prot · GB0913 · 1987-12-31 00:00:00 — Vi väntar fortfarande på stimulanser för att få enbättre och snabbare övergång fill katalytisk avgasrening för gamla fordon. Jagär övertygad om att de här åtgärderna krävs för att vi skall kunna svara uppäven mot de egna uppsatta målen. På havsföroreningarnas område har vi sett hurfartyg åker ut och bränner avfall. Engelsmän och belgare ligger väl i tätendär. Kommer de frågorna också upp vid de kontakter som här haraviserat? Om internationellt samarbete i miljöfrågor Anf.17 (): Låt mig anknyta till diskussionen om olikaländers attityd till miljöföroreningar. Miljöministern säger att vi tillhör debästa, i varje fall i . Ja, det vore ju dåligt annars. Ta bilismen som exempel. Där har vi, som sade, anpassat oss ungefär till EG-situationen, men egentligen skall vikomma ihåg att det finns typiska billänder, som och , som har kommitlängre. Vi måste också komma ihåg att , även om det är ett litet land,sannolikt är det land i världen som i förhållande till folkmängdenproducerar flest bilar. Vi har fortfarande en mycket stor biltrafik, och detverkar som om regeringen också är inne på att satsa på en ökad bilism medmotorvägsbyggande och brobyggande. Detta hade vi uppe i debatten i går, men jagfick aldrig något riktigt besked från miljöministern om hennes attityd tillmotorvägsbron, som enligt prognoserna inte behövs och som vi kunde vara utan.De här signalerna visar att vi inte själva tar problemet på fullt allvar. När det sedan gäller regeringens sätt att arbeta har viinte mycket annat att göra än att finna oss i det. Jag vill gärna slå fast attdet inte finns någon möjlighet för oss som polifiskt parti att vänta med denpolitiska miljödebatten här i tills regeringen hinner fram med sinsamlade redovisning. Det här är en viktig fråga som vi går och bär på ,och därför måste vi också föra debatten här. Prot.1987/88:13 En gång till upprepar jag frågan omde här länderna som är för och emot. Om internationellt samarbete i miljöfrågor Jag tycker att detvore belysande, eftersom vi håller på att diskutera möjligheterna att införa eninternationell luftvårdsfond, att få höra om det finns någon chans. Vilka ärför och vilka är emot? 18 Miljö- och energiminister : För det första: Jag beklagar att jag än engång glömde svara på frågan om vilka som är mot en luftvårdsfond. Jag kan sägaatt det är alla västländer kompakt. De som själva inte är beredda attprioritera och avsätta egna medel för miljöinsatser uttrycker intresse för den.Jag tycker att man i och för sig har skäl att vara kritisk mot att de inte ärberedda att prioritera. Det är trots allt också en faktor i det härsammanhanget. För det andra; Vi har tillbaka verkat för ettförbud mot förbränning och dumpning till havs, och vi arbetar nu medförberedelserna för för att få ett sådant beslut den härgången, fortfarande dock under hårt motstånd. För det tredje; Vi har lagt fast 30-procentsmålet till1995 när det gäller kväveutsläppen, och på vår partikongress 50-procentsmålettill . Dessutom skall vi ta fram en plan för hur vi skall komma nertill vad naturen tål. Det innebär att vi kommer att behöva vidta ytterligareåtgärder- det är självklart - när det gäller den tunga trafiken, men också föratt få fram helt nya fordonstyper än dem vi har . Det är tekniskt möjligt. Det är dessa krav som vi ställer påbilindustrin i , eftersom bilindustrin ju är en mycket viktig part. I detta sammanhang har vi tagit initiativ till att OECD1989 skall anordna ett gemensamt möte mellan miljö- och trafikministrarför att diskutera offensiva regler som är mycket hårdare än dagens. Jag villsäga att vi icke har anpassat oss till EG:s krav. Det är en felaktigbeskrivning. Vi har gått mycket längre. Vi kommer inte heller att anpassa osstill EG när det gäller de tunga fordonen. Vi skall alltså ha en gemensam diskussion för att fågemensamma hårdare normer för utsläppskraven men också för att få gemensammatag om infrastrukturen, så att man för över en så stor del som möjligt avtransporterna från landsväg till sjöfart och järnväg. Även flyget utgör förövrigt ett allvarligt problem. Efter ett förslag från svensk sida beslöt de nordiskamiljöministrarna att föreslå att man skulle anordna en nordiskkonferens om trafik och miljö för att man i skall bli överens om tagen idenna fråga. riskerar att bli ett genomfartsland för mycket miljöfarligtrafik mellan kontinenten och tre nordiska länder. Det är ett allvarligtproblem för oss. När det gäller trafiken är det förvisso sant att detbehövs en stor omställning och att det är detta område som vi ur både miljö-och energipolitisk synpunkt lyckats sämst med. Det är på detta område som detbehöver hända mest. Men jag kan försäkra att arbetet är inriktat på att viskall nå resultat som går långt utöver vad som gäller . Talmannen anmälde att OlofJohansson anhållit att till protokollet få 22 antecknat att han inte ägde rätttill ytterligare inlägg. Överläggningen var härmed avslutad. 6 § Svar på interpellation av 1987/88:16 om avgasrening,m.m. 19 Miljö- och energiminister : har frågat mig vilka konkretaåtgärder regeringen avser vidta inom ett antal områden som rör biltrafiken ochavgasutsläppen och i viss mån bruket av ekonomiska stimulanser i trafikmiljösammanhang. Samtliga av upprättade frågor bereds förnärvarande inom . Som statsministern redovisat i regeringsförklaringenkommer således trafik- och miljöfrågorna att redovisas i de trafik- ochmiljöpolitiska propositioner som kommer att föreläggas under dettariksmöte. När det gäller bilskrotningsfrågan har regeringen beslutatom en avställ-ningsavgift fr. o. m. den 1 december 1987.1 samband därmed gör trafiksäkerhetsverketen genomgång av det centrala bilregistret för att aktualisera detsamma.Dessutom ser regeringen över behoven av en ändring av bilskrotningspremien. Om avgasrening, m. in. Anf.20 (): Mot bakgrund av den intensiva debatt vi har om trafiken,diskussionen kring , osv., fann jag det rimligt att införriksmötets öppnande väcka en interpellation, där jag tog upp avgasfrågorna iett samlat grepp. Avgaserna och kväveutsläppen från bilarna utgör en av deviktigaste föroreningskällorna och bör därför diskuteras intensivt i sambandmed planeringsåtgärder. Jag tog upp frågan om förbättring av avgasreningen förbefintliga bilar. har ju mot socialdemokraterna beslutat omstimulanser i fråga om detta. Jag tog upp frågan om alternativa reningssystem.Även i denna fråga har enhälligt gjort ett uttalande. Jag tog upp defrågor som gäller skärpning av avgaskraven för lastbilar och bussar. Jag togäven upp kontrollen av hastighetsgränserna, kontrollen av avgassystem, ochslutligen tog jag upp en fråga som vi kanske inte har diskuterat så mycket idessa sammanhang tidigare, nämligen bilskrotningen. När jag nu tackar för svaret och säger att det ärsynnerligen kort och innehållslöst, hoppas jag att miljöministern inte kännerirritafion. Menar miljöministern att vi skall lägga lock på miljödiskussionentills propositionen kommer? Jag skall ta ett exempel. Vi fick ju frivillig katalysatorrening före obligatoriet.Det har visat sig att det har gått mycket snabbare när det varit frivilligt. Omvi dröjer med signaler till dem som arbetar med och förbereder olikasfimulansåtgär-der för att få ett bättre reningssystem för befintliga bilar,skjuter vi upp frågan ytterligare. som vi skjuter problemenframför oss får vi ett sämre resultat. Om vi fattar beslutet i vår och ingasignaler får gå ut förrän har fattat sitt beslut, kommer frågorna uppförst /99. Då skall man alltså börja planera för alternativa reningssystem.Det tycker jag inte är tillfredsställande. Det är rimligt att vi skall kunnaföra en debatt kring dessa frågor. Detsammagäller ställningstagande i fråga om monopolsituatio- Om avgasrening, m. m. nenbeträffande reservdelar och service. Jag tycker det är viktigt att fä klarlagtom regeringen tänker eller kan fullfölja det beslut som har fattat.Det är också rimligt att här i få diskutera detta, innan regeringenkommer med en eventuell miljöproposition. I det här sammanhanget vill jag ta upp en fråga som intediskuterats så mycket i samband med olika former av rening för dieselfordon ochav katalysatorrening, nämligen bilskrotningen. Det kan tyckas att det är enganska sekundär fråga i sammanhanget, men det finns många äldre bilar itrafiken som ligger mycket nära skrotningsstadiet. Som miljöministern kännertill har dessa bilar de största utsläppen. Bilskrotningspremien infördes redan1975, alltså . Den är , och bilskrot-ningsavgiften är250 kr. har avgiften och premien varit oförändrade. Statskontoret har sett över det här och redan år 1984föreslagit att premien skall höjas till lägst . Man ansåg att det skulleinnebära en stimulans till större skrotningsfrekvens och också få bilägarna attinte ställa ut bilarna i naturen samt bidra till att få bort dessa bilar urtrafiken. Jagvill fråga miljöministern om hon är beredd att ha medbilskrotningsfrågan i den miljöproposition som skall komma.Avställningsavgiften, som statsrådet hänvisade till, får ju motsatt effekt. Denavskräcker delvis bilisterna från att avställa bilarna och får dem att hållabilarna i gång även under besvärliga tider. Jag tycker att denna fråga, även omden kan upplevas som en detalj i sammanhanget, är viktig att beakta. Jag skullegärna vilja höra statsrådets synpunkter på detta. 21Miljö- och energiminister ; Först vill jag säga att jag naturligtvis intevill lägga lock på diskussionen. Tvärtom är jag mycket tacksam om vi kan föraen aktiv diskussion i dessa frågor. Det som kan leda till en förändring är enkombination av aktivt arbete från regering, riksdag och myndigheter och enstark opinion och vilja hos människor att hjälpa till, för den delen också hosaktörer i samhället som forskare, företagare och fackliga organisationer.Därför är det mycket viktigt att vi som känner ett ansvar för miljön hjälps åtatt driva diskussionen på sådant sätt att man kan svänga de tunga skepp som dethandlar om att svänga. Det gäller inte minst bilismen. Jag vill inte påstå att den samlade oppositionen uppträddesärskilt modigt då jag av miljöskäl ville höjabensinskatten. Som en följd av detta har vi en bensinskatt och ettbensinpris som är bland de lägsta i , vilket medverkat till att bilismeninte utvecklats i rätt riktning. När vi förbereder en proposition arbetar vi,som väl vet, på ett sådant sätt att jag här inte kan redovisadetaljer i en kommande proposition utan att bryta mot de regler som gäller förregeringsarbetet. Men låt mig säga att ambitionen helt klart är att vi i dentrafikpolitiska proposition som skall läggas särskilt skall få med förslag påalla de områden som tar upp. Eventuellt hoppas vi att på ettsådant område som bilskrotningen kunna komma fram ännu fortare. Det är vårambition. Vi har notifierat de olika utredningsförslagen,t. ex. beträffande tunga fordon, med , så att vi inte skall försenasonödigt av den proceduren.Vi gjorde det redan när förslagen kom - som förslagen sändes ut påremiss. Vi har satt kort remisstid, och vi arbetar parallellt med att undersökapå vilka områden vi skulle kunna gå ännu fortare fram än vadutredningsförslagen innebär. Det gäller t. ex. de tunga fordonen. Vi har ännuinte det slutgiltiga svaret på om detta är möjligt, men det är vår önskan attså skall bli fallet. Vi har kontinuerliga diskussioner med t. ex. bilindustrindär vi mycket starkt markerar våra krav. Något av den diskussionen har sombekant också nått offentligheten. Vi arbetar inom , , EFTA ochEurekaprojek-tet med de här frågorna. Jag har haft särskilda diskussioner medkolleger i sådana länder som är särskilt viktiga, t.ex. . Så sentsom i förrgår hade jag miljöminister här för att diskutera defrågorna och vårt arbete i kommande internationella förhandlingar samt en radandra frågor. Jag beskrev i den avhållna debatten vårt arbete inomOECD, som jag tror är mycket viktigt. Det krävs ju internationell harmoniseringav reglerna, och där försöker vi verka pådrivande så mycket vi kan, för att fåmed oss de senfärdiga. Vi kommer - som vi gjorde i fråga om katalytiskavgasrening för personbilar-att gå före närdet behövs, när vi måste ge upphoppet om att få med oss de andra så fort som vi anser är nödvändigt. utan hjälp i stället tillmed en aktivt pådrivande debatt, medan vi arbetar så fort vi kan för att fåfram förslagen till . Om avgasrening, in. Anf.22 (); Förutsättningen för en aktiv debatt är får någonting att debattera. tycker jag ändå att miljöministern har gåttin i debatten. Harmonisering är ofta under debatt, och jag förstår attdet finns problem där. Men just i fråga om stimulanser för den befintligabilparken - en fråga som vi har diskuterat och där vi till slutfått majoritet här i , trots socialdemokraternas enträgna motstånd -finns det möjligheter att snabbt gå fram. Där finns det åtgärder att vidta,och det finns också ett system som används i och på många andrahåll. Den frågan tycker jag att man kunde ha brutit ut, så att förslag hadekommit fram snabbt. fattade ändå sitt beslut . Miljöministern säger att det är modigt av oss attdiskutera detta med hänsyn till skatterna. Jag har haft en debatt medfinansministern. Finansministern genomförde ju en höjning av accisen för någraår sedan, just därför att han ville bromsa bilförsäljningen. handlingslinje då var att så snabbt som möjligt få oss att gå över tillkatalytiskt renade bilar. Då frågade jag finansministern om dessa miljöskäl fårväga lätt jämfört med det finansiella och ekonomiska behov som finansministernanser sig ha för att genomföra accishöjningen. På den frågan svarade han ja.Miljöaspekterna fick alltså här stå tillbaka för skatteaspekter. Jag tycker nogatt socialdemokraterna på den punkten inte har så mycket att komma med. Beträffande bensinskatten har vi haft synpunkter påfördelningen av skatten på blyfri bensin och annan bensin. Jag tror nog att detfinns alla skäl för miljöministern att just på de punkterna ligga litet lågt. Överläggningen var härmed avslutad. Om oskadliggörande av gömda giftanhopningar 7 § Svar på interpellation 1987/88:17 om oskadliggörandeav gömda giftanhopningar 23 Miljö- och energiminister : i har frågat migvilka initiativ regeringen tänker ta för att snabbt få till stånd eninventering av gömda och "glömda" giftupplag, samt vad man tänkergöra för att under säkra former oskadliggöra sådana giftanhopningar. Som framgår av regeringsförklaringen kommer regeringen atttill lägga fram ett förslag om åtgärder mot gamla giftupplag. a. att grundas på miljöskadefondutredningens förslag och denredovisning som regeringen begärde av . har frågan om gamla giftupplag återblivit aktuell genom att kreosot, som är en giftig produkt, påträffats i Vanani kommun i läns. Kreosot används som träimpregneringsmedel.Eftersom den totala hanteringen av kreosot inte var närmare känd uppdrogregeringen åt att före redogöra förvar i landet träimpregneringsverksamhet förekommer eller har förekommit.Naturvårdsverket skulle redogöra för vilket behov det finns av attgöra ytterligare inventeringar av upplag av avfall eller andra miljöfarligakvarlämningar. Redogörelsen skulle också innehålla ett förslag till hurinventeringarna skall göras och vilka undersökningar som bör genomföras vidupplagen. har i sin redovisning presenterat ensammanställning över kända träimpregneringsanläggningar. Ytterligareinventeringar av industriella avfall föreslås av verket. Detta gäller i förstahand fiberbankar vid skogsindustrin, sågverk med doppningsanläggningar,kloralkaliindustri, gasverk och vissa andra platser där det finns eller harfunnits kemisk industri. föreslår att inventeringarnagenomförs av länsstyrelserna i samarbete med kommunerna. Vid naturvårdsverketpågår arbetet med att ta fram anvisningar för hur sådana undersökningar börgöras. har redovisat ettförslag till hur ett fondsystem för återställningsåtgärder och ersättning vidmiljöskador borde vara uppbyggt. I utredningen finns bl. a. en översikt överupplag. Vid remissbehandlingen av utredningen har ett antal remissinstanserredovisat sammanställningar över kända upplag. Ett omfattande arbete har redantidigare utförts för kartering av äldre kommunala avfallsupplag. Arbetetutfördes av kommunerna på initiativ och redovisades år 1984.I karteringen gjordes en bedömning av vilka avfallsupplag som bordeåtgärdas och vilka som innebar liten eller ingen risk för miljön. Vissaspecifika branscher har också inventerats, nämligen gruvindustri, järn-ochstålverk och glasbruk. Karteringarna och undersökningarna med den mätverksamhetsom hör dit innebär étt omfattande arbete, och det kommer att ta tid innansamtliga upplag har inventerats. Karteringarna kommer löpande att geinformation om upplag sombör saneras. För äldre upplag kan det vara svårt att finnavem som är juridiskt ansvarig för återställningsarbetet, och vem som alltså äransvarig för Detta är ett av de problem som bereds i i anslutningtill miljöskadefondutredningens förslag om en miljöskadefond. Vidare förberederregeringen åtgärder för att förbättra miljön som helhet för vissa särskiltförorenade områden. Jag syftar bl. a. på de planerade satsningarna för attförbättra vattnet i . I samband med plånerasinventeringar av avfallsupplag som kan förorena . Inventeringarnakommer att inriktas mot metallutsläpp från gamla gruvupp-lag. Regeringen kommersenare att föreslå att medel om totalt 100 milj.kr. avsätts föråterställningsåtgärder i området. Om oskadliggörande av gömda giftanhopningar 24HANS i (vpk); Jag får tacka miljöministern för svaret. Jagtycker det är ett lovande svar. Det är ett bra svar att man nu aviserar att enproposition kommer med förslag om åtgärder mot de här dolda anhopningarna. Dethär har ju då och då varit uppe till debatt. Men naturligtvishar det blivit ett förstärkt intresse nu när man har hittat så mycket elände,inte minst kring Vanan, som också har berörts i svaret. Jag tror att det behövs en intensifierad jakt på gamlaupplag och gamla försyndelser. Mycket har hänt av okunnighet och mycket hargömts undan, därför att man har trott att det skulle bli ganska dyrt attdestruera. En del ställdes kanske på lager vid industrierna innan det fannsriktiga destruerings-anläggningar. är ju en relativt modern företeelse.Det skulle kanske behövas mycket starka insatser föratt komma i fatt industri- och kemisamhällets gamla försyndelser och komma itakt med mera modernt tänkande och modern kunskap. Jag tog upp ungefär samma fråga 1979 när jag kom in iriksdagen. Då diskuterade vi en träimpregneringsanläggning, där man hade använtarsenik, som tack vare att anläggningen låg på lermark inte hade medfört störreskador än nödvändigt. I svaret från dåvarande jordbruksministern meddeladesatt man hänsköt sådana ärenden till länsstyrelser och hälsovårdsnämnder. Den fråga sorh genast inställer sig är naturiigtvis: Hurär de ekonomiska och personella resurserna ute på länsstyrelserna och ihälsovårdsnämnderna? Vi vet ju att kommunerna har pressats hårt under ettdecennium, då man har skurit ner resurserna och i varje fall stoppat uppöverföringarna från stat till kommun. De kommunala finanserna är ansträngda.Jag vet av egen erfarenhet att just miljö- och hälsoskyddsnämnden i minhemkommun brottas med svårigheter när det gäller personella resurser. När det gäller gruvupplagen och vill jagsäga att det är en mycket bra punktinsats. Såvitt jag förstår kanske inte 100milj. Där måste kanske också kommunerna komma in och hjälpa tillmed pengar. När det gäller metallutsläppen från gamla gruvupplag. enfråga som har diskuterats också i andra, näringspolitiska sammanhang här iriksdagen, har vi tidigare föreslagit att man skulle studera biotekniken vidläkningen. I gamla metallutsläpp finns det även en mängd av värde att ta varapå. Det är ju tungmetaller, värdefulla metaller som kommer ut och som kanskeskulle kunna ge ekonomisk vinst, om de hanteras på ett riktigt sätt. Man.skallkanske inte bara valla in det som kommer ut utan ta vara på det som är Om oskadliggörande av gömda giftanhop-ningar värdefullt.Om det här projektet ges ett ekonomiskt innehåll, tror jag faktiskt att detblir mycket bra och att man kommer framåt. Hindren är som sagt de ekonomiskaoch personella resurserna. Det är väl där som det finns frågetecken. Utan att avkräva miljöministern några siffror skulle jagvilja fråga: Finns det en avsikt att ge någon speciell resursförstärkning tillett intensifierat arbete, som kunde pågå , för attfå rätt på allt elände som finns, så att vi slipper att undan för undanupptäcka eller undan för undan bli sjuka eller på annat sätt drabbas av sådantsom hittas? Vad kan man göra för att öka industrins intresse för attlämna över avfallet tni ? Jag hörde i något sammanhang att kanske av detmiljöfarliga avfallet går till , när i varje fall enligt en lekmansbedömning egentligen allt borde gå dit för att destrueras. En slutfråga; Har man funderat över en biologisklakningsmetod? Det är naturligtvis ett relativt nytt men ändå granskat område.Det finns en del studier vid tekniska högskolan, och det finns internationellaerfarenheter. 25Miljö- och energiminister ; Får jag först säga att det som sker ochskall ske på det här området jämfört med de försummelser som vi har bakom ossoch som bl. a. tydligt illustrerades i ensamma och modiga kampi ändå är tecken på ett betydande framsteg, som vi bör glädja ossåt mitt i allt elände som vi möter . Det här arbetet kommer att beståav tre steg. Det första steget är att vi fullständigt inventerar vadsom finns och skaffar oss en ordentlig kunskap. Det är ungefär samma situationsom tidigare när det gällde freonanvändningen. Det andra steget blir att för varje enskilt sådant upplagta ställning till vad som är bäst att göra. Då skall naturligtvis all tänkbarny kunskap utnyttjas liksom möjligheten att återvinna det som kan göra nyttaigen. Självfallet skall vi också se till att fungerar på avsett sätt. Viarbetar mycket intensivt med just SAKAB-frågan, och jag planerar att självbesöka . Det tredje steget blir att vidta åtgärder. För det kommeratt behövas betydande resurser. Vi har sagt att vi behöver på oss.helst bara 15, för att klara av det. 1 första hand är det naturligtvis syndaren själv som skallbetala. Det skall vara den självklara principen. Men det finns gamla upplag därman inte kan hitta någon att ställa till svars. Det kan också finnas undantag,när man av sysselsättningsskäl kan göra en insats från samhällets sida för attbehålla en verksamhet på en ort som annars skulle drabbas väldigt hårt. Men jagvill poängtera att det rör sig om undantag. Det kan också finnas situationerdär samhället kan behöva gå in snabbt utan att avvakta en eventuell förhandlingeller t. o. m. rättegång mot ett företag. Då skall man förskottera medel men iefterhand kunna utkräva medel av företaget. För att ta ett exempel från just Bergslagen vill jag sägaatt om skulle komma till en ny inställning och vilja utnyttjasitt tillstånd i Garpenbergoch samhället skulle ha hunnit före med insatser, kommer att få betalaräkningen. Den slipper företaget inte ifrån genom att vara taktiskt, det kanjag försäkra. Det kan också finnas anledning att ersätta dem som hardrabbats av denna typ av upplag. För det behöver vi en sådan härmiljöskadefond. Det samlade programmet kommer att redovisas ipropositionen i vår. Men , där vi avser att först prövaförslaget intensivt, hoppas jag skall kunna dras i gång . Sominterpellanten säkert vet har arbetarrörelsen i gjort ett väldigt fintförarbete, både fackföreningsrörelsen och det socialdemokratiskapartidistriktet, genom att inventera problemen och avslöja källorna tillföroreningar i . Om oskadliggörande av gömda giftanhop-niiigar 26 HANS i (vpk): Det låter här som om det skulle vara fråga omen väsentligt hårdnande attityd mot dem som smutsar ned och förstör och att manskulle ställa verkliga krav på förorenarna, vanligtvis industrier av olikaslag. Detta välkomnar jag verkligen. Det har varit en gammal kommunistiskprincip att den som ställer till det också skall betala. Men vi har aldrig haftden inställningen att man skall kunna köpa sig fri.