prot · GB09113 · 1987-12-31 00:00:00 — Statsministern talade om mekaniker har i ena handen en oljekanna och i den andra en näve grus.Med oljekannan dränker han redan överhetä regioner och storföretag som Volvooch . I de nio tiondelar av riket som är landsbygd med småorter ochcentralorter sprids grus. Mitt råd är: Släpp gruset och använd oljekannan pårätt ställen! Om samhällsutvecklingen på landsbygden 6SIGGE GODIN (fp): Industriministern ger i interpellationssvarettill enligt mitt sätt att se en alltför glättad bild avlandsbygdens utveckling. Det finns uppenbara problem i många småinlandskommuner. Befolkningsutvecklingen är ur led. har visat påen del sådana problem. Vissa åldersgrupper finns t. ex. inte längre i somligadelar av inlandet. En snedfördelning mellan könen råder. Det s. k.Pajalaproblemet finns pä flera håll i glesbygderna - kvinnorna har lämnatbygden för arbeten på andra håll i landet. Uppenbara problem råder attrekrytera nyckelpersoner till glesbygdskommunerna. Jag har vid upprepade tillfällen ställt frågor tillutrikesministern: Hur skall nyckelpersoner kunna rekryteras och hur skallmedflyttande kunna fä ett arbete på den nya orten? Vad vill regeringen göra åtdetta? Jag kanske kan få svar - det skulle vara intressant. Industriministern talar om hur optimismen och framfidstronspirar. Om regeringen vill bidra till optimism och framtidstro, måste dessamänniskor mobiliseras. Det är endast människorna som kan skapa ensysselsättning som inger optimism och framtidstro. Därför måste regeringenlätta på olika regler och skapa förutsättningar för kombinationer avverksamheter - och då inte dikterade utifrån centralt styrande regler ochförordningar, utan utifrån smidighet och närhet till beslutsfattarna. Som industriministern sade i sitt svar beslutaderegeringen om en ny verksförordning, enligt vilken de statliga verkenskall få i uppgift att bl. a. ta regionalpolifiska hänsyn. Industriministernsade när han var i att man inte kan acceptera exempelvisatt postservicen inte fungerar . Trots detta påstående och trots dennya verksförordningen försämrar postverket servicen genom olikacentraliseringsätgärder. planerar att flytta paketsorteringen frånnuvarande central i Ange till . Postkupéerna i landet dras in. Detförsämrar givetvis servicen i glesbygden. När postkupén pä sträckanStockholm-Boden drogs in, försämrades servicen i inland radikalt. Destora postterminalerna i , och fungerar dåligt.Postflyget är känsligt för väder och vind. Det talas om att osorterad postdagligen ligger kvar på de stora terminalerna. Alltdetta har man gjort för att försämra servicen i glesbygden. Man undandraralltså postpersonal ute i glesbygden arbetstillfällen. Dessutom har postverketregler som säger att när företag övergår till frankeringsmaskin, registrerasden statistiken centralt. Det innebär att de små poststationerna kanske får läggasned. Statistiken talar sitt tydhga språk. Alltdetta sker som regeringen beslutar om en ny verksförordning. Jagundrar: Vad vill industriministern göra åt detta? Jagaccepterar inte att man bedriver en regionalpolitik, som innebär att verksamhetflyttas från en glesbygd i ett skogslän till en centralort i ett annatskogslän. Men detta är kanske socialdemokratisk regionalpolitik. Jag har ställt frågan till ordföranden i glesbygdsdelegationen vad somskall hända efter landsbygdskampanjen. Jag frågade hur den skall följas upp ochvilka insatser som skall göras. Hans svar var att det var en s. k. bra fråga. Hurser industriministern på landsbygdskampanjen? Skall den följas upp frånregeringens sida, och hur skall det i så fall ske? Omlandsbygden skall överleva, måste de kreativa krafterna på landsbygdenstimuleras. Regionerna måste själva avgöra vilken eller vilka verksamheter somskall bedrivas. Glesbygdsstöd och projektmedel måste få disponeras friare.Länsstyrelserna måste ta ett större ansvar för medlen och insatserna. Samhällsservicenmåste finna nya former. Samverkan med privata verksamheter måste stimuleras.Det finns alltför många exempel på att man gör satsningar somsamhällsservicen dras in. Det är en socialdemokratisk politik som inte ledertill utveckling. Om man vill ha utveckling på detta område, krävs det enliberal regionalpolitik, som innebär att man tror på de enskilda människornasförmåga att ta egna inifiativ och att utveckla sin bygd. 7 IndustriministerTHAGE G : avslöjade ordentligt var han står. Han troruppenbarligen att man kan bedriva regionalpolitik församlingsvis, utan hänsyntill utvecklingen i stort i ett län. Jag har länge anat att han tror att manmåste bedriva regionalpolitik församlingsvis. Men med den inriktning som hanhar- dvs. att varje enskild församhng i alltid skall ha oförändrad,eller t. o. m. större, folkmängd - går det egentligen inte att seriöstdiskutera regionalpolitik. Dettamed oljekannan är en bra beskrivning av den socialdemokratiska näringspolitikenoch regionalpolitiken. Den politik som denna regering står för har nämligenvarit framgångsrik för svenskt näringsliv och även för de små företagen. De småföretagen har hög lönsamhet och god soliditet, investerar mycket ochbygger för framtiden. Jag träffar knappt några missnöjda småföretagare längre,utan de tycker bra om regeringens näringspolitik. Nyföretagandet är mycketomfattande i vårt land. 70 000 nya småföretag pä är ett rekord, somandra länder avundas oss. Detta betyder att poUtikenmed oljekannan har varit framgångsrik. missförstårdetta med gruset. Om jag har grus i en hand. är det uppsamlade rester av de stora stenar som deborgerliga regeringarna lade som hinder för en sund utveckling i näringslivet.Jag har haft mycket besvär på grund av att den politik som fördes lade stenar ivägen för nästan all utveckling. börjar vi få bort de stenarna, och kvar ärbara litet grusrester. Efter hand skall vi ta bort också dem, ,och därmed kan vi lämna den borgerliga regeringsperioden i hävdernas värld. Däremot vill jag påminna om en sak,nämligen att hade ansvaret för regionalpolitiken . Närcentern fick överta ansvaret för regionalpolitiken vid fillträdet ökadeskogslänens befolkning med ca 6 000 personer, men när lämnade över detregionalpolitiska ansvaret 1982 var minskningstakten oerhört snabb, dåskogslänens befolkning minskade med ca 4 000 personer. Det säger allt omcenterns ambition och förmåga i regionalpolitiken. Jag tvingas, herr talman, konstatera attBörje som vanligt baserar sin argumentation på en dyster och felaktigverklighetsuppfattning. Han vill inte erkänna att det har fattats många beslutsom haft en positiv inverkan pä landsbygdens utveckling och att det för närvarandesker mycket i utvecklingen som är glädjande. , och till min sorgockså , fortsätter att svartmåla. Därför förstår jag att blir allt mindretrovärdig också i sitt eget parti, när han nu beskriver regionalpolitiken ochutvecklingen ute i landet som ett misslyckande. På mina resor i möterjag centerpartister som förbryllat skakar på huvudet och frågar vartcenterledningen och är pä väg när det gäller regionalpolitiken. fortsätter att beskriva utvecklingen som omobalansproblemen är i tilltagande och godtar inte ens fakta om hur situationenhar förbättrats. Det är ett faktum att befolkningssiffrorna var bättre 1987 än1986 och att det även finns glädjande siffror för det första kvartalet1988. Men fakta biter inte på när han resonerar omregionalpolitik. Vid varje förbättring som sker verkar blialltmera dyster. Vid varje insats som görs på det regionalpolitiska områdetfaller huvud allt längre ner. Därför blir en diskussion omregionalpolitik med inte fruktbar. Om samhällsiitveck-hngen på landsbygden 8BÖRJE (): Det finns inte ett enda ord omlandsbygdsutveckling i inlägg och inte ett enda ord i någonsakfråga. Däremot går han in i fablernas värld och talar om det han säger sigha hört ute i riket. Den landsbygdskampanj som har startat är bra.Men den måste mötas av en regeringspolitik som inte enbart satsar påkoncentration, om det skall bli resultat. Min interpellation grundar sig regeringsbeslut, som missgynnar landsbygd och småorter. Dem har jaghittat då jag gått igenom regeringens politik. De går rakt emot endecentralistisk inriktning och skadar landsbygden i stället för att utveckladen. Jag har nämnt ett tiotal sådana beslut i min interpellation - inte enkommentar från industriministern. 3 protokoll 1987/88:112-113 rådet som något stort ochfint. kom den samordnande statssekreterar-gruppen. har riksdagentillsatt en hy regionalpolitisk utredning, mot vilja. Det ärbra att industriministern litar på den utredningen som han inte vill ha. Dåman talar om befolkningssiffror är det för landsbygdsboende ointressant om t.ex. växer, om växer eller om de tre storstäderna växer.Landsbygdsutvecklingen måste ses i mindre enheter. Det måste väl även kunna förstå. Jag blir rädd när jag hör på . Han ärnationellt ansvarig för landsbygdsutveckhngen. Han talar inte omlandsbygdsutveckling. Han har inte ett konkret förslag att komma med. Däremottalar han om internationell utveckUng och storstadsutveckling. JagviU återigen påminna industriministern om vad han egentligen skulle svara på:Hur ser industriministern på landsbygdens befolkningsutveckling? Kommer antaletmänniskor att öka eller minska på svensk landsbygd ? Kommerservicen att bli ännu mer försämrad, vilket regeringen har fattat en hel seriebeslut om? Eller skall regeringen byta inriktning och i stället börja fattapositiva beslut? Regeringen har fattat 50 beslut åt fel håll! Närfår vi se ett för landsbygden positivt förslag? Anf.9 (): Industriministern säger att jag fortsätter att svartmåla. Visserligenär jag relativt ny i kammaren, men jag tycker ändå att industriministern kanvisa mig den respekten att tala om på vilket sätt jag helt och hållet ägnar migåt att svartmåla. Vadjag gör är att jag talar om stimulans för de människor som finns ute iglesbygden. Jag talar om hur man skall mobilisera dessa kreativa krafter tillatt klara sin situafion och hur de skall stöttas. Jag talar om hur glesbygdsstödoch projektmedel skall utformas för att denna stimulans och mobilisering avkrafterna på landsbygden skall uppnås. Då säger industriministern att jagsvartmålar. Jag skulle vilja veta på vilket sätt den s. k. oljekannan fungerari socialdemokratisk regionalpolitik. Jag har fakfiskt inte förstått det. Jagtycker att den verkar tämligen tom. här debatten har industriministern inte på något sätt berört de allraviktigaste frågorna för landsbygden eller de utsatta regionerna över huvudtaget. I det fem sidor långa svaret finns det inte någonting om kommunikationernasbetydelse för glesbygden. Jag skulle vilja veta hur regeringen ser på defrågorna. Transportstödetär viktigt för glesbygden. Persontransportstödet vill ni inte göra någonting åt- egenföretagarna skall tydligen inte få glädje av det. Varför avstårregeringen från dé viktigaste insatserna för att en företagare skall kunnaklara sig, hitta till nya marknader osv. Ivissa regioner gör man ändå försök med kommunikationerna. Det finns exempelvistågtaxi, och det innebär att man färåka taxi fram fill stafionen, där man sedantar tåget. Tyvärr är detta så dåligt utformat att man först måste åka in tillstaden och köpa sin biljett, sedan åka hem igen för att senare påkvällen bli hämtad av denna taxi så att man kan ta t. ex. nattåget söderut ochkomma till sina kunder. Vad vill regeringen göra för att stimulera de olikatransportslagen ute i glesbygden? Hur skall man lösa samverkansfrågorna så får sä effektiva transportmedel som möjligt på billigaste och bästa sättoch så att man kan köpa en biljett och åka frän dörr till dörr utan att ha detordnat så som jag beskrev det? Överläggningen var härmed avslutad. 1987/88:1133 maj 1988 4§ Svar på interpellation 1987/88:232 om befolkningsutvecklingen iVästernorrlands län har ställt följande fråga till mig: Är regeringen beredd föreslå ytterligare regionalpolitiskaåtgärder för ? Bakgrunden till Sigge.Godins interpellation är denbefolkningsminskning som haft . har länets befolkning minskat med 7 600 personer eller 2,. Landets folkmängd har ökat med 1,2 %.Befolkningsminskningen förklaras dels av att inflyttningen varit mindre änutflyttningen, dels av att födelsetalet varit lägre än dödstalet. Glädjande noghar utflyttningen bromsats upp jämfört med året innan. Tendensenhåller i sig även . Arbetslösheten i länet har glädjande nog sjunkit liksomantalet personer som är sysselsatta genom arbetsmarknadspolitiska åtgärder. som arbetslösheten ligger något över riksnivånuppger företag och länsarbetsnämnd att de inte kan rekrytera vissa yrkesgrupperoch nyckelpersoner. Flera företag i länet saknar enligt uppgift arbetskraft. Mitt svar pä interpellation är att regeringenmålmedvetet bedriver en regionalpolifik efter varje regions problem ochförutsättningar. I har betydande regionalpolitiska insatsergjorts. /831, o. m. 1987 har stöd i form avlokaliseringsbidrag lämnats med 221 milj. kr. och i form av lokaliseringslånmed 252 milj. kr. Insatserna beräknas ha gett ca 1 400 arbetstillfällen. Bland de större industriprojekt fill vilka regeringenlämnat stöd kan jag nämna i , NCB i , , StiftelsenIndustricentra och i Ange, Företagens Hus i samtSvenska Bromsbandsfabriken i . Vidare har regeringen medverkat vid uppbyggnaden av MerloInvest och Stiftelsen för att stödja företagsamheten i . Även fillturistsatsningar i och har regeringen gett stöd. Anslaget för regionala utvecklingsinsatser tilllänsstyrelsen har ökats från 26 milj. kr. /83 till 70 milj. /88. Härfill kommer en beslutsram av 22 milj. kr. har länsarbetsnämnden erhållit drygt 1miljard kronor för sysselsätt-ningsskapande åtgärder. Betydandeinsatser har gjorts för att stödja teknik- och kunskapsspridning- en iVästernorrlands län. Omkring 20 milj. kr. har satsats pä sådana ändamål sedan1983. Regeringen har medverkat genom stöd till Drift- och underhålls-teknisktcentrum samt YDAB i , Industriellt utvecklingscentrum i ,, och Stiftelsen förtillämpad hydraulik i . Regeringen har vidare gett stöd tillhögskolan i /. Bland sådana insatser som syftar till att förbättrainfrastrukturen i vill jag nämna den s.k. , somförkortar avståndet mellan och , förbättrar kommunikationernatill Midlanda flygplats och ger allmänt bättre förutsättningar att utvecklaSundsvall/Timrä/till en stark region i . Till infrastrukturinsatserna hör också de särskilda medlenför bärighetshö-jande åtgärder i länets vägnät. harerhållit 63,5 milj. kr. i första etappen. För den resterande perioden fram till1997 har över 700 milj. kr. beräknats för länet. Det innebär attVästernorrlands län ligger i topp både vad gäller antal projekt och vad gällertilldelade medel. Till detta kommer regionalpolitiskt viktiga förslag i bl.a. den trafikpolitiska propositionen, t. ex. utbyggnaden av en snabbjärnvägStockholm-Sundsvall, som anges som klart angelägen att påbörja under dennärmaste planeringsperioden. Regeringen har således arbetat kontinuerligt med åtgärderav olika slag i länet. Insatserna har också enligt den befolkningsutvecklingsom jag redogjorde för inledningsvis börjat bära frukt. Utflyttningen äruppbromsad så långt vi har data att avläsa, dvs. fram t.o.m. första kvartaleti.år. Jag vill alltså hävda att betydande regionalpolitiskainsatser gjorts för . Regeringen är givetvis beredd att gå vidarepå denna väg. Detta kommer att skapa förutsättningar för en långsiktigt gynnsamutveckling i länet. 11 (): är det län som under80-talet haft den sämsta utvecklingen. Detta konstaterar industriministernockså i sitt svar, som jag vill tacka för. Av landets 40 största kommuner var det fyra som hademinskad folkmängd 1987. Två av dem ligger i , nämligen Sundsvalloch , stöttepelarna i länet. Industriministern ser mycket ljust på Västernorrlandssituation. Då frågar man sig: Är det för att det är. valår, eller vad kan detbero på? Visseriigen är befolkningsutvecklingen något bättre än tidigare,men problem finns i bakgrunden. Detta vet industrirninistern självfallet efterbesök i och för sedan. Ange kommun, brottas med problem med elpriserna för denstörsta industrin i kommunen. Någon hjälp från regeringen ser kommunen inte utatt få. Förutom problem med den bilagda försäljningen avGraningeverken och nedläggningen av har också andra allvarligaproblem. är den enda residensstad i landet varsbefolkning under loppet av minskat. En undersökning visar attHärnösands offentliga sektor kommer att minska . Totalt befarasca 500 tjänster försvinna inom den statliga sektorn. Forskare vid Umeåuniversitet visar i en utredning att befolkningen, om dessa förändringarförverkligas, fram kommer att minska med 2 500 personer, vilketinnebär att kommunen för att klara servicen måste höja skatten med . elleröka belåningen med 250 miljoner. Ett tredje alternativ är att avskeda 150personer från kommunen, vilket ökar svårigheterna ytterligare. Forskarna säger att situationen i är likaallvarlig som den som råder i landets värst drabbade kommuner. Vad villregeringen då göra? Industriministern säger i svaret attregeringen'målmedvetet bedriver en regionalpolitik efter varje regions problemoch förutsättningar. Vad är det då för målmedvetna satsningar som regeringengjort i ? De höjda.länsanslagen ordnade mot regeringensvilja - det hörde vi tidigare. Men det är självfallet bra att industriministernreser ut bl. a. till och skryter över den fina insatsen. I motioner har jag påpekat att är det länsom ligger längst från en teknisk högskola.. Jag frågar: Är industriministernberedd att medverka till att särskilda projektpengar anvisas för att rekryteratekniker, nyckelpersoner, till länet? utlokaliserades ett antalstatliga myndigheter till . Inte förrän startarsystemvetenskaplig linje vid högskolan /. Det innebär attdessa dataintensiva verk inte kunnat rekrytera kvalificerad arbetskraft, ochinte heller de privata dataföretagen. Är industriministern beredd att medverka till attförverkliga beslut att utvecklingen inom de statliga verkenskall flyttas ut till orter där de är lokaliserade? Är regeringen beredd att här försöka undvika den situationsom uppstått på många andra håll i landet och som innebär att man får görakatastrofutryckningar när situationen är kaotisk? Vilka insatser iförebyggande syfte kan regeringen göra i i synnerhet och iVästernorrland i allmänhet? Jag har i min interpellation föreslagit att Härnösandsmöjligheter inom kust- och sjöräddning skall utvecklas. Efter besked fråndepartementet strök jag den frågan i min interpellation. Jag är litet förvånadöver att industriministern inte kan diskutera andra sektorers medverkan iregionalpolitiken. Lever inte den s. k. statssekreterargruppen, som skall svaraför samordningen i regeringen? Jag kan tänka mig att kustbevakningsverket mycket väl hadekunnat förläggas till . Regeringen tycker tyvärr inte det. Varför?Isbrytarflottan, som har sin största tjänstgöringstid i , borde kunna förläggas till . Det var av militära skäl ett misstag att en gång i tidenlägga ned . KA 5 i har kapacitet ochförutsättningar att svara även för luftvärnsutbildningen för armén. Fixa det,industriministern! De kan göra ett bra jobb där. Om man gör satsningar på denna naturliga utveckling iHärnösand och stimulerar småföretagandet i , kanske en framtidaförändring av skogsindustrin där inte blir så kännbar.som den annars skullebli. Om befolkningsut- vecklingen i Väster-norrlunds län vänta ochse vad framtiden har i sitt sköte är en dålig polifik. Är det den sortensregionalpolitik som är den tredje vägens politik? Då tycker jag att ni skalltänka om. Överläggningen var härmed avslutad. 5§ Svar på interpellation 1987/88:228 om har frågat mig om jag ärberedd att underlätta tillkomsten av enskilt bedriven verksamhet inomhemtjänsten samt om jag ämnar vidta åtgärder som underlättar tillkomsten avlösningar i enlighet med det s.k. , dvs. göra det möjligt föräldre och sjuka att själva utse sin hemhjälp. har också frågatvilka initiativ som tagits på utbildningsområdet för att underlättasamordningen hemtjänst - hemsjukvård. ' Jag vill först slå fast att det är samhällets ansvar attse till att alla människor får en god service och värd. Den som behöver hjälpskall inte vara beroende av att släkt och vänner kan och vill hjälpa.Samhällets insatser kan dock behöva kompletteras genom verksamhet bedriven avfrivilliga organisationer och olika former av kooperativ. Närstående som villoch kan hjälpa den enskilde ges också på olika sätt stöd frän samhällets sida. Jag vill i detta sammanhang påminna om socialtjänstlagens9 §, som föreskriver att socialnämndens insatser för den enskilde skallutformas och genomföras tillsammans med honom och vid behov i samverkan medandra samhällsorgan och med organisationer och andra föreningar. Genom de särskilda statliga medel som finns avsatta föratt utveckla den sociala hemhjälpen har kommuner, landsfing och organisationerfått möjlighet att bedriva utvecklingsarbete i syfte att förbättra situationenför den som väljer att bo kvar hemma. Ca 320 projekt har beviljatsmedel. Ett stort antal projekt bygger på samverkan mellan hemtjänst och olikaformer av frivilligorganisationer i syfte att komplettera samhällets insatser.Det s. k. har beviljats medel genom allmänna arvsfonden. Likasåfinns flera projekt som syftar till att ge s. k. anhörigvårdäre ett förbättratstöd från samhället. Vidare vill jag erinra om det särskilda statliga stöd somfinns för utveckling av samordnad boendeservice, öppenoch tillgänglig för alla, med äldre, handikappade och långtidssjuka somsärskilt viktiga målgrupper. Boendeservicedelegationen bereder ansökningar omstöd för lokalt utvecklingsarbete, som syftar fill att förbättra samarbetetmellan olika offentliga, kommersiella och informella resurser och intressenterverksamma i ett bostadsområde, på en ort eller i en kommundel. Delegationen harsom stöd för sina bedömningar en referensgrupp med representanter för ett stortantal organisationer och övriga intressenter. I nära samarbete med kommuner,organisationer m.fl. utvecklar nu olika bostadsföretag en utvidgadboendeservice, som kompletterar samhällets service i syfte att underlätta- ettkvärboende med service, trygghet och Verksamhet i kooperativa former visar påintressanta vägar för ett förstärkt brukarinflytande och förbättrade socialakontakter. Ett fyrtiotal utvecklingsprojekt har beviljats medel. Resultat och erfarenheter från dessa bådautvecklingssatsningar utvärderas successivt. Genom faktablad,exempelsamlingar, skrifter, seminarier och konferenser sprids kunskap om vunnaerfarenheter. Av denna redovisning framgår att regeringen pä flera sätt aktivtarbetar för att skall kompletteras av verksamhet bedriven avorganisationer och kooperativ. När det gäller initiativen på utbildningsområdet vill jagpåminna om förslag från både äldreberedningen och Arbetsgruppen för översyn avden gymnasiala yrkesutbildningen (ÖGY-gruppen) om att gymnasieutbildningenförlängs till tre är och att vårdlinjen och den sociala servicelinjensamordnas. Regeringen har nyUgen överlämnat en proposition till omförsöksverksamhet i enlighet med ÖGY:s förslag, och förslaget behandlas förnärvarande i utbildningsutskottet. 13GULLAN (): Jag ber att få tacka statsrådet förett utförligt svar, som främst är en redogörelse för de olika pågåendeförsöksverksamheterna. Det kan medges att det är en ganska imponeirande karta.Det är bra med alla de här försöksverksamheterna, men jag saknar ett uttryckför regeringens verkliga ambitioner när det gäller att utveckla de verksamhetersom statsrådet kallar komplement till samhällets insatser. Anledningen till min interpellation är den rapport rörandehemtjänsten som överlämnat till regeringen och tillvilken de borgerliga ledamöterna i styrelsen fogade ett särskilt yttrande - jagvet att i varje fall tvä av ledamöterna är närvarande här i kammaren -, där vibetonade nödvändigheten av att tillvarata enskilda alternafiv och frivilligainsatser för att över huvud taget klara den framtida . Verkligheten har drivit fram alternativ som efterfrågas avde enskilda människorna, knappast initiativ frän regeringens sida.