prot · GB0990 · 1987-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1987/88:90 Skaften påalkoholdrycker........................................... ........... 9 Arvs- ochgåvobeskattningen...................................... 40 Trafikpolitikensmål och inriktning................................ 51 Bistånd åtasylsökande, m. m..................................... 73 Anslagtill centrala och regionala myndigheter på skolområdet ... 76 "Ytterligareresursertillutrustningihögskolan,m.m....... ......... 83 Anslagtill lantmäteriet och ... 95 Meddelandeom särskild debatt om sjukvårdskrisen .. ....... 112 1987/88:216av (fp) om avlivandet av djur som har påkörts avtåg............................................................ ....... 112 1987/88:422 av () omgasborrningarna i Grav berg ........................................................................ ....... 113 1987/88:21 om mineralpolitik m.m.................. 1987/88:11 om gallring enligt socialtjänstlagen 1987/88:21 om abortlagen............................. 1987/88:23 om aktivt folkstyre i kommuner och landsting 1 protokoll 1987/88:90 1987/88:90 1987/88:11om , SGI m. m. och Samordning av den civila och militära vädertjänsten.............................................................. 5 1987/88:12 om postväsende..................................................... 5 1987/88:14omtransportrådet, transportstöd m. m........................ 6 1987/88:20 omvärdepappersmarknaden m.m............................... 7 1987/88:22 om skatten påalkoholdrycker.................................... 8 1987/88:24 om arvs- ochgåvobeskattningen............................... ......... 8 1987/88:13 omtrafikpolitikens mål och inriktning........................... ......... 8 Socialförsäkringsutskottetsbetänkande /88:17ombiståndåtasylsökande,m. m...,................................ 73 1987/88:11 om anslag tillcentrala och regionala myndigheter på skolområdet.................................................................... ... 76 1987/88:30omanslagtillinvesteringarm.m..................................... 76 1987/88:8 om anslag tilllantmäteriet och centralnämnden för 1987/88:9 om allmännasamlingslokaler ...................................... 76 1987/88:90 Prot. 1§ Justerades protokollet för den 15 innevarande månad. 2§ Upplästes följande inkomna skrivelse: Härmedanhåller jag om tjänstledighet för enskild angelägenhet den 8 april-den7 . Framställningenbifölls av kammaren. Talmannen anmälde att () skulletjänstgöra som ersättare för . 3§ Föredrogs och hänvisades 1987/88:111 tillskatteutskottet 1987/88:114 tillarbetsmarknadsutskottet 1987/88:143 tilljustitieutskottet 4§ Företogs till avgörande näringsutskottets betänkande 1987/88:21, socialutskottetsbetänkanden /88:11 och 21, betänkande 1987/88:23,trafikutskottets betänkanden /88:11, 12 och 14 samt näringsutskottetsbetänkande /88:20 (beträffande debatten i dessa ärenden, se prot. Mom. 6 (handläggning avprospekteringsanslaget) Utskottetshemställan bifölls med 157 röster mot 143 för reservation 1 av ChristerEirefelt m.fl. Mom.7 (program för utökad prospektering m. Utskottetshemställan bifölls med 282 röster mot 18 för reservation 2 av . S(utvecklingsprogram för gruvnäringen) Utskottets hemställan bifölls med 283 röster mot 17 förreservation 3 av . Mom. 9 (statsägt metallbolag) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 4 avJörn -bifölls med acklamation. Mom. 10 (nationellt program för stålindustrin) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 5 avJörn -bifölls med acklamation. Mom. 12 (industrimineral) Utskottets hemställan bifölls med 283 röster mot 17 förreservation 6 av . Mom. 14 (Basttjärnsgruvan) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 7 avJörn -bifölls med acklamation. Mom. 15 (åtgärdsprogram för gruvnäringen i Västerbottenm.m.) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 8 avJörn -bifölls med acklamation. Mom. 16 (zinkframställning) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 9 avJörn -bifölls med acklamation. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. Utskottets hemställan bifölls. Mom. 1 (enstegvis förändring av abortlagen) Först biträddes reservationen av imotsvarande del med 29 röster mot 1 för motion So424 av . 263ledamöter avstod från att rösta. Härefter bifölls utskottets hemställan - som ställdes motreservationen av i motsvarande del - genom uppresning. Mom. 2 (en förutsättningslös översyn av abortlagen) Hemställan Utskottets hemställan bifölls med 270 röster mot 21 förhemställan i motion So460 av m. fl. 7 ledamöter avstodfrån att rösta. Motivering Pro 1.1987/88:90 Utskottetsmotivering - som ställdes mot den i reservationen av 23mars 1988,;i motsvarande del anförda motiveringen - godkändes med acklama-tion. Mom.3 (en utredning om ökat rättsskydd för fostret) Utskottetshemställan bifölls med 254 röster mot 31 för reservationen av imotsvarande del. 15 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 5 (brukarinflytande) Utskottetshemställan bifölls med 157 röster mot 143 för reservation 1 av m.fl. Mom.6 (privatisering av verksamhet) Utskottetshemställan bifölls med 284 röster mot 16 för reservation 2 av . Mom.11 (information) Utskottetshemställan bifölls med 257 röster mot 43 för reservation 3 av . Mom.13 (utjämningsmandat vid kommunfullmäktigval i valkretsindelade kommuner) Utskottetshemställan bifölls med 237 röster mot 61 för reservation 4 av m.fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom:15 (3-procentsspärren vid landstingsval) Utskottetshemställan bifölls med 282 röster mot,17 för reservation 5 av . Övriga moment Utskottets hemställan bifölls. Mom. 4 (postensserviceplikt) Utskottetshemställan bifölls med 258 röster mot 36 för reservation 1 av och . Mom.5 (sociala och regionalpolitiska mål för posten) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 2 av och - bifölls med acklamation. 1987/88:90 Mom.8 (posten tiU ) Utskoftetshemställan - som ställdes mot motion T912 av - bifölls med acklamation. Mom.10 (tid för postutdelning vid lantbrevbäring) Utskottetshemställan bifölls med 238 röster mot 42 för reservation 3 av och . På förslag av talmannen beslöt kammaren kl. 09.30att ajournera förhandlingarna i på grund av ett bland de närvarandeledamöterna hastigt inträffat sjukdomsfall. Mom.12 (ambulerande postservice i förortsområden) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 4 av och - bifölls med acklamation. Mom.13 (gårds- och ortnamn i utdelningsadresser) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 5 av och - bifölls med acklamation. Mom.16 (samverkan med lanthandel m. m. för lokal postservice) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 6 av och - bifölls med acklamation. Mom.17 (ekonomiporto för allmänheten) Utskottetshemställan bifölls med 278 röster mot 16 för reservation 7 av . 1ledamot avstod från att rösta. Mom.21 (ersättning för tjänsteförsändelser) Utskottetshemställan bifölls med 188 röster mot 104 för reservation 8 av m.fl. Mom.23 (utdelning av tidningar ) Utskottetshemställan bifölls med 234 röster mot 61 för reservation 9 av m. fl. Övriga moment Utskottets hemställan bifölls. Trafikutskottetsbetänkande 14 Punkt 1 Mom. 1 Utskottets hemställan bifölls. Mom. 2(utredning om myndighetsorganisationen på trafikområdet) Prot. Utskottets hemställan bifölls med 260 röster mot 34 förreservation 1 av och . Mom. 4(utvidgning av området för persontransportstöd) Utskottets hemställan bifölls med 256 röster mot 38 förreservation 2 av och . Mom. 5 (ändrad zonindelning för persontransportstödet) Utskottets hemställan bifölls med 249 röster mot 47 förreservation 3 av och . Mom. 6 (persontransportstöd vid turistverksamhet) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 4 avOlle och - bifölls med acklamation. Mom. 7 (egenföretagares egna resor) Utskottets hemställan bifölls med 230 röster mot 66 förreservation 5 av m.fl. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. Mom. 2(inrättande av en särskild nämnd med övergripande ansvar för resor för handikappade) Utskottets hemställan bifölls med 277 röster mot 16 förreservation 6 av . Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. Punkt 4 (ersättning till lokal och regional kollektivpersontrafik) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 7 avOlle och - bifölls med acklamation. Utskottets hemställan bifölls. Mom. 2(börsstyrelsens sammansättning) Utskottets hemställan -som ställdes mot reservation 1 avChrister Eirefelt och - bifölls med acklamation. Mom. 4 (tilläggsdirektiv till ägarutredningen) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 2 avChrister Eirefelt m. fl. - bifölls med acklamation. Prot.1987/88:90 Mom. 5 (spridningskrav för börsnotering av aktier) Utskottets hemställan - somställdes mot reservation 3 av m. fl. -bifölls med acklamation. Mom. 6 (försäkringsbolags rätt att förvärva aktier) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 4 avChrister Eirefelt och - bifölls med acklamation. Mom. 7 (bankers rätt att förvärva aktier) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 5 avChrister Eirefelt och - bifölls med acklamation. Mom. 8 (skattemässig stimulans av ett spritt aktieägande) Utskottets hemställan bifölls med 156 röster mot 139 förreservation 6 av m.fl. Mom. 9 (andra åtgärder för att främja ett spritt aktieägande)Hemställan Utskottets hemställan - som ställdes mot hemställan ireservation 8 av och - bifölls medacklamation. Utskottets motivering - som ställdes mot den i reservation7 av m.fl. anförda motiveringen - godkändes med acklamation. Mom. 10 (val av styrelseordförande i affärsbank) Utskottets hemställan bifölls med 158 röster mot 137 förreservation 9 av m.fl. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. 1987/88:22om skatten på alkoholdrycker (prop. 1987/88:91), 1987/88:24om arvs- och gåvobeskattningen samt 1987/88:13 om trafikpolitikens mål och inriktning (prop.1987/88:50 delvis). Talmannen meddelade attbetänkandena skulle debatteras i angiven ordning och avgöras i ett sammanhangefter avslutad debatt. Först upptogs till behandling skatteutskottets betänkande22 om skatten på alkoholdrycker. 1 BO (): Det finns en bred enighet om målen föralkoholpolitiken, nämligen att begränsa den totala alkoholkonsumtionen, vilketockså innebär att stimulera en övergång till konsumtion av svagarealkoholdrycker och naturligtvis att komma till rätta med alkoholmissbruket sålångt möjligt är. När det gäller utformningen av sammanvägningen av de medelsom används eller skall användas skiljer sig åsikterna kraftigt. Den svenskaalkoholdebatten har till stor del kommit att röra sig kring skenlösningar ochrena symbolfrågor, sannolikt utan praktisk påverkan på just alkoholkonsumtionenoch missbruket av alkohol. Alkoholpolitiken har därmed också i vissa avseendenkommit att utformas utan tillräckligt folkligt stöd. Det är naturligtvis intebra. Den debatt som kammaren skall föra rör i första handskatternas roll i alkoholpolitiken, men i betänkandet behandlas också någrafrågor som är av största vikt för rättssäkerheten dels rent allmänt sett, delsnär det gäller krångel och byråkrati. När det gäller skatternas betydelse för alkoholpolitikenär det viktigt att göra en avvägning så att skattebelastningen bidrar till attdämpa konsumtionen som hembränning, smuggling och annat intestimuleras eller ökar. Det råder också bred enighet om att den grundläggandeprincipen bör vara att skatterna skall anpassas så att prisutvecklingen påalkoholdrycker ungefärligen följer konsumentprisindex. Regeringen har framlagt ett förslag till beskattning avalkoholdrycker som vi i stort sett accepterar, men jag skall ta upp någrapunkter där vi skiljer oss åt i uppfattningarna. Regeringen har, liksom vi alla, noterat att konsumtionenav starköl har ökat. Regeringen föreslår därför en särskilt stor höjning avskatten på starköl. Sannolikt tror regeringen att konsumtionen då kommer attminska. Mycket talar för att man då tvärtom kommer att få en situation, därkonsumtionen övergår till starkare drycker, dvs. per procentenhet alkohol förhållandevislägre beskattade drycker. Därmed uppnår man inte syftet. Vi har framlagt ett förslag som vi tror skulle verkligenstimulera en övergång till svagare drycker och därmed också bidra till attminska den totala alkoholkonsumtionen. Detta förslag har avvisats av samtligaandra partier. Detta är ett sätt att diskutera symboler och skenlösningar ochannat. Det finns ett förslag som faktiskt skulle innebära en minskad totalalkoholkonsumtion och en övergång till svagare drycker. Detta avvisas, inte avsakliga skäl, utan därför att det får stå som symbol för det förhatliga s. k.mellanölet som man inte vill ha tillbaka. har vi rubricerat vår reservationnr 2 Ett svagare starköl - för det är det som det kan vara fråga om, ett öl somskall försäljas på systembolaget. Vi menar alltså att det skall införas en nyskatteklass för öl som innehåller högst 3,6 viktprocent alkohol, och det öletskall beskattas lägre än nuvarande starköl. På det viset kommer säkert mångaatt välja den svagare drycken framför det rena starkölet. I det sammanhangetkan vi också acceptera höjningen av starkölsskatten på det sätt som föreslagitsav regeringen. Prot;1987/88:90 Skullevår reservation på denna punkt inte bifallas - tyvärr finns det ju anledningatt tro detta, trots att allt förnuft talar för den - menar vi att skatten påstarköl i vart fall inte får höjas mer än skatten för andra alkoholdrycker, isyfte att undvika den risk som finns för en övergång till konsumtion avstarkare drycker. Regeringenföreslår också att skatten på lättöl skall slopas. Vi har i och för sig ingetatt erinra mot det förslaget. Den konstiga situationen uppstår emellertid dåatt skatten på lättöl är avskaffad, medan skatten på läskedrycker ochsfilldrinkar finns kvar. Man kan visserligen på ett vis hävda att det rör sigom litet skilda drycker när det gäller användningsområde och annat. Vi tyckerdock att det skulle vara märkligt att ha skattebelastning per literläskedryck och O öre när det gäller lagrat lättöl. Vaddetta skall leda fram till, kan man fundera kring. Vi är inte säkra på det. Viföreslår därför i reservation nr 5 att regeringen skall göra en översyn avskatten på läskedrycker för att se till att den utformas på ett sätt som kananknyta till de beslut vi kommer att fatta när det gäller lättöl. Detär bra att vi också har fått en gemensam borgerlig reservation i ett annat avseende,nämligen beträffande den framtida principiella utformningen av beskattningenav alkoholdrycker. Enligt vår mening bör denna beskattning i första hand skeefter alkoholhalt. Man skall alltså försöka hitta ett system, som innebär attskatten normalt sett blir högre vid högre alkoholhalt. Den här principen kanmåhända inte genomföras fullt ut. Den utgör emellertid grunden för det nyaskattesystem som vi vill ha i det här avseendet. Idetta sammanhang kan man också hantera frågorna inom exempelvis lättvinskollektivet.Man skall inte få så hög beskattning att konsumtionen av kvalitetsvinerminskar. Risken finns då att man när vinintresset minskar återigen kan få enövergång till konsumtion av starkare varor. Jagsade inledningsvis att förutom skattefrågorna så behandlas i detta betänkandeockså en del rättssäkerhetsfrågor. kan den som driver enrestaurangrörelse mista sitt serveringstillstånd, om blotta misstanken om ettskattebrott eller brister när det gäller bokföringen föreligger. Vi tycker att manpå detta område, liksom i övrigt när det gäller svensk lagstiftning, inte skalldöma någon på förhand. Man skall således inte kunna dra in ettserveringsfillstånd på grund av blotta misstanken, om det inte finns andra skälsom också talar för att man skall dra in tillståndet. Vivill också rent allmänt avbyråkratisera reglerna när det gäller serveringstillståndoch annat inom alkoholpolitiken. Vi vill dra ner - det är vi överens om - dentotala konsumtionen av alkohol. Det finns i detta sammanhang ett specifiktproblem som de flesta rimligen är medvetna om. Alla i denna kammare är säkertmedvetna om detta. - Det finns i och för sig inte så många närvarande just nu.Flertalet av dem som sedan kommer att rösta är säkert också medvetna om detta.När man skall gå på restaurang, exempelvis i ett sällskap, är det mycketvanligt att man i förväg använder sig av alkoholhaltiga drycker i hemmet ochatt man tar med sig sådana som finns utanför lokalen. Det beror helt enkelt påatt det är för dyrt att ta en snaps eller en grogg inne i lokalen. Viskulle här kunna få en minskning av den totala alkoholkonsumtionen om vi kundebortse ifrån dessa symboliska frågor som egentligen bara är till för debattenoch inte leder till några resultat. Vi bör i stället gemensamt besluta oss föratt vi skall hitta ett system som gör att man genom rabattering eller på annatsätt kan få ner priserna på den alkohol som serveras på restaurang. Alla ärmedvetna om att så länge det är så dyrt på restaurangen, kommer man attkonsumera utanför restaurangen i samband med restaurangbesöket. Det är heltklart att konsumtionen då blir hög. Fördrygt genomfördes en försöksverksamhet, där man hade tillstånd attbl. a. servera vin på teatrar i samband med föreställningen, i pausen ochkanske också före föreställningen. Denna försöksverksamhet fungerade alldelesutmärkt. Det uppstod inga ordningsproblem och inga alkoholproblem. Mot dennabakgrund beslutade naturligtvis majoriteten i riksdag attförsöksverksamheten skulle upphöra och att inga fillstånd att servera alkoholpå teatrar skulle ges i fortsättningen. Detta är återigen att sticka huvudet isanden. Man diskuterar symbolfrågor och tar fram skenlösningar utan effekt närdet gäller alkoholkonsumtionen. Det finns all anledning att nu fillåtaservering av öl och vin på teatrar, på det sätt som föreslås i reservation nr13. Omvi hanterar den alkoholpolitiska debatten på ett mer naturligt sätt, om vi sertill att försöka få större folklig förståelse för det viktiga arbetet vi harnär det gäller att dra ner den totala alkoholkonsumfionen och om vi verkligenförsöker förankra en vettig och förnuftig alkoholpolitik hos människorna, trorjag att vi får större framgång än om vi här i detaljfrågor försöker skapa någonslags mystik kring alkoholbruket. Det kan stimulera ungdomar att testa dettasom är så förbjudet. Sammanfattningsvis finns det all anledning för kammaren att gå med påreservation nr 2, som innebär att man inför en ny skatteklass på starköl. Detmedför att ett svagare starköl kan köpas på systembolaget. Därigenom kommer viatt få en övergång till konsumtion av svagare alkoholdryck. Detfinns naturligtvis också all anledning för kammaren att besluta i enlighet medreservation nr 8 om beskattning efter alkoholhalt. Det är en sak som ocksåkommer att gynna det mål vi har satt upp om att begränsa den totalaalkoholkonsumtionen och att styra över konsumtionen från starkare till svagaredrycker. Närdet gäller målen för alkoholpolitiken finns det naturligtvis också allanledning för att besluta i enlighet med reservation nr 12, där vimenar att restaurangpriserna bör minskas så att man kan undvika densidokonsumtion som sker i stor utsträckning. Föratt vi skall kunna få ett bättre folkligt stöd för alkoholpolitiken skall vinaturligtvis inte hålla på med märkliga förbud. Ett exempel är förbud motservering på teatrar. Jag yrkar bifall till reservationerna 2, 3, 5, 8, 10, 11, 12 och 13. 2GUDRUN (): riksdag har beslutat att ansluta sigtill WHO;s mål om reducering av alkoholkonsumtionen fram till år 2000.Det skedde första gången . , , har regeringen intekunnat presentera en handlingsplan för hur den reduceringen skall kunna gå Trots att alkoholmissbruket är ett av vårt lands störstasociala problem tar inte regeringen mera allvarligt på frågan än att den låtertiden gå utan att vidta några egentliga åtgärder. I stället är regeringen trögi vad gäller att hålla alkoholpriserna i nivå med prisutvecklingen i övrigt. Att en prishöjning nu kommer på sprit och starköl får nogses som ett resultat av att ställt kravet på omedelbaraprishöjningar och att också aktualiserat alkoholproblematiken somen av huvudfrågorna i valet. Det gör vi därför att alkoholmissbruket i förstahand handlar om mänskligt lidande och i andra hand om ett slöseri medsamhällets resurser, Det senare är inte minst aktuellt mot bakgrund av debattenom cancerbehandling av äldre personer. Stick i stäv med WHO:s och riksdags målsättningatt minska alkoholkonsumtionen , introducerar regeringen i stället ettlättlättvin som riskerar att bli en populär ungdomsdryck, trots att deninnehåller 7 volymprocent alkohol. Alkoholmissbruket för med sig ett stortlidande, fysiskt och psykiskt, både för den enskilde missbrukaren och fördennes omgivning. Därtill kommer att mycket betydande kostnader inomsocialtjänsten, sjukvården och rättsapparaten är direkt eller indirektbetingade av alkoholmissbruket. Ingen accepterar drogmissbruk, men ändå har vi vant oss såvid denna företeelse att det är svårt att föreställa sig vilka problem ochvilka kostnader vi skulle besparas om drogmisisbruket radikalt minskade. Viskulle få resurser att utveckla välfärden. Vi skulle t. ex. kunna kapa köernatill behandlingar på sjukhusen, om inte så många sjuksängar upptogs av skadoreller sjukdomar som var direkt eller indirekt betingade av alkohol och/ellernarkotika. Vi skulle behöva färre poliser och vi skulle kunna riva någrafängelser. Vi skulle få ett samhälle som var tryggare, där fler kvinnor skulleslippa känna ångest inför , där fler barn kunde känna harmoni ihemmen och där äldre inte behövde känna rädsla för att vistas ute eftermörkrets inbrott. Minskar vi drogmissbruket får vi ett bättre samhälle. Den borgerliga regeringens alkoholpolitiska proposition år1977 innebar en nyorientering i alkoholpolitiken, bl. a. en mer aktivalkoholinformation och en skärpt prispolitik. Vi kan konstatera att den restriktiva politiken har varitframgångsrik. Olika studier tyderockså på att vissa typer av alkoholskador har minskat till följd avkonsumtionsnedgången. Det finns också vetenskapliga belägg för att mellanöletsavskaffande klart minskade den totala alkoholkonsumtionen. Troligen har också riksdagsbeslutets betoning av vikten avpåverkan och förändringar i den allmänna inställningen till alkoholbruk -främst kanske framhållandetav helnykterhetens värde och kravet på att vissa sektorer av samhällslivetunder alla förhållanden måste hållas fria från alkohol - bidragit till denförändrade inställning till alkoholproblemen i stort i vårt samhälle som kunnatkonstateras . Ett faktum är i alla händelser attalkoholproblemen av och särskilt de första årenav på ett markant sätt ägnats större uppmärksamhet än vad somtidigare varit vanligt. Tyvärr har en viss avmattning av intresset föralkoholfrågor i den allmänna debatten noterats . Det ärockså allvarligt att ungdomars attityder till alkohol tycks bli mer positiva.För några år sedan gick utvecklingen i motsatt riktning. Det finns starka humanitära, sociala och ekonomiska skälatt fortsätta pressa tillbaka totalkonsumtionen av alkohol. Det finns ett klartsamband mellan bruket av alkohol och missbruket. En lägre totalkonsumtion ledertill färre alkoholskadade. Omvänt innebär en höjd totalkonsumtion en accelerationav missbruk och skador. Av naturliga skäl sker minskningen av missbruk ochalkoholskador med viss eftersläpning. Ett lägre antal alkoholskadade kommer attbli möjligt att registrera först efter det att totalkonsumtionen gåttned. Att sambandet finns är dock ostridigt. Det stora tryck på sjukvården som alkoholskadorna utgörkan antas vara effekter av den höga alkoholkonsumtionen ochbörjan av i kombination med alkoholdebut vid låg ålder. I detta sammanhang kan noteras, att det är en utbredduppfattning i att vi skulle ha större alkoholproblem än länder där detär betydligt enklare att komma över alkoholdrycker. Detta är dock en myt. Itypiska Vinländer som t. ex. , och ärgenomsnittskonsumtionen ungefär dubbelt så hög som i . I ärkonsumtionen högre. Undersökningar visar också, att skador som t. ex.skrumplever är betydligt vanligare i dessa länder. Alkoholskadornas belastningpå t.ex. den franska sjukvården har bedömts vara mycket högre än belastningen iSverige.