prot · GB0922 · 1987-12-31 00:00:00 — 107 Miljö- och energimiriister : Herrtalman! har frågat mig om jag är beredd att tillämpa sammatyper av åtgärder inom som de vilka redan vidtagits inom andrasärskilt föroreningskänsliga områden. frågar vidare om jagär beredd att intensifiera samarbetet med för att komma tillrätta med de svåra mijöproblemen. Miljösituationen i de hav som omger oss är oroande.Regeringen har därför låtit utarbeta ett förslag tillaktionsplan mot havsföroreningar. Förslaget presenterades ;Förslaget a. att samma krav som fidigare fastställts för i princip ävenskall gälla för , och delar av . Regeringen kommeratt ta ställning till aktionsplanens förslag i den kommande miljöpolitiskaproposifionen . De åtgärder som föreslås i aktionsplanen innebär enangelägen, kraftig minskning av föroreningsutsläppen från såväl kommunalaanläggningar som jordbruket och industrin. Vidare innebär förslaget attforsknings- och undersökningsarbetet kring miljösituationen i havenintensifieras. Samarbetet med andra länder är naturiigtvis mycket viktigtför att haven omkring oss skall bli bättre från miljösynpunkt. Regeringenarbetar därför intensivt i första hand i samband med olika internationellakonventioner bl. a. beträffande och . är ettnyckelområde i dessa sammanhang. För och finns också sedan ivåras ett av båda länderna utarbetat åtgärdsprogram för att minskaföroreningsbelastningen på dessa områden. För att bemästra föroreningsproblemen i Öresundsområdetarbetar löpande en särskild bilateral kommission - -reglerad genom ett bilateralt samarbetsavtal med . Just har i i samråd mednaturvårdsverket fastställt ett åtgärdsprogram för att minska den svenskaföroreningsbelastningen på . Tillsynsmyndigheterna har redan påbörjatarbete med att genomföra programmet. Avslutningsvis vill jag beträffande de miljögifter somBengt Silfverstrand särskilt nämner peka på de särskilda insatser som föreslåsi regeringens förslag till tilläggsbudget som överlämnades till iförra veckan. Här föreslår regeringen att skall få ytterligaremedel för miljögiftsanalyser. 108BENGT SILFVERSTRAND (s): Jag vill tacka miljö- och energiministern försvaret. besked ger mig anledning att säga att jag med spänningmen också med förväntan ser fram emot den miljöproposition som regeringenaviserat att lägga fram . Vår verksamhet på landbacken är ofta omgärdad med klararegler och ibland med mycket hårda restriktioner. Men för det liv och denverksamhet som befinner sig under vattenytan är skyddet och kontrollenminimala. Så t. ex. håller på att bli en gigantiskavstjälpningsplats med mycket svåra konsekvenser för miljön. Storabottenområden har utvecklats till ökenliknande landskap. Delar av Öresundsbotten täcks av gigantiska gipsberg, monument över industriersmiljöförstörelse. Den berömda disken, som redan brandskattats på sand, ärnumera täckt med gröna slemmiga alger som bara förmår släppa igenom syret underdagen. Det livet i är utsatt för allvarligastörningar. Art- och individantalet har minskat. En nästan total avsaknad avkräftdjursarter är anmärkningsvärd, liksom den näst intill fullständigautslagningen av faunan utanför . Industrin, kommunerna, biltrafikenoch inte minst jordbruket bär enligt samstämmiga undersökningar ansvaret förÖresunds alltmer svårtartade miljöförstöring. Om utsläpp av dioxin m.m. i Många utredningar om förhållandena i hargenomförts , och mycken kunskap om miljöproblemen finns samlad vidLunds universitet, hos myndigheter och företag och bland fiskare. Men ännu haringen tagit ett samlat grepp och redovisat ett klart och målmedvetetåtgärdsprogram. Passiviteten hos de ansvariga regionala myndigheterna har varitpåfallande. tål inte ytterligare påfrestningar. Det gällerdirekta utsläpp såväl som storskaliga vägprojekt, innebärande ytterligarebelastningar på luft- och vattenmiljön i området. Operation Rädda måste inledas , och i detarbetet måste regeringen spela en aktiv och pådrivande roll. Att döma avBirgitta Dahls svar här , är regeringen beredd att ikläda sig den rollen. Överläggningen var härmed avslutad. 29§ Svar på frågorna 1987/88:120 och 145 om utsläpp av dioxin m. m. i 109Miljö- och energiminister : har frågat mig vilka åtgärderjag ämnar vidta med anledning av en undersökning om dioxinhalterna i rödingfrån sjön . har frågat mig vilka skäl som varitavgörande för regeringens beslut beträffande blekeriutsläppen från Aspa brukvid . Jagbesvarar nu båda frågorna i ett sammanhang. I samlingsbegreppet dioxiner ingår några av de farligastemiljögifter vi känner till. Deras giftverkan är så stark att ävenmycket små utsläpp och mycket låga halter i organiskt material inger en starkoro. Målet måste därför vara att eliminera tillförseln av sådana ämnen tillmiljön. har ganska få analyser gjorts av halterna avdioxiner i organiskt material. Dessa analyser visar tyvärr att djur från olikaområden har mätbara dioxinhalter. Analyserna på Vätternröding grundas på ettmycket litet undersökningsmaterial. De visar - enligt vad jag erfarit - dioxinhalterav samma storleksordning som tidigare analyser på Östersjölax. Regeringen har därför redan vidtagit åtgärder för att iett första steg snabbt minska dioxinutsläppen. Kraven påavfallsförbränningsanläggningar har skärpts kraftigt i enlighet med de strängamiljökrav som redovisades av regeringen i en skrivelse till i våras.Regeringen har vidare i två beslut om massafabriker väsentligt skärptvillkoren för utsläppen av klorerad organisk substans. Det är regeringens bestämda avsikt att fortsättaåtgärderna mot utsläpp av miljögifter av typ dioxiner. Regeringen föreslår i årets tilläggsbudget attnaturvårdsverket skall få ytterligare 3,9 milj. kr. förmiljögiftsundersökningar redan innevarande år, motsvarande 7 milj. kr. När det gäller fråga vill jag framhållaatt det i regeringens beslut klart uttalas att det i fråga om kloreratorganiskt material Om utsläpp av dioxin m.m. i börställas lika stränga krav på Aspa bruk som på andra massafabriker. 1987/88:22 värde om klorerade organiska utsläpp per ton massa somanges i regeringsbeslutet gäller bara under enövergångstid t.o.m. . Från denna tidpunkt är bolaget skyldigt attytterligare väsentligt minska utsläppen. 110 (): Jag ber att få tacka miljö- och energiministern för svaret. Aspa bruk släpper och ut gift iVättern. Det är mellan 5 000 och eller mellan 5 och 6miljoner kilo . strömmar kaffebrunt, illaluktande utsläpp ut i där. Detta får ske dag ut och dag in iSveriges och förmodligen största och finaste friskvattenreservoar. Det är fullständigt obegripligt att inte miljöministernresolut ser till att vi - och inte först framöver - kommerbort från vanföreställningen att det går att nyttja sjöar och vattendrag somgift- och kloakmottagare. skrev bönderna på till de lärdaherrarna vid för att uppmärksamma dem på jäsande kokor somkom flytande, den gången från i söder. svarade atten så stor sjö som går inte att förorena. Vi kan le åt denna okloka och vettlösa inställning, men vifortsätter ju 1987 att i pumpa ut avfall som innehåller det mestförödande gift, dioxin. I har fastlagts att Vätternröding innehåller tregånger, , högre halter dioxin än lax i . Och Östersjönräknas inte sällan som ett av världens smutsigaste innanhav. Heder åt i som samlat in tusentalsnamn för att få stopp på giftutsläppen i ! Vi äger ju inte . Denägs också av kommande generationer. Vi har inte rätt, anser jag, att förödakommande generationers livsbetingelser för att upprätthålla materiell standardi dag. har regeringen som sagt ålagtAspa bruk att 1991 dra ner sina utsläpp, och en del skall ske framöver. Avserverkligen miljöministern att sitta med armarna i kors beträffande Aspa brukfram till 1991, oavsett vad som händer och oavsett de nu lokaliseradedioxinutsläppen? 111 LENNARTBRUNANDER (c): Jag tackar miljö- och energiministern för svaret. Bekymren när det gäller är stora, som . Det beslut regeringen har fattat om Aspa bruk innebär visserligenatt man sänker utsläppen från organiska klorföreningar per ton massa, men det innebär att man tillåter ett utsläpp av , och detskall pågå fram . Vad som händer därefter vet vi inte mycket om. De undersökningar som gjorts utanför Aspa bruk visarmycket höga halter av klorerade gifter i gädda och där. Dioxinhalten iVätternröding är, i motsats till vad miljöministern sade, enligt vadsom redovisats högre än i Östersjölaxen. Jag såg pressuppgifter somvisar att i rödingen var halterna tio gånger högre än vadVärldshälsoorganisationen rekommenderar, och det är mycket alarmerande.Regeringens beslut angående Aspa bruk bygger nog på helt andra utgångspunkterän vad som är Om utsläpp av dioxin m. m.i Man har förmodligen tagit hänsyn till vad Aspa bruk tål i ställetför att ta hänsyn till miljön. Beslutet angående Aspa bruk stärkermotsatsförhållandena när det gäller dessa frågor. Målsättningen för oss i är att minskautsläppen och få slut på dem. Vi kan tänka oss t. ex. avgifter påblekt papper. I det socialdemokratiska partiprogrammet står det att enplanmässig hushållning måste inriktas på att förhindra att miljön förgiftas ochförstörs. Den skall medverka till att upprätthålla balansen i naturen och tillatt mark-och vattentillgångar används så att de kommer alla medborgare till gagn. Detta gäller tydligen inte den socialdemokratiskaregeringen. Tycker miljöministern att det är ansvarsfullt att tillåta så härstora utsläpp? 112 Miljö- och energiminister ; Först ett par sakuppgifter. Det ärvisserligen sant att det finns enstaka fall av Östersjölax som visar lägrevärden, men i genomsnitt har man hittat 40 till 50 pikogram dioxin; de värdenman har hittat ligger mellan 3 och 80. I Vätternröding har man hittat 50 till80 pikogram, vilket visar att det rör sig om ungefär samma nivå. Men det finnsbetydligt fler mätningar på Östersjölax än.på Vätternröding.' Vidare är det en självklarhet att vi skall ställa myckethårda krav. Jag vill säga att vi har ställt hårdare krav vad gäller Aspa brukmed hänsyn till att är så känslig. Ni måtte inte ha läst beslutet. Av det framgår att bolagetbör vidare vara skyldigt att i ett andra steg före utgången av vidtaåtgärder för att ytterligare väsentligt minska utsläppen av klorerat organisktmaterial med sikte på att nå samma mål som motsvarande massaindustri i landet iövrigt. Målet är per ton massa av klorerade organiskaföreningar. Detta är vad som fastställts för , och det motsvarar vadnaturvårdsverket föreslår i sitt akfionsprogram mot havsföroreningar. Vi har alltså inte ställt lägre krav på Aspa bruk än påandra. Målet är att vi fullständigt skall komma bort från utsläppen frånmassaindiistrin. Detta hjälper inte för att rädda . drabbasockså av biltrafiken och av utsläpp från avfallsförbränning och annanindustriell verksamhet. Därför måste åtgärder vidtas även mot det. 113 (); Jag tror också att det kan vara litetvanskligt att alltför ofta jämföra med fisken i . ärnämligen inget rent hav att jämföra med, även om man kan hitta enstaka laxardär som är bättre. Jag är helt säker på att miljöministern vill nå resultatoch har målsättningar, men jag tycker att det tar . Faktumär att företrädare för Aspa bruk gör gällande att beslut om att förbättrareningen har fördröjts därför att man fått vänta på regeringens direktiv. Om såskulle vara fallet är det i högsta grad beklagligt. Jag är också helt överens med om att detbehövs fler åtgärder än enbart de som är riktade mot Aspa bruk. Men när vi nuvet rent konkret vad som sker där och vad som kommer att ske under åtskilligaår framöver, till 1991, är det ändå klokt att ta itu med dessa konkreta ochpåtagliga problem. Vad som sker därefter vet vi inte särskilt mycket om. 114LENNART BRUNANDER (c): uttalade sig nu om att det börgöras en massa saker och hon är positiv till att saker skall göras. Vi börjardock bli vana vid att man uttalar sig om allt möjligt men att det sedan inteblir särskilt mycket av det. Det är samma sak när miljöministern säger att det intebara är fråga om Aspa bruk, utan också om biltrafik och avfallshantering. Meninte heller på dessa två punkter är vi nöjda med de förslag som regeringenlägger fram. Beträffande avfallshanteringen rekommenderar man merförbränning i stället för tvärtom. När det gäller biltrafiken kommer man intemed de förslag man borde framlägga. 1 fråga om lax och är det dock skillnad på 40 och80 pikogram. Även enligt miljöministerns redovisning är alltså halternabetydligt högre i . Det gör att de krav som vi tycker man att borde tillgodoseär rimliga. Man kan inte tillåta att detta fortgår så länge till. Om utsläpp av dioxin m.m. i 115Miljö- och energiminister ; Jag måste protestera mot vårdslösa sätt att handskas med fakta. Det är inte första gången. När jag läser högt om ett bindande regeringsbeslut om vadsom skall gälla till 1991, är det inte fråga om allmänna uttalanden utanfaktiskt om vad som skall gälla. De regler som lagts fast för förbränning av avfall innebären mycket kraffig skärpning i förhållande till tidigare regler och iförhållande till vad myndigheten hade föreslagit, bl. a. så fill vida att maninte skall öka förbränningen på det sätt som kommunerna hade väntat sig ochinte ensidigt skall satsa på förbränning. Det är sant att vi dröjde med att ta ställning till . Men det var därför att vi ville göra det mot bakgrund av vadakfionsgruppen föreslog. Det betyder skärpta och med andra ställningstagandensamordnade krav. Aspa bruk svarar nu genom att hota med att lägga nedverksamheten därför att regeringen lagt fast alldeles för hårda krav. Dettycker jag skulle vara dåligt av företaget med tanke på att regeringenöronmärkt medel i investeringsfonderna för detta. De medel som finns samladedels hos Aspa bruk självt, dels inom som helhet räcker mer änväl till för de miljöinvesteringar regeringen kräver. 116 (): säger att jag handskasvårdslöst med fakta, men jag har bara redovisat det som finns. Fram fill 1991 kommer alltså Aspa bruk att få släppa utmycket mer än vad regeringen säger sig ha som målsättning. Det är fakta. När det gäller avfallshanteringen rekommenderade man en ökning av förbränningen, eftersom det inte gickatt ta hand om avfallet på annat sätt. Det ökar också dessa utsläpp. När det gäller biltrafiken har det inte kommit någraförslag om hur man skall hantera dieselbilarna och de äldre fordonen. Ävendessa ökar utsläppen. 6 protokoll 1987/88:22-25 Om utsläpp av dioxin m. m. i När det gäller Aspa bruk vill jag fråga miljöministern omhon anser det vara rimligt att tillåta så stora utsläpp i ensådan sjö som . 117 (): Hoten om att man måste lägga ned verksamhetenom det ställs si eller så hårda miljökrav tycker jag att miljö- ochenergiministern skall ta med mycket god ro. Vi fick ju höra sådana när man förett tag sedan friskt debatterade utsläpp av freoner. efterdessa hot kunde industrierna i fråga meddela att de kunde klara sig utanfreonanvändningen. Människors livsvillkor och kommande generationers hälsa fårinte sättas på spel för att storfinans eller andra hotar på detta sätt. Jag läste ur en tidningsartikel när jagtidigare talade om fördröjningen. Det görs där gällande att beslutet om attförbättra reningen av utsläppen fattades men att haravvaktat med en del av åtgärderna i avvaktan på regeringens direktiv. Det tordeha varit möjligt att utfärda dessa direktiv något tidigare, när man visstevilka enorma utsläpp av klorerade ämnen som det är fråga om. 118 Miljö- och energiminister : Herrtalman! Om vi hade nöjt oss med det som var berett att göra, hade vikunnat utfärda direktiven tidigare. Det har vi inte gjort, utan vi har gåttbetydligt längre. Mot bakgrund av att det nu är fråga om en mindreanläggning än den i , som vi tog ställning till, men medstörre utsläpp, ställer vi större krav på Aspa bruk. Det är på flera ställen iregeringens beslut mycket tydligt angivet vad detta innebär. Jag vill vidarekonstatera att i sitt senaste inlägg hänvisade till ett ochett halvt år gamla uttalanden, som jag inte känns vid. Han är tydligenomedveten om, trots att jag berättade det, att regeringen i vårasfastställt nya, skärpta krav för förbränning och annan hantering av avfall. Jagrekommenderar litet vuxenutbildning. 119 (): Vad jag talade om var att man har rekommenderaten ökad förbränning av sopor. Jag kommenterade inte skärpningen av kraven,vilken i och för sig är bra, även om kanske också dessa krav är otillräckliga. Vidare sade miljö- ochenergiministern att det förhållandet att det tog så berodde på attMunksjö inte ville gå med på de skärpta kraven. Men är de inte så skärpta.Man ställer större krav på anläggningen i , som ligger vid ,än på Aspa bruk, som ligger vid . Var det då de synpunkter somframfördes från industrin som var avgörande när man sänkte kraven? 120ALF (); Jag misstror inte miljöministern. Jag är heltpå det klara med att ett företag som säkerligen försöker att komma sålindrigt undan som möjligt. Det ligger ju i marknadsekonomins filosofi attförst jaga den egnavinsten och att underlåta att inse den vinst som det innebär att skona miljön åtkommande generationer. Jag tycker bara, , att direktiven kunde hakommit litet snabbare, så att hade kommit i gång litet snabbare än vadsom skedde. 121 Miljö- och energiminister ; Jag noterar med intresse det socialistiskaläroföredrag som har underhållit kammaren med. Det är alldelessant att man, som beskrev, agerade utifrån det privatavinsfintresset, vars företrädare brukar stödja här i . Jag skall gärna åta mig litet enskildundervisning i matematik och innanläsning. 122 (): Jag kan inte utan vidare godkänna BirgittaDahls bedömning av vad som är socialism. Jag vill med bestämdhet framhålla förfru , om vill lyssna - vilket hon tydligen inte vill - att detsanneriigen icke är enbart socialister som har rätt att göra anspråk på att detligger en samhällsvinst i att skona miljön. Det vore förödande om monopolisera det synsättet, för då skulle framtiden i åtskilligaavseenden te sig ganska dyster. Överläggningen var härmed avslutad. Om slutsatserna av vissa prestationsundersökningar avelever i 30 §Svar på fråga 1987/88:130 om slutsatserna av vissa prestationsundersökningarav elever i Mot bakgrund av vissa Rapport-inslag i TV densenaste veckan om att många elever i inte skulle kunna skriva, läsaeller räkna på ett acceptabelt sätt har Per Stenmarck frågat mig om vilkaslutsatser regeringen drar av denna och liknande undersökningar. Jag är aningen förvånad över att Per Stenmarck för sinfråga refererar till inslag i TV . Han kunde hahänvisat till de uttalanden som jag har gjort bl. a. i under den tidsom jag har tillhört regeringen. I dessa finns nämligen utöver redovisning avvissa problem i också besked om konkreta åtgärder. Grundskolansviktigaste uppgift är att ge alla elever grundläggande kunskaper ochfärdigheter i läsning, skrivning och räkning. Ämnena svenska och matemafik hardärför en central ställning i skolarbetet. Mot denna bakgrund kan det inteaccepteras att det finns en grupp elever som lämnar utan att hatillräckliga kunskaper i dessa ämnen. Den socialdemokratiska regeringens politik inomskolområdet är inriktad på att höja skolans kvalitet. En rad åtgärder hardärför vidtagits. Låt mig som exempel nämna insatser mot den s. k, utslagningeni , förstärkning av svenskundervisningen, införandet av en nygrundsköllärarutbildning och åtgärder för att förstärkamatematikundervisningen. Om slutsatserna a v vissa prestationsundersökningar avelever i Avslutningsvis vill jag framhålla att den svenskagrundskolan har en hög ambitionsnivå och enligt min mening fungerar i alltväsentligt väl. Aldrig har så många unga människor lärt sigså mycket som de generationer som lämnar skolan. För oss som politiker ärdet viktigt att vi också erkänner skolan för det som dess lärare och eleverfaktiskt lyckas med. Det gör vi inte genom att enbart fokusera debatten på detsom inte fungerar eller genom att förstora problemen. 124 PER STENMARCK (m): Jag ber att få tacka statsrådet för svaret påmin fråga. Det finns åtskilliga exempel på att den svenska av i daginte fungerar på ett tillfredsställande sätt. fyller som bekant iår . Det hade varit trevligt att kunna fira jubileet genom att ta fram detsom är bra och positivt. Och visst finns det sådant som är bra. Många läraregör självfallet stora insatser. Men det går inte att komma ifrån att densvenska har allvarliga och oacceptabla brister. Många har vittnatom dessa och har hänvisat till att skolan av är mycket splittrad. Vi harså mycket att göra att vi inte har någon tid att lära oss att läsa, skriva ochräkna, har någon sagt i debatten. Jag tycker mot denna bakgrund att det vore berättigat attstatsrådet svarade på frågan; Vilka satsningar är regeringen beredd att göraför att komma till rätta med dessa problem? De åtgärder som statsrådet nämner isitt svar har uppenbarligen inte givit resultat. Vid en undersökning av 500 mellanstadieelever alldelesnyligen hade hälften allvarliga brister i lågstadiets matematik. avsjätteklassarna hade samma brister - i lågstadiets matematik! - nu eftergrundskolans införande, trots att skolministern säger att matematik har encentral ställning i undervisningen. När elever har så allvarliga bristerär det både tragiskt och olyckligt. Det är tragiskt därför att det försvårarför eleverna att bli ansvarsfulla samhällsmedlemmar. Förutsättningen för dettaär att man har elementära kunskaper i läsning, skrivning och räkning. Det ärockså olyckligt, eftersom det, trots att dessa brister är så uppenbara ochlänge varit det, egentligen inte händer någonting. Per Stenmarck påniinner något om en klassisk monolog, där han som kompositör plötsligt utropar: "Varförskrivs där ingen sång om sjömän? ", trots alla de sjömanssånger som finns.I själva verket har debatten om skolans brister förts mycket energiskt. Jag harflera gånger - jag vet inte om Per Stenmarck haft möjlighet att vara närvarandei kammaren vid de tillfällena - redovisat vad som faktiskt har gjorts offensivtför att avhjälpa brister. Det gäller förstärkning av svenskämnet - det har den härregeringen gjort. Vi har satsat på utgivning av klassiker för skolbruk. Vi harsatsat på kultur-i-skola-verksamhet, vilket har haft en närmast explosionsartadframgång. Vi haruppmärksammat att ett antal barn räknar dåligt. redovisningverkar det som om dessa barn har gått i skolan , men det har denaturligtvis inte gjort. Det gäller de barn som har gått i skolan endast någraår och som inte räknar tillräckligt bra och som därför får en förstärktundervisning. Vi har alltså uppmärksammat problemet. går vi vidare. Jag har tagit upp frågan om läroböckeroch jag har sagt att vi måste se till att barnen får bättre sådana. Då har jagfått polemik från en skolchef i ett intervjuuttalande i . Han ärskolchef i , som Per Stenmarck kanske vet var det ligger. Skolchefensäger att läroböcker inte är så viktiga, att det bara är föräldrarna som ärintresserade av dem eftersom de vill veta vad barnen gör i skolan. Jag delarinte den uppfattningen. Läroböcker är viktiga och våra barn bör ha sådana. På punkt efter punkt tar vi itu med de problem vi möter.Vid ett framträdande inför en församling lärare sadejag, att vi måste se till att våra lärare både får tillgång till de timmar debehöver för att undervisa eleverna och tillgång till de elever som skallundervisas. Jag upprepar att på område efter område och punkt efterpunkt där vi noterar svårigheter, går vi in och vidtar konkreta åtgärder föratt förbättra situationen. Kampen mot utslagningen har burit frukt. Andelenelever som lämnar skolan utan tillräckliga kunskaper minskar . Om slutsatserna av vissa prestationsundersökningar avelever i 126 PER STENMARCK (m): Om skolministern hade lyssnat på vad jagsade, hade han nog hört att det var mellanstadieelever jag talade om i mittexempel. Skolministern hade ett belysande exempel på att mycket har sagts idenna debatt men att egentligen mycket litet har gjorts. som vi har en lång rad problem i den svenskaskolan, finns det inte något annat land som satsar så mycket pengar räknat perelev som vi gör i . Vi måste fråga oss om vi har en skola som motsvararde krav som vi har rätt att ställa. Har våra ungdomar en skola som motsvarar dekrav som de har rätt att ställa?