prot · GB09122 · 1987-12-31 00:00:00 — Trots att smärre förändringar skett iutredningsorganisationen, finns det starka misstankar att missriktad lojalitetmed yrkeskolleger och kåranda ofta leder till att skyldiga poliser frias. Blandallmänheten finns en utbredd uppfattning att det är näst infill omöjligt att fårätt mot en polis, även om grova övergrepp har skett. Bådeutifrån allmänna principer om skydd för rättssäkerheten och med tanke påpolisens egen situation, är det viktigt att utredningar om polisövergrepp skerav ett från polisen helt fristående organ. En möjlighet är att sådanautredningar sker inom ramen för t. ex. . Men även andra modellerär tänkbara. Utskottetssvar på vpk-motionen, vilket återfinns på s. 24 i betänkandet, förefaller migmycket märkligt. Utskottet anför följande: "Emellertid kan utskottet intefinna skäl att förorda en annan ordning i detta hänseende än den som i polifiskenighet beslutats i samband med polisreform." Somvi alla vet, så förändras ju förhållandena . En reform som är beslutadmåste därför kunna omprövas. De kommunala styrelserna är ju uppbyggda påungefär samma sätt, dvs. med en ordförande och ett antal ledamöter. Sammastyrelsesammansättning borde kunna gälla beträffande poUsverksamheten. Jagtror att det skulle vara till gagn för hela poliskåren, om man finge enoffentlig prövning av dess verksamhet och om man i politiska organ kundedebattera dess situation och dess agerande. På det sättet skulle man få enstörre förståelse från allmänheten. Med det anförda vill jag yrka bifall till vpk-motionerna Ju205 ochK605. Anf.41 (): Om man lyssnar till de borgerliga företrädarna och om man inte har enaning om polissituationen och brottsutvecklingen i vårt land, skulle man kunnatro att vi är nära katastrofens rand. Men så är inte fallet. av finns en ganska intressant artikel ombrottsutvecklingen i . tillhörväl de distrikt som är hårdast belastade i landet. Siffrorna för de tre förstamånaderna visar att det totala antalet brott i distriktet minskade med 4,jämfört med . Inbrottsstölderna minskade med 11,4 %.Stölderna ur bilar minskade . Bedrägeribrotten har minskat med hela17,. Fråganär emellertid om antalet brott minskar om man har många poliser. Det har gjortsstudier om detta. Flera experter hävdar att poliskåren är antalsmässigtväldimensionerad och att bristerna i stället ligger i hur pass effektivt manutnyttjar sina resurser. NationalekonomernaBo Sandelin och gjorde en undersökning, där deförsökte kartlägga sambandet mellan flera poliser och effekten påbrottsligheten. Derasresultat visade på att fler poliser tycks minska antalet brott med 1-2 %.Men osäkerhetsfaktorerna är många. Omexempelvis en kommun i landet får fler poliser minskar sannolikt brottslighetendär, men troligen delvis beroende på att en del av brottsligheten bara flyttaröver till andra kommuner. Enytterligare svårighet när det gäller att bevisa relationen mellan antaletpoliser och antalet brott är att brottsligheten påverkas av flera faktorer änjust polisinsatsen. Skall man kunna mäta polisinsatsen, får man förutsätta attalla andra insatser och faktorer i omgivningen är konstanta. , som är kriminolog vid brottsförebyggande rådet och även arbetar somkonsult åt i polisfrägor, menar att vi , generellt, hartillräckligt med poliser i landet. Anslagtill polisväsendet, m. m. Anslagtill polisväsendet, m. m. mankan konstatera att det däremot finns en snedfördelning av polisresurserna,framför allt i storstädernas kranskommuner, där arbetsbelastningen är myckethård. RikspoUsstyrelsenhar försökt att göra vissa omfördelningar när det gäller polisresurser, mendetta har oftast stött på patrull i de lokala polisdistrikten. I föreUggande betänkande behandlas frågan om anslag till polisväsendetoch i samband härmed ett antal motioner som rör polisen. Till betänkandet ärfogade sex reservationer. Underflera år har personalläget inom polisväsendet inneburit att antalet utbildadepoliser överstigit antalet polistjänster. En strävan har varit att nå en bättrebalans mellan utbildade poliser och polistjänster. Polisväsendet har underföregående och innevarande budgetår tillförts 378 nya tjänster. Ävenaspirantantagningen har ökat. Regeringenhar beslutat att för innevarande budgetår öka aspirantantagningen från 150till 300 aspiranter. Beräkningen visar också att aspirantantagningen underkommande budgetår bör öka för att nå en rimlig balans mellan tillgången påutbildade poliser och tillgången på polistjänster. Förslagetfrån regeringen för /89 är att 360 polisaspiranter antas tillpolishögskolan. Utskottets majoritet har accepterat förslaget. Vi anser det rimligtockså med tanke på vad departementschefen anför om. kommande budgetår, därinriktningen är att ytterligare öka antalet polisaspiranter. Motdetta har de borgerliga partierna reserverat sig - inte som i engemensam reservation, utan i två reservationer. har stannat vid ettantal av 640 polisaspiranter. Vi har här i kammaren hört förklaringen att detvar en politisk viljeinriktning. och har stannat vid460.polisaspiranter. Detta har också äskat, har vi fåttförklarat för oss. Ioch för sig för reservanterna likadana resonemang i sina reservationer, men destannar vid två helt skilda uppfattningar om behovet av antaletpolisaspiranter. Dessutom har inte begärt någon ökning av förslagsanslaget,utan anser tydligen att det anslag som utskottet har begärt skulle räcka förytterligare 280 aspiranter. Frågantill blir då: Vilken form av utbildning skall dessa 280 aspiranterfå? För att ytterligare betona vikten av förstärkningar inom polisväsendethar regeringen begärt medel för 150 administrativa tjänster. Detta innebär attpolispersonal i ökad omfattning kan frigöras för rent polisiära uppgifter. Detkommer att leda till resursförstärkning i hela den lokala organisationen. Isamband med detta vill jag också påminna om den vidgade delegering avarbetsuppgifter till administrativ personal som regeringen har beslutat om. Enannan viktig fråga är naturligtvis rekryteringen till polisyrket. Det finnsmånga sätt att göra polisyrket attraktivt. Några av dem pekar vi på i vårtbetänkande, bl. a. arbetsmiljö, utrustning och möjUgheterna att göra polisarbetetsäkrare. Givetvisär det också värdefullt om poliskåren speglar ett så brett befolkningsunderlagsom möjligt. Andelen kvinnliga polisaspiranter som antogs till polishögskolan1987/88 var av 300 sökande. Motsvarande siffra för budgetåret dessförinnanvar . Inom parentes kan man väl säga att motsvarar'andelen kvinnligariksdagsledamöter. Förhoppningsvis blir det fler. Frågan om brottsbekämpriing har diskuterats vid ett flertal tillfälleni kammaren. Tyvärr måste jag konstatera att utskottet i denna fråga inte äröverens om vilka områden som skall prioriteras. och anserinte att kampen mot den ekonomiska brottsligheten är viktig. De anser attresurserna skall läggas på vålds- och narkotikabrott, som också är mycketviktiga områden. Även utskottet anser att dessa områden skall prioriteras. Jagvill ställa en fråga till och : Varför är inte kampen motden ekonomiska brottsligheten viktig? Frågan om kvarterspolisverksamheten behandlades av utskottet även vidförra budgetberedningen. Vi uttalade då att den verksamheten är ett viktigtinslag i det löpande polisarbetet. Vi erinrade också om den nyapolisorganisationen, som ger utrymme för myndigheterna att själva bestämma dennärmare inriktningen av polisverksamheten, exempelvis genom ökad användning avkvarterspoliser. Strävan bör vara att öka omfattningen av denna och liknandepolisverksamhet. Tillslut några ord om reservationen om barnolycksfall. Som framgår av betänkandetbehandlade socialutskottet ett likalydande motionsyrkande . Man fanndå att barnmiljörådets analys av den rättsliga behandlingen av barnolyckorborde avvaktas, innan övervägde åtgärder för att förbättrarättsskyddet vid barnolycksfall. En rapport om detta beräknas bli färdig under1988. Med det anförda yrkar jag bifall till hemställan i justitieutskottetsbetänkande /88:30 samt avslag på samtliga reservationer och motioner. Anslagtill polisväsendet, m. m. 42 () repUk: Först vänder jag mig till och hennes direkta fråga omvarför vi inte är beredda att satsa på ekonomisk brottslighet. Jag får välpåminna om att det har gjorts enormt stora satsningarpå ekonomisk brottslighet och försök att komma till rätta med denna. I och medatt antalet polismanstjänster och övriga resurser har minskat, så flnns det inte tillräckligt med resurser för att prioritera alla dessa områden på detsätt som socialdemokraterna säger sig vilja göra. Socialdemokraternavill prioritera ekonomisk brottslighet, våldsbrottslighet,narkotikabrottslighet och ungdomsbrottslighet. De vill prioritera kvarters-och områdespoliser och mycket annat och minska resurserna. Denekvationen går väl ändå inte ihop? Vi har kommit fram till att ekvationen integår ihop. Socialdemokraternahänvisar till att utredningar har gjorts som visar att brottsligheten minskar. Jag tror att man kan få fram vilka undersökningssvar som helst som man önskar. Men det kan ändå vara intressant att läsa vad den nya rikspolischefen har uttalat om denna fråga. Han tillträdde ganska . ' "Men resursernaräcker inte till för det brottsförebyggande arbetet". Prot.1987/88:122 uttalar rikspolischefen i en intervju. "Alla trestorstäderna har tappat 18 maj1988 personal. har mist 600polismän . ~ ] ~ ~ [ kostnader är personalkostnader.Därför finns det litet utrymme för annat." Anslag till polisvasen- ,. .. j ,i , . , j ., , ,, , , Hur ar det da medvardagsbrottsligheten? Ar 1979 drabbades vart femte hushåll avinbrott eller skadegörelse. har dessa brott ökat. Förebyggandeav brott mot den enskilda, vanUga människan är något som vi Det framgår också av vår reservafion. Den stora andelen rån drabbar privatpersoner. Det har maninte riktigt uppmärksammat. av alla anmälda rånbrott är personrån.19 % av dessa rån upp. Är ni inom socialdemokraterna nöjda med detresultatet? De brott som drabbar privatpersoner förövas ofta av ungalagöverträdare. Ay dem som man 1986 misstänkte för rånbrott var 20 åreller yngre. Nog måste vi väl prioritera ungdomsbrottsligheten? 43 () replik: hävdade att brottslighetenhade minskat, och hon åberopade som bevis en SIFO-undersökning publicerad iSvenska . Mycket skall man få höra, t.o.m. att socialdemokraternaåberopar för att ge belägg för att brottsligheten harminskat! Naturligtvis hoppas jag att detta är sant, men ta inte en tillfälligundersökning till intäkt för att brottsligheten har minskat! Det är nog lugnastatt räkna med att brottsligheten har ökat och ökar . 1 miljon brottunder , varav 700 000 av dem är ouppklarade, är nog säkraresiffror att hålla sig till. Vidare sade att personalläget hadeförbättrats. Det är inte sant. Personalläget har inte förbättrats i förhällandetill att brottsligheten har ökat och med hänsyn tagen till ledighetsdagar,arbetstidsförkortningar etc. Personalläget är inte bättre nu än 1975. Beträffande sista kommentar till vårreservation nr 6, där hon hävdar att vi borde avvakta litet, vill jag säga attdet är en svag och passiv attityd som kommer fram i utskottets skrivning, menarvi folkpartister. Den vore nog otänkbar när det gäller vuxnas situation.Barnolycksfallen överskrider i absoluta tal antalet rapporterade arbetsolyckor.Det krävs lika många liv genom barnolycksfall som genom olyckor i arbetslivet.Jag tycker att utskottet kunde kosta på sig den markering av frågans vikt somvår reservation innebär. 44 () replik: Får jag först beträffande anförande över den situation som råder på personalsidan säga attavgångarna enligt de allra senaste siffror som faktiskt harpresenterat och på vilka vi moderater delvis bygger vårt yrkande ju uppgår till550. Det behövs också 90 personer som semestervikarier, för ledigheter ochannat. 550 plus 90 blir enligt vanlig matematik 640 polismän. Vilken utbildning skall de då få, undrar Åbark. Jo, deskall få en polisutbildning, precis som alla andra poliser i det här landet har fått. 54 När är nöjd medden situation som råder, är hon alltså nöjd med att trepolisstationer stängs i den här staden: Farstastatiö-nen. Skärholmensstation och stationen i . Bostadsområden som är i storiek jämförbaramed stad kommer alltså att stå utan egen polisstation . Omman är nöjd med den situationen, vet jag inte riktigt vilka referensramar manegentUgen har. Närbrottsligheten tillfälligt går ned, kan jag upplysa om att detfinns en annan statisfik som jag tror att man skall läsa med den somhon nämnde: försäkringsbolagens statistik över försäkringar som sägs upp,därför att hushållen inte längre har råd att hålla sig med försäkring. Har maningen försäkring är anmälningsbenägenheten vad gäller inbrott osv. Det är också förståeligt. Flerpoliser leder till färre brott. Det är självklart! Det är därför vi i moderatasamlingspartiet har sagt att vi måste ha så pass många poliser attsamhällsordningen garanteras, så att folk kan gå ut på gator och torg utan attriskera att bli nedslagna eller antastade på annat sätt. Någrautav denna kammares ledamöter har tyvärr fått erfara vad polisbrist kaninnebära i närheten av detta riksdagshus. Anf.45 () replik: När det till att börja med gäller statistiken vill jag framhålla attjag har refererat officiell brottsstatisfik från . Jägtror nog, , att vi kan lita pade siffrorna, annars kan vi nog intelita på polisen över huvud taget, om de anmäler för få brott eller för många. På vilket sätt har resurserna minskat, ,när man har fått medel till 378 nya piolistjänster, när man har antagit150 extra polisaspiranter och det kommer ytterligare 360? TillGöran vill jag säga så här. Jag frågade inte efter utbildningen somsådan utan varifrån ni kommer att ta pengarna. och haryrkat 20 miljoner till de polistjänster som de har begärt, medan moderaternainte har yrkat ett enda öre. Såställde jag frågan om fler poliser leder till färre brott. Man har försökt göraundersökningar om detta. Man kan inte komma fram till riågot riktigt resultatom det faktiskt blir effekten. Jag tror att om fler poliser är ute på gator ochtorg begås färre brott. Det görs stora ansträngningar för att åstadkommafler kvarterspoliser, så att poliserna är ute och pratar med människor på gatoroch torg. Detta är nämligen brottsförebyggande arbete. Anslagtill polisväsendet, m. m. 46 () replik: Det är konstigt att matematik skall vara så svårt. Om antalet polismänsom slutar på grund av pensioneringar eller är större än det antal manutbildar, då måste det väl leda till brister! Kandet ha någon betydelse i sammanhanget att vi har fler poliser, undrarUlla-Britt Åbark. Jag får väl då åter hänvisa fill , vårrikspolischef, som säger att det har en brottsförebyggande effekt att polisersyns ute. sade att detta förstår också socialdemokraterna.Vad de inte tycks förstå är att polisresurserna inte räcker till för attprioritera alla områden då antalet polismän minskar. Varför går ni emotsatsningar på att behålla de polismän som slutar i 1987/88:122 förtid, ? Varför ställer ni inte upp bakom satsningen på personalfrämjande åtgärder, som vi i harföreslagit? Anslag till polisväsendet, m. m. Anf.47 () replik: Det är naturligtvis, , under alldeles somden här statisfiken visar att brottsligheten har sjunkit. Jag hoppas att detkan bli en trend av de senaste siffrorna, men de är ingenting att hänga uppsitt resonemang på . är det säkrast att utgå från de långsiktigasiffror som visar att vi har en ökande brottslighet här i landet, inte minstbeträffande våldsbrott: en miljon brott anmälda, lägg därtill mörkertalet! Avdessa en miljon anmälda brott är 700 000 ouppklarade. Det är mot bakgrunden avde siffrorna som vi skall diskutera polisbristen, och den är besvärande! Anf.48 () replik: Jag får väl hälsa med tillfredsställelse att regeringsföreträdarenUlla-Britt Åbark valde ett något lägre tonläge i sitt andra anförande. Det ärnämligen precis så som säger, nämligen att brottsstafistik skallses över en något längre tidsperiod. Det brukar socialdemokrater regelmässigthävda, då vi talar om brottsutvecklingen i den här kammaren. Då säger de att viskall se den över , oftast längre än vad vi normalt brukarvilja se den, för då verkar den nämligen fallande. Nuklamrar socialdemokraterna sig fast vid ett kvartals siffror som om de vorenågon form av räddningsplanka som kom farande på vågen, och de försöker göraett stort nummer av detta. Det kan vara så att det just för tillfället finnsmånga högaktiva kriminella på kriminalvårdsanstalt. De kanske kommer ut senarei sommar. Ulla-BrittÅbark frågar om fler poliser leder till minskad brottslighet? Ja, det kan manfråga sig. Först och främst kan det vara så att ju fler poliser som åker bilute på stan, desto fler brottsUngar får de tag i, desto fler människor kanstoppa polisbilen, desto fler brott kanske polismännen ser. verkarockså dessa polismän-brottsavhållande. Det är nog mycket svårtatt bestämt säga att fler polismän leder till att färre brott begås. Det ärockså svårt att säga att fler poliser bidrar till att fler brott begås. Dettaär en debatt som vi nog skall överlåta åt kriminologerna att föra i stället föratt använda dessa resonemang som någon form av slagträ i den här kammaren. Anf.49 () replik: Det är inte jag som har gjort ett stort nummer av den härbrottsstafistiken, jag har bara redovisat vad som stod i . Desom har gjort ett stort nummer av detta är faktiskt de tre borgerligapartiernas representanter i den här debatten. Jag har bara klart redovisat vadsom stod i tidningen. Mankan också studera vad som pågår inom polisen . Vilket reformarbete pågår?Det är nödvändigt att också diskutera detta, så att vi inte fastnar i debattenom antalet polistjänster och antalet polisaspiranter. Detär vikfigt att veta att det pågår ett arbete inom polisen. 56 beslutade vi här i om en reform somskulle leda till ökad effektivitet, till attresurserna utnyttjades på ett bättre sätt. Man ville utöka Prot. beslutanderätten för denlokala polisen och ge möjlighet att sätta in åtgärder därde behövdes - och det tror jag att man gör ute i polisdistrikten . Ett /ngjag nupoUsväsen- exempel är Kalmarpolisdistrikt, där man har tagit ett lokalt initiativ och också fått en förbättradutveckling när det gäller brottsligheten. det är på gång i andradistrikt också. Jaganser nämligen att man skall föriita sig på de lokala polismyndigheterna ochge dem möjlighet att reformera sitt arbete. Detta skall inte ske uppifrån, frånriksdagen, utan det skall decentraliseras ut till de lokala polismyndigheterna. Tonläget i den här debatten har varit ganska högt. Det allraförsta inlägg som stod för var ganska trist att höra. Detinnehöll en mycket enkel politisk argumentation av sämsta slag, som gjorde socialdemokratinansvarig för allt elände med brottsligheten i landet. Argumentationen varnästan lika dålig som den som tydligen är ute i land och rike med,där han bl. a. tycks påstå att också den senaste rymningen frånNorrköpingsanstalten på något sätt skulle vara regeringens fel. Mankan nästan bli frestad att besvara sådan argumentation med samma medel. gör ju statistik. Av dess verksamhetsberättelse framgåratt antalet rymningar /79 har minskat med 559 eller . Deborgerliga var alltså ansvariga för betydligt fler. Jagtycker emellertid att vi inte skall föra den här debatten på den nivån. Därförär jag glad att de repliker som har haft senare har haft etthelt annat tonläge. Jagmåste också säga att jag är glad över att trots de sex reservationer som finnsfogade till utskottsutlåtandet kunna konstatera att vi i stor utsträckning haren bred enighet i den svenska om polisen och polisarbetet ochinriktningen av detta. Jag tror nämligen att det är väldigt nyttigt att ha deti en demokrati. Så här inledningsvis vill jag också framhålla att jag tycker vi i stortsett har en mycket bra polis här i landet. Den är välutbildad och välutrustad.Genom den polisreform som antog har degrundläggande förutsättningarna skapats för att polisen skall kunna utvecklasför att pä bästa sätt möta morgondagens behov. Inom justitiedepartementetarbetar vi nu på att gå vidare i polisreformens anda och finslipa detaljerna.Riktmärket är att få till stånd en fördjupad decentralisering och en minskaddetaljstyrning från statsmakternas sida. Undervåren har vi också inlett samtal med företrädare för polisen om en meralångsiktig polispolitik. Jag har sagt tidigare här i kammaren att jag delarPolisförbundets uppfattning att vi behöver en polispolitik -som gör det möjligt att utveckla polisen till enän mer professionell yrkeskår, - som gör det möjUgt att bättre än formulerarekryterings- och utbildningskraven, - som ger polisen besked om vad man har att förväntanär det gäller 57 Anslagtill polisväsendet, m. m. arbetsbörda och när detgäller resurser - och som också klargör polisstyrelsernas roll ochpolisernas skyldigheter och rättigheter. Jag hoppas att vi skall kunna få fram en sådanlångsiktigt formulerad polispolitik relativt snart. Idepartementet funderar vi nu också på polisutbildningen. Utbildningsfrågornagäller ju inte bara hur många poliser som skall utbildas utan också vilketinnehåll utbildningen skall ha. Jag tror att det finns utrymme för att också pådet området göra värdefulla förbättringar. Också de efiska frågorna spelar enmycket stor roll i samband med rekrytering och utbildning av poliser. Vårapoliser måste självfallet omfatta de grundläggande demokratiska värderingarsom vårt samhälle bygger på. Polisen har ingen lättuppgift. - Poliser skall skydda demonstranter, även om dedjupt ogillar syftet med demonstrationen. - Poliser skall behålla lugnet också inför de grövstaprovokationer som kan hagla över dem från gripna. - Också i hotfulla situationer krävs att poliserkallt bedömer hur mycket våld nöden kräver och inte går över den gränsen. - Polisen skall vara effektiv och uthållig ispaningarna efter knarkhandlare. - Mitt i allt detta skall polisen också orka med enklapp på kinden till den gamla damen som inte hittar rätt väg hem. Vi har mellan 16 000 och 17 000 poliser som skallsvara mot dessa och andra, lika högt ställda krav. Alla gör det självfalletinte - det vore orimligt att förutsätta. Därför måste vi ha möjlighet att gå inmed rättelser. Vi skall inte lägga fingrarna emellan om vi upplever att polisenhar gjort någonting som är fel, vare sig det handlar om misstankar ommisshandel eller någonfing annat. Vi skall granska polisen - och självfalletinte minst den del av verksamheten som är särskilt sekretessbelagd,säkerhetspolisen. Därför är det viktigt att den utredning som arbetar medsäkerhetspolisen kommer med förslag om förbättrad demokratisk kontroll. Däremotskall vi inte låta enskilda polisers missgrepp gå ut över hela yrkesgruppen. Tackpch lov tror jag att den kritik som man då och då hör mot polisen är kraffigtöverdriven. Jag är övertygad om att vi har en bra polis. Jag vet att denvarenda dag gör för medborgarna mycket positiva insatser. Tillde uppgifter som polisen har att klara av hör det brottsförebyggande arbetet.Jag tycker det är stimulerande att se vilket intensivt jobb som är på gång här,både centralt och lokalt. Idet brottsförebyggande arbetet måste initiativen naturligtvis främst finnas pådet lokala planet. Det är där det praktiska arbetet måste utformas, det är därsom samverkan mellan myndigheter måste ske. Att förebygga brott är nämligeninte bara en uppgift för polisen. I det brottsförebyggande arbetet är detnödvändigt att bygga på samverkan mellan organisationer- vi har ju många sådanahär i landet -, föräldrar, lärare, arbetskamrater, grannar och andra enskilda. motbrott, som drogs i gång av , har fått fartpå det brottsförebyggande arbetet på bred front. Jag vet att det på många hållfinns ett väl utvecklat samarbete mellan polisen och en rad olika samhällsorganoch organisafioner.