prot · GB09137 · 1987-12-31 00:00:00 — En sådan skattesäukniug - lika för alla - skulle kunna finansieras med höjdoljeskatt, vilken också skulle kompensera effekterna i deu kommunala ekonomin.Dessutom bör sänkt matskatt utgöra en central del i en skatleomläggnirtg medfördelrtirtgspolitisk profil. Det största skatteproblemet för är emellerfidkommunalskafterna. Behovert av aft utveckla och förstärka insatserna inom vård,omsorg och skola är stora. Inte lönerörelse kommer alt driva uppkommunernas och landstingens kostnader utan att skapa ny verksamhet. I dettaläge finns en allvarlig risk för aff kommunalskatterna höjs kraffigt.Detta är def allvarligaste hotet mot såväl marginalskaffesärtkrtirtgert somfördelrtirtgspolifikcrt. Dert starka kosfrtadsökrtirtg som drabbar kommunerna fillföljd av ett högt löneavtal motsvaras av höjda skatteintäkter. Men med denordning som finns kommer dessa inle kommunerna till del förrän först eftertvä år. kan komrtiunerna t. o. m. ha Ivirtgats höja skattcrt föralt klara ut situationen. Delta är ingen, bra ordnirtg. Regerirtgert bör därförpröva förutsättningarna atl skapa ett mer samband mellan löneutvecklingoch kommunernas skatteintäkter. vill ha lägre skatt på arbete och högreskaft på råvaror som uran, olja och kol. Det föreslår vi i vårtbudgetalternativ fråu januari. Defförekommer i debatten en övertro pä aft man kan finansiera sänkta marginalskatter med höjdaindirekta skatter. Def finns anledrting atf varrta Prot. för dcrtua övertro,eftersom t. ex; borttagande av de undartfag som firtns från mervärdeskatt i dagfill mycket stor del skulle drabba villaägare, boende och n i- k oli Det blir ]u en skaffedebaff , och jag kommer därför irtfe attgå ytterligare irt på detta.Mert på ett område vill jag säga rtågra ord. Finansministernhar alldeles gjort en helomvändning i frågan om matmomsen. Han har sagtatf han kan tänka sig en sänkt matmoms. Det är ju bra. Vi i centerparfiet troremellerfid inte på uttalanden i pressen, utan vi tror mera på koukref handling.En fråga som kräver ett klargörande under de som står fillfinartsmirtisferrts förfogande här är därför frågan om tilläggsdirektivtill kommittén om indirekta skatter. Direktivenfill utrednirtgen om indirekta skatter är mycket omfattande. FinansministerFeldt gjorde i princip ett ertda undantag: kommittén får inte utreda endifferentiering av momsen när def gäller matskaffen. Def är därför glädjandeatf höra finartsmirtisferrts uffalaude, att eu särtkrting av mafmom-sert i dagär fekrtiskt möjlig. Så sertt som i marsdebatfert här i kammaren artsågfinartsministern aft problemet med sänkt matskaft var att def förelåg tekniskahinder. Därmed är alltså def tyngsta argumentet mot sänkt skaft på matUrtdartröjt. Jag förutsätter därför aff firtartsminisfern ger besked omhuruvida det kommer några tilläggsdirektiv fill utredrtirtgert om indirektaskatter eller infe. Beträffandecenterns förslag om en sänkt skaft på basmat ned till t. ex. byggmomsrtivå ochert ökad skaft på sällartköpsvaror med hög imporfartdel firtns det anledrtingatf säga något. Vihar lagt fram dessa idéer och är beredda att diskutera den närmare utformuiugeumed dem som är intresserade. Vi har inte då det t. ex. gäller sällartköpsvarorirtom certferparfiet fattat rtågot beslut om vilka varor som skall tas med. Defenda jag säkert kan tala om är aff infe har någon tanke på att ta medböcker i en sådan grupp med höjd moms. Eftersom ju slagits extra hårtför aff få eu vettig avvägning på kulturområdet, kommer vi självklart inte attha detta med. Somexempel vill jag nämna centerrts hårda satsning på folkbibliotek,ufsfällningsersäffrting samt bidrag till folkbildniugsförbunden och deraskultursatsningar- områden där vi här i ibland har fått vara ganskaensamma om atf kämpa. Föross i är det självklart aft peka på de inhemska obalanserna medöverhettning och hög arbetslöshet som motpolerna i arbetsmarknads- ochregionalpolitikert. Regiortalfsett är def allt större skillrtader mellan regioner, och def firtrts allt svårare överheftrtirtgsproblem i kortcerttrafionsområdena. Detta skapar problem för såväl märtrtiskor som ekortomi. Köerrta på bosfadsmark rtadert och i frafikert, miljöproblem, t. ex. vad gäller luft och buller, krisi vård och omsorg- detta är frågor som infe kan lösas utan en bättre regionalpolifik. Bristerna på arbetsmarknader med uttunnad service är andra regioners problem. Den överhettade arbetsmarkrtaderts lörtcglidrtirtg smitfar av sig. Def skapar en flykt av människor med specialistkompetens från glesbygd, likaväl som alltför många av dem som arbetar med vård och omsorg i " storsfadsregionerrta sökersig till artdra sektorer på grund av löuesituatiouen. socialdemokratiska regeringert går mart t. o. m. så lårtgt atf mau försökerskapa en bUd av atf mart heU har lyckats få kontroll överarbetsmarknadssituationen - trots aff ett flertal regioner har en ganska storundersysselsäftniug. Jag skulle nog vilja rekommendera regeringen ochsocialdemokraterna aft bläddra ytterligare något i arbetsmarknadsstatistiken,när man nu fortsätter att föra den här propagandan. Vidaregäller def aft komma fill rätta med orättvisorna mellan mänrtiskor. I dertstruktur som vi uu har finns orättvisor som leder tillkompensafionsfärt-kartde. En skattereform enbart för höginkomsttagare är därförutesluten. Insatserna på det sociala området måste ha engrundtrygghetsinriktning. Dessutomgäller def rättvisan - ett annat område där vi i också har förslag-mellan stora och små företag. Aft småföretagare och egenföretagare betalar meri skatter och avgifter än stora företag irtnebär totalt sett en förlust fördert svertska ekortomirt. Ufvecklirtgsmöjlighefer tas infe fill vara. Definnebär att goda idéer inom små och medelstora företag inte kan reaUseras. Centernspolitik går ut på aff staten, för aff få fart på ekonomirt också regionalf,satsar på vägar, på vägunderhåll och på en utvecklirtg av järrtvägert, så affdertna kart bli ert hela svertska folkefs järnväg. Vi föreslår också aftstatens resurser och kapital omdispoueras. Iert gemertsam reservation säger vi från de icke-socialisfiska partiernas sidaaff staten bör sälja uf den del av företagert och de tillgårtgar som andra kansköta bättre. Då frigörs resurser som gör det möjligt att utveckla deninfrastruktur som har regionalpolifiska förteckert. Föraff vi skall klara framtidens industripolitik är def också augelägef atf vi ärmed och utvecklar morgondagerts teknik. Kunskaper om högteknologi är en avförufsättningarrta för aft en Uten natiort som skall kuuna varakonkurrenskraftig . På det indusfripolitiska området har dockregerirtgen infe varit särskilt aktiv. När det gäller irtdustripolitikeu somhelhet finns del, efter sex socialdemokratiska regeringsår, inte särskiltmycket att yvas över. Om man tittade litet grartd i backspegelrt och befraktadertågot vad som hände under de icke-socialisfiska åren, skulle man finna aft detdå var mer av nytänkande och mer av satsnirtgar på ert rad stora projekt, somfortfarartde ger jobb och sfimulaus inom svenskt närirtgUv. Dertarbetsbörda som åvilar irtdustriminisferrt tycks irtfe vara särskilt stor,eftersom hart rtumera får sköta två departement. annan icke-socialistisk reservation tar vi reservartter upp frågan omlöntagarfonderna. Vi menar aft de styr åt fel håll. De styr nämligert irikfrtirtg mot ett certtralisfiskt ekortomiskt system. Det irtrtebär att decentrala institutionerna fär bestämma över den ekortomiska ufvecklirtgert. Istället borde man styra mera i rikfrtirtg mot ett persortligf ägartde. Dåskulle de enskilda människorna kunna påverka sin egen situation och fåmöjUgheter fill ett direkt ägande i företagen. Vårtförslag om ert awecklirtg av lörtfagarfonderna för atf på def sättet stimulerahushållens sparande skall ses som en helhet. Varje medborgare skulle rtämligertfä möjlighet aft sätta av ert hurtdralapp fr. o. m. nu och två årframöver. Alla skulle få möjUghet aft delta i lönfagarfondsavveck-lingen. Sparartdet behartdlas i ett särskilt betärtkande. Mert deffirtrts artledrting aft säga aft dert försämrirtg i hushållens sparande som harägt rum uuder de senaste årert egenfligert infe borde ha överraskat, eftersomdert utgjorde en fortsättning på den rtegafiva utvecklirtg som har pågåttalltsedan 60-talef. Nedgången bromsades upp under de icke-socialistiskaregeringsåren, då en rad viktiga sparfrämjande åtgärder vidtogs. Eftersocialdemokraternas återkomst i regeringsställrtirtg har def dock blivit ertkraftig försämrirtg. Det måsfe således fill en konsekvertt sparpolifik på ertrad områdert. Vi i certferrt mertar aff persortligairtvesterirtgskonfort kuude utgöra en vikfig del av sparpolitiken. Sådanaskulle kunna bli en vikfig källa för utvecklingen av den svenska ekortomirt idecerttralisfisk rikfrtirtg. Vår idé är atf def skall vara möjligt aff avsättamedel motsvarartde ett halvt basbelopp för persortliga investeringar.Def skulle möjliggöra personligt sparande för boende och studier, för skapandeav en pertsiortsfrygghet eller ett startkapital för dert som vill bli egert företagare. När def gäller allt reformarbete i detta sammarthangunderstryker vi i vikfen av att man i allt större utsträckning tänkerpå de utsatta gruppernas behov. Jag vill sammanfatta krifik mot denekonomiska polifiken på följande sätt: o Gertom regerirtgerts polifikkommer vårt kostrtadsläge - beroertde på lörteöknirtgarrtas storlek samtdärigertom orsakade kosfnadsstegringar, jämfört med kortkurrenflärtderrta- aftvara ogyrtrtsamt för . Detta kart skapa problem för svenskexportindustri. o Regeringens ovilja mot aff ha ett miljömål i denekortomiska politikert är förvånansvärd. Det är ytterligare ett bevis för denkonservafisrn som präglar regeringerts miljöpolifik, något som jag beklagar. o Dert fördelningspolitiska profilen, som förr var ettsocialdemokratiskt adelsmärke, visar aft man hela fiden bortser fråu de utsattagruppernas behov. Def gäller då grupper som på grund av sjukdom, dåligtförsäkringsskydd eller oceutralt boende drabbas extra hårf. o Dert höjrtirtg av oljeskatfen som regeringert nufillsammans med genomför hade kunnat accepteras av centerrt, omåtgärden hade parats ihop med en fördelrtirtgspolitisk profil som irtrtebär ocksä hade höjt grundavdraget i skatteskalan. o ekonomiska förslag är ett väl avvägt alternativtill regeringerts budget. Vad som kännetecknar förslag är att vi iuomolika sysfem gör omfördelnirtgar med ert fördelrtirtgspolitisk profil. o Vi särtker sjukförsäkringsavgifterna för småföretagareoch höjer avgifterna för de större företagen. Därigenom gynrtar vi de mirtdreoch medelstora företagert. o Vi sänker momsen på livsmedel. Men vi kan tänka oss enhöjning av momsen pä s. k. sällartköpsvaror med hög importandel. Med dettaförslag vill vi gynna barnfamiljer och inkomsttagare i låg- ochmellartirtkomsflägert. Det firtrts nu material som styrker def faktum aft man ilägre inkomstlagen betalar en större procentuell andel av sin irtkomst imervärdeskatt. Pröt.1987/88:137 9juni 1988 Den ekonomiska politiken m. m. Närdet gäller våra reservatiorter firtns def anledrting aft särskilt nämrta några. -Reservafion 1 är gemensam för de icke-socialisfiska parfierna. Här visar vi påett brai alternativ för den svenska ekonomiska polifiken. I reser\'afion 9 tar viupp kravet på ert privafiserirtg av staterts fillgårtgar. Vidarebehartdlar vi i olika reservatiorter frågor som dert gemensamma lönebildningertoch prisreglerirtgen. Ireservafiort 14 behandlas skattepolifiken. LJrtder mom. 14 finrts olikareservafioner, men i tre av dessa firtrts en gemensam grundsyrt, som skullekunna utgöra ett underlag för en slagkraftig icke-socialistisk firtartspolifik.På en rad vikfiga punkter är vi alltså samstämmiga, vilket jag tror är vikfigt. JagviU avsluta anförandet med aft rikta fre frågor fill socialdemokraterna, iförsta hand till finansmirtistern: Konimer def tiliäggdirektivtill utredrtirtgert om irtdirekta skatter, så att vi kart utreda frågau omsärtkt moms på baslivsmedel? Vilka effekter för svertsktrtärirtgsliv, villaägare samt artdra boertdekate-gorier kommer det högarärtteläget att få? Vilka effekter kommer deprisstegrirtgar som vi rtu upplever aff få för sveusk ekortomi och för desvertska lörtfagarrta ? Meddefta, herr falmau, yrkar jag bifall till reservationerna 1,3,6, 9, 11, 15, 19,25 och 29. AnL 4 HANS iHallstahammar (vpk): kommer vi aft få höra finansutskottets ordförande,finansministern och statsministern i fur och ordning berömma sig av den tredjevägens polifik. Man kommer aft hävda att regeringen är exempellöst skicklig isin ekonomiska politik. Med hänvisrtirtg fill bl. a. def srtabbt sjunkandebudgefunderskoffet och dert mirtskartde arbefslöshefert kommer man att görajämförelser med den borgerliga regerirtgsperiodert och visa på de posifivaskillrtaderrta. Jagvill redart rtu erkänna aff def finns flera posifiva inslag i den ekortomiskaufvecklirtgert. Vårt lartd har surfat på en högkonjunktur som varat mycketlängre än ekortomiska bedömare kuurtaf förutse. Meu finns det då bara beröm attge? Är det den enda sanna bilden? Nej,herr talman! Jag skall i mitt anförartde dessutom ägna mig åt några mycketviktiga saker som socialdemokraterna förmodligen inte kommer aff ta upp i sinaanföranden. Det finns en helt annan sida av den förda ekonomiska politiken somockså måste lyftas fram. Sverigehar alltså under 80-falef haft goda ekonomiska konjuukfurer. Produktiort ochsysselsättrtirtg har ökat. har fått kraffiga virtsfökrtirtgar- de största vinsterna på decertrtier. Virtsterrta är skapade av de arbetande,men kapitalisterna bestämmer hur de anvärtds. De stora vinsterna har utgjorteu vikfig förutsättning för kapitalexport och transrtatiortalise-rirtg.Spekulatiortsinslagen i ekonomin har ökat. Snabba klipp, uppköp av företag,fusioner, nedläggnirtgar och en ansamlirtg av makt på aUt färre härtder ärockså resultat av deu tredje vägerts politik. Firtanskapifalisterrta har kunnatlägga beslag pä mycket stora tillgångar. Men uu kommer def märkliga:Samtidigt som storföretag och överklass har berikatsig påstås vårt land sakrta fillgårtgar för ert rikfig utvecklirtg av Prot.1987/88:137 sjukvård,omsorger, skola och en rad andra områdeu som behöver rustas- 9juni 1988 Defhör vi i diskussiouer om resurserua på dessa områdert. Kapifalägarrtahar fiofaldigaf sirta irtvesferirtgar utomlands, meu det fiurts " '" . . .,, , , tiken m. m. Irtfepertgar till skolart. Börsspekulatiortenhar mångdubblats, meu kulturen går på svältkost. Storbolagen vältrar sig i vinstpengar, men vikfigasamhällsinvesteringar måste skjutas upp. Miljonärer och miljardärer har ökat i antal, meu de somarbetar ihop vinsterna får lära sig atf hålla igen på sina krav. Detta har också ägt rum under marscheu efter dert tredjevägert. Socialdemokratirt har burtdit sirt polifik till kapifalismerts ochmarkrtadseko-uomius utveckling och dess fortsatta bestånd. Kapitalägarnatilläts att i alltför hög grad föra en egen ekortomisk politik, därirtvesferirtgsplarter och satsnirtgar avgörs av dem. Kampartjert förEG-artslufrting pågår för fullt, styrd av starka kapitalirtfressen. Samhälletoch de arbetande har bara atf rätta sig därefter. Regeringen - och ännu värre de borgerliga parfierua -vacklar i försvaret av def ekortomiska självbestämmandet gentemot såvälinhemska som ufländska finansirttressen. Avregleringar och läffrtader irtomkredit- och valutapolitik har gjort det lättare för sforfiuartsen. Dert s. k.harmortiseringert fill EG diskuteras och släpps fram gauska okrifiskf.Storfirtartserts vilja presenteras som en nödvändighet. I detta läge växer rtaturligtvis behovet av eu alternativekonomisk polifik, vars uppgift är aff bekämpa klassklyftor, spekulation ochmygel. En sådan ekonomisk polifik kan aldrig formuleras av de borgerligapartierna eller av borgerligt tänkande politiker. Här behövs en ideologiskdiskussiou, som i sin tur kan bana vägen för en annan ekonomisk polifik.Ekonomi är infe bara ekonomiska och matematiska samband. Deu polifiska ekonominhandlar också om moral och rätt, orri vem och vad som skall främjas, och vemsom skall betala. Den ekonomiska politiken är, för aft använda ett slitet ord,en del av klasskampen. Valet mellan srtöd virtrting och social och ekonomiskrättvisa borde infe vara svårt. Det finrts irtgert motsättning mellan rättvisfördelrtirtg och god ekonomisk utveckling. Tvärtom är en rättvis fördelning enförufsättrtirtg för en bra ekonomi, aff alla skall få del av de värden somproduceras. Om de enskildas ekonomi utvecklas, utbildningen kan förbättras ochinfrasfrukfu-reu förstärkas, är det förutsättningar för eu allmän'Och, i nästasteg, ärtrtu bättre ekortomisk utveckling. Den kompletterirtgsproposifion som har lagtsfram och soin behandlas skiljer sig infe särskilt mycket från fidigareförslag från regerirtgen. som man berömmer sig för de vackrasiffrorna, som är faktiska, målar man upp en hotbild av framfiden - vilket manhar gjort gartska lärtge. fortsätter att koncentrera intresset krirtgolika katastrofteorier, där ert bättre löneutveckling än den som regering ochstorfinarts kart tärtka sig gertast skall kasta landet och dess arbetande folki fördärvet. Eftersom vi redan har hört de borgerliga företrädarna vetvi atf de understödjer den diskussion och den analys som regeringen för fram. Prot.1987/88:137 av sjunkande reallöner och stillaståendehushållsin- komster h,ir lönerrta nu undan förundan förbättrats. ~----------- ; ~ hade varit verkliga, skullekatastrofen ha varit här fillbaka. Den eonom p Trots aff lörteutvecklirtgert rtuär bättre fortsätter virtsterrta atf öka. ' aft lörterrta alltid framhålls somorsakert fill irtflafionert och som ett framtida hot, kartmart se atf lörterrtas andel av förädlingsvärdet inom irtdusfriu har mirtskafoch virtsferrtas artdel ökat uuder eu tioårsperiod. Irtget av de borgerliga partierrta har talat omvirtsterrta. Alla har bara talat om dert fö:rdärvliga lörteufvecklingen. Atfökade löner på vinsternas bekostnad är både möjliga och nödvändiga, som jagsade fidigare, tiger de om. Regerirtgert och socialdemokratirt har för sirt del numeraövergått till atf i skrifter och betänkanden nämna löner och priser, vilket juär ett litet steg på vägen, även om def irtte motsvaras av något omfänkartde idet praktiska handlandet. Såvitt jag försfår och kan läsa mig till väntasnämligen nya utgiffsbegränsrtirtgar och lönefak på dert statliga sidart rtästaår. Def vore enligt.vpk:s mening hög fid för regeringen aftförsöka säga något också om de fördelningspolitiska följderna av attackerna motlönerna och framsläppandet av vinsterna på det sätt som sker. I stället harsocialdemokraterna vid utskottsbehartdlirtgeu ökat bördorna för de vanligamänniskorna geuom aft hoppa på ett folkpartistiskt förslag om eu ännu störreoljebeskaftning än vad regeringen föreslagit. Pengarna dras iute in för någotannat ändamål ärt för aft mirtska kortsumtionsutrymmet - def kallasstabiliserings-politik. Vi kan nu se hur en ojämnt fördelad privat kortsumfionutvecklas pä den offentliga konsumtionens bekostnad, dvs. på skolans, vårdens,trafikens, kulturens och miljövårdens bekosfrtad. Och det är rtaturligtvisoroande att konsumficrtcrt är orättvist fördelad. En rejäl omfördelning skullebehövas, men regenngeus sfabiliseringspolitik, som läggs fram ikompletteringspropo-sifiortcrt, har irtget fördelrtirtgspolifiskf inrtehåll idert menirtgert. De beräkrtirtgar och de alterrtafiv för dert framfidaufvecklirtgert samt motivert för de åtgärder som föreslås sakrtar deffördelrtirtgspolitiska alternativet. När skall de människor som ligger efter i utveckling ochlevrtadssfartdard få sin chans att komma ifatt om de får höra attdet är överhettning och aff de skall hålla igen? När skalldert offenfiiga sektorn få utvecklas på viusferrtas bekostnad? När är läget tillräckligt gott för aft en rikfigomfördelnirtgspolifik skall kuuna för;is? Eller skall det alltid vara så aff de som ligger sistskall nöja sig med smulorna? Detta är några vikfiga frågor som socialdemokrafin börsvara på i denrta debaft, för aff komma litet längre i sina analyser av denframfida utvecklingen, som jag kallar kafasfroffeorierna. De borgerliga, som satsar pä skattesärtknirtgar somhuvudmål i deu ekonomiska politikert, kommer om de får igertom sirta förslag aff ytterligare förbättra köpkraften för dem som har def hyfsat, medan det allmännas inkomster sjunker. För de vanliga människorrta, för vilka dert gemensamma sektorn är så otroligt viktig, innebär def en försämrirtg av läget, eftersomdert 24 gemertsamma sekforrt.då infe kanutvecklas. Def vore här av värde om socialdemokratin i debatten ocksåkunde fala om hur mau skall förhindra en successiv privafisering av denofferttliga sektorn, om den inte tillåts utvecklas och förbättras så att denkan möta alla de rättmätiga krav som människor ställer på den. Def vore också på sin plats atf socialdemokraterna sadenågot om hur de har tänkt sig ett ökat samhällsinflytande - def som de talar omi sina partiprogram - och hur def går ihop med den hittillsvarande utvecklingenmed en gradvis kommersialisering av samhället, introduktionen av statligaföretag på börsen, insläppandet av finanshajar i statliga banker ochavregleringar av ekonomirt fill förmårt för markrtadskrafferrta. Och hur skall ni komma åt de regionala problemen, om niirtfe vill röra vid makfert och beslufauderätfen över investeriugspolifiken? Det finns också skäl - och def blir kanske en något störreoch svårare diskussion - atl börja fundera över hur den exporlledda ekonomiskatillväxten skall klara av de framtida problem som kan komma, rtär problem blommar uf för fullt. Såvitt jag kan se handlar det om atffrämja irthemsk tillväxt och produkfiou i vårt land. Men def är också fråga omaff sprida handel och ekonomiskt beroende på fler länder än dem som man i dagär så hårf knuten till. Deu tredje vägen kart artrtars sluta i en djupåtervändsgränd. Dert rtya politikert behöver formas rtu. Denkan infe vänta. Vi kan infe vänta på ännu bättre fider för kapitalägarna föraff vi skall göra något. Och här var def intressant att höra inlägget frånfolkpartiets företrädare - hur det talades om de sämst ställda, de lågavlönade,och hur def fördes fram eu omsorgstanke om de små människorna - något som jagtyckte skorrade väldigt falskt. Man skall ha ökad tillväxt, man skall ha ökaderesurser för aff man skall få någonting aft dela på. Det är tydligen infe allsså aft man skall kritisera rikedomar som har skapats, utan det är tvärtom såatt blir def bra tillväxt, då kau alla få def bättre. Def ligger rtaturligtvisrtågorttirtg i detta, atf en ökad fillväxt är förufsäffuingen för att martskall få det bättre. Men vad gör man , när det gäller den tillväxt somhittills skett och som har skapat sådana enorma rikedomar. Och här drabbar kritikenalla de andra parfierua också. Vad har man för omfördelningsförslag för atf sefill att vinsterna används på ett riktigt sätt - för att utveckla dengemcrtsamma sekforrt, för alt se lill att de vartliga märtrtiskorrta får defbättre, för att möjliggöra aft lönerna ökar på vinsterrtas bekostnad? Ja, defförslag som firtns och som accepterats av utskottet är ju, som jag sade, enhöjd hyra på grund av höjd oljeskatt. Def är folkparfiets omsorg om de småmänniskorna. Vad finns def då för alternativ när def gällerinriktningen av den ekortomiska politikert, i enlighet med vad vpk föreslår? Först och främst måste man bekämpa kapitalmakten. Manmåste stoppa spekulafionert. Mert def kräver ingrepp mot kapitalägarnasfåtalsvälde. I stället för atf släppa in storfinansen i statliga banker bordeman exempelvis låta samhället överta de privata bartkerrta. måste fillåta rättvisa. måste kuuna pressamatpriser och hyror. Man måste föra en konkret och hård omfördelnirtgspolifik.Det måste ske en omfördelningfrån privata kapitalägare till den gemensammasektorn, från de välsituerade till dem som har def knapert. Detta är ganskalösliga begrepp. Den ekonomiska politiken m.m. Den ekonomiska politiken m.m. men detfinns stora skillnader i vårt samhälle som def går aff analysera fram.