prot · GB0994 · 1987-12-31 00:00:00 — De kan inte presentera det somännu saknas, nämligen en någorlunda hygglig metodik för att åstadkomma demätresultat som vi därefter skulle kunna rätta oss efter när vi bedömerproduktivitet och effektivitet. Vi vet t. ex. att många åkommor och andra problem avhälsokaraktär inte kan definieras i entydiga fysiologiska termer eller mätas iantalet läkarbesök. Hur mycket är det exempelvis värt att en person som äranställd och verksam på en vårdcentral kan ta sig att tala med en gammalmänniska om hennes livsproblem i samband med någon form av,hälsokontroll? Vivet vilka samband som råder när det gäller människans totala livssituation. Vadär alltså ett sådant samtal värt? Med konventionella mått skulle det kanskeregistreras som sänkt effektivitet eller sänkt produktivitet. Men i självaverket kan det vara ett sätt att fördjupa och förbättra hela vårdsituationenoch därmed befolkningens levnadsförhållanden. Jag tror att problemet ärfullt möjligt att lösa, men vi befinner oss ännu inte på den nivå där det gåratt resonera på det sättet. Därför gör man lätt som ni gör, nämligen falleroffer för en förenklad och enligt min mening alltför kvantitafivt orienteradresultatanalys. På förekommen anledning, fru talman, vill jag också sägatill att jag helt delar hans synpunkter om den kommunalabolagiseringen. Den har i princip samma effekter på de medborgerligarättigheternas innehåll som en privatisering har. 67 (): Teoretiskt är det naturligtvis omöjligt attmäta dessa saker helt perfekt. är det så subjektiva saker som kommerin att det inte finns Anslag till statistiska centralbvrån någramätmetoder i världen som kan fånga in alla subtiliteter som man skulle behövamäta. Ändå anser jag det alltså viktigt att försöka mäta. Man kan nämligen dramånga slutsatser av mätningarna, även om de inte är perfekta. Mitt förslag tilllösning på problemet med mätmetoderna är att i högre grad överlåta påkonsumenterna att avgöra var den bästa servicen produceras. Om en mätmetod visar ätt en viss vårdcentral äreffektivare än en annan men människor ändå söker sig till denna andravårdcentral, tyder något på att den är bättre. Det synsätt som jag har talatför tror jag bör kompletteras med större möjligheter för dem det tillsist handlar om, nämligen konsumenterna, att själva avgöra var de skall få denservice som har monopoliserats till den offentliga sektorn. Låt mig slutligen säga några ord till om synenpå produktivitet och de offentliganställdas löneutveckling. Frågan om hur dennakoppling skall tolkas bör väl ställas till finansministern. frågadehur man skall tolka en mycket kraftig ökning av produktiviteten. Jag anar atthan menar att denna produktivitetsökning uppnås med oacceptabla metoder. Det ärviktigt att komma ihåg att man i den offentliga sektorn har ett system därchefer och i sista hand politiker har ansvar för verksamhetens innehåll. Det ärangeläget för mig att säga detta, därför att det ibland antyds att t. ex.privatpraktiserande tandläkare överbehandlar sina patienter eller att privatläkare,exempelvis frifidspraktiker, missköter sina landstingsanställningar. Gentemotsådana anklagelser är det vikfigt att slå fast att vi har ett system därchefsläkare och förtroendeläkare har ett ansvar att se till att eventuellaproduktivitetsförbättringar icke åstadkoms till priset av en försämrad vård. 68 (): får alltså liberalen luta sig mot en väl fungerande offentlig sektor. Överläggningen i detta ärende var härmed avslutad. (Beslut fattades efter debatten om skatteutskottetsbetänkande 28.) Kammaren övergick till attdebattera finansutskottets betänkande 13 om anslag till statistiskacentralbyrån. 69HUGO HEGELAND (m): Till detta betänkande är fyra reservationerfogade av vilka moderata samlingspartiet ställer sig bakom två. En av dem är viensamma om, nämligen reservation 3 angående registeroch prognoser. Vi anser att det är helt onödigt med deopinionsundersökningar som vill utföra. De kostar 2,2milj. kr., pengar som vi tycker kan sparas in, eftersom det finns ett flertalandra opinionsinstitut. Vi yrkar således avslag på det anslaget och bifall tillreservation 3 i finansutskottets betänkande 13. Vi instämmer med och i reservation 2om statistiska Prot. 1987/88:94 centralbyråns statistik, register ochprognoser. Flera 100 milj. kr. går åt till statistiskacentralbyråns arbete. En del av det arbetet finner vi onödigt, bl. a.insamlande av uppgifter från särskilt mindre företag. Statistiken blir sedanliggande utan att användas av någon. Vidare tycker vi att byrån visar enpåtaglig brist på känsla för service. Vi efterlyser en mer positiv attityd motföretagen. Jag yrkar alltså bifall även till reservation 2 i betänkandet. Vivänder oss mot detta onödiga uppgiftslämnande. Någon motion om att undvika onödigt talande i riksdagenhar inte väckts, men jag vill ändå avsluta mitt anförande . 70 (): Vi behandlar frågor som vi har haft uppemånga gånger tidigare. I den ena frågan ingår företagens uppgiftslämnande ochde villkor, relationer och regelsystem som styr företagen och som stafistiskacentralbyrån kan kräva. Vi borgerliga ledamöter har konsekvent hävdat attsmåföretagarnas roll är en helt annan än att fylla i blanketter; de är bra påatt få i gång och ge positiva bidrag till handelsbalans och export. Menatt lämna uppgifter och otid känns för en småföretagare som om statenville sätta käppar i hjulen för hans egentliga verksamhet. Småföretagarnas relationer till statistiska centralbyrånär också extra ansträngda och negativa; det fick vi klart för oss iindustriverkets undersökning, som refererades i finansutskottets betänkande1985/86:15. Där uppgav de att de inte precis kände någon serviceanda från SCB:shåll. Det är därför bra att civilministern nu har tillkallat en särskildutredare för att se över föreskrifterna på det statliga statistikområdet och geförslag om förenklingar, men så länge vi inte har fått en tidsplan för närdenna utredning skall vara färdig har vi valt att reservera oss till förmån förde motioner som är lämnade av riksdagsledamöter med gedigna kunskaper omsmåföretagarnas villkor. Jag ber att få yrka bifall till reservation 2. SCB hanterar ungefär 200 register, både totalregisteroch urvalsregister. Uppgifterna fill dessa 200 kommer oftast från andramyndigheter,,dvs. andra har samlat in uppgifter och sedan skickat över en kopiatill SCB. Vi har många synpunkter på detta kopierande, men den diskussionenskall vi inte föra . Däremot tycker vi till skillnad från moderatasamlingsparfiet att SCB:s partisympatiundersökningar är bra. Man djupintervjuar9 000 människor, och den vetenskapliga kvaliteten är mycket hög. Vi tycker dockatt det är fel att SCB sparar in på att ge de här undersökningarna till känna.Man har alltså rationaliserat, och skickar man inte ut hela undersökningarnautan bara de första sidorna. vill gärna att SCB återgår fill dettidigare sättet, dvs. att skicka ut hela materialet. I reservation 4 har vi tagit upp SCB;s arbete med folk-och bostadsräkningen. Där står ord mot ord. Vi menaratt det finns en planeringför en folk-och bostadsräkning 1990, trots att det inte är beslutat vare sig omden skall göras eller när och hur den skall göras. Vi anser att där finns 2miljoner att spara. Därav följer vår reservation 4, som jag yrkar bifall till. 71CHRISTER (): betänkande 1987/88:13behandlar anslag till . På fyra områden finns delademeningar, och där har också reservationer lämnats. I reservation nr 3 pekar man på att flera friståendeopinionsinstitut genomför opinions- ochpartisympatiundersökningar. Mot den bakgrunden anser reservanterna att det intebör utgå budgetmedel till sådana undersökningar och att anslaget till SCB påden punkten kan strykas. Utskottets majoritet har en annan uppfattning. Fleraundersökningar som görs , t. ex. av IMU och , står under debatt.Mätmetoderna har ifrågasatts. SCB:s partisympatiundersökningar återupptogs påinitiativ av finansutskottet. Det var, har det visat sig, ett klokt beslut.SCB:s undersökningar håller hög kvalitet och anger också regionala opinioner.Här finns också full insyn i materialet till skillnad från andraundersökningar. I reservation nr 2 hävdas att onödigt uppgiftsinsamlandefrån främst små företag måste undvikas. Myndigheternas arbete bör också, enligtreservanterna, präglas av serviceanda mot företagen. Utskottets majoritet framhåller att det är en självklarhetatt onödiga uppgifter inte skall samlas in, vilket även framgår av enregeringsförordning. Civilministern har också tillsatt en utredare som skalllägga förslag om förenklat regelsystem för produktion av statistik. I reservation nr 4 hävdas att det inte finns några skälatt avsätta medel till en ny folkräkning och att SCB:s anslag därför börminskas med 2 milj, kr. Utskottets majoritet framhåller att några medel för en nyeventuell folk- och bostadsräkning inte ingår i SCB:s anslag för /89. Det rör sig alltså om medel till avslutande arbeten. I reservation nr 1 föreslås att kooperativföretagsstatistik återinförs. En plan för detta arbete bör utarbetas avkooperativa rådet i samarbete med SCB. Den kooperativa statistik som fanns harersatts av en omsättningsstatistik baserad på en ny, internationellt anpassadbranschkod. Utskottets, majoritet pekar också på attföretagsstatistiken redovisar viss kooperativ statistik samt att kooperativarådet 1988 i en första omgång genomför en engångsundersökning av kooperativaföretag utifrån befintlig statistik. Erfarenheten från denna undersökning fårvisa vad som kan komma att hända framöver. Med detta ber jag att få yrka bifall tillutskottets hemställan på samtliga punkter, vilket innebär avslag på reservationerna1, 2, 3 och 4. 72 (vpk): Jag ber att få yrka bifall till reservationen1. Överläggningen i detta ärende var härmed avslutad. (Beslutfattades efter debatten om skatteutskottets betänkande 28.) Beträffande finansutskottets betänkande 15 konstaterade förste vice talmannen att ingen talare var anmäld. Kammaren övergick därför till att debatteraskatteutskottets betänkande Prot. 1987/88:94 27 om ideella föreningar. 73 (): I det här betänkandet behandlas de ideellaföreningarnas skatteförhållanden och vissa skattelättnader för idrottsutövare. De ideella föreningarna och särskilt de personer som ärverksamma inom dessa gör stora och värdefulla insatser. Föreningarnasverksamhet bygger på frivilliga insatser. Idrottsrörelsen är ett bra exempel påvilken fördel samhället har av de tusentals föreningar som finns runt om i vårtland och som med hjälp av flera hundra tusen ledare bidrar till att många avvåra ungdomar får en meningsfull fritidsverksamhet. En stor del av föreningarnas verksamhet finansieras genomegna insatser. Det är därför viktigt att beskattningen utformas på så sätt attföreningarna ges ökade möjligheter att behålla en större del av sina inkomster.Det är enligt vår mening en klar fördel att stimulera till egna insatser föratt därmed minska behovet av direkta offentliga stöd. Klubbkänslan, intressetoch sammanhållningen stärks helt naturligt, om föreningen i större utsträckningfår behålla de inkomster man på ideell bas tillför den. Det är viktigt att deideella föreningarna själva får avgöra hur man inom föreningens ram skallutveckla sin verksamhet och på det sättet kunna stärka sin fria ställning. Mot bakgrund av vad jag anfört och i avvaktan på deförslag som kan förväntas från den utredning som skall börja arbeta meddé ideella föreningarnas beskattningsfrågor föreslår vi moderater tillsammansmed övriga borgerliga partier att grundavdraget för de ideella föreningarnafastställs till ett och ett halvt basbelopp. Genom att grundavdraget relaterastill basbeloppet värdesäkras detsamma. Det är ytterligare ett exempel på hur vimed hjälp av en förnuftig beskattning stärker föreningarnas fria ställning. Detär beklagligt att utskottsmajoriteten avstyrker förslaget med den synnerligensvaga motiveringen att man vill avvakta en utvärdering av gällande regler. Vårtförslag innebär en klar förstärkning för bl. a. den stora mängd avsmåföreningar som finns i vårt land. Inte minst våra idrottsföreningar skullehä stor fördel av det. I reservation 3 återkommer moderater, center och folkpartimed krav på möjlighet för våra idrottsutövare på elitnivå att fördela sina inkomster . Det är i detta sammanhang viktigt att påpeka att skatterna måste sänkas. Vi moderater vill sänka skattetrycket. I syfte att nå detta målföreslår vi sänkta marginalskatter.-Det är självfallet en positiv åtgärd även för våra elitidrottare. Men det är inte fillräckligt. Vi tycker att det skall finnas förutsättningar för dessa att kunna avsätta en del av sina ofta under en förhållandevis intjänade inkomster på någon form av konto, som kan disponeras och beskattas på ungefär samma sätt som ett skogskonto. En sådan åtgärd får säkerligen till följd att mänga av våra idrottsutövare avstår från att av skatteskäl flytta utomlands. Utskottsmajoritetens hänvis ning till de möjligheter till inkomstutjämning som finris i form avpensionsför- 71 säkring,eller genom att med avtal fördela ersättningen , är långt ifrån tillfyllest. En fördelning av ersättningen innebär krångel ochrisktagande. Det är enligt min mening ett dåligt alternativ. Vi moderater föreslår att schablonavdraget föridrottsutövare och idrottsledare höjs till . Det nuvarandeschablonavdraget, , fastställdes . Det är därförpå tiden att med hänsyn till kostnadsutvecklingen räkna upp detsamma. Detinnebär ett enklare deklara-tipnsförfarande. I gårdagens utskottsförhör tog ni socialdemokrater gång pågång upp frågan om den betydelse olika schablonavdrag har i förenklingssyfte.När ni sedan övergår till det praktiska arbetet lever ni inte upp till ertfagra tal om förenkling. Jag nämnde inledningsvis, vikten ay att föreningarna istörre utsträckning får, behålla sina inkomster för att kunna utvecklaverksamheten inom föreningens ram och för att stärka friheten. Reklamskatten ärenligt moderat uppfattning en onödig belastning för de ideella föreningarna. Vianser därför att denna skatt bör slopas, under förutsättning att en sådanåtgärd inte snedvrider konkurrensen. Med det sagda, fru talman, yrkar jag bifall tillreservationerna 2, 3, 4, 5 och 6. 74LEIF (): betänkande nr 27 behandlarett antal motioner om skatteregler för ideella föreningar och stiftelser. Ibetänkandet hänvisas i flera frågor till en kommande utredning om en översyn avalla dessa beskattningsregler för de ideella organisationerna. Detta oaktatvill vi från sida peka på några frågor som vi finner angelägna. När vi behandlade dessa frågor eller likartade frågor förnästan exakt , pekade jag på de gränsdragningsproblem som lättuppstår i föreningslivet, t. ex. var gränsen går mellan skattefria ochskattepliktiga inkomster i föreningen. Självfallet skall dessa frågor tas upp i den översyn somsnart skall påbörjas, men att en särskild granskning av just dessa regler skerskyndsamt och att regeringen lämnar en särskild redovisning av resultatet föratt undanröja besvärliga problem i föreningslivet är viktigt. Samma förhållande gäller frågan om stiftelsers skyldighetatt erlägga mervärdeskatt, där folkpartisterna motion Sk534 begär ett skyndsamt förslag, i syfte att likställa ideellaföreningar och stiftelser som bedriver likartad verksamhet. Jag yrkar bifallfill reservation nr, 1. Det är bra att vi har ett grundavdragför allmännyttiga ideella föreningars kommersiella verksamhet. I reservation nr 2 framhåller vi folkpartister,tillsammans med moderater och centerpartister att det för många ideellaorganisationer, vilkas verksamhet till största delen vilar på frivilligainsatser, är svårt att undvika olämplig beskattning. Vi tror därför att ettlämpligare sätt att beräkna grundavdraget vore ett avdrag som motsvarar ett ochett halvt basbelopp. Jag yrkarbifall till reservation nr 2. Att idrottsrörelsen är en av vårt landsstörsta folkrörelser är vi Prot. 1987/88:94 väl alla överens om. Vi kankanske också vara eniga om att vårt lilla larid haridrottsstjärnor som nått världstoppen och - åtminstone i vissa idrotter -pånågra år tjänar mycket stora pengar på sin idrott. Många av dessa idrottsstjärnor väljer att bosättasig utomlands för att undgå den mycket höga beskattning som denna typ avinkomster drabbas av. Måriga av dem skulle säkert föredra att stanna kvar iSverige om möjligheter hade funnits att på ett bättre sätt än nu jämna utinkomsterna och undgå toppbeskattningen. Man blir inte världsstjärna i idrott över endag, utan det behövs långa förberedelser med specialträriing som sätts in i etttidigt skede i livet, kanske till förfång för skolgång ochutbildning. I anser vi att en utredning bör kartläggamöjligheterna att finna alternativa lösningar på detta mycket speciellaproblem. De stora idrottsstjärnorna spelar, som vi ser det, en stor roll somstilbildare för våra ungdomar; Vi borde, fru talman, kunna hitta en väg för enrättvis beskattning för denna mycket speciella lilla grupp idrottsmän somtjänar mycket pengar av sitt liv. Jag yrkarbifall till reservation nr 3. Slutligen, fru talman, begärs i reservation nr 6 förslagför att undanröja den skillnad i beskattningen som råder mellan olika kyrkligarättssubjekt. Jag yrkarbifall fill reservation 6. 75 (): I skatteutskottets betänkande nr 27 behandlasfrågor om ideella föreningars skatteförhållanden och skattereglerna för vissaidrottsutövare. I utskottsbetänkandet behandlas också en motion som berörfrågan om hur egendom tillhörande skall beskattas. Ideellaföreningars beskattning är frågor som har behandlats i . När denna fråga behandlades uttaladeskatteutskottet att det var angeläget att skattefrågan när det gäller ideellaföreningar och stiftelser utan ytterligare dröjsmål togs upp till en gemensambedömning; Som framgår av utskottsbetänkandet har ännu inte någonutredning tillsatts, även om man tycks ha börjat tänka på utformningen avutredningsdirektiven. Även om avsikten nu tycks vara att det skall komma enutredning, anser vi reservanter att man redan nu kan fatta beslut om en höjningav det statliga grundavdraget till ett belopp motsvarande etf och ett halvtbasbelopp. Den höjning som skedde var alltför liten. Dessutom harvärdet av fribeloppet urholkats av inflationen. Ett grundavdrag som är bundet till basbeloppet och som ärav den storlek som vi föreslår i reservation 2 skulle förenkla redovisningenoch ge ideella föreningar ett värdefullt och berättigat stöd. Detskulle vara ett erkännande av den betydelsefulla verksamhet sombedrivs inom de ideella föreningarna. I reservation 3 berörs frågan om viss utjämning avinkomsterna för somliga idrottsmän. Som vi alla vet har vissa idrottsutövare under några få verksamma år en extremt hög inkomst. Denna inkomst drabbas av mycket '3 Prot.-1987/88:946 april 1988 . högamarginalskatter, om inga särskilda dispositioner har vidtagits. Följden bliratt många av dessa idrottsutövare väljer att bosätta sig utomlands. Vi reservanter föreslår inte någon skattebefrielse men attbeskattningen av inkomsterna skall fördelas på ett visst antal år. Vi har ju exempelpå utjämningskonton, bl;a. skogskonton, och vad vi reservanter begär är attdenna fråga skall utredas och förslag framläggas. Nog vore det välbättre att skapa förutsättningar för en sådan utjämning än att vederbörandeidrottsmän bosätter sig utomlands? Vi uppskattar dessa idrottsutövare för derasprestationer, varför då inte skapa rimliga förutsättningar för att de ocksåskall kunna stanna kvar i ? I detta utskottsbetänkande behandlas också frågan ombeskattning av egendom tillhörande . beslöt attbefria stat och kommun, till dessa räknas också församlingar ideras egenskap av kyrkliga kommuner, från såväl statlig som inkomstskaft. I vissa fall är det kyrkan som juridisk person som stårsom ägare och jnte församlingen, och det innebär då vissa komplikationer. Detär ofta fråga om egendom som skänkts till eller donerats till kyrkan. Dennaegendom befrias inte från skatt, utan drabbas av en 40-procentig statliginkomstskatt. I många fall är det säkert rena tillfälligheter som avgör ombeskattning skall ske eller inte. Om det i gåvohandlingen står skrivet attegendomen skänks till församlingen, att förvaltas av kyrkorådet och attavkastningen skall användas till ett bestämt kyrkligt ändamål, är avkastningenskattefri. Är gåvan däremot skänkt till kyrkan, att förvaltas av kyrkorådet ochatt avkastningen också här skall användas till ett bestämt kyrkligt ändamål,blir resultatet att avkastningen skall beskattas . För berörda församlingar är beslut närmastofattbart. I vissa fall kan det helt enkelt vara så, att protokollet ikyrkorådet - som har skrivits av mottagarna - kan vara avgörande för om det ärförsamlingen eller kyrkan som juridisk- person som skall betraktas som denverkliga ägaren till egendomen. Vad jag begär i min motion och vad vireservanter yrkar på är att regeringen skall lägga fram förslag om att dennakyrkans egendom, liksom de kyrkliga kommunernas egendom, skall befrias frånsåväl statlig som inkomstskatt. Utskottsmajoriteten föreslår - som vanligt, vågar jagnästan säga - att frågan skall utredas ytterligare. Jag tycker att ävenutskottsmajoriteten kunde inse att också vi i i vissa fall kan hafattat beslut som inte blivit riktigt bra. Varför då inte kunna vara med häroch rätta till ett sådant här beslut, som enligt min uppfattning är orimligtoch som ute i församlingarna skapar en situation som nära nog är ofattbar fördem som berörs. Jag yrkar bifall till reservationerna 2, 3 och 6. 76KJELL (): I det betänkande som vi nu behandlar, nr 27från skatteutskottet, behandlas i huvudsak motioner om de ideellaorganisationerna liksom stiftelsernas skatteförhållanden samt skattelättnaderför idrottsutövare. Motioner med i stort samma innebörd behandlades under april1987 av denna kammare. Nyheten i årets betänkande gäller en motion ombeskattning av kyrklig egendom. Idrottsrörelsen har haft och kommer att ha en viktig rolli det svenska samhället när det gäller en aktiv och meningsfull fritid. Vi har närmare 200 000 olika föreningar i somvilar på frivillighetens grund. Det är styrelseledamöter, ledare, instruktöreroch andra funktionärer som genom insatser på sin fritid lägger grunden till denviktiga roll föreningslivet har i vårt samhälle. Men utan ett omfattande samhälleligt stöd skulleidrottsrörelsen inte kunna engagera så mänga till en relativt låg kostnad. Det innebär att de skatter som idrottsrörelsen erläggerter sig blygsamma i jämförelse med det stöd som kommuner, landsting och statger idrottsrörelsen. har även flera beslut fattats av dennakarrimare för att ytterligare minska både skatter och byråkratiskt krångel. På bord ligger också en proposition omändringari lotterilagen som syftar till att ge folkrörelserna ökade möjligheter attskaffa sig inkomster via lotterier. I flera motioner har behovet av nya skatteregler förstiftelser och ideella organisationer tagits upp. En översyn av dessa reglerhar planerats länge, alltför länge tycker en del. Vid behandlingen av dessa frågor uttaladeutskottet att det var angeläget att skattefrågorna när det gäller föreningaroch stiftelser utan ytterligare dröjsmål skulle tas upp till gemensambedömning. presenterades en departementspromemoriamed förslag till lag om stiftelser. Promemorian remissbehandlas ,och utskottet har också erfarit att direktiv till en utredning om översyn avbeskattningsreglerna för ideella organisationer nu är inne i ett slutskede. Enutredning om skattefrågorna kan därför väntas påbörja sitt arbete inom kort.Därmed torde flertalet av de motioner där denna problematik har tagits upp fåen ordentlig belysning, och det gäller även de frågor som tas upp i reservation1. Med detanförda yrkar jag alltså avslag på reservation 1. Så några kommentarer till de övriga reservationer sombifogats detta betänkande. I reservation 2 föreslås en uppräkning av grundavdragetfrån . till en summa motsvarande ett och ett halvt basbelopp. fr. o. m.1984 års taxering. Den kommande utredningen rörande beskattningsreglerna förideella organisationer kommer att ta upp även denna fråga, varför inte bör vidta några åtgärder, utan jag föreslår att reservation 2 avslås.