prot · GB0923 · 1987-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1987/88:23 1 § Kompletteringsval till krigsdelegation ochutskott Centerparfiets riksdagsgrupp har med anledning av avgång anmält som ny ledamot i krigsdelegationen. Vidare har riksdagsgrupp som suppleant ifinans- och arbetsmarknadsutskotten under ledighet anmält hennesersättare . Talmannen förklarade valda till ledamot i krigs delegation () suppleant i finansutskottet () suppleant i arbetsmarknadsutskottet () 2 § Talmannen meddelade att till kammaren inkommitläkarintyg för , som var sjukskriven den 9 november-den 13 december. ' Erforderlig ledighet beviljades. Talmannen anmälde att EvaZetterberg (vpk) fr. o. m. skulle tjänstgöra som ersättare förTommy . 3§ Återkallelse av motion I skrivelse,har Hans Nyhageåterkallat den av honom väckta motionen 1986/87:K712 om brevröstning försvenskar i utlandet. Jag hardärför avskrivit denna motion. Skrivelsen lades till handlingarna. 1987/88:23 4 § Svar på interpellation1987/88:23 om föräldraförsäkringens kontakt-13 november 1987 dagar har frågat mig vilkaåtgärder jag avser att vidta för att föräldraförsäkringens kontaktdagar i ökadomfattning används för kontakt med skolan, samt vilka åtgärder jag avser vidtaför att erbjuda föräldrarna olika verksamheter . Rätt för föräldrarna att delta i skolans verksamhet medersättning från fram till dess barnet har endast funnits . Det är således en nyreform, och vetskapen om att denna möjlighet att besöka skolan finns, har ännuinte hunnit tränga ut ordentligt till allmänheten. Jag har inhämtat frånriksförsäkringsverket att endast hade tagits ut frånförsäkringskassan, vilket motsvarar av det möjliga antalet. Informationen om de s. k. kontaktdagarna går ut viaskolan, via de lokala försäkringskassorna och via Hem och skola-föreningarna.Riksförbundet och skola och har inlettdiskussioner om hur man gemensamt skall kunna förbättra informationen kringreformen. Naturligtvis har skolan huvudansvaret när det gäller attfå föräldrarna att ta del av skolans verksamhet. Läroplanen för grundskolanlägger en god grund vad gäller kontakterna mellan hem och skola. Särskilt villjag påminna om att varje skola i sin lokala arbetsplan bör ha ett program förformerna och omfattningen av hem- och skolakontakterna. Jag anser att det ärsjälvklart att varje skola informerar föräldrarna om vilka möjligheter de haratt delta i skolans verksamhet med ersättning för inkomstbortfall frånförsäkringskassan. () kommer, via de kanaler som står tillbuds, att kontinueriigt gå ut med information och påminnelser i mån av behov. Jag delar åsikt att möjligheterna attlägga upp olika program under kontaktdagarna är stora. Det visar sig också attdet finns många goda exempel på hur man kan lägga upp en sådan verksamhet.Riksförbundet och skola får del av exempel på hur man kan arbeta ochvidarebefordrar sedan dessa till de lokala Hem- och skola-föreningarna. Detfinns ett omfattande material av handledningar, videofilmer och övrigt materialfrån Hem och skola om hur man anordnar föräldraverksamhet. Dessutom harskolöverstyrelsen utarbetat ett särskilt kommentarmaterial kringsamverkansformer mellan hem och skola. Det råder enligt min mening inte bristpå material eller förslag på olika sätt att ordna bra kontaktverksamhet mellanföräldrarna och skolan. Jag menar att man bör kunna vara optimistisk om attkontaktdagarna kommer att utnyttjas i större utsträckning. Jagavser dock att noggrant följa utvecklingen i frågan. 4MARGARETA (); Bakgrunden till min interpellation är att jagupplever att många föräldrar känner sig osäkra i sin föräldraroll . Vårtsamhälle har utvecklats mycket snabbt. Gamla kunskaper gäller . Inteminst är så fallet i fråga om barnuppfostran. Barn växerupp i ett så annorlunda samhälle jämfört med tidigare generationers barndom.Våra barn upplever saker som var okända när deras föräldrar och far- ochmorföräldrar var små. Gamla begrepp om barnuppfostran, som gick ut på attbarnen skulle hålla tyst, gäller inte i vårt demokratiska samhälle. Men detsociala mönstret har också förändrats så mycket att många föräldrar blirvilsna. Denvuxna generationens kollektiva erfarenheter och kunskaper räcker inte till . Det finns så mycket utanför hemmet som påverkar våra barn. Ofta utsätterjust det kommersiella samhället i alla dess varianter såväl barn, föräldrar ochförskola som skola för en gigantisk påverkan av värderingar. Barnutsätts alltmer för ett våldsbudskap genom olika medier och reklam. Det socialanätverket runt det enskilda barnet är ofta inte tillräckligt starkt för attbarnet skall kunna stå emot. Barnhar självfallet alltid påverkats av faktorer utanför föräldrahemmet. Men förrvar oftast hemmet en integrerad del av det omgivande samhällets värderingar, pågott och ont. Så är det inte . Iskolorna pågår en brutalisering i umgänget mellan barnen. Allt fler olyckorinträffar som är orsakade av våld mellan barnen. Föräldrarmåste få stöd och hjälp för att bli bra föräldrar. Det bästa stöd de kanfå är att de kan tala med andra föräldrar och skolans representanter och delgevarandra funderingar och erfarenheter, och också få kunskap. Skolan har enviktig roll i barnens värld. Men också den har förändrats. Det är därför mycketangeläget att kontakterna mellan skola och föräldrar förstärks. Och här kommerföräldraförsäkringens kontaktdagar in. Det är en utmärkt förmån som funnits iknappt men som utnyttjats mycket dåligt. av möjliga dagarutnyttjas. Härmissar både skolan och föräldrarna chansen att lära mer av varandra. Än meranmärkningsvärt är hur kontaktdagarna används. Statistik finns ännu bara fördet , men då visade det sig att de föräldrar till skolbarnsom över huvud taget tog ut kontaktdagar gjorde det . Men juni är en kortskolmånad. Det betyder att de flesta använde kontaktdagarna till att gå påskolavslutningen. Det kan ju vara trevligt, men någon inblick i skolansvardagsliv ger det inte. Det ger inte heller skolan möjlighet att utnyttjadenna förmån för systematisk information och diskussion med föräldrarna. Jagtycker därför att svar är alltför passivt. Hitintills har intemycket gjorts från skolmyndigheter och ansvarigt polifiskt håll för attsystematiskt lägga upp en plan för dessa kontaktdagar. Även om det finns fintmaterial, som statsrådet säger, talar statistiken sitt tydliga språk. Kontaktdagarnaanvänds nästan inte alls. Än mindre används de så som de var avsedda attanvändas - och detta i en situafion då föräldrar sannerligen behöver få merkunskap om sitt barns vardag och villkor. Jagnoterar att statsrådet noggrant skall följa utvecklingen. Men min frågakvarstår: Vilka åtgärder avser statsrådet vidta? Den fråga som tar upp är utomordentligt viktig. Isitt inlägg belyste hon denna fråga i hela dess vidd. Det är jag glad över. Dethon nu diskuterar är inte bara hur man skall få föräldrar att utnyttja vissamöjligheter till kontaktdagar. Hon beskriver faktiskt i sitt inlägg att en stordel av dem som utnyttjar möjligheten utnyttjar den för att gå påskolavslutningen. Det var i och för sig inte tänkt så. Man hade hoppats attföräldrarna med hjälp av denna möjlighet skulle föras in i skolans dagligaarbete. Då tvingas vi - det vill jag inte dölja - fundera över om feletkanske är att vi har för litet material. Vi måste kanske även fundera överandra former för att få föräldrarna informerade om skolan, så att de ävendärutöver är intresserade av att besöka skolan och utnyttja den möjlighet somkontaktdagarna ger. Låt mig geett konkret exempel. Jag har haft anledning att vid upprepadetillfällen offentligt föra resonemang som jag under de gångna fem åren hartagit upp i mina skolanföranden, i regel i sammanhang där de inte vunnitoffentlig uppmärksamhet. Det gäller lärobokens roll. Jag har sagt att vi behöver ha läroböcker i våra skolor.Då säger många: Läroboken är ju styrande -,vi behöver inte ha den. Och såupptäcker jagen ledande skolman i en kommun som säger: Läroboken är intesärskilt viktig - läroböcker vill bara föräldrarna ha, för att de skallveta vad barnen gör i skolan. Då slår det mig att detta faktiskt kan vara ettstarkt skäl för att ha läroböcker i skolan. Det är ett sätt att informeraföräldrarna om vad som sker i skolan. Det är ett sätt att skapa intresse kringskolan. Vi behöver ha en hel serie av åtgärder och insatser medvilkas hjälp vi informerar föräldrarna. Vi har anledning att konstatera att detinte räcker rned att ge dem ytterligare konferenstillfällen, att haformaliserade besök och samråd. Vi måste se till att föräldrarna får enkontinuerlig information om vad man sysslar med i skolan. Att då satsa påläroböcker åt barnen är ett viktigt inslag som kan öka den kunskapen.. Jag har träffat företrädare förUtbildningsradion. Vi har diskuterat vad Utbildningsradion kan göra för attsprida kunskap om skolan. Den kan naturligtvis i olika program beskriva hurskolan arbetar, berätta om arbetsformerna. Men den kan naturligtvis också geföräldrarna sådan kunskap som barnen får i skolan - ha kurser därföräldrarna har möjlighet att få del av det som skolan lär barn ochungdom i geografi och historia och om hur man räknar. Alla vuxna är inte så brapå att räkna som vi tycker att våra barn borde vara. Det finns alltså anledning att här anlägga ett brettperspektiv, och det vill jag gärna föra in i det här sammanhanget. Att jag imitt svar säger att jag noggrant skall följa frågan men inte redovisarytterligare åtgärder och material beror på just detta. Möjligheterna till ersättning för förlorad arbetsförtjänstunder kontaktdagarna är det hjälpmedel som vi skall ha för att föräldrarnaskall kunna ta vara på sitt intresse av att besöka skolan. De som haftförhoppningen att denna åtgärd i sig skulle väcka intresse för skolan haranledning att vara besvikna -så fungerar det inte. Kontaktdagarna är till föratt möjliggöra för dem för vilka intresset har väckts att ta vara på detintresset. I det stycket är jag beredd att på mycket bred front söka medverkatill att vi förstärker föräldrarnas intresse för det man sysslar med i skolan. 6MARGARETA (); Jag tackar för det senaste inlägget. Jag finner det ändå synnerligen angeläget att inifiativtas nu för att lägga upp en planerad verksamhet för de här kontaktdagarna.Riksdagen har redan beslutat om reformen. är det myndigheterna som skall setill att beslutet får avsedd effekt. Skolmyndigheterna måste aktivt erbjuda föräldrarnanågonting för de här kontaktdagarna. Jag tror inte att det räcker med deninformation runt omkring som talar om, utan skolan måste direkterbjuda föräldrarna någonting när det gäller dessa kontaktdagar. är det budgetstrider mellan departementen.Den här reformen finansieras via föräldraförsäkringen och belastar alltså inteBengt budget. Men vinsterna kan skördas genom ett bättre klimat iskolorna och förhoppningsvis tryggare föräldrar. Jag vill också erinra om att i eninterpellationsdebatt lovade att ta kontakt medskolministern för att diskutera ett samlat initiativ i fråga om användandet avkontakfdagarna. Har och tagit kontakt medvarandra för att få ett samlat grepp på denna fråga? Prot.1987/88:23 . Om föräldraförsäk -ringens kontaktdagar Vi har inom regeringen haft många diskussionerbåde om denna och om andra frågor som rör föräldramedverkan i skolan. Jag vill ändå återknyta till att frågan om föräldrarsmedverkan inte uteslutande går att klara genom att,öka informationen ommöjhgheten att delta i kontaktdagar. Det har berättats för mig attförsäkringskassan i har gjort försök med information om dessakontaktdagar. Till vissa delar av länet har det funnits information tryckt påmjölkpaketen om rätten att få ersättning om man deltar vid kontaktdagar iskolan. Under förutsättning att man i alla delar av dricker mjölki ungefär samma utsträckning, och det har jag anledning att tro, visar det sigatt det inte är någon skillnad i uttag mellan delar av länet där man har haften ökad informationsinsats och delar där man inte har haft det. Det är nog, , snarare fråga om att påbred front påverka föräldrars attityder. Vad jag understryker är att jag idetta stycke är beredd att mycket energiskt verka för att föräldrar får ökadkunskap om det som man sysslar med i skolan, så att föräldrarna på grundval avett brett intresse skall fås att utnyttja den möjlighet som här erbjuds. Jag är alltså skepfisk till föreställningen att rätten isig skulle vara det som åstadkommer att föräldrar besöker skolan. Efter de tvåår som har gått sedan reformen infördes vågar man kanske säga att det inte ärfullt så enkelt. Men det underlättar med denna rätt, och den skall vi utnyttja.Vi skall alltså se till att föräldrar har kunskap om den. Och jag skall på minkant medverka till att förstärka och utveckla föräldrars intresse och skolansintresse för att föräldrarna skall ta del av dess arbete - det är ju fråga omett ömsesidigt intresse. På båda dessa områden är vi beredda att göra mycketenergiska insatser. 7 protokoll 1987/88:22 -25 Prot.1987/88:23 Anf. 8 (): 13november 1987 Herr talman! Jag tackar för löftet om att påsin kant skall _ j j , göra vad som ankommer på honom. ' j... , , , j. Men jag tror att det här inteär en fråga för framför allt tionens forslag och luft- - " " ... . .... eller handlar om information pa mjölkpaket. Detär nog inte informationen föroreningarnai södra . . , om attdenna möjlighet finns som det är viktigast att na ut med till föräldrarna.Som förälder till skolbarn vet jag att det inte alltid är så lätt att till barnsom går i fjärde eller femte klass säga att man tänker sitta i barnetsklassrum. Det är inte säkert att man som förälder alltid blir så där våldsamtpositivt välkomnad av sitt barn. Jag tror att det är många föräldrar somupplever det så. Därför måste skolan tala om för föräldrarna vad de kan göra omde vill besöka skolan. Det räcker inte med kunskapen om att det går att besökaskolan, utan man måste få reda på vad man i praktiken kan göra om man kommertill sitt barns skola. Föräldrarna måste veta om de kan få träffa lärarna,diskutera med andra föräldrar, kanske få information och kunskap ochnaturligtvis också om de får göra besök i barnets klassrum. Det handlar om att lägga upp ett program. Det räcker intemed insatser. Jag tror att skolans insatser är betydligtviktigare i detta sammanhang. Överläggningen var härmed avslutad. 5 § Svar på interpellationerna 1987/88:40 och 65 omÖresundsdelegationens förslag och luftföroreningarna i 9 Kommunikationsminister : Herr talman!Viola har ställt tre frågor fill mig. Kommer jag attsyna Öresundsdelegationens utredning närmare bl. a. mot bakgrund av kritik frånen ? Vilka lokalaoch regionala åtgärder rekommenderar jag för att minska föroreningarna fråntrafiken i ? Har regeringenplaner på att t. ex. förorda en sänkning av hastighetsgränserna i de värstdrabbade områdena redan nu? i harfrågat mig vad jag har för kommentarer till de många frågorna som Öresundsdelegationensförslag ger upphov till. Jagbesvarar interpellafionerna i ett sammanhang. De båda rapporter om fasta Öresundsförbindelser somavlämnades är ute på remiss. IÖresundsdelegationens utredning anges bl. a. att kraftfulla åtgärder krävs föratt komma till rätta med försurningen i . Situationen i områdetkräver enligt utredningen inte bara nationella och internafionella åtgärderutan också att en regional strategi utarbetas - och detta oberoende av om enÖresundsförbindelse byggs eller inte. Jag räknar med att flera remissinstanser kommeratt,behandla och ge sina synpunkter på bl. a. de frågor som berörs i de båda interpellationerna. Enligt 98 vad jag erfarit harÖresundsdelegationen för övrigt fillbakavisat de påståen- den somViola åberopar. Allaremissvar skall ha inkommit . Därefter är det regeringenssak att värdera och sammanställa svaren och ta ställning till frågans fortsattahantering. Jag anser det inte lämpligt att nu föregripa vare sigremissinstansernas granskning och yttranden över rapporterna eller regeringenssenare behandling av frågan genom, att mera konkret gå in på eller ge kommentarer av det slag önskar. Rentallmänt vill jag dock säga att miljöproblemen enligt min mening i första handbör angripas vid källan. Ett första viktigt steg mot skärpta avgasbestämmelserhar redan fattat beslut om. Detta innebär att personbilar fr. o. m.1989 års bilmodell skall vara utrustade med effektiv (katalytisk) avgasrening. Delokala och regionala organen kan besluta om frågor som rör t. ex.kollektivtrafikens omfattning och inriktning, parkeringsfrågor, kringfartslederför att leda trafiken runt tätorterna m. m. Enligt vägtrafikkungörelsen fårvidare i fråga om vägar som är avsedda för genomfartstrafik ochkommunen i fråga om övriga vägar meddela lokala trafikföreskrifter om sänkningeller höjning av hastighetsbegränsningar inom tätbebyggt område resp. sänkningrörande övriga hastighetsbegränsningar. Vid dessa beslut ärtrafiksäkerhetsaspekten normalt avgörande för hasfigheten på en vissvägsträcka. Även andra aspekter kan beaktas. Någon generell hastighetssänkningi riket är jag emellertid inte beredd att medverka fill. OmÖresundsdelegationens förslag och luftföroreningarna i DåViola inte har möjlighet att ta emot svaret medger jag att JanJennehag får ta emot det. 11 (vpk): Jag tackarkommunikationsministern för att han har ställt upp här i kammaren. ViolaClaessons första fråga, om kommunikationsministern kommer att synaÖresundsdelegationens utredning närmare bl. a. mot bakgrund av kritiken frånMats Améen, besvaras med nej. Denandra frågan, som gäller vilka lokala och regionala åtgärder kommunikafionsministernrekommenderar för att minska föroreningarna från trafiken i ,besvaras med att kommunikationsminstern inte rekommenderar något. Dentredje frågan, om regeringen har några planer på att förorda en sänkning avhastighetsgränserna i de värst drabbade områdena , besvaras med attregeringen inte har några sådana planer. Ingen kan säga något annat än att detta är klarabesked, men som inlägg i en omfattande trafik- och miljöpolitisk debatt är detknappast utvecklande. Jag utgår från att det rådslag som socialdemokraternaskall ha i dessa frågor kommer att hanteras på ett annat sätt avkommunikationsministern. 12 HANS iHelsingborg (s): Herr talman! Det är ju brukligt att man säger tack så mycketför svaret. Jag har inte fått något svar, så jag vet inte riktigt hur jag skallställa mig. Om Öresundsdelegationens förslag och luftföroreningarna i Prot.1987/88:23 uppfostran förbjuder mig emellerfid att inte bjuda på den artighetsom är bruklig, så jag tackar kommunikationsministern för atthan har satt till tid för att ta den här debatten. Jag har inte framställt min interpellation på grundval avde följder som det förslag kan leda fill som har skickats ut på remiss, utanjag har frågat hur kommunikationsministern ser på de direkta felaktigheter somfinns i utredningsmaterialet. Jag trodde att man skulle kunna få en synpunktfrån kommunikationsministern, om vilken uppfattning han har om detta. Det är juväldigt vikfigt , när materialet är ute på remiss. I den broschyr som har skickats med fill remissinstansernaskriver man: "Med en förbindelse över och en tågbro över StoraBalt minskas transporttiden för tåggods från till kontinenten mednärmare ." I bildmaterialet har man en gammal färja som skrotades förmånga år sedan och likaså en färjeklaff i som inte har varit använd påmånga år. Detta skulle illustrera påståendet att man sparar av tiden förtransporterna! Jag frågar kommunikafionsministern: presenterar manmaterialet på ett sådant sätt? Man säger inte ett ord om att vi har två nya färjor somgår på mellan och' , där man rangerar iHelsingborg och har och för att köra över hela tågsättettill . Vi vet att tågsätten också i fortsättningen kommer att rangerasi . Sedan skall de köras 7 mil till Lernacken i , ochdärefter 2 mil tillbaka upp mot . Och skulle man spara avtransporttiden! Jag tycker det är orimligt att man i en så viktig utredningpresenterar så stora felakfigheter. Jag har ställt flera frågor, bl. a. omvattengenomströmningen i . Det påstås att huvuddelen av det friskvattensom skall hålla vid liv går genom Drogden. Alla som vet hur sjökorteti ser ut vet att Drogden är ungefär 1 nautisk mil bred, medanFlintrännan och Trindelrän-nan har 3 sjömil vatten och dessutom är djupare.Alla vi som umgås med de här farvattnen vet att de starka strömmarna går iDrogden, naturligtvis, men också i Trindelrännan och Flintrännan. Här skulleman alltså bygga en högbro, med bropelare och påseglingsskydd. Jag är säker påatt om man gör detta ingrepp kommer den sandflykt som finns iÖresund att valla in stora områden och hindra vattenföringen. Sedan talas det om att man skall muddra i Drogden. Vi somhar jobbat litet med muddringsarbete och vet hur det ser ut där nere förståratt det är en omöjlighet. Det är nämligen kalkstensgrund där, och den muddrarman inte. I så fall skulle man behöva spränga. Det är kanske intekommunikationsministerns bord, men tänk efter vad som skulle kunna hända omman började spränga i Drogden. På Disken och söder om har vi Europasbästa reprodukfionsplatser för många fiskarter. I bildmaterialet har man också tagit in en bild frånHelsingborg som visar bilköer vid färjeläget. Man kan räkna till 35 bHar påbilden, och det ligger en färja inne som håller på att lasta. Den färjan tarnärmare 100 bilar. Det här är alltså missvisande beskrivningar avförhållandena. Detta material, herr talman, är nu på remiss ikommunstyrelser, länsstyrel- 100 ser och organisationer, som alltsåskall ta ställning till ett material som är i Jag vill gärna fråga kommunikafionsministern, och jagtycker jag borde kunna få ett svar : Kommer regeringen vid den senarebehandling som kommunikationsministern talar om i sitt svar att noggrantundersöka varför delegationerna försöker vilseleda allmänheten i en så vikfigfråga som detta mastodontbygge? Och kommer underiaget för ett rådslag attrensas från de felaktiga påståenden som finns i materialet? 13 Tredje vice talman (): Jag kan instämma i det allra mesta som HansPettersson i här har sagt. Han är utomordentligt sakkunnig i dettaärende. Ingen behöver sväva i tvivelsmål om vilken som har varitcenterns linje i brofrågan under den långa resans gång. Vi har från börjanvarnat för de allvarliga miljökonsekvenser som skulle följa i en bilbros spår.Våra argument på den punkten har inte blivit sämre eller blivit motbevisade avverkligheten allteftersom tiden har gått - tvärtom. Det har blivit en alltstörre medvetenhet i den här frågan. Man har också rent allmänt i mycket större utsträckning äntidigare uppmärksammat miljöproblemen i storstäderna. Det är dessa problem deti rätt hög grad gäller. Vi får se den ena larmartikeln efter den andra ommiljöproblemen och trafikproblemen här i . Det gäller också . Vi har precis samma problem i området kring ochMalmö. Trafiksituationen är där redan mycket besvärlig på grund av densvällande bilismen. Enligt alla mätningar är luftföroreningarna totalt settsvårare och mera besvärande än i andra delar av landet. Det finns t. o. m.statistik som visar att cancerfrekvensen är mycket högre i det området än någonannanstans i . Det är således ett område som redan är mycket hårtbelastat ur trafik- och miljösynpunkt. Det är klart att om man bygger en bilbro som drar fill sigytterligare fordon, så blir ju inte dessa problem mindre - de måste bli större.Siffran 3 miljoner bilar har nämnts i materialet - jag vill dock inte gåi god för den uppgiften. Kommunikationsministern hänvisar fill att man skall lösamiljöproblemen vid källan. Det är naturligtvis riktigt, och det är denlångsiktiga målsättningen vi måste ha. Det är glädjande att det så småningomblev ett beslut om rening av avgaserna från bilar. Vi får emellerfid integlömma bort att denna avgasrening är ofullständig. Det finns de som på grundvalav seriösa utredningar och överväganden menar att genom att biltrafiken ökar såkraftigt, så äter denna ökning upp de vinster som man annars skulle få av enförbättrad avgasrening. Det innebär således att den totala trafikvolymen blirså stor att de totala miljöskadliga utsläppen snarare ökar än minskar, trots dereningsåtgärder vi sätter in.