i polisstyrelserna ochrikspolisstyrelsen har ett stort ansvar för att sprida information. Där delar jaggivetvis justitieministerns uppfattning. Men min fråga gällde också om justitieministern ilikhet med utskottet har förståelse för önskemål om ökat kommunalt inflytandeöver den lokala polisstyrelsen. Har justitieministern samma uppfattning somutskottet i det avseendet? 59 (): Demokratiri är en dynamisk, ständigt utvecklande polifisk ordning, somsyftar till att garantera alla medborgare medverkan och som säkrar deras frihetgenom fördelning och kontroll av makten. Den offentliga makten är dock intebara legitimerad genom folkflertalets vilja eller folkets vilja, utan den ärockså underställd en etisk ram. Utan denna etiska ram eller snarare grundinträder ett rättsligt kaos. Rättssamhället kräver för att fungera attmedborgarna har en inre kompass, en inre vägledning. Det är kanske lätt att framställa brottsligheten och den bristande 5 protokoll 1987/88:122 Anslag till polisväsendet, m. m. rättssäkerhetensom en funktion av bristen på poliser. Men om man tror att man löserbrottslighetens totala problematik genom fler poliser, saknar man en elementärinsikt, anser jag, om människan som social varelse. Det behövs fler poliser!Låt mig slå fast detta. Men framför allt behövs det en uppbyggnad av den etiskagrunden hos-medborgarna. och då kan man höra påståenden om attbrottsutvecklingen är avhängig den socialdemokratiska politiken. Det är ensanning- om det nu är det - med modifikationer. Uppbrottet från det etiskamönster som formats av ett tusenårigt kulturarv är något som de femtraditionella partierna har varit rörande eniga om - även om det funnits vissanyanser i denna politiska utveckling. Med andra ord: Ansvaret förbrottsutvecklingen faller tungt över det gamla politiska etablissemanget. En av politikens viktigaste uppgifter är att upprätthållaoch skydda människovärdet. Men huvuddelen av den svenska politiken har bidragittill skapandet av en relativ moral, en nyttomoral, som devalverar människantill en funktion eller ett medel och som leder till en förnekelse av människanspersonliga värdighet. En sådan moral, en sådan etik, utgör en grogrund för enväxande brottslighet. Tron på att samhällets sociala miljö och demateriella satsningar som gjorts skulle leda till att det blev allt mindreangeläget att så att säga ropapå polis har existerat i rnånga kretsar. Detfinns all anledning att just via en trygghetsskapande familjepolitik och ennormgivande skolpolitik ge barn och ungdom en motkraft mot våld ochbrottsinspiration. Det är säkerligen så att våldsvideoutbudet inspirerar en heldel ungdomar till brutalitet. Det är därför nödvändigt att videomarknaden saneras.Till den debatten återkommer vi ju här i kammaren. ' Det börstå klart för alla att välfärdspolitiken, såsom den drivits , inte letttill att trygghet och säkerhet och frihet från våld och brott kunnat breda utsig. Verkligheten är som den är. Det är således oacceptabelt att, på grund avnågot slags ängslan för att bli stämplad för att vilja utöka antalet poliser,indirekt utsätta människor för brott och våld. Det blir inte sällan barn ochäldre som drabbas av en sådan underiåtenhet. Det krävs resoluta åtgärder för att stävja brottsligheten.Det behövs, som jag sagt, ett annorlunda samhällsklimat där synen påmänniskovärdet och gemenskapen får genomslag och utvecklas. Men även mångapunktinsatser har stor betydelse: Låt migpeka på några kristdemokratiska förslag: Polisen bör i större utsträckning vistas ute blandallmänheten, inte bara i polisbilar. Förekomsten av "polisuniformer"är i sig ett brottshämmande inslag. Ungdomar - och även äldre för den delen - som vandaliserarbör i möjligaste mån åläggas att återställa det man fördärvat. Stimulera ansvaret hos allmänheten att förhindra ochanmäla brottslighet. Det är en god idé. En aktiv narkotikapolitik och ett genomförande äv eninköpsbegränsning i fråga om alkohol har stor betydelse för brottsbekämpningen.Inte minst alkoholmissbruk är en omfattande bakgrundsfaktor till våldsbrott ochandra brott. Inför förhandsgranskning riktad mot det extremavideovåldet.