prot · GB09127 · 1987-12-31 00:00:00 — Jag yrkar bifall till de moderatareservationer som fogats till betänkandet och i övrigt till utskottetshemställan. Under detta anförande överfog andre vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar. 80ANDERS CASTBERGER (fp): Djuren i skall få det bättre, däromfinns det en enighet i stora stycken. Många enskilda människors engagemang fördjurens rätt, djurens etik och många människors respekt för livet har lett fillen opinionsbildning som allt fler tagit intryck av. mot plågsammadjurförsök är ett exempel på en organisation som anser sig ha lyckats fåigenom en del av sina önskemål med del beslut som vi nu i skallfatta. Enligt skall korna få beta i sommarhagen,värphönsen slippa ul ur burarna, pälsfarmarna förändras, djurförsöken minskaskraftigt och inte minst, vilket jag särskilt understryker - i folkpartielsSverige skall hunden få behålla sin svans, svanskuperingen, denna ampulation,skall avskaffas. Vi i vill först sätta fingret päett par ömma punkter i regeringens hantering av den föreslagna lagstiftningen.Förslag lill ny djurskyddslag har inte remissbehandlats på sedvanligt sätt.Därför har myndigheter och organisationer vilkas medlemmar berörs av den nyalagen inte fått tillfälle att yttra sig på brukligt sätt. De bifogaderemissvaren i propositionen grundar sig på lantbruksslyrelsens lagförslag från1982. Delta är också en pedagogisk brist, om man har syftet allvinna förståelse också hos människor som har avvikande uppfattning mothuvuddelarna av vad vi är överens om i betänkandet. Vidareär själva lagstiftningstekniken inte bra. Detta är en ramlag - den typ avlagstiftning som många av oss i också kritiserar i många andrasammanhang. Det är inte bra och kan förorsaka osäkerhet hos mänga att nästanhälften av alla paragrafer överlämnas till regering och myndighet att närmareprecisera. Vi i känner stark tveksamhet inför defta. Men vi vill inteindirekt försena de förbättringar i djurskyddet som behövs och ändå kan görasnu. Vi motsätter oss därför inte atf lagförslaget behandlas. Dennalagsfiftningsteknik med en ramlag leder till en osäkerhet hos en del människor,hur vattentätt förbudet mot rutinmässig svanskupering av vissa hundraser ändåblir. Jagvill understryka att utskottefs uppfattning är atf svanskuperingens tid är slutoch att särskilda skäl inte kan tolkas som önskemål inför tävlingar ellerönskemål om några långvariga, rent av mångåriga övergångsperioder. Särskildaskäl är så nära synnerliga skäl som tänkas kan. Jag vill, till framfidavägledning, betona att utskottets uppfattning är atl det i allt väsentUgthandlar om veterinärmedicinska skäl. Vi understryker också detta i utskottet genomaft ange atf svanskupering av kosmetiska skäl infe bör fillåtas. Tyvärr gerramlagssysfémet möjlighet att låta regeringen besluta eller till och medbemyndiga lanfbruksstyrelsen meddela föreskrifter om undantag. Här är detdärför på sin plats att också jordbruksministern redan nu klargör regeringensinställning. Attdjur skall skyddas mot sjukdom innebär en avsevärd förstärkning av djurensrättmäfiga behov av skydd. Men begreppet tillräcklig tillsyn är inte starktnog, enligt . Som jordbruksministern nämner i specialmotiveringenbör djur ses om . Det handlar alltså egentligen om daglig tillsyn. Detär t. ex. oförsvarligt att lämna katter ensamma , även om djuren hartillräckligt med foder och vatten. Höns och slaktsvin i stora automatiseradeanläggningar kräver också daglig tillsyn, med tanke på såväl sjukdomar somrisken för kannibalism. Vidare är def värdefullt atf nu även djurens naturliga beteendeuppmärksammas. Jag vill här som exempel ta upp grunden för folkpartietsinställning till avveckling av burhönssystemet. Olägenheterna med att hållahöns i bur borde vara väl kända vid det här laget. Nuvarande bursystem ärotillfredsställande från djurskyddssynpunkt. Del är uppenbart att det hämmardjurens naturliga beteende. Jag tror aft många människor inte känner fill hurdel går till i de stora burhönserierna. Gå då och se , så får ni se! Där visas en del av interiören hos en levande höna, sälänge hon nu lever och kan värpa de ägg vi skall äta. Samfidigtskall noteras atf svenska uppfödare gick ifrån systemet med golvuppfödning somen följd av alla de problem detta förde med sig -bristande hygien, sjukdomaroch kannibalism. har nya metoder utvecklats, och förbättringar för golvhönsenhar genomförts. kvarstår betydande svårigheter enligt deerfarenheter som har vunnits i t. ex. . Därför är det en svår avvägningsom förestår i denna fråga. Del är angeläget all ell förbud mot burhöns inteleder fill introduktion av andra och från djurskyddssynpunkt sämre sysfem.Därför bör regeringen återkomma fill senast med enredovisning av hur arbetet med de alternativa systemen har utvecklats. Jag villdärför, herr talman, yrka bifall till reservation 4. Djurskyddslag,m. Djurskyddslag, m. m. Enligt uppfattning innebär lidande sombegrepp när det gäller djurs användning t. ex. för vetenskapliga ändamål såvälfysiskt som psykiskt Udande för djuren. har vid ett flertaltillfällen framhållit att den s. k. LD 50-metoden därför bör förbjudas. Vad är då LD 50-metoden? Jo, det är ett test av läkemedeloch bekämpningsmedel med hög foxicitet. Det utförs råttor och går till så aftman tar reda på vid vilken dos hälften, alltså , av försöksdjuren dör.Metoden är enkel men kräver många djur och har också ifrågasatts urvetenskaplig synpunkt. Vid jordbruksutskottets behandling av djurskyddsfrågornahösten 1986 beslöts enhälligt atl föreslå all ge regeringen fillkänna behovet av kraftfulla insatser i syfte att åstadkomma en snabb avvecklingav LD 50-metoden. Utskottet fann det lämpligt alt regeringen övervägde ettförbud i samband med det beredningsarbete som redan då pågick iregeringskansliet och sålunda har redovisats i en proposifion. hänvisarjordbruksministern till att möjligheterna aff införa ett sådant förbud infenärmare har belysts av djurförsöksutredningen. Han avvisar därför vår gamlahemställan om kraftfulla åtgärder. Därmed skulle ärendet komma lillden centrala . Enligt uppfattningfinns redan tillräckliga utvärderingar för alt LD 50-metoden skulle kunna utmönstras. Jag vill slufligen gå in på 15 § som handlarom avlivning av djur som inte är slaktdjur. Några bestämmelser meddelas tyvärrinfe i paragrafen. Med ramlagstekniken överlåts def till regeringen ellerlantbruks-styrelsen. Vi i anser att def bör framgå atf dränkningoch kvävning inte får förekomma. Det är väl lanfbruksstyrelsen som lär få dethuvudsakliga uppdraget när del gäller alt utforma alla de olika bestämmelsersom kan förväntas om t. ex. djurs rätt fill naturligt beteende. Det ärangeläget atl understryka alt dessa anvisningar skall omfatta alla djurarter.Kravet på atl naturligt beteende skall medges måste innebära aft t. ex.bestämmelser om rastgårdar för försökshundar och att rovdjur som räv, med stortrörelsebehov, inte bara tillförsäkras tillräckligt utrymme utan också en lyasom skyddar för insyn. Jag vill, förutom atl yrka bifall tillreservation 4, understryka atl djuren, enligt folkpartiefs uppfattning, måstebehandlas med respekt -den respekt som kommer av insikten om atf djur ärlevande varelser. 81LENNART BRUNANDER (c): Regeringen har lagt fram ett förslag till nydjurskyddslag. Ingen människa kan påstå annat än att det är att vi fåren ny djurskyddslag. Den gamla lagen bär . Därför finnsnaturligtvis all anledning atl vi får en ny lag. Det är inte så aff ingentinghar hänt under denna lid. Naturligtvis har förändringar skett. Men det ärnödvändigt att i grunden förändra en lagstiftning efter så lång lid. Ulgångspunklerna i del förslag som regeringen nu läggerfram är alt djuren skall skyddas mot lidande. Det står i förslaget all de skallskyddas mot onödigt lidande, sjukdom och ohälsa. Dessutom sägs atl djuren skallges möjlighet lill ett naturligt beleende. Allt detta är naturligtvis myckelbra. djurskyddslag är grunden för det djurskyddsarbete som skall ske. Endjurskyddslag ger dock inte några garantier för alt djuren i alla lägen kommeralt ha del bra, utan det är ytterst de människor som handhar djuren som så attsäga kommer aft vara förutsättningen för att djuren sköts på ett bra sätt.Detta kan uppnås endast genom att vi har en bra utbildning av de människor somskall ha hand om djuren och genom atf vi har bra information. Vi måste också haen bra tillsyn som innebär att man, när något går snett, gör någonting åt det. Tillsynenskall, som det står i propositionen, i första hand gå ut på att man ger en godinformation, så all människorna lär sig hur djur skall behandlas. Det är mycketviktigt , eftersom de naturliga kontakterna mellan djur och människor blirmindre och mindre och därmed också förståelsen för hur djuret skall behandlas.Jordbruksministern säger i sill förslag att nuvarande djurhållning - och dåtänker han naturligtvis på de djur som hålls för produktion av livsmedel - inteär bra. Han skriver att den är karg och att den storproduktion som vi har är enbov i dramat. Det här måste man naturligtvis hålla med om. Men vadjordbruksministern inte skriver är atf den här situafionen har uppstått genomatf man från samhällets sida har ställt krav på dem som handhar dennaproduktion. Man har stimulerat och t. o. m. drivit på denna utveckling under1960- och 1970-talef, då man från samhällets sida på ett mycket aktivt sättgick in och försökte påverka de som hade djur all ha stora enheter för att iakt och mening få fram billigare livsmedel, och det fick man naturligtvis.Stordriften har naturligtvis fördelen atf man kan producera mer med mindreinsatser av arbete, och det är ju arbetet som kostar pengar. Men stordriftenhar den nackdelen att djuren inte får den tillsyn som behövs och att miljön kanbli, som jordbruksministern skriver i förslaget, karg. Äveni dagens förhandlingar mellan jordbruket och staten tas frågan om en ökadproduktivitet upp. Staten ställer krav på dem som sköter jordbruksproduktionen.Det är nödvändigt alt de krav som vi ställer här i , och som lederfram lill en djurskyddslag, och de krav som vi sedan genom regeringen ställerpå dem som skall producera våra livsmedel harmonierar. I annat fall går intedef hela ihop. Regeringenhar när def gäller produktionsdjuren flyttat fram positionerna i förslaget tillny djurskyddslag - del måste man säga. Regeringen ställer där ökade krav påtillsynen och skötseln av djuren. Ivissa andra frågor är dock detta regeringsförslag ganska passivt. Jag tänker dåpå förslaget om att ny teknik skall prövas som skall användas idjurproduklionen. Jag tänker på att det inte finns någon strategi för hur viskall hantera gentekniken och utnyttjandet av den när det gäller både djur ochväxter. Jag tänker också på de förslag som finns i propositionen om djurförsök.Pä alla dessa punkter har förslag som går betydligt längre: Inågra fall har utskottei anslutit sig fill de förslag som centerparfiet harväckt. Överhuvud tagel har vår inställning vid arbetet med denna djurskyddslag varit aftvi skall försöka få fram ett så bra resultat som möjligt framför att kunnaprofilera oss med reservationer, eftersom det inte är lill nytta för djuren.Djuren märker bara av de resultat som uppnås genom detta arbete. Vi har fått vänta ganskalänge på detta lagförslag. Djurskyddslag,m. Djurskyddslag, m. m. lanfbruksstyrelsenfram ett förslag fill ny djurskyddslag. Men detta förslag har legat iregeringskansliet och väntat på aft något skulle komma till stånd. Inte förrändet väcktes en opinion ute i samhället med och andra i spetsenfick man i ganska bråttom ined atl presentera en nydjurskyddslag. Man fick t. o. m. så bråttom atl det inte var möjligt attremissbehandla förslaget, vilket är ganska allvarligt, om vi skall vara ärliga.På det sättet riskerar vi nämligen atf förlora många synpunkter som kunde havarit viktiga att ha med vid arbetet med den nya djurskyddslagen. Man kan intebegära att vi skall tänka på allt. De människor som på olika sätt har engageratsig i dessa frågor har synpunkter, och det hade varit värdefullt aft fä ta delav dessa synpunkter. har vi inte fått fa del av dessa synpunkter, framförallt inle vi i . Jag vet atl regeringen har haft kontakter med olikaorganisationer och på del sättet försökt skaffa sig kunskap, men den kunskapenhar i huvudsak stannat hos regeringen. Denna djurskyddslag är, som jag fidigare har sagt, enramlag. Det innebär atf det är svårt aft se helheten och de exaktakonsekvenserna av det beslut som vi fattar. Jag tror emellertid att det finnsett visst fog för att ha denna typ av lag i defta sammanhang, då utvecklingengår framåt och det kan vara nödvändigt att vidta åtgärder utan att ändra lagen.Men detta gör atl regeringen får ett mycket stort ansvar när del gäller allhandha dessa frågor på ett riktigt sätt. Det har här talats omtillämpningsföreskrifter och atf dessa skall utarbetas i samarbete med deorganisationer som arbetar på detta område. Jag hyser inte något tvivel om attdelta skall gå bra, eftersom det är på detta sätt man har arbetat i många andrasammanhang. I annat fall har naturligtvis möjlighet aft reagera. Delta handlar mycket om ny teknik. Man tror sig i allafall förbättra möjligheterna atf producera livsmedel om djuren har def bra. Detsom man nu vänder sig mot är det som skedde på 1950-, 1960-, 1970- och även1980-talet. Därför är det viktigt all tekniken prövas, innan den börjaranvändas. tog den socialdemokratiska regeringen bort kravetpå förprövning, vilket jag tror var olyckligt. På det sättet gjorde man iprincip alla nya anläggningar till någon typ av försöksanläggningar. Debekymmer som den nya tekniken kunde medföra borde man ha kunnat förutse genomatt pröva den, innan den fogs i bruk. I finns det en institution somarbetar med dessa frågor. Denna institutions kunskaper bör vi absolut utnyttjai detta sammanhang. Vi har från sida motionerat om attförprövning borde införas. Jag skall citera vad utskottet säger i fråga omdetta, eftersom jag tycker aft utskottet har gått oss lill mötes på denna punkt. "Utskottetställer sig således positivt till yrkande 1 i motion Jo50. hänsyntill vad jordbruksministern anfört i denna fråga utgår dock utskottetfrån alt bestämmelser om förprövning införs utan något särskilt inifiafiv fränriksdagens sida." Vi låter oss nöja med denna skrivning, och vi litar på atljordbruksministern också kommer att se till all del blir på det sättet. Vi serdefta som en framgång för vårt yrkande och våra synpunkter i detta sammanhang. Ökade kravställs på djurhållningen, bl. a. krav på betesgång av djur. tror förmin del atl det är mycket viktigt både för djuren och för oss som arbetar meddjur. Men vi skall vara på det klara med att def kan medförakomplikationer, bl. a. på grund av lokala variationer, som gör att man infebara rakt upp och ned kan besluta om detta. Detta har vi från centerpartietockså tagit upp i vår motion. Även på den punkten tycker jag atl utskottet hargått oss till mötes när det skriver: "Närdet gäller kraven på betesgång eller utevistelse delar utskoliet bedömningeni motion Jo50 att kravet bör kunna anpassas efter variationer i klimat ochtillgång till betesmark m. m. och atl det bör vara dispensabelt." Också med den skrivningen låter vi oss nöja. Vi tycker allen sådan skrivning är bättre. Därigenom får vi en tillämpning som kan vara braför djuren, vilket vi tror blir möjligt. Den stora diskussionen har naturligtvis gällt bursystemetför höns. Vi skall emellerfid komma ihåg aft introduktionen av dessa syslem hargjorts med utgångspunkt i och efter nära nog påtryckningar frän samhället attägg skulle produceras på detta sätt. Härigenom har arbetsmiljön i mångaavseenden blivit bättre. Men systemet har lett till bekymmer för hönsen. Vi ställeross bakom målsättningen i delta belänkande, nämligen att man skall salsa på attha nya system . Vi kan emellertid inle vara helt säkra på detta. Meni betänkandet och i någon mån i regeringens förslag beskrivs detta som enmålsättning. Del är då viktigt att man också håller fast vid denna. skall vi få en avstämning, och då kan vi sehur långt vi har kommit. Vi måste i dagens läge erkänna aft vi ligger mycketdåligt till när det gäller utveckling av andra system. Vi känner inle tillnågra andra nya och bra system. Sådana måste utvecklas, och vi måste få demprövade innan vi definitivt kan säga hur vi skall handla. Vi har förklaratdefta i ett särskilt yttrande. får vi alltså se om den målsättningsom vi sätter upp är realistisk eller inte. Det har här talats om daglig tillsyn resp. om tillräckligtillsyn. Alla vi som har sysslat med djur vet aft daglig tillsyn på inget sättär tillräcklig tillsyn. Djur kräver tillsyn , och därförmåste "tillräcklig tillsyn" här vara ett tillämpligt begrepp. I detta sammanhang har också talats om en integration avsmågris- och slaklsvinsuppfödning. Vi har från sagt all en sådaninte får leda till all anläggningarna blir ännu större än , så atl man stor slaktsvinsproduktion också lägger en smågrisproduktion. Vid en sådanintegration måste alltså förutsättas alt enheterna inte får bli större än vadde är . Vi har också fått förståelse för detta i utskottets betänkande. Gentekniken iror jag kommer all bli ett av våra storabekymmer framöver. Vi har pa detta område ingen lagstiftning i , utanfältet är öppet. Del finns enligt min och centernsmeningoroande tendenser i dagute i världen lill atl man nyttjar djur men även växter ansvarslöst i dettasammanhang. Vi har reserverat oss i detta avseende, eftersom vi inte fållförståelse för vårt krav på en lagstiftning. Ett annat område där jag tycker alt regeringen har varitlitet passiv är djurförsök. Som redogjorde för harvi från sida tidigare begärt åtgärder mot LD50-lesterna. Del kominget sådant förbud som borde ha kommit i anslutning till denna begäran. Djurskyddslag, m. m. Djurskyddslag,m. upprepar utskottet kravetpå ett förslag från regeringen om förbud för LD50-tesfet. Dess vetenskapligavärde är tvivelakfigt, och det är plågsamt. Det står i djurskyddslagen aft manskall undvika onödigt lidande, och enligt min mening är det här fråga om ettonödigt lidande. Vitycker också atf det måste vara onödigt och felaktigt att anordna försök föratf pröva kosmetiska produkter. Även utskottet kommer fram fill att sådanadjurförsök skall avskaffas. upprepar vi ett annat gammalt krav frånjordbruksutskottet och lagutskottet på att kosmetiska produkter måste märkas,så att konsumenter får veta om produkterna prövats i djurförsök. Det är en viktigkonsumentupplysning, och det kan också vara ett sätt aft styra öververksamheten mot områden där djurtester infe förekommer. Djurförsöksverksamhetenär naturligtvis mycket svårbedömd, eftersom vi måste erkänna att djurförsök ivissa avseenden behövs. Men def är därför så mycket viktigare att man i dettasammanhang mönstrar ut de områden där djurförsök är onödiga och kan varastötande. Jag yrkar bifall till reservafioner 5 och 6 samt i övrigt tillutskottets hemsfällan. 82 (vpk): Den nya djurskyddslagen kommer i stort sett att bli bra. Den innebärframflyttning av positionerna på många vikliga avsnitt, både vad gällerförhållandena för lantbrukets djur och vad gäller kanske mer uppmärksammadedelområden. Ett exempel härpå är frågan om förbud mot kosmetikalester på djur -för övrigt ett gammalt vpk-krav. Jordbruksutskottethar lagt ner ett ganska betydande arbete på aft bredda sitt kunskapsunderlagoch sätta sig in i konsekvenserna av den nya lagen. Till en del var detalldeles nödvändigt, eftersom förslaget inte remissbehandlats. Intresset frånorganisationer, allmänhet och massmedia har varit mycket stort. Avstor betydelse för den framtida utvecklingen är det stärktalekmanna-inflytandet i de djurförsöksetiska nämnderna. skall förstärkas, omorganiseras och få ett samlat ansvarför de etiska nämndernas verksamhet. För egen del vill jag säga att det ärsjälvklart att mot plågsamma djurförsök skall vararepresenterat i nämnden. Det är den organisation som konsekvent, engagerat ochouttrötf-Ugt har drivit debatten för att begränsa djurförsöken. Jag är medveten om att inte skall fatta beslut i den delen,men jag tror aft åsikten har starkt stöd, och jag vill gärna föra fram den häri kammaren. Förövrigt, herr talman, yrkar jag bifall till hemställan i jordbruksutskottetsbetänkande. Anf.83 (): Den djurskyddslag som gäller började tillämpas 1945. Dessförinnanfanns endast straffbestämmelser mot djurplågeri i strafflagen, rätt förpolismyndigheten att i vissa fall omhänderta djur, och dessutom en lag angående slakt avhusdjur. Djurskyddslagen har dock ändrats och Prot. 1987/88:127 kompletterats . Djurskyddslag, m. m. Djurskyddethandlar i grunden om förhållandet mellan människan och de djur som hon har isin vård. Många lägger ner ett stort engagemang i djurskyddsfrågor, och såvälenskilda människor som oUka organisationer arbetar för att värna djurensintressen. Detta framgår av de många brev, uppvaktningar och telefonsamtal somvi fått under arbetets gång i utskottet. Detkänns angeläget att säga aff dagens lantbrukare har mycket breda kunskaper ochlägger ner ett stort arbete på djurens skötsel och välbefinnande. Def gäller istort sett all djurskötsel i vårt land. Endjurskyddslag måste, om den skall fungera väl, infe bara vara så utformad attden ger möjlighet fill ingripande och straff mot djurplågeri och när andramissförhållanden uppstår eller redan har skett, utan skall i ännu högre gradförebygga och förhindra att djuren far illa. Djurhållningenförändras ständigt och kräver därför särskild uppmärksamhet. Storaförändringar sker inom animalieproduktionen. Produkfionen per djurenhet ökarständigt, vilket ställer större krav på individerna. Antalet sällskapsdjur ökari stor utsträckning, och användningen av djur i sport och tävlingsverksamhetfår allt större omfattning. Mensamfidigt är det också klart atf kunskaperna om djurens behov och olikasjukdomsbilder under tidens gång har ökat. Lantbrukets djurhållning har underen utvecklats från småjordbruk med mångsidig integrerad produkfionmot allt större och färre företag med en mer specialiserad och storskaUgprodukfion. Det har i vissa fall fört med sig en utveckling mot s. k.djurfabriker. Härhar också rationaliseringssträvandena spelat en stor roll. Strävandena för attfå fram billigare livsmedel har naturligtvis också påverkat utvecklingen. Urdjurskyddssynpunkt har det inte alltid varit fördelakfigt. Denproposition som jordbruksutskottet har haft att behandla angående nydjurskyddslag bygger på ett flerårigt arbete inom både lantbruksstyrelse,regeringskansli och utredningsväsende. Sä jag kan säga atf det material somutskottet behandlat är väl underbyggt. Ett stort antal mofioner har behandlats,och flera berörda organisationer har uppvaktat utskottet och lämnat sinasynpunkter. Det stora engagemanget tyder på ett stort intresse för dessafrågor. I huvudsak råder det stor enighet i utskottet om de förslag som ärlagda. Jagskall beröra några av de viktigaste frågorna och förslagen. Utöver motioner idetta ärende har sju reservationer fogats till betänkandet. Skyddetför djuren kommer att förstärkas avsevärt. I framfiden skall djuren inte baraskyddas mot lidande och sjukdom utan ett väsentiigt inslag kommer atf vara attförebygga sjukdomar. För djur inom husdjursskötseln ställs särskilda krav påatt djuren skall hållas och skötas i en bra miljö och på ett sådant sätt attdet ger möjlighet till ett naturiigt beteende. Hänsyn skall fas till djurensgrundläggande biologiska behov, som skall tillmätas större betydelse än vad somvarit fallet i djurhållningen. Ny teknik bör prövas först urdjurhälso- och skyddssynpunkt innan den tillåts atl komma till användning. Krav på betesgång läggsfast, eller där betesgång inte är möjlig kan 141 rasfningsfållorvara ett alternativ. Del är viktigt för djurens hälsa all de får komma ut ochfår tiUräckligt med motion. Jag yrkar avslag på reservation 2. För att förhindra en alltför specialiserad uppfödningförordas integrerad produktion i större utsträckning. Def nu mest använda bursysfemet för höns vid äggproduktionbör avvecklas.