prot · GB09109 · 1987-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1987/88:127 1§ Justerades protokollet för den 17 innevarande månad. 2§ Föredrogs men bordlades åter betänkande 1987/88:30Socialförsäkringsutskottets betänkaride 1987/88:26 Utbildningsutskottetsbetänkanden /88:25 och 39 betänkande 1987/88:20 3§ Företogs till avgörande lagutskottets betänkande 1987/88:32, kulturutskottetsbetänkande /88:16, utbildningsutskottets betänkande 1987/88:33 ochtrafikutskottets betänkande 1987/88:23 (beträffande debatten i dessa ärenden,se prot. Mom. 2 (kärnkraftsindustrinsansvar för atomolyckor) Utskottetshemställan bifölls med 253 röster mot 54 för reservationen av ochMarianne . Övriga moment Utskottets hemställan bifölls. Kulturutskottetsbetänkande 16 Punkt 1 Mom. 5 (avgift förobligatorisk förhandsgranskning av videogram) Utskottetshemställan bifölls med 247 röster mot 53 för reservation 1 av m.fi. 5ledamöter avstod från att rösta. Mom. 1 (filmkulturellainsatser för barn och ungdom) Utskottetshemställan bifölls med 180 röster mot 126 för reservation 2 av . Mom.5 (förmedling av kvalitetsvideo) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 3 av och -bifölls med acklamation. 1987/88:127 Mom.6 (spärrtid för visning av biograffilm på video) Utskottets hemställan med godkännande av utskottetsmotivering - som ställdes mot utskottetshemställan med godkännande av den i reservation 4 av m. fl. anfördamotiveringen - bifölls med acklamation. Mom. 2 (tillgänglighetentill visst arkivmaterial) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 5 av m. fl. - biföllsmed acklamation. Mom. 1 (anslag till Stödtill kulturtidskrifter) Förstbiträddes reservation 7 av och med 40 röster mot 17för reservation 8 av . 250 ledamöter avstod från attrösta. Härefterbiträddes reservation 7 av och med 55 röster mot 48för reservation 6 av och . 204 ledamöteravstod från att rösta. Slutligenbifölls utskottets hemställan med 208 röster mot 57 för reservation 7 av KarlBoo och . 39 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 1 (beräknande avmedel för utgivningsstöd) Utskottetshemställan bifölls med 163 röster mot 141 för reservation 9 av Ing-MarieHansson m.fl. 2 ledamöter avstod från att rösta. Mom.2 (beräknande av medel för Stiftelsen för utgivning av för alla, m. Utskottetshemställan - som ställdes mot dels reservation 10 av m.fl.,dels reservation 11 av och -bifölls med acklamation. Mom.8 (lagerhållning av kvalitetslitteratur) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 15 av m. fl. -bifölls med acklamation. Mom. 2 (punktskriftensställning) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 16 av -bifölls med acklamation. Mom.4 (anslag till Talboks- och : Produktionskostnader) Utskottetshemställan bifölls med 289 röster mot 16 för reservation 17 av AlexanderChrisopoulos. 1 ledamot avstod från att rösta. 4 Utskottets hemställan bifölls. Utbildningsutskottetsbetänkande 33 Prot. Mom. 1 och 2 (införande aven reguljär vuxenutbildning för psykiskt utvecklingsstörda/särvux/, m. Utskottetshemställan bifölls med 255 röster mot 52 för reservation 1 av m.fl. Mom.4 (resurstilldelning och statsbidrag till särvux) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 2 av och - bifölls med acklamation. Mom.5 (betygsfrågor) Utskottetshemställan - som ställdes mot dels reservation 3 av m. fl., delsreservation 4 av och -bifölls med acklamation. Övriga moment Utskottets hemställan bifölls. Mom. 1 (strategi för enbättre miljö) Utskottetshemställan - som ställdes mot dels reservation 1 av Per Stenmarck m. fl., delsreservation 2 av och , dels reservation 3 avViola - bifölls med acklamafion. Mom.2 (tunga landsvägstransporter över ) Utskottetshemställan bifölls med 290 röster mot 16 för reservation 4 av . Mom. 4 (stimulanser för inköp av nya bussar ochlastbilar) Först biträddes reservation 5 av och med 43 röster mot15 för reservation 6 av, . ledamöter avstod från aft rösta. Härefter biföllsutskottets hemställan - som ställdes mot reservation 5 av ochRune - genom uppresning. Mom.5 (begränsning av energiförbrukningen och av skadeverkningarna av trafikensavgasutsläpp) Utskottetshemställan - som ställdes mot dels reservation 7 av ochRune , dels reservation 8 av -bifölls med acklamation. Mom.6 (alternativa drivmedel) Utskottetshemställan bifölls med 253 röster mot 52 för reservation 9 av och . 1 ledamot avstod från att rösta. Mom.12 (avgasutsläpp från dieseldrivna rälsfordon) Utskottetshemställan bifölls med 240 röster mot 67 för reservation 10 av Per Stenmarck m.fl. 5 Mom. 15 (miljövänligarefordonstrafiki storstäderna) Utskottetshemställan bifölls med 255 röster mot 51 för reservation 11 av och . Mom.16 (en halverad biltrafik i de tätare delarna av städerna) Utskottetshemställan bifölls med 289 röster mot 15 för reservation 12 av . Mom.21 (fastställande av hasfigheten för enskilda vägsträckor) Utskottetshemställan - som ställdes mot utskottets hemställan med den ändring däri somföranleddes av bifall till motion T27 äv m. fl. i motsvarandedel - bifölls med acklamation. Mom.22 (generellt sänkta hastigheter) Utskottetshemställan bifölls med 254 röster mot 48 för reservation 13 av m.fl. Mom.27 (tillståndsprövning enligt miljöskyddslagen för vägprojekt) Utskottetshemställan bifölls med 209 röster mot 96 för reservation 14 av m.fl. Övriga moment Utskottets hemställan bifölls. 1987/88:12 om försäljning av fastighet förberedskapslagring av nafta (prop. 1987/88:173). 1987/88:13 omregionalpolifiken (prop. 1987/88:100 bil. Anf.1 (m): Under de timmar som den regionalpolitiska debatten kommer att äga rumhär i kammaren lär vi säkert få många exempel på hur man kan beskriva Sverige.Det är klart aft dessa beskrivningar kommer att vara skiftande, både vad gällerhelheten och delarna. En hel del av dem är givetvis präglade av varifrån iSverige man kommer. Jagskall ge en bild av hur jag och moderata samlingspartiet uppfattar helheten.Jag skall också försöka dra några slutsatser av del utredningsarbete som ägerrum och redovisa våra förslag till lösningar när def gäller den Mankan först och främst konstatera att det i finns ett antal mycket expansiva storstadsregioner, där självfallet intar en särställ ning. . ;. Vidarefinns det i norr ett inland som dras med utomordentligt stora problem. Däringår Bergslagsregionen som ett speciellt område på grund av deindustrinedläggningar som har skett." Enannan typ av områden i är ett antal mycket utvecklingskraftigamedelstora tätorter och kommuner, som har utvecklatsmycket kraftigt och uppenbarligen har en aptit och ambition att utvecklasytterligare, vilket de säkert också har förmåga .till. Det är orter som ,, , , , , för att nämna några. Därutöverfinns det, framför allt i , ett stort antal mindre orter medomkringliggande, ganska välmående landsbygd, som i och för sig kan ha vissaproblem men som har en god kontakt med de expansiva mellanstora städerna runtoriikring. Ettlitet speciellt område i , som kanske då och då brukar uppmärksammas och som utskottet brukar uppmärksamma, är sydöstra , där det finns ett 10-15-tal kommuner som dras med vissa långsiktiga strukturella problem. Där är kanske situationen i ett speciellt problem. Fråganär då om denna bild av inger oro och inför framfiden. Finns det någon möjlighet att förändra denna bild? I vilken utsträckning vill man förändra den? Finns det i så fall någon möjlighet aft på ohka sätt förändra denna bild och den verklighet som råder? Om dessa frågor handlar ju den regionalpolitiska debatten, både i vidare och kanske även i något snävare bemärkelse; .' Detfinns ett par allvariiga problem som på något sätt måste få en lösning. Det enaär situationen i det norrländska inlandet. Problemen där är mycket speciella.Man har ett vikande näringsliv, en minskande och allt äldre befolkning och manfår allt svårare att behålla ungdomarna i regionen. De stora avstånden medförockså mycket speciella problem. Detkrävs en kombinafion av generell politik och speciella insatser för attframöver klara dessa områden. kommer senare här i debattenatt närmare> utveckla moderata samUngspartiets ståndpunkt och förslag tillpolitik när def gäller denna typ av problem.. Ettannat problem - som enligt min mening ändå är något mera lustfyllt än norra inlandets problem - är de tendenser'till överhettning som finns i vissa storstadsregioner. Vi märker dem framför allt i , med en överhettad bostads- och arbetsmarknad samt vissa och ibland t. o. m. ganska betydande trafikproblem: - Iblandfår man ett intryck av att många debattörer menar att om man bara kan läggalocket på Stofstockholmsregionen och kanske några andra storstadsregioner medhjälp av skatter och avgifter eller andra pålagor, så skulle man kunna lösalandsbygdens och glesbygdens problem. Jag tror att det är en utomordenfligtförenklad syn. Det är en felsyn. Locket, på eller någon form av straffavgifterpå löser inte på något sätt norra inlandets problem eller glesbygdensproblem. Jag' tror att def behövs en Prot.1987/88:127 , betydUgt mer förfinadanalys och mer genomtänkta lösningar än den typen av förenklad politik. Vii moderata samlingspartiet får ibland kritik för att vi framstår som specielltstorstadsvänliga. Vi sägs bara bejaka storstadens tillväxt och varaointresserade av de andra delarna av . Det är en heh felaktig bild. Denkan emellertid på ett sätt vara riktig så till vida att vi inte tror pålocket-på-politiken, att skatter och avgifter skall läggas på storstäderna föratt utvecklingen då på något sätt automatiskt skall bli bättre i andra delar avlandet. Vii moderata samlingspartiet vill dra nytta av den tillväxtkraft som finns istorstäderna och självfallet i . Det vore ju ettveritabelt slöseri för ett litet land som är beroende av internafionellakontakteroch internationell utveckling att avhända sig de möjligheter som enstorstadsregion har att vara en kontaktpunkt länder emellan. I det sammanhangetbrukar jag peka på att man på flera ohka nivåer bör kunna resonera om detta medregional utveckling och regionalpolitik. Man kan ju just när det gällerstorstadsregionerna se en internationell nivå, där länderna har ett samspelmellan storstadsregionerna där det finns en del internationellakontaktpunkter. Jag tror att det är farligt att ställa den nivån imotsatsförhållande till vad som finns inom ett land eller inom regioner i ettland. Jag menar att den livskraffiga storstads- och huvudstadsregionen medinternationella kontakter är nödvändig för vårt land, om det skall haén chansatt utvecklas. Inteminst i perspektivet av den EG-debatt, den anpassning och den utveckling iharmoni med EG:s inre harmoniseringsarbete som pågår är det nödvändigt för vårtland att för aft inte halka efter kunna hålla en dynamisk, Uvskraftigstorstadsregion som levande och i dialog med andra internationellacentra. Men för att storstaden, , skall ha möjlighet att fungerabåde som ett nationellt centrum och som en internationell kontaktpunkt måstedet finnas utrymme och kraft för den typen av funktioner. I defta perspektivser jag överhettningstendenserna, i som ganska oroande. Jagmenar att den socialdemokrafiska politiken med sin överdrivna förkärlek tillcentralstyrning och centraliserade lösningar har skapat ett onödigt tryck påStorstockholmsregionen, ett tryck som man med en annan typ av politik kunde haavlastat och samfidigt kanske ha gett bättre utrymme för annanutbyggnad som är betingad av ett internationellt kontaktutbyte. I det avseendetfinns det, tycker jag, anledning att fundera över vad man kan göra. Jag menaratt den orimligt centraliserade statsförvaltningen i vårt land försvårar enpositiv utveckling. Deffinns i och för sig många exempel på hur man flyttat utämbetsverk och på olika sätt försökt lätta på statsförvaltningen i Stockholm.Man kan emellertid konstatera att de utflyttningarna med några få undantag harvarit ganska dåligt genomtänkta. Vi ser egentligen exempel påutflyttningar som mer eller mindre tycks vara hugskott. Minfråga till regeringspartiet och industriministern måste bli denna: Årindustriministern och regeringspartiet beredda - gärna inom ramen för detutredningsarbete som skall äga rum i den regionalpolitiska utredningen - att radikalt se till attgenomföra någon form av funktionsdecentralisering i de StatUga verken, att föraned beslutskompetensen från den statliga nationella nivån till länsnivån ochkanske vidare ut till kommunerna? Den frågan kan också riktas till utskottetsordförande , som sitter med i utredningen. Ärman beredd att tillföra länen och regionerna beslufskompetens? Detta tycker jagär en utomordentligt central fråga. Är man beredd att se till aft inte flyttaut ett verk från tiU ett län, en tätort, utan att föra utett antal beslutsfunktioner runt om i detta land? Är man från regeringspartietssida beredd att ge sådana poUtiska signaler här att det står klart attdet, för att lätta på trycket i , är önskvärt med enkraftfull beslutdecentralisering, gärna kopplad till diskussionen om reformeringenav den statUga länsförvaltningen, något som man ibland gör mycket väsen av mensom det kanske kommit ut mindre av än vad det har frumpetafs och pratats om? Ettannat förhållande som säkert leder tiU ett tryck på och somskapar en onödig inflyttning till är helt enkelt - jag har uppfattatdet så vid föredragningar - att erbjuder för dåligt anpassadutbildning till de behov som föreligger. Man tvingas, för att uttrycka detenkelt, importera utbildad arbetskraft, eftersom utbildningsmöjlighetersaknas. Utbildningen är dåligt dimensionerad och dåligt anpassad tillregionens näringsliv och dess behov. Det finns all anledning förSfockholmspolifiker att Utet grand fundera över om det inte är dags att göravissa omdisponeringar. Det finns två problem som lätt uppkommer och som nästan ständigt dykerupp i den regionalpolitiska debatten: inlandets, glesbygdens problem ochöverhettningstendenserna i storstäderna. Jag tror att man borde försöka prövaen mycket mer kreafiv väg när det gäller att avlänka tillväxten i änlocket-på-metoden med avgifter och administrativa regleringar. Jag ärövertygad om - och moderata samlingspartiet skulle gärna se en. sådan politikförverkligad - att man bör försöka dra nytta av de mellanstora städernas,tätorternas och regionernas tillväxt, aptit och ambition att växa och fungerasom regionala centra runt omkring i landet. Då kommer man att kunna se dem somalternativ till storstäderna och finna det meningsfullt aft utveckla ochutvecklas i de regionerna. Jag menar att det finns skäl för industriministernatt redovisa sin syn på hur man i positiva banor skulle kunna ge signaler omatt man tillsammans med en generell politik också markerar viljan att bygga uppen långsikfigt strategisk infrastruktur för de mellanstora svenska städerna ochtätorterna. En lång rad studier och alla erfarenheter pekar ju på att det finnsett antal strategiska faktorer just för regioner som visar en positivutveckling. Finns dessa faktorer, finns del också en stark dynamik och tillväxtkapacitet.Saknas dessa, då gäller motsatsen. Omman vill föra en diskussion om utveckling för hela och inte baradiskutera glesbygdsfrågorna, kan det finnas skäl atf se vad det är förkvaliteter som bör byggas in i det strategiska utveckUngsarbetet. Förstoch främst är det närhet och tillgänglighet som är vikfigt. Utan fillgänglighetligger man definitionsmässigt vid sidan om. Har man tillgänglighet förpersontransporter, gods- och varutransporter, data- och telein- Prot.1987/88:127 . formafion, är det heltklart att man finns med i systemet. Det gäller både inom ett land ochmellan''länder. Detgäller att göra strategiska, offensiva investeringar. Min bedömning är att närdet gäller flyget, järnvägen, vägarna kommer det att vara nödvändigt aft görautomordentligt stora infrastrukturella investeringar de kommande 15-20 åren. Vii moderata.samlingsparfiet är också övertygade om atf de nationellabudgetsystemen icke komrner att.kunna klara av att få fram så mycket pengarutan att det behövs en kombination av statliga pengar i budgetsystemet ochenskilt kapital. Om vi av ideologiska eller andra skäl, som socialdemokraternakanskehar en tendens att göra ibland, definitionsmässigt utestänger detenskilda kapitalel från de infrastrukturella investeringarna, kommer de attgöras i alldeles för långsamt tempo. Vi kommer att få flaskhalsar istorstadsregionerria, och vi kommer infe aft kunna utveckla.de mellanstorastäderna på det sätt somvore möjligt, om det kapitalet finge nå fram. Vibehöver investera stora summor inom exempelvis flyget och i fyrstadsregionen.Vi behöver pengar fill . Många stora kommunala flygplatserkänner sig orättvist behandlade. Detskulle vara mycket intressant om industriministern med sin stora kännedom om deinterna problemen - måhända också glädjeämnena - i kundeutveckla -sin syn på frågan om TulUnge flygplats. Kommer den atf vara till gagnför den nafionella utveckUngen? På vilket sätt kommer förverkligandet av enfiygplats i , oaktat vem som kommer att vara huvudman, enligtindustriministern att påverka utbyggnaden av ? Hela utanförStockholm efterfrågar och ställer en utbyggnad av som ett absolut kravför att över huvud taget diskutera ytterligare flygplatsinvesferingar iStorstockholmsregionen. Industriministernoch hans statsekreferargrupp måste ju rimligtvis ha en utomordenflig insikt idessa frågor, och det kunde därför vara intressant alt få de frågorna belysta ienregionalpolitisk debatt. Påsamma sätt är det nödvändigt att vi får en god kompetensnivå och atfkompetensutveckling sker i de här regionerna: Har man kunskap och kompetens dåkan man fatta beslut, då kan man ge någonting, då får man kunskap och kompetenstillbaka. Det finns ju i närheten av universitet och högskolor ute ilandet en stor och växande kompetens och en vilja atl skaffa sig ytterligarekompetens via både nationella och internationella kontaktnät. Även om viformellt har ett visst antal universitet , kommer utvecklingen under1990-talet gradvis att leda fill en uppluckring och fill atf gränsdragningenmellan de större högskolorna, de. som kallas för regionala, ochuniversiteten blir alltmer flytande. Det skulle inte heller förvåna mig, herrtalman, om vi har ytterligare ett antal fullvärdigauniversitet, som just har möjUghet all bygga upp och utveckla sitl kompetensnätoch sin kompetens för aft utveckla regioner i sin helhet. Delär också viktigt att ha beslutskompetens i regionen - jag har varit inne pådetta tidigare -, att inte tvingas avvakta beslut från , som detschablonmässigt heter, utan atf kunna fatta sina egna beslut. Det är ocksåviktigt alt de kreativa miljöerna utvecklas runt omkring i landet. Detta gällerbåde inom arbetslivet, näringslivet, fritidssektorn och kulturlivet. viktigt att ha en bred ochallsidig arbetsmarknad - och det barman i de här mellanstora städerna ochregionerna. De har en bred och differentierad arbetsmarknad, som kan ge bådamakarna arbete om del är ett hushåll som flyttar. Detta är annars ett stortproblem på de små orterna. Det finns ofta tillgång på arbetskraft, vilket börvara ett ganska oslagbart konkurrensmedel , då just utbildadarbetskraft kommer att bli en bristvara. mellanstora städerna bör också rimligtvis bostadssituationen kunna lösas påett bättre sätt än i storstadsregionerna. En annan tillgång för de härregionerna bör också vara atl de samfällt kan vara med och länka av en delfillväxt från storstäderna. Defär också vikfigt att man har en god konkurrenskraft, ett gott kostnadsläge. Detär därför vi moderater föreslår sänkta social- och egenavgifter i stödområdenaA och B föratt kompensera vissa handikapp i de regionerna. Rimligskatteutjämning är också viktig liksom ett regelsystem som ger större frihetatt fatta beslut. De höga marginalskatterna försvårar uppenbarligen situationeni regioner med något tunnare arbetsmarknad, där man ibland tvingas haenförsörjarsystémef inom familjen. Det nuvarande skattesystemet kanske tvingarfamiljerna att avstå från att flytta. De mellanstora städerna besitter många av de här kvaliteterna, och viskulle kunna ge dem klara polifiska signaler. Både den offenfiigabeslutsapparaten och näringslivet skulle kunna ges väldigt goda möjligheter attutvecklas och därmed att på ett positivt sätt lätta på trycket i storstadsregionerna,som framför allt Slorstockholmsregionen skulle kunna få utveckla sinaspecifika uppgifter som huvudstadsregion, som internafionell kontaktpunkt ochsom centrum i relationerna med omvärlden. Jag har uppehållit mig ganska länge vid någonting som traditionelltkanske inte upplevs som regionalpolifik. Jag har fidigare sagt attregionalpolitik i mer snäv bemärkelse, där man diskuterar detinduslripolitis-ka stödet och de regionalpolitiska stödformerna, bliralltmindre intressant . Detkommer aft finnas ett behov av ett sådant stöd , och hur det slödelskall se ut kommer den regionalpolitiska utredningen att närmare studera. Defnuvarande stödet är oöverskådligt och fullt av motsägelser. Det finns allanledning att förenkla det. I avvaktan på att utredningen kommer med förslagsom vi kan fatta beslut om i , har moderata samlingspartiet framlagtförslag om att ersätta lokaliseringsbidraget, lokaliseringslånen,sysselsättningsstödet och offertslödel med s. k. riskgarantilån. Genom sådanaskulle vi på ett mycket smidigt sätt fånga upp de problem som förelag ochsärskilt nyförelagarna har i dessa områden. Viåterkommer med förslag om sänkta egenavgifter, socialförsäkringsav-gifler, med10 % i stödområde A och i stödområde B - allt i syfte all få ett merarobust näringsliv som kan konsolideras ekonomiskt och därmed skapaförutsättningar för nya anställningar och nyinvesteringar. Avslutningsvishar vi efter höjt del s. k. länsanslagél lill en rimlig nivå. 'kr., men jag tycker att jag ser oroande tecken, herr talman. Det skulledärför vara intressant om både och industriministern, i det inläggsom jag utgår från att industriministern kommer all göra, lar upp dennafrågeställning: socialdemokraterna på modellen länsanslag, ettsammanhållet länsanslag för att fördela? Är de signaler som viser i Norrbottenspropositionen, där vissa pengar anslås direkt till den och denkommunen, ett sätt atf luckra upp beslutskapacitet? Är dettaegentligen inte en misstroendeförklaring mot exempelvis iNorrbotten som reformeras på det ena och andra sättet? Är det inte ettmisstroendevotum mot denna länsstyrelse att inte tilltro den möjligheten attdela ut pengar fill exempelvis , fill , och fill ? Manmåste ju ställa frågan: Om man har beslutskapacitet, beslutsunderlag ochförmåga att prioritera, varför tillerkänner inte då den socialdemokratiskaregeringen den socialdemokratiska majoriteten i i denförmågan? Propositionen om är ett underkännande, industriministern,av den förmågan, och det skulle vara utomordenfligt intressant att höraindustriministerns reaktion på dessa påståenden, herr talman. Propositionernager ett klart misstroende mot styrelsens förmåga att prioritera. Jag har försökt att teckna en bild av som vi moderater uppleverden, med problemen i inlandet, med vissa överhetfningstendenser i storstadenoch med en möjlighet att på ett positivt sätt avlänka fillväxt till demeUanstora svenska städerna för att ge utrymme för annat i . Demellanstora städerna får då möjlighet att på ett bättre sätt samspela medsmåorter och landsbygden runt omkring. Dettainnebär att vi måste föra en politik som avreglerar effektivare, vi måste föraen mycket kraftfull decentralisering av den statliga förvaltningen på det sättsom vi föreslår, nämligen en funktionsdecenfralisering. , , måste vi bygga upp en mycket mer robust struktur på ett antalorter i , via strategiska investeringar i kommunikationer,kompetensutveckling m.m. Då har vi chans att få ett som är i bättrebalans och som kan leva bättre. Det är vad vi förordar. Meddetta, herr talman, ber jag aft fä yrka bifall fill de reservafioner sommoderater har undertecknat. 2 (): De regionala balansproblemen har förvärrats. Befolkningen istorstadsregionerna, främst , ökar kraftigt medan situationenär den motsatta i bl.a. skogslänen. Bergslagen och sydöstra .