prot · GB09133 · 1987-12-31 00:00:00 — Det är därför naturligt aft den här typen avpåbyggnadsutbildningar har vuxit fram. Mot denna bakgrund finns det infe särskilt mycket att görainvändningar mot i själva huvudfrågan. Däremot finns del all anledning all varaoerhört kritisk mot regeringens sätt att hantera frågan. När utredningen varklar , kunde vi konstatera atf den vannstort gehör bland remissinstanserna. Övriga politiska partier, parterna påarbetsmarknaden. , och andra visadenämligen stor beredvillighet när det gällde all biträda ett genomförande av enmoderniserad och förändrad yrkesutbildning. Men regeringen har enbart lovat ochlovat. Frågan är under beredning i , har Bodströmsagt åtskilliga gånger här från talarstolen . Man harsagt atf det skulle komma en proposifion , fill hösten, till nästavär, till och vad det nu har hetat. Men därav blev intet. kom dock denna mycket begränsadeförsöksverksamhet till stånd, som - precis som och har beskrivit - egenfligen bara innebär aff man skjuterförändringarna på ett helt oacceptabelt sätt. Def är den förstakritiska ståndpunkten. Så till den andra. När man väl kommer till skott ochlägger fram ett förslag till försöksverksamhet, är det så förtvivlat bråttomaff man inte har fid aff låta besluten fatfas i den ordning som de bör fallas.Man lägger alltså fram en proposition som i princip försätter i entvångssituation. Under den fid som debatten har pågått här, under den fid somregeringens proposifion har behandlats, som parfierna har redovisatsina förslag i form av mofioner, under den fid som utskotfsutfrägningar harförekommit osv. har ju det hela bara rullat på. har gått uf med informafion,har anvisat platser och har bestämt bådedel ena och det andra på regeringens uppdrag. Allt har skett underförutsättning aff det blir si eller sä. Jag tycker all gav enganska bra bild av det hela när han vid utskottsuffrågningen i dettasammanhang, på frågan om vad som skulle hända om mot förmodan fattadebeslut om avslag på proposifionen, konstaterade aff def skulle bli kaos iskolväsendet. Men är det rimligt aft landets utbildningsminister får försättaskolan i en sådan situafion atf def, om den bräckliga majoritet som vpk nu harbidragit fill inte hade kommit till stånd, hade blivit kaos i skolväsendet? Jagtycker, , aff det är ett något högt spel med tanke pä defsvenska skolväsendets väl och ve. Def finns också många andra kritiska synpunkter. Den rentkonstitutionella frågan kan i allra högsta grad diskuteras. Men står vihär, , och skall fatta det formella beslutet om enverksamhet som praktiskt laget redan är i gäng. Sedan kan noteras, som en del av svaret på YlvaAnnerstedts första fråga fill mig, aff de frågor där vi hade anledning att hysafarhågor har skolväsendet lyckats, mot alla odds, hantera ganska väl. Det harlagts ner ett oerhört stort arbete ute i landefs skolstyrelser och kommuner.Syo-funktionärerna har gjort ett mycket bra jobb, med de mycket dåligaförutsättningarna, för aft informera eleverna om möjligheten till omval ochövertyga dem om aff def är någonting som är bra och som de bör göra i ställetför det sfudieval de hade gjort tidigare. kan alltså konstateras aff def visar sig varamöjligt att lägga uf prakfiskt taget alla dessa platser. Såvitt jag vet är detbara en handfull som har lämnats fillbaka, och det lär finnas goda utsikter affplacera ut dem i andra kommuner. Omvalen har också lett till aft klasserna ihuvudsak kommer att fyllas fill hösten. Så långt kan man alltså säga atf en del av våra farhågorhar visat sig vara överdrivna. Däremot är det riktigt, som sedan kom inpä, atl många av de andra förutsättningarna som skall uppfyllas - avfalsfrågor,överens- Prot,1987/88:133 Utveckling av yrkesutbildningen igymna-sieskolanrn. 9 protokoll 1987/88:133 Utveckling av yrkesutbildningen i gymnasieskolan m. m. kommelserav olika slag, utbildningsinsatser m. m. - infe har kommit fill stånd. Det ärnaturligtvis i sig oroande. Def har också lett till atf utskottet på ett parpunkter har uttryckt sig mycket klart och tydligt, inte minst i vad gällerfrågan om elevstafus. Def har alltså varit nödvändigt, mot bakgrund av deninformafion som vi har kunnat få . Därmed har jag beskrivit hur jag uppfattardagens situafion. Vi har från sida - och kommer svaret påYlva övriga frågor - gjort den bedömningen aff , dvs. denmajoritet som har skrapats ihop, uppenbarligen kommer aft fatta beslut om ochformellt sätta försöksverksamheten i sjön. Mot den bakgrunden tycker vi inte atfdef är meningsfullt atf obsfruera. Vi har pekat på alla brister och den kritiksom kan anföras, men om och när beslutet väl är fattat är det självklart attockså vi skall medverka fill atf det blir eri så bra reform som möjligt med deförutsättningar som gäller. Jag kommer då fram fill nästa steg i denna fas. I och medatf försöksverksamheten aktualiserades ställdes ufbildningsanordnarna inför ensituation aft själva välja, om de skulle hoppa på tåget och delta iförsöksverksamheten, även om förutsättningarna var dåliga och tiden knapp,eller om de skulle vänta och se. Man fick då def intrycket - bidragit till def - att detta är tillfället att vara med. blev det 5 000eller, efter vpk:s medverkan, 6 000 platser i försöksverksamheten, och det ärdef hela. Den som inte är med kan alltså lugnt sitta och vänta fills någon gångnär denna försöksverksamhet har utvärderats och regeringen bekvämar sig attkomma med förslag om en eventuell fortsättning. Det är där som debatten skall föras. Där finns detanledning att se om def går atf komma vidare. Dels finns det ett antalufbildningsanordnare -kommuner och landsting - som hade velat vara med men somnu infe har rymts i denna försöksomgång. Dels finns det ett stort antalufbildningsanordnare som har gjort den bedömningen att del lill ett annat år -eller året därpå - skulle ha varit lämpligt för deras del att dra igång verksamheter. Det finns utbildningar där def har varit helt nödvändigt atfvänta ytterligare . Def är därför anmärkningsvärt aft regeringen inte kan geen indikation om vad som skall bli fortsättningen. Är det meningsfullt fördessa ufbildningsanordnare atf planera för aff komma i gång 1989,1990 eller1991? Eller skall de sitta där och vänta medan andra bedriver försöksverksamhetoch hoppas på att de i mitten på 90-falef får vara med om enförändrad yrkesutbildning? När frågan först diskuterades i utbildningsutskottet sademajoriteten aft man infe skulle motsätta sig en utvidgning av försöksverksamhetennästa år. Jag må säga aft det hade varit litet övérmaga atf uttrycka sig på detsättet - hur skulle motsatsen ha seff ut? Den slutliga skrivningen innebar atfutskottet avstod från att ta ställning i frågan och håller den öppen för att sevad regeringen eventuellt kan komma aff föreslå . Jag tycker nu att det är dags för att geutbildningsanord-narna ett besked: Blir def en utvidgad försöksverksamhet nästaär eller infe? Jag kan ställa motsvarande fråga fill samarbetspartnernvpk, som har väckt en partimofion med ett yrkande om en utökadförsöksverksamhet . Deltayrkande inryms också i reservation om en utökad försöksverksamhet. Tänkervpk sitta här och rösta mot den utökning som man själv har föreslagit i sinpartimofion? Def här ärnågra frågor som det skulle vara bra aft få svar på. Jag skall sedan, herr talman, mycket kort kommenteraförhållandet med elevsfafusen, som är en mycket viktig fråga. Denöverväldigande merparten av ledamöter har där den uppfattningen altdel är en helt rimlig ordning alt samtliga elever i gymnasieskolan har sammastatus; Mot den bakgrunden har vi alltså gjort denna mycket bestämda skrivning. Del är då något paradoxall alt just moderatasamlingspartiet i denna fråga har hamnat på samma ståndpunkt som har förfäktatsav vissa delar av , medan regeringen med biträde av vpk, ochi delta fall med stöd av oss övriga, har hamnat på samma ståndpunkt som SAF.Def hör inte till vanligheterna aff def blir på def sättet, men så är det dennagång. Det är bara att konstatera all de uppfattningar sommoderata samlingspartiet har drivit i frågan om yrkesutbildning under ettantal år är, med förlov sagt, ganska hopplösa. Del är ingen som vill ha denformen av yrkesutbildning. Det är ingen i arbetslivet som frågar efter deförslag som moderata samlingspartiet kommer med. Därför vore def till stornytta om , ju förr, desto bättre, övergav dessa ståndpunkter. Jag skall med några ord, herr talman, också kommentera detandra betänkandet, som handlar om gymnasieskolans hela anslag. Det är faktiskt5 miljarder krorior som vi nu pä hanterar ganska raskt, och detär fråga om ett mycket stort antal anslagspunkfer. Jag skall infe fa upp någotsom direkt berör pengarna, utan en annan vikfig fråga, som har medgymnasieskolan och dess dimensionering aff göra. valrörelse, innan denna mandatperiodbörjade, gick socialdemokraterna uf med ett vallöfte och förklarade aft allaungdomar som vill skall ha plats i gymnasieskolan.Socialdemokraterna sade aft de skulle klara defta innan mandatperioden varslut. I regeringsdeklära-fion efter regeringsdeklaration har vi fått höra aftdetta är regeringens målsättning. är vi , , ochnu ärdet dags aft gä upp till bevis: Har alla ungdomar fått plats igymnasieskolan? Har ens alla ungdomar som tillhör den prioriterade gruppen,16-17-åringarna, fått plats i gymnasieskolan? Man kan läsa regeringens egna budgetpropositioner, som idetta fall bör vara tillförlitliga, och konstatera aft regeringen i 1986 årsbudgetproposition skrev att "alla ungdomar bör erbjudas platsi gymnasieskolan. Denna utfästelse i regeringsförklaringen präglar de flesta avmina förslag rörande gymnasieskolan ." anslöt sig lill denna uppfattning, som inom parentes sagtcentern redan hade redovisat i ett antal motioner, och sade aff del var enrimlig målsättning som del var angeläget aft uppnå. Dessutom skulle andraresurser än de rena utbildningsresurserna kunna användas för atl förverkligadetta utbildningsmål, dvs. de pengar som eljest användes tillsysselsättningsskapande åtgärder för ungdomar. Året därpåkunde man budgetproposition läsa aff 3 700 av de Prot.1987/88:133 ' , Utveckling av yrkesutbildningen i gymnasieskolan m.m. Utveckling av yrkesutbildningen i gymnasieskolan m. m. sökande16-17-åringar som var behöriga ställdes utanför gymnasieskolan. Def var 3,2%det året. Bland 18-19-åringarna avvisades av de sökande. skall vi satsapå de yrkesförberedande linjerna, sade utbildningsministern och utlovade enproposition om ÖGY budgetproposifion. I årets budgetproposition, 1988, kan vi konstatera atfregeringen själv skriver aff av de behöriga sökande i gruppen är defnu 7 000 som infe har kommit in i gymnasieskolan. Def är näsfan av denprioriterade gruppen. Till det kommer ett stort antal 18-19-åringar som ocksåhar blivit utan plats. Den gruppen kunde ha varit mycket större om det hade varitfler som sökte. Men det gjorde de inte, därför att de insåg def meningslösa iaff ens söka fill dessa utbildningar, eftersom det var så utsiktslöst.Fortfarande hävdar regeringen att 16-17-åringar skall prioriteras. har viäntligen fått majoriteten atf släppa den prioriteringen, åtminstone när detgäller vårdutbildningarna. har vi seff de preliminära infagningssiffrorna per den15 april för årets intagningar. Vi kan konstatera att 13 000 ungdomar just nubefinner sig utanför gymnasieskolan. Def motsvarar av den behörigasökandegruppen. vet vi också, def kanske kommer atf svara,atf många av dessa ungdomar kommer aff få plats vid den slutliga intagningeninnan höstterminen startar. Men det som är oroande, och som även borde oroaLennart , är att dessa är mer än det var vid motsvarandefid . Därför frågar jag : Anser utbildningsministernnu att det socialdemokratiska vallöftet om att ge alla ungdomar enplats i gymnasieskolan är uppfyllt, eller är beredd atferkänna aff detta är ett misslyckande från regeringens sida? Man har svikitlöftet till alla och inte ens klarat av atf ge 16-17-åringarna, denprioriterade gruppen, en plats i gymnasieskolan. efter det atf löftetavgavs är situationen för ungdomen sämre än den var vid mandatperiodens början. Det finns många ytterligare saker som hadebehövt kommenteras. Jag skall bara fill sist säga fill att jaginte tror att det är möjligt att förklara det på ett sådant sätt att YlvaAnnerstedt förstår vad del handlar om. Jag hänvisar till den redovisning jaggjorde i motsvarande debaft . Då redovisade jag klart skillnadernamellan elitidrott och de andra specialintressen som kan finnas. Det gar bra atfläsa på en gång till, . Dessutom anser ingen av oss atf vi igymnasieskolan behöver utbilda elitidrottare utan gräns. Den siffran är bestämtfixerad till 500 utbildningsplatser och har varit det under ett stort antal år.Jag bedömer att def är en lagom siffra för denna specialutbildning. Om YlvaAnnerstedt dessutom är intresserad av aff se hur verksamheten fungerar medandra specialintressen går det bra att studera delta vid del särskilda malemalikgym-nasieti . Jag vill inte påslå att den verksamheten manar fill någon störreefterföljd. Med detta, herr talman, vill jag yrka bifall.till samtligacenterreservationer. 113 () replik: anförde aft def verkade mycketegendomligt att hade hamnat på vår linje i fråga omelevstatus, medan SAF däremot stöder majoriteten. Jag vet infe på vilket sättcenterparfiet agerar, dvs. om man allfid följer def LRF har aff säga i olikafrågor eller om man gör på något annat sätt. Vi från moderata samlingsparfietanser i varje fall att vår uppgift är atf försöka forma idéer fill en politik.Om sedan tycker att de idéerna är bra, tyder det på affLandsorganisationen kanske inte är så dum. Sedan säger att uppfattning omyrkesutbildning är hopplös. Nej, så är inte fallet. Def vet mycket väl. Jag tror infe aft på något sätt skullebestrida det faktum aff det allra bästa sättet aft lära sig ett yrke och bli engod yrkesarbetare är atf vara direkt involverad i produkfionen på enarbetsplats. Mig veterligt har och tidigare mycketkraftfullt agerat för aft återinföra t. ex. den traditionellalärlingsutbildningen inom gymnasieskolans ram. Def vi nu förordar är icke entraditionell lärlingsutbildning. Def vi menar är att eleverna, genom det sättpå vilket försöksverksamheten fill yrkesutbildning inom gymnasieskolan läggsujjp, trots allt kommer att bli gäster hos verkligheten. De måste få vara medoch känna att de gör en insats i produkfionen, för atf de skall nå bästatänkbara resultat. Vi menar att det då infe på något sätt är orimligt atf de,för den del som verkligen utgör en del av produktionen, får en viss ersättning. Utveckling av yrkesutbildningen i gymnasieskolan m. m. 114YLVA () replik: säger sig nu ha fått uppgifterom atf kommunerna har kommit så långt i sina förberedelser att de kan accepteraaff försöksverksamheten sätts i gång. Men de yrkeslärare som skall köra igång har faktiskt infe fått någon fortbildning. Framför allt har de inte settnågra kursplaner. De har alltså ingen aning om vilka kursplaner de skall arbetaefter . Det kan vi inle acceptera. Resultatet blir faktiskt bara atf man körvidare med de gamla vanliga kursplanerna, och def var infe det som var meningennär vi talade om en förändrad och förbättrad yrkesutbildning. Vi för vår delfaller infe undan för utpressning när def gäller aft försvara kraven påkvalitet: Återigen kommer frågan om intresseval upp. atl han inte tänker upprepa den föreläsning han höll om intresseval förraåret. Jag har mycket väl förstått vad menar med skillnadenmellan elitidrott och andra ämnen. vill favoriseraelifidroffare, medan andra ungdomar, som har andra intressen, får klara sigsjälva. Vi i kan inte acceptera del. Det faktum att en modell,nämligen mätematikgymnasief i , inle har fungerat sä bra, betyder intealt man skall döma ul alla andra och inle försöka göra någonting bättre. Detfinns ett annat alternativ, heniorlsallernalivel. En mängd ungdomar, medspeci:ilintressen även i vanliga läroämnen, skulle kunna få ägna sig åtfördjupningar i sina intressen på hemorten, på samma villkor somelitidroffa-ren fär göra def. Utvecklirigäv yrkesutbildningen i gymnasieskolan m. m. ' 115LARZ () replik: och får naturligtvishamna på vilken sidade vill. Jag konstaterade bara aff det var paradoxalt affdet råkade bli på det här sättet. Ett av de bekymmer vi har haft under de år vi har försöktfå en ordentlig omfattning på lärlingsutbildningen är kostnaderna förarbetsgivaren. Inle minst gäller detta, , för småföretagare ochhantverkare som mycket klart har deklarerat att de visst tycker atfutbildningsformen som sådan är bra - dvs. aft man har stora delarföretagsförlagd utbildning och självfallet vill ha det i fortsättningen också -men all man inte orkar med lönekostnaderna. Det är skälet till att det intevarit möjligt att få någon utbredning på lärlingsutbildningen, i dess nuvarandeform. Därför menar vi att det är angeläget att den lärlingsutbildning, medbibehållande av alla fördelar och borttagande av nackdelarna, som finnsskisserad i propositionen men som inte koinmer i gång i den här försöksomgångenstartar, så att vi kan ta till vara alla de goda kunskaper och yrkesfraditioneroch det yrkeskunnande som finns inom hantverks- och småföretag. Så till : Visst kan vi fortsätta attreservera oss oavsett vad som händer. Men försöksverksamheten kommer under allaförhållanden alt starta, och då kan man, som jag försökte siiga tidigare, väljaväg. Antingen sätter man sig vid sidan om och tjurar eller också ser man tillaft försöka aft påverka den verksamhet som ändå-kommer atf starta så atl denblir så bra som möjligt. Ett sätt att påverka, t. ex. nu tillsammans med vpk,vore att se till atl också fattar beslut om all utökaförsöksverksamheten så atl del inte stannar av med delsom nu är sagt. Så en gång till om intresseval. Det är faktiskt så, YlvaAnnerstedt, att om jag råkar vara intresserad av språk eller matematik ellernågot annat, finns def i hela landet i varje gymnasiekommun ettheitiorfsalternativ. Gymnasieskolan är konstruerad på det sättet att dentillfredsställer elevernas olika intressen. Har jag ett språkintresse skall jagvälja en sådan linje, har jag ett annat intresse skalljag välja en annan linje.Och får man betydligt mer än de som elitidrottsmännen får isitt område, dvs. 116GÖRAN ALLMÉR (m) replik: tycker alt del är paradoxalt,som han uttryckte del, aft LO och moderata samlingspartiet skulle kunna haöverensstämmande uppfattningar i någon fråga. sade också i sinförra replik att vår uppfattning var hopplös. Del innebär med andra ord attLarz i det sammanhanget också underkänner LO:s ställningstagande.Del får han väl klara ut med den organisationen. Jag finner del inle paradoxallall någon kan hamna på samma linje som moderata samlingspartiet, tvärtom. Sedan kom in på lönekostnader och sade attdet inte råder några som helst tvivel om att lärlingsutbildning är myckel braoch kanske en av de bättre utbildningsformerna men att lönekostnaderna försmåföretagare och andra tydligen är av den omfattningen att de utgör etthinder. Men då har över huvud laget inte begripit vilket systemav utbildning som vi från moderata samlingspartiet har föreslagit. företagarnasfä för det som utgör en ufbildningsdel. Men tycker atl det ärorimligt att det tillgodoräknas företaget eller hantverkaren om elevernadeltar i företagets verksamhet och därvid åstadkommer ett produktionsresultat?Jag tycker det är fullt klart atf om man gör en produktiv insats skall manockså ha en ersättning för det. Jag vet aff samma tankar som framför nu harframförts från andra håll, t. ex. från , där manbl, a. har som argument att eftersom anrian utbildning i gymnasieskolan och igrundskolan är kostnadsfri och staten står för dessa kostnader, skall hellerinte yrkesutbildningen belasta den som far emot elever. Men det är infe dettadet är fråga om, utan del gäller en ersättning för den produktionsinsats someleverna gör, och den tycker jag inte aft staten skall slå för. 117 \LVA () replik: Jag vill återkomma till frågan omintresseval. Def är inte så enormt stor skillnad mellan elitidroftaren ocheleven med andra intressen som vill göra gällande. Det finnsinfe några gymnasielinjer som infe har gymnastik och idrott i sin timplan;minst två fimmar barman. En elev som läser en annan linje har t. ex.tre fimmar engelska; det är den vanliga modellen. Här skulle alltså för densenare eleven ges möjlighet att utöka och fördjupa i engelska,om han nu är intresserad av det. Jag viU passa på tillfället att kommenteralärlingsutbildningen. Vi är också med på den reservafion som behandlarlärlingsutbildningar i t. ex. hantverksyrken. Jag vill påminna om att vi haranvisat ett sätt att finansiera och underlätta för småföretagare att ta emotlärUngar genom vår modell med medel från anslaget för arbetsmarknadspolitiskainsatser så att man ger ett bidrag till lönen , 50 %det andra och det tredje året, alltså i fallande skala i takt med attlärlingen kan göra en insats i produktionen. Utveckling.av yrkesutbildningen i gymnasieskolan m. m. 118LARZ () replik: blandar ihop två saker. Jag sadeatt uppfattning om hur yrkesutbildningen skall läggas upp ärhopplös. Jag konstaterade dessutom atf det paradoxalf nog hade blivit så attmoderata samlingspartiets och LO:s synpunkter i ersättningsfrågan har råkat bliöverensstämmande. Def tycker jag är paradoxalt. Man kan om man vill också konstatera aft LO:s ståndpunktär hopplös därför atf majoriteten i utbildningsutskottet - och förmodligenockså i , undantagna - mycket bestämt slår fast atfeleverna i yrkesutbildningen skall ha elevstatus och ingenfing annat, precissom aUa andra elever i gymnasieskolan. Sedan ytterligare några ord om lärlingsutbildningen. Detär bara att konstatera aff lärlingsutbildningen omfattar knappt 2 000platser, dvs. 2 000 elever - inte ens årselevplatser. Av dem är drygt två tredjedelarelever som går sitt tredje år på bygg- och anläggningslinjen, dvs. ettfärdigutbildningsår exakt efter den modell som ÖGY nu föreslår. Det vi brukarkalla för den reguljära lärlingsutbildningen har dess värre en mycketliten och Utveckling av yrkesutbildningen i gymnasieskolan m. m.. Därför är det också angeläget aft ÖGY-modellen får möjlighet attkomma i gång så aft vi kan utveckla och ta fill vara alla de kunskaper, defyrkeskunnande och de hanfverkstradifioner som finns innan de helt och hålletförsvinner. Def är därför vi också har lyft fram den frågan. än engång några ord om specialidroffen. Det är faktiskt dessutom så, som Yl vaAnnerstedt själv sade i sin första replik, aff skillnaden mellan de häreleverna och de övriga gymnasieeleverna är den aft elifidrotfsmännen med mycketstor sannolikhet över huvud taget inte skulle ha skaffat sig någongymnasieutbildning, om de infe hade fått den här chansen. Det vef vi avfidigare erfarenheter. Under de år som har gått har vi alltså lärt mycket avden här verksamheten. Just möjligheten att kombinera studier och elitidrott äroerhört väsenfiig. 119HANS i (vpk): Den här debatten är intressant, eftersom denspeglar utbildningsdiskussionen på ett bra sätt. Den är också alltid intressantför människor i allmänhet och följs ofta mycket noga. Debatten är ocksäintressant på så sätt att när de borgerliga talarna är uppe i talarstolenutbryter ett vilt replikskifte. Def är inte så vanligt i andra ämnen, eftersomdef brukar vara mer enighet inom oppositionen. Det gäUer skolan och samhället. För mig som i andrasammanhang inte sysslar med utbildningspolitik verkar det som om det skullefinnas en tendens aff diskutera skolan för sig. Man funderar över vilkaförbättringar som kan göras på det området. har i varje fall jagmött uppfattningen -def gäller infe så mycket utan fidigare -atf kunde man bara förbättra skolan och fostra demokratiska elever med kritiskinställning tiU samhället, skulle man få en samhällsförändring. Nästagenerafion skulle bU den som slutgiltigt förändrade vårt samhälle till ettbättre samhälle. Det där har infe blivit av, och man måste väl konstatera atfvi på något sätt har den skola som vi förtjänar. Skolan är en spegel avsamhället.