prot · GB0943 · 1987-12-31 00:00:00 — Den nuvarande fastighetsägaren menar att lokalernaskulle kunna sättas i stånd och användas även fortsättningsvis. Jag anser attdet inte är något större fel att ha berett båda parter tillfälle att utvecklasina ståndpunkter, 69 (): Låt mig än en gång påpeka att det härbeslutsunderlaget har funnits i varje fall . Så härskriver : Det enda alternativ som föreligger inomrimlig tid och med på förhand överblickbar kostnad är förslaget med inhyrningav nybyggda lokaler hos SPP, Lika entydiga är yttrandena från yrkesinspektionen,statshälsan och t, o,m, UHÄ, som har omprioriterat sina investeringar tillförmån för , Jag hävdar alltså fortfarande att fördröjningen är onödig.Men slutligen, herr talman, är det naturligtvis mycket glädjande att ett beslutnu äntligen kommer att tas. Överläggningen var härmed avslutad. 18§ Svar på fråga 1987/88:277 om ett nytt kursläsningsbibliotek vid Uppsalauniversitet Per har frågat mig om regeringenär beredd att medverka till att ytterligare ett kursläsningsbibliotek kaninrättas vid , har i skrivelse den 6 juli 1987redovisat förslag om att förhyra f, d, i förverksamheter inom . Genom att förhyra dessa lokaler kan bl, a,antalet läsplatser förbättras samt ytterligare arkivutrymmen föruniversitetsbiblioteket anordnas. Förslaget innebär ett lokaltillskott om drygt1 till en årlig hyreskostnad om . Jag delar frågeställarens uppfattning att det råderbrist på läsplatser för de studerande vid i , Regeringen har därför vid gårdagens sammanträde på mitt förslag 3 protokoll 1987/88:43 Om vissa infrastrukturella insatser inom regionalpolitiken medgivitatt får förhyra f;d. i i enlighetmed förslag. Då Per är förhindrad att närvara medger jag.att får ta emot svaret. 72 (): Jag tackar statsrådet för svaret. När viriksdagsledamöter från län uppvaktades av enrepresentant för studentkårer visste inte vi och förmodligen inteheller han,att avgörandet från regeringen skulle komma så snabbt. Diskussionermellan kommun och har ju pågått . Detta kursläsningsbibliotek kommer att få en mycket storbetydelse för studenterna i . Det möjliggör tillgång till adekvataläsesalar och kommer att bli ett positivt tillskott för det expanderandeakademiska livet i . Dessutom får man ytterligare arkivutrymmen föruniversitetet. Jag vet inte om frågan här i har påskyndat regeringensställningstagande, men är ju det av underordnad betydelse. Huvudsaken äratt svaret för var positivt. Överläggningen var härmed avslutad. 19§ Svar på fråga 1987/88:127 om vissa infrastrukturella insatser inomregionalpolitiken har frågat statsministern omvilka åtgärder han avser att vidta för att effektivisera de enskildadepartementens och regeringens arbete så att beslut fattade av inomrimlig tid kan efterkommas av regeringen. har som utgångspunkt för sin fråga tagit denbegäran om förslag om särskilda insatser för att förbättra infrastrukturen m.m. i de regionalpolitiskt prioriterade områdena som beslutade om ivåras. Frågan har överlämnats till mig. Regeringen föreslog i årets budgetproposition ett nyttanslag om 300 milj. kr. på industridepartementets huvudtitel för särskildaregionalpolitiska insatser för infrastrukturutbyggriad m.m. Regeringen kom framtill att anslaget skulle fylla två funktioner. För det första borde medel från anslaget kunna användasför uppbyggnad av teknikcentra, vid investeringar i nya utbildningar samt förmer projektbe-tonad verksamhet i regionalpolitiskt prioriterade regioner.Eftersom det inte i förväg kan anges i detalj var sådana riiedel bör sättas inoch vilket organ som skall svara för dem, så borde det ankomma på regeringenatt närmare utforma riktlinjerna för verksamheten. För det andra skulle medlen vara avsedda för särskildautvecklingsinsatser i regioner med omfattande strukturomvandlingsproblem. ring ärdet av vikt att ha tillgång till medel som snabbt kan sättas in vid sidan avordinarie medel och med möjlighet till friare användning. Erfarenheterna harvisat att såväl arbetsmarknadspolitiska som regionalpolitiska åtgärder kanbehöva sättas in för att snabbt hjälpa de drabbade människorna till nyatillfälliga eller permanenta arbeten, till utbildning m.m., samt för attlångsiktigt skapa ny sysselsättning I debattefi i med anledning av regeringensförslag framhöll jag att det fanns projekt på oHka håll i landet som omedelbartskulle kunna genomföras ellef påbörjas. Om Hade bifallit regeringensförslag hade dessa projekt nu varit i full gång. Jag har fått många samtal frånsådana som har drabbats äv beslut att avvisa regeringens förslag ochsom djlipt har beklagat detta. Jag har stor förståelse för dem. Många andra projekt och idéer fanns, såväl inomregeringskansliet som hos myndigheter, kommuner, fackliga organisationer m, fl.De var dock inte lika långt komna näi- regeringen i budgetpropositionenredovisade förslaget om ett särskilt anslag, utan krävde mera av utvecklings-och beredningsarbete. Med regeringens förslag skulle dessa projekt ha kunnatförverkligas successivt och i den takt som det nödvändiga beredningsarbetet förvarje enskilt projekt kräver, 1 och med att avvisade regeringens förslag hararbetet i fått bedrivas på ett annat och långt meratidskrävande sätt. Om vissa infrastrukturella insatser inom regionalpolitiken 74BENGT WITTBOM (m): Jag får tacka statsrådet för svaret på enfråga som var ställd till statsministern. Industriministern berör innehållet i den regionalpolitiskaproposition som är föremål för motionsarbete i oppositionspartierna. Det germig tillfälle att konstatera att min fråga ställdes för i stort sett en månadsedan. Tydligen har man i legat på svaret till dess attregeringens proposifion sent omsider blivit framlagd. När det gäller bearbetningen av de projekt somindustriministern berör i sitt svar tycker jag att det kan vara lämpligtatt ta upp några av dessa och i anslutning därtill ställa några frågor tillindustriministern. Huvuddelen av det som i denna proposition sägs om åtgärderför att snabbt skapa jobb i Bergslagen handlar om tre olika saker. För detförsta är det fråga om att anslå pengar för att bevara redan olönsamma jobb.För det andra använder regeringen stora pengar för att fortsätta strategin attköpa jobb av lönsammaste företag, i det här fallet Asea. För dettredje - och kanske det viktigaste, herr talman - har regeringen tydligen utannågot längre beredningsarbete bestämt sig för att det är de anställda inomolika statliga verk som via personliga påfrestningar skall klara regeringensambitioner i Bergslagen. Det gäller de ad hoc-artade besluten om flyttning avstatliga verk. Man kan konstatera att reaktionerna inom t. ex. , inomriksskatteverkets punktskatteenhet, från den personal som är berörd av det nyaplan- och bostadsverket etc. är mycket hårda. Jag vill fråga industriministern vad han som statligarbetsgivarrepresentant och medlem av regeringen har att säga till dehundratals människor som måste bryta upp från sina gamla jobb och ge sig iväg till trakter som de kanske aldrig ens har besökt i hela sitt liv. Om vissa infrastrukturella insatser inom regionalpolitiken De frågor som nu tar upp harhan inte ställt i sin fråga. Om han vill ta upp dem bör han ställa dem till destatsråd som är ansvariga för de verk som skall utlokaliseras. Jag hade varit beredd att svara tidigare på denna fråga,men enligt uppgift har inte haft tid eller möjlighet att ta emotett svar tidigare än . 76 (): Denna fråga var ställd till statsministernoch behandlade inte enbart den proposition som vi nu talat om som ett exempel.Jag nämnde också att det finns en rad andra aviserade propositioner som harhanterats på samma tidsödande sätt. Därför tar jag tillfället i akt att tillindustriministern som representant för regeringen ställa en fråga som främstberör Bergslagspropositionen, nämligen vad regeringen har att säga till dehundratals anställda inom de statliga verken i fråga. Många av dem har fåttläsa i tidningen att deras framtida arbetsplats inte kommer att ligga iStockholm utan i eller i , vill nu vidga denna debatt tillhelt nya frågor, och jag förstår att det beror på att han är djupt ångerfullöver sitt uppträdande i . Det kan inte tydas på annat sätt änatt hans angrepp den gången på regionalpolitiken lett till att han har fått detbesvärligt både på hemmaplan i Bergslagen och centralt i ,Grundorsaken är den att har lyckats med bedriften att iregionalpolitiken ha två helt motstridiga uppfattningar: å ena sidan kräver hanökade regionalpolitiska insatser i Bergslagen, å andra sidan kräver han attdet regionalpolitiska stödet skall avvecklas. Å ena sidan kräver hanutlokaliseringar, å andra sidan kräver han stopp för utlokaliseringar. 78 (): Riksdagsmajoriteten har lyckats med att setill att regeringen gör ekonomiskt sett ordentliga satsningar i Bergslagen. Låt mig så återkomma tillutlokaliseringarna. har förutsatt att regeringen när den nu har tagitså på sig skulle hantera denna fråga på ett seriöst sätt. Regeringenär ju inte bara regionalpolitiskt ansvarig utan också arbetsgivare.Industriministern krävde själv från denna talarstol för någon vecka sedan iinlägg efter inlägg ansvar från privata arbetsgivare i samband medomstruktureringar i det privata näringslivet. tyder mycket på, i varje fallom man ser till reaktionerna från de anställda på de verk som skall flyttas ut,att regeringen inte riktigt har samma syn på sitt eget ansvar som arbetsgivareför den statligt anställda personalen. Den här debatten med ärverkligen intressant. Han fortsätter att inta två motstridiga uppfattningar ivarje regionalpolitisk fråga; Hemma i kräver han ökade regionalpoli- Han fartill och undertecknar en parfimotion där han kräver att hela detregionalpolitiska stödet skall avvecklas. Hemma i talar han sig varmför att utlokalisering av statlig verksamhet måste ske från , men närhan är i kritiserar han regeringen för att den har tagit initiativfill att utlokalisera statliga arbetsplatser från , Jagförstår inte hur länge kan fortsätta att både inför svenskafolket, inför sitt parti och inför sin hemmaregion ha två helt motstridigauppfattningar beträffande regionalpolitiken. Min fråga, som är av rentpersonligt intresse för , är följande: Hur klarar dilemma moraliskt sett? Omfiskevårdsinsatser i domän verkets fiskevatten Anf.80 (): råkar det vara på det sättet att beskrivning avmitt och moderata samlingspartiets agerande inte är med verklighetenöverensstämmande. Jag förstår att vill fortsätta att driva dendebatten, eftersom det måste vara svårt att ge personalen inom ,punktskatteenhet, det nya plan- och bostadsverket samtbanverket inom SJ någon rimlig förklaring fill att regeringen i ett sammanhangställer utomordentligt stora krav på privata arbetsgivares ansvar för samrådoch samarbete med personalen men å andra sidan över en kaffekopp idepartementet kan fatta beslut om att utlokalisera statligt anställda tillplatser där de kanske aldrig har varit. Dessutom är personalen mycket tveksamtill sina förutsättningar att där upprätthålla kvaliteten på de verksamhetersom den är tillsatt för att sköta. Överläggningenvar härmed avslutad. 20 § Svar på fråga1987/88:257 om flskevårdsinsatser i domänverkets fiskevatten 81 IndustriministerTHAGE G : har frågat jordbruksministern om regeringen tänker tanågot initiativ för ökade planteringar och andra fiskevårdsinsatser pådomänverkets fiskevatten. Arbetetinom regeringen är så fördelat att det är jag som skall svara på frågan. Domänverkethar lanserat ett rikskort för alla landets sportfiskare och upplåter ca 1000 sjöar för sportfiske. Domänverketsrikskort innebär att ett enda fiskekort ger sportfiskarna möjlighet att fiska imånga olika vatten. Vad domänverket har gjort i detta fall är att införa ettgemensamt årskort för 40 olika kortfiskeområden. Deintäkter som domänverket erhåller för fiskekorten används i stor utsträckningtill fiskevårdande åtgärder i domänverkets vatten. Domänverketkommer dessutom att i samarbete med Turistråd erbjudafem anläggningar för kronofiske, där det kommer att finnas både fiskevårdadevatten med naturfisk och sådana vatten med Prot.1987/88:43 planterad ädelfisk. planerar ytterligarekronofiskeanlägg-11december 1987 ningar. Om statliga satsningar i kommun Sammanfattningsvis kan jag således konstatera attdomänverket bedriver en omfattande fiskevård. Vidare har domänverket enligt sin instruktion ettsjälvständigt ansvar för sin verksamhet. Jag har inte för avsikt att ta några initiativ till ökadefiskevårdsinsatser på domänverkets fiskevatten. Under detta anförande övertogtredje vice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. 82 TREDJE VICE TALMANNEN: Jag medger att får ta emot svaret i PaulLestanders frånvaro. 83 (vpk): Jag tackar för svaret på , även om det kanske hade varit bra om det hade funnits litet mera precisauppgifter om vad man kan tänka sig göra utöver det som redovisats i svaret. Jagavser då närmast inventeringar av fiskbestånd, s. k. trivselplatser ochvandringshinder, undersökningar av vattenkvalitet och pH-värde - sådant somutgör förutsättningar för att man skall kunna behålla och förbättrafisktillgången. Men det är bra att vi nu får besked om att domänverket isamarbete med Turistråd kommer att erbjuda ytterligare anläggningar ochatt det där kommer att ske inplantering av fisk. Jag vill emellertid uttryckaen förhoppning när det gäller samarbetet med Turistråd - att man tarupp frågan om att göra vissa vatten mer tillgängliga för människor medrörelsehinder. Det gäller t. ex. nerfartsvägar till älvkanter på lämpligaplatser, och det gäller stigar från sådana vägar, där man kan ta sig fram medrullstol. Det är bra att nu allt fler människor via domänverketsinsatser ges möjligheter till den avkoppling och den rekreaktion på fritidensom fisket innebär. Men jag menar att dessa insatser då också måste innefattaatt man underlättar för människor med rörelsehinder. Jag hyser alltså denförhoppningen att man i samarbete med Turistråd skall vidta sådanaåtgärder och att man också skall göra allt som är möjligt för att vidmakthållaoch förbättra de fiskevatten som finns. Överläggningen var härmed avslutad. 21 § Svar på fråga 1987/88:270 om statliga satsningar iSkellefteå kommun har frågat mig om regeringen avser att under vårriksdagen förelägga förslag om statligasatsningar i 38 kommun för att motverka de negativakonsekvenser för sysselsättningen som har för regeringen presenterat ettinvesteringsprogram för sin gruvverksamhet i landet. Gruvverksamheten är tillväsentlig del lokaliserad till och har även betydelse förbolagets smältverk i i kommun. När de nödvändiga kompletteringarnaav materialet erhållits kommer programmet att diskuteras mellan företrädare förregeringen och bolaget. Vidare har kommun till regeringen överlämnatförslag om vissa insatser i , Dessa berör flera departementsverksamhetsområden, varför kommunens skrivelse har överlämnats tillvederbörande departement för handläggning. Jag är inte beredd att närmare kommenterapågående beredningsarbete vad gäller industridepartementets del. Om regionalpolitiska insatser i inland 85 (): Jag ber att få tacka för svaret. Ytterst gäller min fråga om skelleftebor har samma värdesom de som bor i Malmö- och Göteborgsregionerna. 2 000 jobb skall bort iSkellefteå - vart femte industrijobb, nedläggningar är mycket meromfattande än varvsindragningarna i de båda nämnda regionerna, om man ser tillfolkmängd. När det gällde att ta tag i Malmö- ochGöteborgsregionernas problem var industriministern och regeringen beredda attsatsa oerhörda belopp -ovanligt höga lokaliseringsbidrag. Man gjordeskatteaffärer som gav de båda rika företagen mycket stora fördelar. Man släppteloss för vartdera företaget i investeringsfonder. Manbeslutade om att satsa , per meter i en motorvägsstump på ettpar mil, osv. Därför förutsätter jag att Skellefteregionen kommer att fåett mycket ordentligt paket. Egentligen tycker jag inte om det här med paket.Det borde vara en regeringspolitik som ser till hela landet, så att man inteständigt behöver komma med dessa paket, I vissa situationer kan det vara nödvändigt,men regeringspolitiken i stört borde ändras för att utveckla hela vårt land. Överläggningen var härmed avslutad. 22§ Svar på fråga 1987/88:271 om regionalpolitiska insatser i Västerbottensinland har frågat mig om regeringenavser att under vårriksdagen lägga förslag om ett "inlandspaket"innefattande stöd till konkreta projekt i syfte att främja utvecklingen i deregionalt utsatta kommunerna i inland, menar att de förslag som redovisats i dennyligen avlämnade propositionen 1987/88:64 om särskilda regionalpolitiskainsatser i delar av Bergslagen och norra inland innehåller heltotillräckliga åtgärder och ingenting för de inlandskommuner som har de störstasvårigheterna. Om regionalpolitiska insatser i inland Mitt svarpå konkreta fråga är nej. tycks - medvetet eller omedvetet vill jaglämna därhän -ha haft mycket bråttom när han har läst propositionen med förslagom insatser i bl. a. inland. På annat sätt kan jag inte förklarahans slutsatser. Regeringen har i mycket hög grad haftVästerbottenskommunernas program som utgångspunkt när de olika förslagen tillåtgärder har tagits fram. På en rad områden satsar vi just på sådant som mandär för fram som angeläget. Resurser föreslås anvisade för särskilda skogsvårdsinsatseri inland. De ger nya jobb och de innebär attråvarutillgången för sågverksindustrin i inlandet kan förbättras. Vidare föreslår regeringen insatser för att utvecklasågverks- och träindustrin som har stor betydelse i inland. På utbildningsområdet föreslås resurser för förnyelse avden tekniska utrustningen inom gymnasieskolan, medel för utökad kommunalvuxenutbildning och för högskoleutbildning i form av decentraliseradutbildning och distansundervisning. Vidare begärs i propositionen medel förteknikspridningsåtgärder som skall vara speciellt anpassade till de problem ochförutsättningar som finns i inlandet. Medel föreslås också till inrättande av ett centraltnationellt borrkärnear-kiv i . Jag vill vidare erinra om att regeringen ipropositionen begär godkännande att få användalokaliseringsstödsmedel till vissa angelägna projekt, nämligen - 10 milj. kr.för upprustning av flygfält och till startande av reguljär flygtrafik iVilhelmina och , - 5 milj. kr. förföretagsledarutbildning i regionen , - 5 milj. kr.till högskoleutbildning inom ekonomi och teknik i , ochStoruman samt - 1 milj. kr. tilllantmäteriverket för etablering av en kartproduktionsenhet i . När det gällerriskkapitalförsörjning har regeringen tidigare föreslagit att 25 milj. kr.skall tillföras det regionala investmentbolaget underförutsättning att bolaget inriktar sin verksamhet på bl. a. Västerbottensinland. Vidare har ett lån om 4 milj. kr. på fördelaktiga villkor beviljats detnybildade investmentbolaget i , som kommer att verka försmåföretagssatsningar i södra . Slutligen vill jag erinra om att regeringen beslutat omytterligare åtgärder för sammanlagt 50 milj. kr. med anledning avförändringarna i Stekenjokk och . Alla dessa åtgärder är mycket konkreta och berör i höggrad de kommuner som avser. Andra förslag från .Västerbottenskommunerna kommer vi atthantera inom ordinarie anslag. Det gäller t. ex, lokaliseringsstöd tillföretag, prospek-teringsinsatser m, m. inland liksom övriga delar av Norrlandsinland har av den socialdemokratiska regeringen varit ettprioriterat område vad gäller regionalpolitiska utvecklingsinsatser. Deåtgärder som presenteras utgör sammantaget det första samladeutvecklingsprogrammet för inland. Ingen regering har någonsinlagt fram förslag om så omfattande insatser. Vad gäller inställning är jag heltövertygad om att han av polifiska skäl intar en missnöjd attityd hur storainsatserna än blir, 87 (): Jag börjar med slutet i industriministerns svar. Jag ställde min fråga därför att jag och det parti jagtillhör vill utveckla hela vårt land. Jag tar på stort allvar den kampanj somnu försiggår. Landsbygd 90, Det gör också de kommunalråd i inlandet, , som har publicerat denna skrift. Efter att ha settutflyttningspolitiken och vill vi nu att kurvanskall vända uppåt. När man ser det magra förslaget från närdet gäller de hårt ansatta inlandskommunerna, inser man att det var tur att enriksdagsmajoritet kunde genomdriva 200 milj, kr. Det ger 30 milj. kr. De pengarna går i storutsträckning till de sämst ställda kommunerna. Jag har läst denna propositionfrån pärm fill pärm och lagt märke till att de 50 sämst ställda kommunerna iNorrland inte får någonting. Till dem hör en hel del Västerbottenskommuner. Jaggaranterar att besvikelsen över och regeringen är mycket storute i dessa kommuner. höll ett föredrag,varvid han sade att det är dags att satsa på mellanstora städer när det gällerden regionala utvecklingen. Blir det melodin framöver? Kommer de 50 sämstställda Norrlandskommunerna att lämnas helt utanför? Propositionen från visar att man är på väg åt det hållet. Jag är litet osäker på hur hardet med stödet i sitt parti. länsavdelning av gjordeett uttalande, som skrevs under av det centerpartistiska kommunalrådet iLjusdal. Han noterar en stor besvikelse över hur behandladeregionalpolitiken. Han anser att regeringens förslag var väl förankrat blandNorriandskommunerna, läns länsstyrelse kritiserar i ett enhälligtuttalande det borgerliga uppträdandet i på regionalpolitikens område.Uttalandet stöds även av centerpartisterna i hemlän. De gav uttryckför en stark oro mot bakgrund av behandling av regionalpolitiken ochmenade att man där hade sagt nej till berättigade krav. Jag skulle kunna räkna upp flera centerpartister, som ärmissnöjda med regionalpolitik. Jag skall nämna en enda till, engranne till , nämligen det centerpartistiska kommunalrådet iBjurholm, , som i Radioekot sade: Det har skett ettomtänkande i regeringens regionalpolitik. Det är en klart positivare hållning Om regionalpolitiska insatser i inland Prot.1987/88:43 till glesbygden. Det var ett klart beröm från ettcenterpartistiskt kommunal- 11december 1987 råd över regeringens glesbygdspolitik och regionalpolitik. Om regionalpolitiska "P°"8 ' sammanhanget bör vara att ju är från ,y , , grannkommun tillBjurholm, Han har gått i skola där och även , spelat fotboll där. Jag tycker attBörje skall vara litet försiktigare, när han italarstolen påstår att han i sin kritik av regeringens regionalpolitik talarför . Tvärtom har jag förstått att det råder mycket stormisstänksamhet mot agerande i när det gällerregionalpolitiken. 89 (): Det är riktigt att jag har spelat center iBjurholms IF . . har jag läst skrivelserna frånlänsavdelningen och . De är starkt kritiska mot regeringen överatt regeringen gjorde upp med i skatteutjämningsfrågan. Centernhade och har ett klart bättre Skatteutjämningsförslag än regeringen för dessakommuner. Men med oss valde regeringen inte att göra upp, utan man gjorde uppom ett förslag, som låg under den nivå som regeringen en gång hade tänkt sig.Så citera rätt, herr minister! Jag kommer inte ifrån att är på väg attödelägga tre fjärdedelar av vårt land. Jag kan ta vägpolitiken såsom exempel.Thage G marknadsförde EG-paketet. Jo, drog bortnästan alla ordinarie anslag från de utsatta landsdelarna. Dessutom taladeThage G vid det tillfället inte om att man drog in 170 AMS-miljoner,som skulle ha gått till dessa regioner. Det blev klart sämre. Jag tycker att skall diskuteravägar och kommunikationer rned kommunikationsministern. tar nu åter upp frågan om Västerbottensinland, där regeringen gör omfattande insatser. Det är första gången enregering har lagt fram ett samlat program för inland. Det harfått beröm av alla politiska partier i . Vi kan väl inte diskuteraett paket nr 2 för , innan åtgärderna i det förstautvecklingsprogrammet ens har satts in och innan ens har beslutat omdet? Ingen vet ju vad och oppositionen i ämnar hittapå. drog ni er inte ens för att försämra regionalpolitikenoch minska de regionalpolitiska anslagen. Om regeringen hade fått igenom sittförslag i , hade verksamheten redan varit i gång i Västerbottensinland. 91 (): Sluta med den här statisfikövningen!