prot · GB09129 · 1987-12-31 00:00:00 — Kanman invända att agerandet inte beror på de inblandade personerna, så här skulleandra också ha uppträtt? Den förklaringen kan vi inte acceptera. Skulle det varaså att alla som blivit chefer skulle uppträda på detta sätt, innebär del attäven dagens företagsledare agerar så. I så fall vore hela branschen omöjlig. Om en person har respekt för lagstiftningen, respekt förvad som sägs i det här huset, då följer han naturligtvis lagarna; har han inferespekt för detta utan i stället ägnar sig åt grov trolöshet gentemot sinhuvudman och åt kriminalitet, då är det naturligtvis allvarligt.. Det är vikfigt aft säga all def är extra allvarligt attdet finns kriminalitet i just den här branschen. Del finns två branscher i delhär landet som är särskilt beroende av att ha förtroende från politiker: det ärläkemedelsindustrin och försvarsmaferielindustrin. Vi kan göra tankeexperimentet atl ett läkemedelsföretag iSverige skulle sälja läkemedel vid sidan om lagstiftningen om hälsoregler ochdenna försäljning ginge ut över människor. Det skulle vara utomordentligtallvarligt. Det är på samma sätt med försvarsmaterielindustrin, eftersom denför beställningarna både från och från utlandet är så beroende avförtroende från politiska instanser. Jag är övertygad om att , somnu är koncernchef i , allvarligt försöker återställa förtroendetmellan förelaget och statsmakterna. Han måste välja medarbetare som försökerfölja lagsfiftningen och uppträda på de villkor som måste gälla för dennabransch. Det är naturligtvis myckel viktigt att han lyckas i det avseendet. Detsom har hänt har nämligen uppenbarligen skadat infe bara de företag där dessadirektörer har verkat, det har skadat hela landet. Detta bör vi ha i åtanke närvi diskuterar frågan. Formellt diskuterar vi en ändring av lagen, men problemetär inle lageri ulan alt människor uppsålligen bryter mot den, alltså förbrytaresom sade. 100ALF (): Den svenska vapenexporten utgör dels ettväxande moraliskt dilemma i internationella relationer, dels lär denpå politikens inhemska förtroendekapital. Exporten av krigsmateriel kommeraUdeles uppenbart i konflikt med de säkerhetspolitiska målen - avspänning,nedrustning och utveckling. uppfatfas inte längre självklart som enfredsmäklande, nedrustningspådrivande nation. häri den internationellaopinionens ögon snarare stigit in i kretsen av de stora multinationellavapenhandlarna. Detta är mycket beklagligt. har utvecklingen gått därhän att vapenexporten ocksåhåller på all utvecklas lill en förlroendekris för regeringsmakten i Sverigeöver huvud Det finns icke ett levande statsråd, icke enlevande tjänsteman, icke en människa, som tycks vara ansvarig för de brott motgällande vapenexportregler som har begåtts. Rättsstaten mäktartydligen inte vaska fram någon som bär ansvaret för vapenaffärsbyken. Detta kanomöjligt skapa respekt för vare sig rättsväsende eller det politiskaetablissemanget. Hur går def med den offentliga tvätten? vill man gärna frågautrikesministern. Nog verkar tvättkorgarna fortfarande bågna. Allt talar för att en av de få vägarna fill en inriktningav vapenexporten, som kan få etisk acceptans i och utanför , är atfutöver det nuvarande regelverket begränsa kretsen av godkända exportländer fillNorden och de alliansfria staterna med siktet inställt på en successiv ochplanerad, total avveckling. måste full klarhet bringas i de nukonstaterade och misstänkta brotten mot vapenexportreglerna. 1977 var värdet av den svenska vapenexporten695,4 milj. kr. hade den i löpande priser stigit till 2 137 milj. kr.för alt 1986 öka till 3 243 milj. kr. Exporten av svensk krigsmateriel ökade alltså mellan 1985 och 1986med . fick vi regeringens redogörelse för den svenskakrigsmaterielexporten . Den visar en ökning års rekordnivåmed ytteriigare . Vapenexporten har alltså mer än fördubblats i löpandepriser . Dessutom har vapenexportens andel av den totala exporten pådessa ökat , dvs. från 0,82 fill . Men, herr talman, storleken på krigsmaterielexporten styrsäven av definitionen av begreppet. Vad som räknas som krigsmateriel anges i en förteckningsom faktiskt ändras successivt. Ett stort antal militära produkter räknas intesom krigsmateriel, därför atf de också kan ha civil användning. Hit räknas t.ex. obestyckade vapenplaftformar - fiygplan, fartyg och bandvagnar -, vissradar-, radio- och kommunikationsutrustning, fartygsmotorer, transportfordonm.m. Även denna kategori materiel kan förorsaka betydande polifiska problem.Det torde de av levererade snabbgående kanonbåtarna iPersiska viken vara ett tragiskt exempel pä. Den redovisade krigsmaterielexporten är alltså baserad påen relafivt snäv definition. , forskare vid , , hävdar att siffran tordebehöva fördubblas för att komma upp i en rimlig totalsiffra för den samlademilitära exporten från av vapen, vapenrelaterad utrustning, kurser ochutbildningsprogram avsedda för främmande lands väpnade styrkor. Ett moraliskt problem är atf av vapenexporten gårfill tredje världen. I utredningen om samband mellan nedrustning ochutveckling, SOU 1985:43, framhålls sambandet mellan utvecklingsländernasvapenimport och en försenad ekonomisk och social utveckling. Vapenexporten tillsvenska biståndsländer i tredje världen framstår mot bakgrund av utredningensresultat som motsägelsefull och i strid med den svenska biståndspolitikensmålsättning. Def mest uppenbara exemplet på denna inkonsekvens mot de svenskabislåndsmålen visar sig när regeringen beviljar exportlicens för kanoner tillIndien lill ett värde av ca och dessutom beviljar statligaexportkreditgarantier som av anslagits "för Lag omförbud mot utförsel av krigsmateriel Prot.1987/88:129 garantigivning vid export av betydelse för ekonomiskautveck- 30 maj1988 ling"- Denna åtgärd fär ennärmast cynisk innebörd i ljuset av den nämnda 1 utredningen om sambandet mellanutvecklingsländernas vapenimport och en * -' " " försenad ekonomiskoch social utveckling. ' * gen dåligt med den svenska biståndspolitikenshuvudmålsättningar, bl. resursfillväxf,ekonomisk och social utjämning. Def är alltså helt oacceptabelt attregeringen låtit exporlkredilnämnden garantera vapenexportföretagetBofors mångmiljar-derorder till via nämndens garantigivning vid exportav betydelse för ekonomiska utveckling. Det finns anledning att ifrågasättaom budgetproposifionens förslag aft u-landskriterief i def s. k. S/U-systemetavskaffas, är ägnat atf underlätta ytterligare svensk vapenexport fillu-länder. Av totalt 70 miljarder i form av statsgaranfi för exportkrediter,reserveras nu 32 miljarder för garantigivning vid särskilt samhällsintresse.Vapenförsäljning till svenska biståndsländer i tredje världen kan inte varaett särskilt samhällsintresse. Trols de strikta regler som gäller för svensk vapenexporthar man sett ett flertal exempel på att svenska vapen dykerupp i en rad länder där de infe skulle finnas och används i klar strid medbestämmelserna. har misstankar utretts av polis- ochtullmyndigheter. åtalade åklagaren två personer, varav en i ledandestäUning vid , för bl.a. grov varusmuggling avseende krut ochsprängämnen. Regeringens exportlicenser för krigsmateriel ochvapenleveranserna tiU torde dessutom stå i klar strid med gällandelag och riktlinjer för vapenexport och måste enligt kds uppfattning omedelbartupphöra. Målsättningen måste vara att den svenska vapenexporten iett längre perspektiv avvecklas för att minska motsättningarna mellan de olikasvenska säkerhetspolitiska målsättningarna, och att de åtgärder som föreslås iutredningen om samband mellan nedrustning och utveckling genomförs. Defta måstesjälvfallet ske på ett sådant sätt att sysselsättningen i och andraorter som är starkt beroende av krigsmaterielindustrin upprätthålls ochutvecklas. Regeringen bör få uppdrag atf utarbeta en avvecklingsplanför den svenska vapenexporten där de nu gällande säkerhetspolitiskamålsättningarna beaktas samt att kostnadsberäkna avvecklingen. skall vi ta ställning fill en ny lag om förbud motutförsel av krigsmateriel, m.m. Meningen är att skärpa kontrollen överkrigsmaterielexporten. Den svenska krigsmaterielindustrins marknadsföring avsina produkter och sitt kunnande skall regleras hårdare, bl. a. genom enutvidgning av de gällande reglerna om förbud mot kunskapsöverföring fillutlandet. Samfidigt föreslås regler för att uppnå en effektivare kontroll avefterlevnaden av bestämmelserna. Export av svenska vapen skall endast kunna ske fill ländervilkas regeringar åtagit sig att se fill all dessa vapen inle vidareexporleras.Systemet med slutanvändarintyg och s. k. deklaration om egen fillverkning byggsut och effekfiviseras. De svenska utlandsmyndigheterna får i uppgift att taemot slutanvändarinfygen från de mottagande ländernas försvarsmyndigheler och 64 vidarebefordra intygen fill KMI.Detta är en nödvändig uppstramning av den hitfillsofillräckliga kontrollen för att uppnå syftet med slutanvändarinfygen. Förslagetinnebär att ett land som sviker förtroendet vid tillämpningen avslutanvändarintyg och licensfillverkning inte längre skall få komma i fråga förexport av krigsmateriel från . Enligt kds uppfattning är propositionen idenna del inte tillräckligt långtgående. Det bör klarare preciseras attregeringen avbryter leveranserna eller drar infillverkningstill-ståndet, om en köpare i strid med slutanvändarintyg såltsvensk materiel vidare till annan nation. förhör med statsministern avslöjades för svenska folketprincipen med s. k. samarbetsavtal. Många har reagerat med förvåning, minstsagt, över de möjligheter som samarbetsavfalen erbjuder när det gäller attkringgå vapenexportreglerna. I de nu gällande riktlinjerna förkrigsmaterielexporten preciseras förutsättningarna för s. k. samarbetsavtalför gemensam utveckling och produktion av krigsmateriel mellan företag iSverige och i andra länder. Samarbetsavtalen med och tyder påen uppenbar risk att dessa kan komma att utnyttjas för att kringgå gällanderegler. Kdsföreslår därför att uppdrar åt regeringen att återkomma med förslagtill nya regler för samarbetsavtal som utesluter möjligheten att kringgågällande bestämmelser för svensk vapenexport. Kdsbeslutade redan vid sitt riksting 1980 att verka för aff svensk vapenexportavvecklas för att skapa en större samstämmighet mellan alla de svenskasäkerhetspolitiska målsättningarna. Föraft stärka trovärdigheten i internationella nedrustningssträvandenborde alltså den svenska vapenexporten, utöver det nuvarande regelverket,begränsas till de nordiska och alliansfria staterna med siktet inställt på ensuccessiv och planerad total avveckling. Kdsstöder samfiiga förslag till skärpning av reglerna för krigsmaterielexport,men upprepar kravet på att den svenska vapenexporten i ett längre perspektivbör avvecklas. Jag ber att få yrka bifall till motionerna U412 och samt tillreservationerna nr 4 och 10. Lagom förbud mol utförsel av krigsmateriel 101 (): Det är nu och jagskrev motion 1986/87:U407 om vapenexport. har det hänt en hel del pådet här området. Vi föreslog då att det borde göras en utredning om sambandetmellan vapenexporten och behov av krigsmateriel. finns det enbred enighet kring detta krav, och det är glädjande. Iregeringens proposition talas det mycket om ett ökat behov av kontroll i olikaformer. Men det står ingenfing om allmänhetens möjligheter att få ökad insyn ivapenaffärerna. Man skall infe underskatta allmänheten. Det är ju infe på grundav regeringens kontrollfunktioner som den ena olagliga vapenaffären efter denandra rullas upp. I stället är det , Svenska freds- ochskiljedomsföreningen och journalister som har dragit fram dem i ljuset.Folkpartiets krav på större öppenhet i redovisningen av vapenexporten har intetagits upp i betänkandet. Det är svårt att mednuvarande offentliga statistik få en klar uppfattning 5 protokoll 1987/88:129 Lag om förbud mot utförsel av krigsmateriel omvapenexportens omfattning och struktur. Det-är viktigt att utomstående harmöjlighet att följa en kritisk granskning av vapenexporten. Så länge vi harvapenexport med restriktioner kommer efterlevnaden av dessa att diskuteras. Delär angeläget att derina debatt kan föras på saklig grund. Därför börsekretessen minskas på detta område. driver krav på öppenhet när detgäller den internationella vapenhandeln. Därför bör vi föregå med gott exempeloch häva hemligstämpeln beträffande typ av vapen och antal vapen som exporterasfill resp. land. Endast i undantagsfall bör sådana uppgifter varasekretessbelagda. Det är inte bara som har problem med attlagsfiftningen om vapenexport inte följs. har sålt vapen tillSydafrika. Inte mindre än 27 stater har försett både och med vapeneller gett dem annat stöd till kriget sedan detta började i september 1980.Sverige ingår i den gruppen. Marknaden för vapen har förändrats delsgenom att konkurrensen mellan allt fler producenter och exportörer ökat, delsgenom en global minskning av efterfrågan. Den här övergängen fill köparensmarknad har medfört strukturella förändringar. Vapenaffärerna består avkomplexa finansieringsarrangemang, teknologiöverföringar och specialarrangemang.Defta har inte minst vi i fått erfara när det gäller Indienaffären. har svenska försvarsbesfällningar svarat för igenomsnitt hälften av omsättning, men har andelen sjunkittill en tredjedel. Den här situationen är infe unik för , utan dengäller för många försvarsindustrier. En bevarad produktion av krigsmaterielinnebär aft det ekonomiska trycket på export ökar. Det har skett en gradvis förskjutning i den regionalafördelningen av svensk vapenexport. Fram till .slutet av var detframför allt de neutrala staterna och NATO-länderna i som var deojärriförligt största kunderna. gick av vapenexporten till dessaländer. har ungefär hälften av exporten gått till , medanen tredjedel har sålts till . Tredje världen har ökat sin andel när detgäller svensk vapenexport, och det är ju där som krig förekommer . har som neutral stat traditionellt spelat en aktivroll i fråga om internationella nedruslningssträvanden. som vi villspela denna roll kan vi inte bli allt akfivare inom vapenhandeln, särskilt intemed tanke på hur denna handel har utvecklats - med ett hårdare klimat ocholagliga affärer. Som framhöll i sitt anförande har den svenskavapenexporten ökat , från av den totala svenskaexporten 1985 fiU . Vi anser atf inte bör öka utan snarare minska sinvapenexport. Vapenindustrin bör struktureras därefter,, och regeringen bör lainitiativ till en sådan omstrukturering. Om vi skall behålla svensk vapenproduktion av nuvarandeomfattning, måste exporten öka ännu mer. Men detta kan infe vara försvarbart.Därför är det nödvändigt att regeringen far initiativ till de åtgärder som vitalar om i vår mofion från årets motionstid: Men den frågan tas inte upp ibetänkandet. trots attden är nog så angelägen. Varför skall t. ex. FFV fortsätta alt produceragranatgeväret , trots att det sveriska försvaret inte har köpt detgeväret och, såvitt jag förstår, inte heller avser att köpa deti framliden? Visserligen är det en bestseller på vapenmarknaden -det har vi jufått klart för oss . Men vi skall ju bara producera sådana vapensom del svenska försvaret har behov av. Det finns också anledning att samordnaden svenska ammunitionsfillverkningen. Staten bör således ta ett initiativ iden här frågan. Kravet på en omstrukturering tycks ha fallit bort iutrikesutskottets behandling av motionerna. Däremot finns def i betänkandet ett avsnitt om omställningav militär produkfion till civil produktion. Den saken har vi också tagit upp ivår motion som en mycket angelägen fråga. Utskottet utgår från all regeringenkommer alt la ställning till behovet av ytterligare belysning av detta område.Men det låter inte särskilt kraftfullt. Det gäller ju all infe bara belysafrågan - det har för övrigt gjort på ett utmärkt sätt -, utan ocksåatf ta initiativ, så atl vi kan förbereda oss för alternativ i framtiden.Annars blir del som - nämligen att sysselsättningen ständigt finns med idiskussionen om vapenexport, trots att den inte skall utgöra något motiv förexport enligt riktlinjerna. Avslutningsvisyrkar jag bifall fill reservationerna 4, 5 och 6. Lag omförbud mot utförsel av. 102GUNNAR FIOKMARK (m): Till vill jag bara säjga aff denutvidgning ay den svenska vapenexporten till alliansfria stater som han härpläderade för faktiskt skulle innebära en omfattande förändring av deriktlinjer som gäller. En sådan utvidgning skulle innebära att Nordkoreaoch många andra länder blev möjliga mottagare av svenska vapen. Behovet av en bättre kontroll och en bättre uppföljning avden svenska vapenexporten är otvetydigt mot bakgrund av de senaste årenshändelser. Min kollega har utvecklat detta i ett anförandetidigare. Jag instämmer i vad som där har sagts. Så ytterligare några reflexioner. behöver enstabil utrikes- och säkerhetspolitik. De partier som kan föra en sådan politikmedverkar till all garantera en traditionell svensk neutralitetspolitik. Densvenska neutralilels-poUtiken kräver nämligen konsekvens och även förmåga attmed politiskt ledarskap hävda denna konsekvens: Det är därför oroande att delsocialdemokratiska partiet har betydande problem när del gäller att levaupp lill sådana här krav pä konsekvens och ledarskap. Det verkar som om internaopinionsyttringar kan driva den svenska utrikespolitiken fram och fillbaka,beroende på vad som för tillfället ger med- eller motvind i den politiskadebatten och vad som för tillfället är det dominerande intresset i massmedia. Jag skall ge några exempel. Densocialdemokratiska försvarspolitiken har under 70- och 80-falef präglats av enbetydande inkonsekvens från den ena partikongressen till den andra - först varman mot JAS och sedan var man för JAS och först var def reduktion ochsedan blev det extrapengar - och fram till dagens situation. ser vien regering som har påtagliga problem när del gäller att hantera skillnadenmellan den verklighet som man önskar sig och den verklighet som man lever 1987/88:129 Ytterligare ett exempel. upplevde vi hur socialdemokratiska partiledningen under trycketfrån en intern och en extern opiniontotalt skiftade uppfattning om vad som var möjligt eller inte möjligt, .. , , . . , med hänsyn till den svenska utrikespolitikenvad gäller sanktioner mot Vid den senaste partikongressen skiftadesocialdemokratin upp- fattning om vad som skallgälla vid främmande nationers örlogsbesök i svenska hamnar. Vi kankonstatera att socialdemokraterna så sent som vid förra medverkade idenna kammare till ett riksdagsuttalande, där man slog fast behovet av svenskvapenexport som ett led i den svenska säkerhetspolitiken. medverkar man utredning som skall undersöka om den svenska vapenexporten skall avbrytas. Därmedmedverkar man också till att långsiktigt undergräva möjligheter attupprätthålla en någorlunda god och för vår säkerhetspolitik viktig nivå påvapenexporten. , herr talman, vill man inte ställa upp bakom det uttalandesom man i denna kammare medverkade till . Man tvingas därmedatt på ett politiskt nesligt sätt ge efter för deiri som i allt väsentUgtmotarbetar den säkerhetspolitik som socialdemokraterna i upprepadeförsvarsutredningar har slutit upp bakom. Det blir två konsekvenser av denna bristande förmåga till stabilitet iden politiska uppfattningen. För det första undergräver man genom dettakontinuerliga misstänkliggörande den framtida svenska vapenexporten och densvenska krigsmaterielindustrins möjligheter att spela den roll i den svenskasäkerhetspolitiken som är ägnad att göra den insats som socialdemokraternatidigare sagt att den skall göra. För det andra undergräver man därmed ocksåförtroendet för förmåga att konsekvent föra en neutralitetspolitik itider då en regering kan utsättas för inre och yttre tryck från olikaopinionsgrupper. Därmed ger man inte en bild av att är för en stabiloch säker neutralitetspolitik. Det är beklämmande, herr talman! Det ärbeklämmande inte minst därför att kraven på en ökad restriktivitet som ettsjälvändamål och kraven på att utreda och eventuellt avbryta den svenskavapenexporten enbart går de stormakter till banda som är beredda att säljavapen till en mängd olika nationer runt om i världen. Det är beklämmandeeftersom man därmed medverkar till att i den internationellaopinionen moraliskt undergräva små nationers möjligheter och rättigheter attimportera vapen för sina försvar. Sådan är bilden av debatten om den svenska vapenexporten. Det är ochförblir ett hyckleri att säga sig vilja avbryta den svenska vapenexporten ochsamtidigt slå vakt om en svensk säkerhetspolitik. Jag skall med intresse se hurOlle och , som i försvarsutskottet har medverkat till ettyttrande som i princip innebär ett bifall till den moderata reservationen,kommer atf ställa sig när kammaren voterar i denna fråga. Anf.103 () replik: I mittanförande sade jag två gånger, och jag vill att lyssnar på det entredje gång: Nuvarande regelverk torde knappast 68 göra det möjligt för oss att exportera vapen till ; def kanjag infe Lag omförbud mot utförsel av krigsmateriel tänka mig att ens sina moderata expansionistiska Prot. 1987/88:129 önskemål om en utökadvapenexport kan tänka sig. Vad jag har sagt två gånger tidigareär att i de nordiska alliansfria staterna begränsas vapenexpor ten med sikte påen successiv och planerad total avveckling. Anf.104 () replik: Jag avser inte att föra någon debatt med i denna fråga.Jag är väl medveten om att han har en annan uppfattning än jag i denna fråga,även om vad han sade om expansionist förefaller litet väl tilltagset. Jag villbara fästa hans och kammarens uppmärksamhet på att kriteriet alUansfri stat somsådant inte är särskilt meningsfullt att föra in i en debatt om den svenskavapenexporten. Anf.105 () replik: Att jag om använde ordet "expansionist"berodde på att jag i flera tidningsartiklar har läst hur hans partikollegaAnders mycket frejdigt uttalat sig för en utvidgning av vapenexporten.I och för sig skulle väl mitt uttalande ha riktats till , men jagutgick ifrån att och har samma uppfattning i denna fråga. Vikan naturligtvis länge diskutera om definitionen. Jag kan väl få nämna tillprotokollet att jag tog mig före att ringa upp Svenska Freds, som ändå haft enhel del med detta ärende att göra. Där ansåg man att den skrivning jag citerattre gånger innebär en markant uppstramning av vad som gäller. Anf.106 () replik: förmodan att AndersBjörck och jag har samma uppfattning i denna fråga stämmer. Däremot vill jaginte gå med på att den uppfattningen är särskilt expansionistisk. Om ett annatland överväger att exportera vapen till vet jag inte om att det landet skall benämnas som expansionistiskt, t. ex. om man säljerkomponenter till ubåtsjaktsfartyg i i då vi faktiskt är tvingadeatt använda dessa vapen. Det må vara att det är expansionistiskt att medverkatill att andra små stater får möjUghet att försvara sig. Jag tror att det storamisstaget vi kan göra är att vi medverkar till en lagstiftning som i verkligbemärkelse ger de stora staterna en möjlighet att göra de små staterna ännu merberoende av de stora staterna. I ett sådant fall har ordet"expansionistisk" bättre täckning än när vill användadet på mig och på min moderata partikollega . 107 (): har berett försvarsutskottet tillfälle atf yttra sigöver regeringens proposition 1987/88:154 med förslag till lag om förbud motutförsel av krigsmateriel, m.m. yttrande är helt enigt. Jagvill i detta sammanhang lämna vissa synpunkter på de nu behandlade frågorna medutgångspunkt från försvarsutskottets yttrande, som alltså alla partier iförsvarsutskottet står bakom. Jag tror att det är extra Lag omförbud mot utförsel av krigsmateriel viktigtinte minst med hänsyn lill den konstlade debatt som försökt skapagenom sina reservationer i utrikesutskottet och i andra sammanhang - ,har vi hört ifrågasätta alt det föreligger någraåsiktsskillnader. Får jag först säga, herr talman, aff det naturligtvis ärrimligt och riktigt att också försvarsutskottets synpunkter påkrigsmaterielexportfrågorna har inhämtats.