prot · GB0999 · 1987-12-31 00:00:00 — Häri ligger ett budskap som vi börnotera - alltså även . vände sig mot att jag hävdar att dagenspolitik är kortsiktig. Jag sade i mitt inledingsanförande att jordbruket, omnågon näring, är beroende av en långsiktig politik. Jordbrukarna måste vetavilken inriktning samhället önskar att jordbruket skall ha . Det fårde sällan besked om. Här försöker man klara av budgeten för något mer än ett årframåt. Vi diskuterar djurskyddslagen, miljörestriktionerosv. Vi talar också om alternativ odling - och jag skall återkomma till den.Reservationerna, som hade fört en utomordentligt, fin statistiköver, behandlar till stor del budgetfrågor, och det är helt legitimt att sådanafinns. När det gäller skogsvårdslagen är jag inte förvånad utantillfredsställd över att det finns en borgerlig enighet, . Jordfonden kopplas väl ändå inte till angelägnainvesteringar, till utbildning, information osv. Den är till för att klarastrukturproblemen i jordbruket. Och i och med att vi har fått en mer liberaljordförvärvslag och samhället förhoppningsvis kommer att köpa mindrefastigheter - vilket har blivit följden - bör vi komma att behövamindre pengar i jordfonden. Den kan, såvitt jag förstår, inte kopplas tillinformation, utbildning eller andra investeringar. Vad beträffar spannmålsöverskottet tog jordbruket ettdelansvar - men vi var helt medvetna om att när jordbruket halverar sinanimalieproduktion måste det också innebära att vi kommer fåett spannmålsöverskott. Om man odlar spannmål på den vallareal som tidigarebehövdes för animalieproduktion, kan vem som helst räkna ut att överskottet avspannmål ökar. Vi har sagt att övergångstiden satts mycket kort. Viär beredda att medverka till att samhället fortfarande hjälper till i en ellerannan form. Men det är inte säkert att det skall vara i form av kontantexportstöd. Det kan diskuteras. Vi måste dock hjälpa till även på detta område. 13 (vpk) replik: har alldeles rätt i att allagynnas om vi höjer livsmedelssubventioner eller slopar matmomsen. Frågan ärvilka grupper som gynnas mest. har förklarat hur del liggertill, och det förstår säkert . Jag vet att det inte är jordbruksutskottet som skallbesluta om matmomsens vara eller inte vara. Men jordbruksutskottet kan för denskull ha. Det vi beslutar om är livsmedelssubventionerna, och det ärdet reservationen handlar om - att vi skall höja livsmedelssubventionerna. När det gäller arealstödet till spannmålsodling iNorrbotten är jag fullt medveten om att man inte utan svårigheter och effekter kan införa ett sådant. 1987/88:99 Men, , det är just det vi vill ha från regeringen: Ett förslag om hur detta skall gå till. Finns det andra sättatt nå samma syfte, låt oss då Jord- och skogsbruk, m. m. Det äraUtså inte arealstödet i sig som vi är ute efter utan det är effekterna vi vUl ha fram. Anf.14 () replik; kommenterar yrkande om en nyparlamentarisk jordbruksutredning med att framhålla att han anser attjordbruket är totalt utrett och att det är lösningarna på problemen som fattas.Det är precis det sista som vi också har konstaterat, och det är därför vi villha en ny parlamentarisk jordbruksutredning. Jagkan läsa några rader från miljömotion på jordbrukets område där vitar upp detta krav; Det viktigaste skälet till att så kort tidefter det att lagt fram sitt slutbetänkande begär en nyutredning är följande: fick på sig. Mansamlade in data och företog analyser, men man fick ej tid på sig att utarbetaett samlat förslag till en ny politik. Vikonstaterar också att viktiga förutsättningar totalt har ändrats efter det attlivsmedelskommittén upplöstes, bl. a. detta med kostnaden för spannmålsöverskottet.Vi betonar att jordbruket inte bara har betydelse som livsmedelsproducent, utandet är av avsevärd vikt för vårt lands beredskap, försvar, regionalpolitik,turism, friluftsliv osv. En förändrad jordbrukspolitik måste enligt våruppfattning därför grundas på en helhetssyn. Man kan inte fortsätta den väg somregeringen har valt, dvs. att med snabba expertutredningar komma fram tillpartiella förändringar och pålappningar av den befintliga jordbruksregleringen,som blir än mer svåröverblickbar. Ensittande jordbruksutredning kan också, , på regeringens begäranavge delutlåtanden. Bara därför att det pågår en jordbruksutredning behöverinte allt arbete som regeringen nu sysslar med när det gäller jordbruketupphöra, utan det skall naturligtvis fortsätta. HåkanStrömberg sade att jordbruket är i en omställningsfas. Om det hade varit såbra! Jag upplever inte att vi kommer någonvart med jordbrukets problem, och detär därför folkparfiet anser att år går förlorade om det inte snabbt tillsättsen ny utredning. Samhället måste genom lantbruksnämnderna bidra med rådgivningtill omställningen. Jag vill till slut bara erinra om atthushållningssällskapen också får bidrag av staten, och eftersom vi i folkpartietanser att denna rådgivning är mer effektiv vill vi satsa på den. Anf.15 () replik: Om tyckte att det var bra med en borgerlig inbördesträta skall jag inte bidra till att ena, utan jag skall passivt sitta ochlyssna - det kan vara intressant. När ni skall gå ut tillväljarna och'tala om hur stark en borgerlig regering kommer att bli har jagdäremot svårt att se styrkan, med den debatt som ni nu inbördes för. Jag sade helt klart, KarlErik , att samhället måste stödja det svenska jordbruket, men frågan är hur. Siffrorna kan i och för sig ifrågasättas, men Sverigeligger på andra plats näst efter när det gäller stöd fill jordbruket. Det är möjligt att nyasiffror petar ner oss till tredje eller fjärde plats, men ickeförty kommer aft ha eft av de högsta Prot. 1987/88:99 samhällsstöden i väriden fill jordbruket. Jord- och skogsbruk, m. m. SvenEric Lorentzon säger att det inte finns någon opfimism inom jordbruket. Jo, jagvill hävda att det finns en ganska stor optimism inom jordbruket. Det ser manicke minst av intresset för köp av jordbruksfasfighe-ter. Jag menar då dedirekta jordbruksfastigheter som kan räknas som familjejordbruk och där detinte sker en handel mellan köpstarka grupper i samhäJJet, som när det gäller destörre fastigheterna. Jag menar inte heller det ökade intresset och de högrepriserna på mindre fasfigheter, där människor från andra yrkesgrupper kommer inoch vill skaffa sig en fastighet med litet för att kunna bedriva någontyp av månskensjordbruk eller hobbyverksamhet. Detgäller alltså de direkta jordbruksfastigheterna, där i varje fall en i familjenhar full sysselsättning, t.o.m. mera. Priserna har stigit och efterfrågan harökat på dessa fasfigheter. Icke minst kan nämnas att livdjurspriserna harsfigit, vilket också kan vara ett tecken på att det finns en optimism och attdet görs satsningar inom jordbruket, . Fårjag bara säga fill aft det inte blir bättre med en nyjordbruksutredning. Problemen är kända, och det gäller att försöka hittalösningar på dem med de satsningar som kan vara nödvändiga. Jaghinner inte gå närmare in på diskussion, men jag vill säga attjag inte riktigt förstår detta med att det är just momsen ochlivsmedelssubventionerna som skulle ge den bästa fördelningspolitiska effekten.Det måste vara selektiva åtgärder fill de grupper i samhället som bäst behöverdet. Anf.16 () replik; När det gäller skillnaden mellan svenskt producentpris ochvärldsmarknadspris vill jag bara peka på att Ugger ungefär på ensnittnivå för . Det är ganska bra med hänsyn till vårt läge,, ochregeringen borde inse att det inte är så mycket att klaga över.,Regeringenbehöver inte heller säga att priserna skall trappas ner - om inte andra ländergör det , så att världsmarknadsprisnivån förändras. ärvärldsmarknadspriset på spannmål ungefär en tredjedel av produktionskostnadeni det priseffektivaste landet, som är , möjligen också , och demkan vi aldrig jämföra oss med. JagskuUe vilja fråga om kullerbyttan i fråga om beredskapsmålet;Hur kan socialdemokraterna i princip ansluta sig till centermotionen, där detkrävs att beredskapen av livsmedel och insatsvaror skall vara avsjälvförsörjningsnivån, när jordbruksnämnden säger att det inte stämmer, ochändå avstyrka motionen? Jag får det inte att gå ihop, . Jagvill också ta upp en fråga som jag aktualiserade i min förra replik, nämligen långsiktigheten och lönsamheten. Det är bra att vi är överens om att det skall finnas ett samhällsstöd till jordbruket. antyder attdet är långsiktighet i den socialdemokratiska politiken, och ändå talade han i sift inledningsanförande om att stödet skall avtrappas och att jordbruket nu är i en omställningsfas och därför inte kan kräva full lönsamhet från början. Prot.1987/88:99 Detta är en attityd som jaguppfattar så att det kommer att bli sämre ännu ett tag innan det kan bli bättre. Det finns inte mer att tära på, Strömberg.Det ~ ; är ganska illa idagsläget, och något måste göras som förbättrar situationen. Jord-och skogsbruk, . , , f . - j- u , , ., , - tar redovisa en annanattityd an att bara saga att saker skall skaras m.m. 17SVEN () replik: Om man själv har litet att komma med, kan mannaturligtvis tala om motståndarna. frågar hur en,borgerligregering kommer att se ut. Tala i stället om vad ni socialdemokrater självavill i detta sammanhang, t. ex. i fråga om det långsiktiga! Det ni talar om ärkortsiktiga åtgärder och kortsiktiga beslut, men vad jordbruket är betjäntav är en långsiktig viljeinriktning, som vi vet litet om. När kommer den, ochhur kommer den politiken att se ut? Vi väntar på besked -, inte minstjordbrukarna väntar. Det brukar talas om flummiga debatter. Jag måste säga attden politik som företräder och den jordbrukspolitik somsocialdemokraterna för är ganska-flummig - det är en låt-gå-politik. Sedan till det här med optimismen. Jag hoppas att HåkanStrömberg har rätt i det avseendet. Men vi som lever ute bland lantbrukarna-jag och mina yrkesbröder - upplever det inte så. När det gäller denlångsiktiga hanteringen kan vi se på statistiken. Det är mycket få sökande tillvåra laritbrukshögsko-lor. Qch hur är det med kvaliteten på dem som söker?Lantbruket innebär ett av de mest kvalificerade yrkena. Det fordraskvalificerade ungdomar, toppenungdomar, om de skall bli företagare. Det är intede som söker . Detta är oroväckande, , och vi måstehjälpas åt att klara den här problematiken. 18 (vpk) replik: Av går kanske till moms. För den genomsnittliga löntagaren ärmotsvarande siffra . Om vi nu minskar livsmedelspriserna genom att slopamatmomsen, eller öka subventionerna på livsmedel, så gynnar vi mest dem somtjänarmindre. Konstigare än sä är det inte. Det ärju det som ärden,fördelningspolitiska effekten, och det förstår mycket väl.Vadsom bekymrar honom ärju att vi skulle tvingas gå till andra källor för attfå igen det inkomstbortfall som slopande av matmoms innebär. Då är det de högainkomsterna och kapitalet som man skall beskatta, och det är naturligtvisdet,inte vill. 19 () replik: , kommenterade deinternationella subventionsindexen. Det är i och för sig lustigt att de kallasför PSE-tal, Vi talade förut om PSE-fläsk som ett fläsk med dålig kvalitet -det vattniga. Och det kanske ligger något i att det även är dåligkvalitet på PSE-talen. I dessa index ingår nämligen inte direkt inkomststöd somarealbidrag till jordbruket - vilket är mycket vanligt i t.ex, ,Härigenom snedvrids enligt min uppfattning de internationella jämförelserna,vilket ger ett årligt utgångsläge i detta sammanhang. Närdet gäller mjölksubventionerna påpekade det ställer vi ossbakom - att det är barnfamiljerna som är mest beroende av mjölksubventionerna.Man kan ju ifrågasätta om det egentligen är subventioner till jordbruket. Jaguppfattar det som subventioner till konsumenterna. Eftersom vi anser attvanliga konsumenter har råd att betala den höjning som ett avskaffande avmjölksubventioner innebär, men inte barnfamiljerna, så är förutsättningen föratt vi skall stödja ett borttagande av mjölksubventionerna att vi får enordentlig inkomstförstärkning till barnfamiljerna. HåkanStrömberg upprepade att det är lösningar på jordbrukets problem som viefterlyser. Som jag tidigare framhöll är det av just den anledningen-för att fålösningar på våra problem - som vi vill ha en ny parlamentariskjordbruksutredning. det gäller att få lösningar som grundas på enhelhetssyn, eftersom jordbruket griper in på så många oUka samhällsområden.Utöver att producera livsmedel betyder jordbruket så oerhört mycket i andrasammanhang för vårt land. Då kan man inte hålla på med partiella reformer, utandå behövs det en ny jordbruksutredning. Anf.20 () replik: Till vill jag säga att det är riktigt att vi har högalivsmedelssubventioner här i landet. Och vi har ett effektivt jordbruk, som kanmäta sig med jordbruket i de flesta länder på nära nog samtliga områden. Menhur duktiga jordbrukarna i vårt land än har varit, så hade man inte kunnat nåden positionen utan ett stöd från samhällets sida. Med undantag för "deförlorade åren", då egentligen de problem som vi nu lever med uppstod, hardet varit socialdemokratiskt regeringsinnehav. SvenEric Lorentzon säger att vi inte har någonting att komma med själva. Men nistår ju bakom nästan samtliga 142 punkter som jag har redovisat. Vad ni tarundan i det betänkande som föreligger - vi får ju andra frågor senare-gäller jordfondsverksamheten, stödet till lantbruksstyrelsen och lantbruksnämnderna,som självfallet skall arbeta långsiktigt. TillJan Jennehag vill jag säga att jag är beredd att betala moms på de livsmedeljag köper, för då kan det bli en fördelningspolitisk effekt till förmån fördegrupper som har svag köpkraft. Men är tydligen inte beredd tilldetta, utan han vill slopa momsen generellt. Då har vi inte dennafördelningspolitiska möjlighet, . Jag beklagar att vpk, som annarshar ställt upp för selektiva åtgärder, riktade stöd till svaga grupper, här gårifrån den principen. Tänk efter lite grand, , så ser ni att niurholkar en stor del av samhällets resurser när det gäller att kunna göra denfördelning som vi är ute efter. Förste vice talmannen anmälde att ,, och anhållit att till protokolletfå antecknat att de inte ägde rätt till ytterligare repliker. Jord-och skogsbruk, m. m. 21 (): var och i ett replikskifte angående den svenska jordbruksregleringen. SvenEric Lorentzon fick ej chans till den klargörande replik som så Prot.1987/88:99 . Jord-och skogsbruk, m. m. att säga låg i luften. Jagvill i anledning av detta framhålla att moderata samlingspartiet, liksom SvenEric Lorentzon och jag själv, är garanter för ett svenskt gränsskydd som skaparmöjligheter att bibehålla svensk livsmedelproduktion och beredskapstrygghet,och därigenom också möjligheter att konkurrera på lika villkor. En ensidigsvensk avreglering är inte möjlig. En avreglering måste ske i balans länderna imellan. Vadgäller de inhemska regleringarna skall vi givetvis inte ha fler sådana än vadsom är motiverat. Det finns alltid anledning att noga överväga innan de somfinns permanentas och innan nya införs. betänkande 1987/88:17 behandlar förslagen underjordbruksdepartementets huvudtitel i proposition 1987/88:100. Undantagna äranslagen under avsnitten H. Ungdomsfrågor och I. Idrott, rekreation och turism.Kulturutskottet behandlar dessa anslag. Utskottethar tillstyrkt regeringens förslag om medelsanvisning och bidragsramar m: m.under samtliga anslagsrubriker. Ianslutning till budgetbehandlingen har utskottet behandlat en rad motioner somhar anknytning direkt till propositionen, men också mofioner som gäller andrafrågor på jordbrukets område, t.ex. skogspolitiken, dricksvattenkontroll ochersättning för viltskador. Motionernahar avstyrkts eller föreslås bli lämnade utan vidare åtgärd. Det har i en delfall redovisats vidtagna och planerade åtgärder inom resp. område. Jag skall här något kommentera utskottets skrivning och en del av dereservationer som fogats till betänkandet. Ireservation 4 tas frågan om bidrag till jordbrukets inre rationalisering upp.Moderater och folkpartister i utskottet anser att bidragsramen för nämndaändamål bör minskas med 10 milj. kr. under nästa budgetår för att sedan på siktupphöra. Ireservation 2 anser samma reservanter att det bör vara möjligt att sälja enbetydande del av jordfondens markinnehav till enskilda brukare. Det minskadebehovet av strukturrationalisering talar för detta. Vi anser att böruttala sig för en försäljning av mark till ett värde av 60 milj. kr., vilketbelopp kan tillföras statskassan. Prisstödettill rennäringen bör göras till föremål för en översyn, likaså formerna föröverläggningarna mellan staten och rennäringen. Den eftersläpning som skett ifråga om prisstödets storlek talar för en sådan översyn. I samband med dennabör även kostnads- och lönsamhetsutvecklingen för rennäringen på längre siktundersökas. Utskottets moderater och centerledamöter vill i reservation som sin mening ger regeringen detta till känna. Ireservation 18 behandlas den viktiga frågan om statens delansvar föröverskottsarealen. Vi moderater kräver att alla förändringar av såväl storleksom form i detta statens delansvar för överskottsproduktionen skall prövas avriksdagen. Det är uppenbart att statens ansvar knappast kan upphöra efter dennu beslutade perioden. En utvärdering måste ske. och därefter får ställning tastill vilken omfattning och vilka former ansvaret bör få. En såbetydande omställning som det nu är fråga om tar tid. jordbruksnäringen måstefå realistiska möjligheter att klara omställningspro- Prot. 1987/88:99 blemen. Jord- och skogsbruk, m. m. Beredskapsfrågornaär synnerligen viktiga. Det gäller för svenska folket mycket viktigatrygghetsfrågor. Moderata samlingspartiet har i samband med behandlingen av detsenaste försvarsbeslutet framhållit vikten av dessa frågor och har i detsammanhanget också framfört reservationer på viktiga punkter. Vi känner oro förden inställning majoriteten hade och kanske har när det gäller bl. a. en kris-och krigssituations längd. De pågående krigen och kriserna ute i världenhar inte varat utan i de allra flesta fall . Det finnsall anledning att se betydligt allvarligare på dessa frågor än man hitintillshar gjort. Idet betänkande vi behandlar har vi moderater i reservation tagit upp enviktig beredskapsfråga, nämligen försörjningen med ammoniak. yttrande kring beredskapsfrågorna, som fogats tillbetänkandet, framgår att försvarsbeslutet innebär att det inte föreligger någotbehov av beredskapslagring av gödselmedel trots att den inhemskaammoniakproduktionen har upphört. Detta risktagande kan inte accepteras urberedskapssynpunkt. långsiktiga försörjning med ammoniak måste tryggas.Vi moderater anser alt bör ge regeringen detta till känna. Iett särskilt yttrande tar vi moderater upp Norrlandsstödet. Jordbruket ärberoende av långsiktiga beslut, och Norrlandsstödet är nödvändigt för att kunnaklara jordbruk som är så viktigt inte minst ur beredskapssynpunkt.Den regionalpolitiska betydelsen är också central. Det är angeläget attNorrlandsstödet räknas upp i takt med inflationen. Jag yrkar bifall till samtliga reservationer med moderata namn. Vi har idessa framhållit moderata ståndpunkter som icke beaktats i betänkandet. Anf.22 () replik: Låt mig bara något kommentera de förslag och yrkanden som IngvarEriksson ställde. Närdet gäller jordfonden har lantbruksnämnderna fått i uppdrag att försökamedverka till att man får omlopp i innehavet av jordbruksfastigheter, men vihar områden i landet där man verkligen borde gå in med jordfondsmedel för attsnabbare få till stånd en strukturförändring inom jordbruket. Jag behöver baranämna så vet alla vad jag menar. Detär riktigt, , att vi inte tänker avreglera jordbruket - det varsocialdemokraterna som införde regleringen - men det är helt klart att reglernainte är anpassade till dagens situation. När de infördes hade vi brist pålivsmedel i landet. För att kunna bygga upp en egen livsmedelsproduktionförstärkte man gränsskyddet. är situationen en annan. Vi har överskott pålivsmedel, och då måste vi naturligtvis anpassa regleringen till denna nyasituation. Det är helt omvända förhållanden och vi måste självfallet ha ettskydd som passar in i den situationen. Närdet sedan gäller stödet till rennäringen kommer samerättsutredningen snart att lägga fram ett förslag om sameting och om ett förstärkt skydd för 25 Prot.1987/88:99 rennäringen. Först därefter kan det vara lämpligt att se överfrågan om stöd ' till rennäringen enligt deintentioner som samerättsutredningen presenterat. Jord- och skogsbruk, m. m. 23 () repUk: Vi föreslår inte att man skall ta bort helajordfonden. Det finns pengar kvar för att klara de uppgifter som HåkanStrömberg vurmar för. Men det finns andra aspekter också. En promemoria frånjordbruksdepartementet förespeglade att man eventuellt kunde användamedel från jordfonden till att köpa upp mark från bönder, som på grund av densocialdemokratiska jordbrukspolitiken skulle råka ut för konkurs. Med tanke påsådana eventuella risker finns det all anledning att se till att jordfondeninte innehåller mer medel än nöden kräver. När det gäller gränsskyddet har jag framhållit var vimoderater står. Vi vill ha ett starkt gränsskydd som garanterar svenska folketde livsmedel som det svenska jordbruket i alla lägen måste producera för attbevara,tryggheten i landet. 24 (): Huvudsyftet för den socialdemokratiskaskogspolitiken sedan regeringsskiftet har som vi ser det varit att medolika metoder tvinga fram en ökad avverkning. Redan ganska omgående efterregeringsskiftet kom en hel serie nya regleringar, däribland avverkningstvång,gallringstvång och obligatoriska skogsbruksplaner. Skogsvårdslagen och föreskrifter bildar nuett detaljerat och svåröverskådligt regelverk, som enligt vår uppfattningbeskär den enskildes handlingsfrihet och gör dét svårt för den enskilde atthitta rätt i de författningar som finns. Det minskar också motivafionen för denenskilde att ta vara på sin skog. anser att det nu är nödvändigt att omarbetaskogsvårdslagen. Vi är överens med och om behovet av enomarbetning. En ny skogsvårdslag bör i första hand syfta till att värna enlångsikfig hushållning med skogen som naturresurs. Utgångspunkten skall varaden enskildes rätt och ansvar att bruka sin skog. Skogsägaren skall varaskyldig att ta hänsyn till naturvårdens intressen och skydda skogens förmågaatt ge en hög, värdefull och uthållig avkastning. Lagen bör däremot, enligt våruppfattning, befrias från de inslag som syftar till att tvinga fram ennäringspolitiskt motiverad avkastningsnivå. De tillfälliga behoven överensstämmerinte alltid med den långsiktiga hanteringen av skogen som en naturresurs. Detaljreglerna för att tvinga fram avverkning får inte deneffekt som önskas. Även om jordbruksutskottet inte har hand om skattefrågorna,vill jag säga att vi i tror att sänkta marginalskatter är det bästasättet att få fram en önskad avverkning, inte minst när det gäller de s. k.passiva skogsägarna. Enklare regler för förvärv av skogsfastigheter skulleockså luckra upp förhållandena, få fram fastigheter till handeln och därigenomockså främja avverkning. Det betänkande vi behandlar innehåller en radreservationer som 26 ansluter sig till synpå skogspolitiken och även på övriga frågor. Jagyrkar bifall till alla reservationer i betänkandet där folkpartister finns Prot. 1987/88:99 med bland undertecknarna. Tidigareavverknirigar i form av blädning har gett upphov till de skogar vi i ~ ~ dagkallar 5;3-skogar. Under en rad år har statliga bidrag betalats ut för ° restaureringav dessa bestånd. vill inte att bidrag skall utgå för områden därstarka naturvårdsintressen finns. Enligt vår mening bör 5:3-bidragen i dessnuvarande form avskaffas. De bör ersättas av en bidragsform som har till syfteatt ersätta skadad skog i norra . Jag vill påminna om att vi ifolkpartiet anser att det behövs statliga anslag för restaurering av skogarna iNorrland. Men i dessa sammanhang bör större varsamhet iakttas, bl. a. vidbidragsgivning till skogsvägar där naturvårdsintressena är starka. Ett annat område där förenklingar kan göras är lagen omträfiberråvara. Den lageri är ett exempel på regleringar som har tillkommit.Lagen bör avskaffas. Det skulle också ge en del marginella besparingar ibudgeten.