prot · GB09137 · 1987-12-31 00:00:00 — Televerkelsverksamhet drivs både inom det statliga affärsverkets ram och Prot, 1987/88:137 ibolagsform, Avsiklert är att de olika bolagen skall utgöra ett komplement tillteleverkets egen verksamhet. Till största delen styrs bolagsdelert viaTeleirtvesf AB. De ertda uudarttagen utgörs av utvecklingsbolaget ochsatellit företaget . skall utvecklasaffärsidéer och verksamheter som är förenliga med feleverkskon-cernensaffärsstrategi. Tre delar ay def betänkartde som vi nubehandlar förtjänar en extra kommentar. Genorn de beslut som riksdagennu skall fatta försvinner alltrher av feleverkets monopolställning. Televerketsanslufuirtgsmortopol pä abort-rterttväxlar och mynfapparater för allmänt brukkommer successivt aff upphävas. Detta är positivt. Atf defta är eu långsiktigprocess framgår också av att har upphävt monopolet påså kallade modem för höga hasfigheter. Ytterligare steg i dertua utveckling kantas genom ett bifall till reservafion 11.1 dertrta har moderaterrta ochfolkpartiet föreslagit aff s. k. tredje parts trafik skall fillåtas, dvs.möjlighetert aft hyra uf ledningar i andra hand. Defta ligger som jag ser detockså väl i linje med vad feleverket själv föreslagit. 2.1 har vi från rrioderat håll framhållit détolämpliga i aff både fillverkar utrustning och därefter godkänner infe bara sina egna utan också konkurrertterrtas produkter. Genom statens telenämnd som uu inrättas försiviuuer denna olyckliga dubbelroll! Detta är klart ett steg i rätt riktning. Genom att bifalla reservafionerna 8 öch 9 skulle vi dessutom låta statens feleiiämrtd vara dert myndighet som dels föreskriver säkerhetskrav, dels verkar för konkurrerts irtom teleorrirådet och dels också är tillsfåndgivare av radiofrékvertser. ' Def är positivt att televerketstillverkrtirtgsverksamhet fill allt större del lagts Urtder bolag. Def gör affverksamhetert får en smidighet som anrtars irtfe skulle ha varit möjlig.Möjligheferi fill kortkurrens med företag i andra länder har därmed ökat. Mendet firtris skäl'atf gå lärtgre. bolagssektor är i daghelt domirterahde på utrustningsmarknadén för felemateriel. Detta är ensfällnirtg sorri stafert irtfe bör ha i ert kommersiell verksamhet I reservafiortCrt 4, gemertsam förmoderaterrta och , föreslår vi därför att akfierna i Teleinvest ABbör säljas ut. Jag ber med detta, som bakgrund attfå yrkabifall till reservationerna 4, 5, 6, 8, 9 och 11, fogade till betänkandet. AnL 87 (): här under en rad år i och utanförriksdagen drivit frågan.om en avmonopqlisering av:felepmrådef. Ert del smälekhar vi fått ta emot, mert vi har fortsatt aff tala för vad vi mcrtar leder fillert telemarkrtad med socialt ansvar. Vi har, nu i rtågort mån fått gehör.Regerirtgens felepropositon ansluter sig till vår huvudprincip omavmouopöliseriug. Men vi tycker atf man vågar för litet. Flera av de viktigafrågorna lämnar man fill fortsatt utredning. Och den stora frågan omliberalisering av telenätet, deu törs man inte alls beröra. Viär i övertygade om aff telekommunikation erbjuds bäst i ett sysfemav konkurrens. Varför skall t. ex. faksimiltjänsfer få erbjudas bara av en endapart? Vi har också upprepat befönirtgert av det social artsvaref. Det är ,ertligt vår mertirtg fundamentalt att vikfiga teletjänster kan erbjudas överhela vårt land. Vi arbetar för eu telemarknad med artsvar för såväl avlägsrtasom certtrala delar av landet. Telekommunikationav olika slag äger rum i ett telesystem som i ökande grad kommer aft utgöra ensamverkan mellan def statliga allmänna telenätet och ett antal privata nät. Defär viktigt aft företrädare för dessa olika rtäf kan, verka på lika villkor.Sveusk telepolitik bör därför, på samma sätt som sker i en rad andra länder,söka skapa goda förutsättningar för en verklig rtätkoukurreus mellan jämbördigaparter. Detskall vara ertkelf att använda felefoni. Vi vill öka effekfivifefert och rtålägre-taxor gertom ätt låta olika företag sköta tekrtiken i stället för ett enda.För allmärthefert blir defta i prakfiken helt enkelt eri fråga om aff betalaräknirtgcrt fill det företag som ger bäst service. rirtger fortfarartdemed samma apparat och på samma sätt som rtu. Dertgoda ufvecklirtgsmiljön bör också röra artdra områdert, Vattertfalls,, SJ:s och försvarets telenät. Den svenska telemarknaden bör dessutomvara öppen för interrtatiortella rtäfföretag. Demål som formuleras i proposifionen bygger på kontakter med ett antal berördaparter på telemarknaden - dock inte allmänheten som därmed har saknat deuinsyrt som vore motiverad. Iflera fall firtns artledrtirtg fill komplefferirtgar och förärtdrirtgar. Defgäller t. ex. rtär det i proposifionen talas om atf "stafert skallartsvara för aff det firtrts ett sammarthållet och öppet felertäf, som täckerhela lartdet", Dert "sammarthållrtirtg" som texfert stundomtalar om passar infe in i dert "öpprta" kortkurrertsmiljö somuppmärksammas i audra delar av proposifionen, Deu nödvändiga balansen mellansamhällshänsyrt och markrtadshärtsyrt som behövs, lämnas i proposifionen fillfortsatt utredning. Detta utredningsarbete hade mycket väl kunnat initierastidigare i anslutning til! fidigare väckta folkparfimofiouer i . Deffirtrts artledrtirtg att särskilt betona vikten'av förbättrad säkerhet i vårafelertäf. Det rtuvaraude nätsysfemet kart anses som ytterligt sårbart ikrislägen av kris. Därför bör förbättrad rtäfsfatistik fas fram. Vidgadeartsträrtgningar bör också göras för att dubblera vikfiga länkar och delsystemsom har fundamental betydelse för helheten. Ny teknik som är säkrare än gammalkan prioriteras. Defråder bred enighet om atf de uppgifter som anges för statens telenämnd motiverar att den inrättas. Det kundeha uttryckts tydligare atf nämrtdcrt aktivt bör verka för effektivarekortkurrens och balans på telemarknadert och infe bara "biträda NO och SPKmed teknisk expertis". Statenstelenämrtd måste få möjlighet aff verka självsfärtdigt i förhällartde tillparferrta på telemarkrtaden. Därför måsfe deu personal som skall anställas hosnämnden få arbeta helt fristående. Deffirtrts artledrtirtg betona aft den inledda avmonopoliserirtgcrt av modemerOrtiedelbarf bör gertomföras fullt ut, alltså även för de högsta hasfigheterna. Prot.1987/88:137 Fri tredjepartstrafik är euförufsättrtirtg för utveckling av fjänsfemarkrta- 9 juni1988 dert. Regeringert förefaller här faavstånd från marknadens möjligheter och [ ~ vilja bevara televerketsnuvaraude dominans. nri ningav p fatta prirtcipbeslul om all delpraktiska monopolet på tredjepartstrafik på det allmänna telenätet skall avskaffas. Den nya konkurrensutsafta verksamhefeu för televerketkräver ertligt proposifionert fortsatt höga irtvesterirtgar och ert ökadeffektivitet. Enligt vissa uationella och interuationella bedömare kartmarknaderts efterfrågan på telekommurtikafiouskapacitef under 1990-falef kommaatt öka långsammare än ökningen i marknadsutbudef. Propositionen tycks iute hafäst avseende vid detta när man anger förväntad omsättningsökning för koncernensom helhet fill för tiden 1988-199L Def finns anledning atf anpassa utbygguadsfaktför dess anläggningar till en situation där en mer försiktig marknadsutvecklingfinns med i bilden. Förutsättningarna för telemarknadens utveckling i Sverigebör vara sådana att konkurrenter till finner goda skäl att träda inpå marknaden. Liberalisering av telemarknaden kan utföras med eller utauprivafisering. Privatisering innebär emellerfid förbättrade möjligheter tillspridning av inflytande och kontroll och leder till ökad effekfivitet. Konkurrensfrämjande åtgärder för nya nätföretag ärmotiverade uuder en övergångstid, för atf den svenska feleuätskonkurreusenskall bli verklig och deu önskvärda konkurrensbilden uppnås. Godakonkurrensförutsättningar för uya företag kan skapas via åtgärder för aktivstandardisering, riktade ufbilduiugsålgärder och samhälleliga forskningsbidragoch demonsfrafious-system som l:"inausieras av både näringsliv och stat. På detta vis främjas en bra konkurrens rörande tjänstersom anvärtder nätsysfemet. Televerkels nuvarande ansvar för förvaltning av statensfelenät ger verket en utomordentligt dominerande position; I anslutning tillden flerfald av telenät som främjas i andra länder finnsdet därför anlednirtgartalysera en uppdelrting av statens nuvarande gruudnät. Delningen bör görasmed hänsyn till att möjligheterna till lönsamhet är mer gynnsamma i de södraoch mellersta delarrta av lartdet ärt i de norra. Vi är medvetna om aff omorganisafiort av gruudnätet i vårtlartd rymmer praktiska och tekniska svårigheter. Det bör därför uppdragas åtteleutredningen aff genomföra en analys och komma med förslag fillgenomförande. Målsäffnirtgeu bör vara aff nä fram fill låga taxor ochfullständig laudstäck-ning med bästa möjliga effektivitet för sveusk.telekommuuikatiou som helhet. Vi har i reservationer som är fogade tillbetänkandet framfört våra förslag, och jag ber att få yrka bifall till dessareservatiouer. Del gäller alltså reservatiorterrta nr 4, 5, 6, 7, 8, 9, 11, 12,14 och 15. AnL 88 (): Det är en regerings privilegium att tillsätta utredningar. tillhörockså regeringens privilegier atf bestämma vilka direktiv utredningen 172 skall ha. Det är naturligt atfoppositionen kan ha en åsikt om detta, och det har vihaft i våra motioner T108 och T201. Motionerrtahar följts upp i reservation 2, där vara huvudprinciper för 9juni 1988 feleverketsregionalpolitiska och sociala uppgifter redovisas. yrkar jag bifall lill denreservationeri. I reservation 16 vill centerus ledamöter i utskottet attstatskassan skall få litet merapengar av . Anledningen härtill anges i reservationen, och jagyrkar bifall lill reservation 16. Så ett parord om del särskilda yttrandet. Det är naturligtvis tacknämligt aft RuneThorén här följt upp motiousförslaget om en bättre telefonkatalog En får täcke, som en säger i Östergöfland.Def är helt enkelt ett försök atf få droppen aff urholka stenen, attnågon gäng få alt använda förnuftet och se lill kundernas krav på eu adekvat telefonkatalog för vårt län. AnL 89VIOLA (vpk): orduade rtyligert endebatt i pä temat affärsverkens framtid. Ordförandert iSF-distriktet i sade bl. a. följartde tärtkvärda ord: "Urtder flera är har vi som är artställda inom destatliga verken levt med en ständig oro. Framför allt de borgerligas fal omprivatiseringar och nedskärningar har hotat våra jobb. Men även våra kamrateriuom arbetarrörelsen har tagit upp dessa idéer. Vi har också märkt affaffärsmässighet och konkurrens kommit i förgrunden medan samhällsansvaret ochsamhällsnytta alltmer fått stå fillbaka." Telekommunikationer och informationsbehandling hör fill demest expansiva branscherrta i irtdusfrivärldeu. En revolution har skett medelektronikens hjälp, och en rad rtya teletjänster har sett dagens ljus uuder80-falet. De transnatiönella bolagen har infe missat chansen aff kasta sig överdenna marknad. Upplösnirtgert av det svertska mortopolet har påverkats av dessamäkfiga företag. Mert det drabbar de s. k. hushållskuuderna, de vanligamedborgarna, hårdast. Maktkampen på felemarknad förskräcker. "Alltsom avreglerats i det här landet under 80-talét''har varit en katastrof förfackföreningsrörelsen", säger en mart från def amerikanska teleförbuudef.Def gäller flyget, åkerinäringen, felekommurtikafiorterrta och mycket artnat.Den fria konkurrensen har lett fill serviceförsämringar ochbetydligt dyrare lokaltaxor. Gå långsamt fram med avregleringar och skyddanätet, säger de amerikanska fackföreniugsmänrtcrt som ett gott råd fillsvertska politiker och felemyrtdighefer. Men tyvärr tycks def vara få somlyssnat. Vpk är i praktiken det enda parfi som vill stoppa uppluckringcrtav mortopol. Ertligt EG:s s. k. Gröna bok kommer kommunikationernaunder de få år som återstår av 1900-falef atf växa från av BNP: Detbetyder atf de, näst sjukvårdeu, kommer aft bli det största verksamhetsområdeti industriländerna i väst. är deu självklara huvudkraflen i dennautveckling. 1980 hänvisade socialdemokraterna i opposition här iSverige till som ett skräckexempel - men faktum är att USAligger närmare lill i den vägen. I hävdade propagandan atlkonkurrens skulle gynna kunderna. Eu stor process drogs i gång mol monopolet påteleområ- Resultatet blevvisserligen aff långdisfanssamfalen blev billigare, meu i övrigt steg priserna.Den sociala hänsynen har minskat och servicen försämrats i samma takt. Liksomsocialdemokraterna gjorde 1980 vill också jag anföra exempel från länder somhar hunnit längre i utvecklingen. Menutvecklingen är här, lika litet som på övriga områdeu, odesbunden eller"framtvingad av den tekniska utvecklingen", lika litet här som i USAeller . I stället måsfe det vara så aff de polifiskt ansvarigatillsammans med dem som mest berörs skall ha greppet över den tekniskautvecklingen. Låtmig fa ett exempel som berör alla människor i och som därför har väckten viss debaft: myntapparaferuas vara eller inte vara på olika orter. Monopoletpå mynfapparater skall slopas. Vad innebär det? Finns def enligt majoritetensmening ingen som helst social funkfiort med dessa telefortap-parafer?Regeringen har uttryckt det i orden "förlusten på myntapparater får infebli orimlig". Vad menas med def? Hur värderar ett liv somkanske kan räddas med hjälp av en fillgänglig telefonkiosk, t. ex. på en badplats?I vårt klimat kan en sådan myrttapparat rtäppeligert ge rtågra inkomster annatän , eller hur? Vilken privatkapitalist har ekonomisktintresse av en badplafsfelefort? Redarti dag är automater för plastkort privatiserade. Plastkorfsfvångef gör aff deflesta av oss irtfe kart artvärtda felefonerrta. De firtus på garanteratvinstgivartde platser där jef-sef-gängeu och affärsmärtrten håller fill. Jagtycker aft def är orättfärdigt aft tillåta sådarta safsrtirtgar på bekosfrtadav dert sociala rtyffart. Dert flåshurfiga kommersialiseringen av alltmer avvardagslivets servicebehov ökar klassklyfforna i samhället. Televerkethar haft monopol på kontorsväxlar. Def finns storadriftsproblem med växlar, kontra nät. finns risk för aff problemen blir ännusvårare om företag och feleverk skall äga skilda delar av sysfem och nät. Jagvill fråga : Vem skall ha ansvaret om och när def irtfe fungerarnär irtgert har ett helhetsgrepp eller helhetsartsvar? SvertHulterström har utlovat en granskning om roll och av hur statensregionalpolifiska och sociala artSvar på teleområdet furtgerar. Dennagranskning .skulle aldrig ha initierats om inte kritiken mot olika funktionervarit så besik. Vpk tycker aff def är bra aff feleverkets och statens ansvarutreds. Men varför har då.regerirtgen så bråttom med aft driva igenomförärtdrirtgar som ytterligare mirtskar detta artsvar inrtan deuparlamentariska utredrtirtgert erts kommit i gårtg med sitt arbete? Jag vill ha ett klart besked om varför vi infe först skall utreda ochdärefter diskutera mål och rikflinjer. Vem eller vilka är det som tvingar framdeuna forcering? Antag atf utredarna kommer fram fill aff den s. k.kortkurrensen och uppluckrirtgen av feleverksmonopolet allvarligt har skadatvikfiga servicefunkfiorter för allmänheten. Får i så fall möjlighetatt på nytt göra förärtdringar för atf återupprätta monopolet och ansvaret? Förmin del anser jag att vi måste vänta på dert parlamerttariska utredningertirtnart vi beslutar om mål och irtriktning för telepolitiken. Jag yrkar bifall fill vpk-reservationerrta nr 1 om utrednirtg förebeslut, nr 3 om huvudansvaret kontra konkurrensen, nr 10 om avveck- Urtgert av mortopolet påkontorsväxlar och mynfapparater samt rtr 13 om Prot. 1987/88:137 kabel-TV-di visionen. (forts. prot. 138) "~~ ; ; TT" Inriktning av telepolitiken14 § Kammaren beslöt atf förhandlirtgarna skulle fortsättas vid morgortdagertssammanträde; 15§ Anmäldes och bordlades Förslag 1987/88:23 Riksdagerts revisorers förslag artgåendedisposifiortCrt av statliga myndigheters överskottsmaterie! 16§ Kammarert åtskildes . 1987/88:137 (Siffrornaavser sida i protokollet) ,() 164, 166 ,() 150, 157 Bildt,() 62, 94, 103 ,() 15, 39, 51, 57, 135 Calner,() 162 Carissort,Irtgvar, stafsmirtister 88, 100, 108 ,(vpk) 128, 133 ,'iola (vpk) 173 De ,() 126, 133, 134 ,,, finansminister 41, 53, 59 ,(vpk) 146, 155 ,() 163 Gadd, () 28, 36, 41, 163 ,() 163 ,() 170 Hegeland,() 162 ,KjeU (fp) 138, 144, 145, 150, 156, 164 ,() 75, 97, 106 Josefson,5'.tig (c) 140, 145, 153, 158 Lundgrert,Bo (m) 136, 154 Nilssort,Guunar (s) 164, 166, 167 ,() 167 ,Hans, i (vpk) 22, 36, 40, 52, 58, 163 , Rurte(m) 123, 132, 134 Stcrtmarck,Per (m) 169 Surtdgren,Rolartd (s) 130, 134, 135 Svenssort,() 116 Svenssort,(vpk) 113 ,() 4, 33, 37, 49, 56 ,(vpk) 83, 99 ,() 68, 96, 104 ,() 10, 34, 38, 50, 56 ,Anrta (c) 172 Åsling,NUs G (c) 110 176 gotab Stockholm1988 15542