prot · GB0978 · 1987-12-31 00:00:00 — tror emellertid inte jag attNorrköping-Linköping-regionen skulle stå sig så förfärligt stark i endiskussion här i om fördelningen av sådana arbetstillfällen,åtminstone inte på verksamhetsområde. De beslutsom har fattats innebär ju att ett stort antal av de verk ochmyndigheter som finns inom kommunikafionsområdet har förlagts just tillNorrköping-Linköping-regionen, och flera av dem har en mycket expansiv verksamhet,t. Det innebär nog att man inte rent allmänt kan säga attNorrköping-Linköping-regionen har missgynnats när det gäller utlokaliseringenav statliga arbetstillfällen - i varje fall inte på kommunikationsområdet. Om organisationen inom SJ Om organisationen inom SJ Anf.12 (): Det är flera av de punkter som SvenHulterström här berör som jag skulle vilja försöka hinna med. Först och främst kan jag inte dela uppfattningen att detär fråga om detaljer när man ändrar åtta regioner till fem och flyttar person-och godstrafikansva-ret till och från . Det kan jagomöjligt inse. Detta har inte främst att göra med att jag vill slå vakt omvissa arbetsplatser just i . Visst har vi fått vår del av de statligaföretagen. Nej, det har att göra med att jag inte tror att den organisationenkommer att fungera. Man flyttar besluten för långt bort från de ställen somberörs. Man förstärker organisationen, sägs det, genom att göra den större påvarje ort och dra in verksamheten på några orter. Jag har emellertid denerfarenheten att ju mindre organisationsenheter man kan arbeta med, destoeffektivare kan de bli och ju närmare kommer det personliga ansvaret. lokalisering till skall diskuteras häri - det är riktigt, det skall vi göra. Men är då inte också detta medaffärsregionernas lokalisering en så pass stor fråga att har rätt attsäga sitt? Skillnaden mellan 1985, ett årtal som , och -kommunikationsministern får gärna säga emot mig om jag harfel på den punkten - är ju att vi 1985 hade en politiskt vald SJ-styrelse,medan vi har en fackmannamässigt vald SJ-styrelse, som inte behöver ståtill svars inför någon politisk instans. Om jag har fel på den punkten, villjag fråga: Inför vilken politisk instans får man då stå till svars? Jag skulle också gärna vilja ha ett klarläggande svar påföljande fråga: Kan ett sådant här beslut överklagas - om nu styrelsen hållerfast vid sin uppfattning och ett beslut fattas i i en fråga som intehar med att göra? Jag upprepar; Kan ett sådant beslut överklagas? Ärdet kommunikationsministern som i så fall får ta sig an detta? Det är en saksom jag också funderar över. Uttalandet om att man tidigare, dvs. år 1985då beslut fattades, hade en politiskt vald SJ-styrelse är väl ändå en sanningmed modifikation. Visserligen fanns det i dåvarande SJ-styrelsen ett parlamentarisktinslag - precis som i flera av affärsverksstyrelserna. I och med den nyaorganisationen sker den förändringen att detta inslag återfinns i banverketsstyrelse, som skall ha att göra de samhällsekonomiska övervägandena om var ilandet vi skall investera i järnvägar. Däremot får SJ-styrelsen när det gälleraffärsverksamheten och den trafikdel som blir kvar en mera utprägladnäringslivsinriktad sammansättning. Men det innebär inte att den tidigare SJ-styrelsen varpolitiskt sammansatt i sin helhet, utan den hade - som så ofta är fallet idessa sammanhang - en styrelse med blandad representation. Därvidlag tycker jaginte att det föreligger någon avgörande skillnad vad gäller möjligheterna attdiskutera dessa frågor. Jag kan inte ge något direkt svar på frågan om hur detkommer att bli med möjligheterna att överklaga. För de statliga affärsverkensdel har vi ju inte inskränkt de möjligheterna rent generellt. Det brukar finnasmöjligheter att vända sigfill regeringen eller att ta initiativ här i , om man har synpunkterpå hur de här verksamheterna fungerar. För övrigt är det ju ytterst riksdagensom bestämmer vilka regler som skall gälla i dessa sammanhang. Jag tycker inteatt det har särskilt stor betydelse för den här debatten. Grundprincipen måsteändå vara att vi inte kan dra upp på regeringsnivå allaorganisationsförändringar som sker i sådana här stora statliga affärsverk.Riksdagen har ju för länge sedan uttalat att en sådan arbetsordning intestämmer överens med dagens uppfattning om hur sådana här företag skall fungera.Genom beslut efter beslut har man tagit bort myndighetsrollen från dessaaffärsverk och i stället gett dem mera företags-mässiga arbetsformer. Jag troratt det i stort sett är en riktig utveckling. Jag tycker att det väsentliga i detta sammanhang är vilkenambition trafik-SJ har i fråga om den nya organisationen. Jag hyser inga tvivelpå den punkten. Uppenbarligen är ambitionen att man skall minska verksamheternai och i stället åstadkomma en decentralisering när det gällerpersonal, ansvar och befogenheter. Det tycker jag alltså är det väsentliga idetta sammanhang. Sedan pågår det ju nu diskussioner.Personalorganisationerna skall ha möjlighet att framföra sina synpunkter. Detskall vara sedvanliga MBL-förhandlingar osv. Det gör att det för dagen inte går att ge besked om varman hamnar när det gäller detaljorganisafionen, hur många personer som kommeratt beröras osv. Men ambitionen och inriktningen är utan tvivel att minskaverksamheten i och att i stället förstärka verksamheten i olikadelar av landet. Om organisationen inom SJ Anf.14 (); Jag måste säga att åtgärderna står i dåligsamklang med den ambition som här anger, nämligen att antaletarbetsfillfällen kommer att minska i . Men flyttas ansvaretför persontrafiken från till . Enligt vad jag har hörtläggs även ansvaret för kombitrafiken - som alla är eniga om att det skallgöras satsningar på - i . SJ skiljer sig från vissa andra verk på det sättet att detväl är meningen att SJ även i fortsättningen skall vara hela , helafolkets järnväg. Då har naturligtvis affärsverksamheten en väl så storbetydelse som banverksamhe-ten. Det är nog bra med spår, och spår som hållerihop, men det är lika vikfigt att det går tåg på spåren och när de går. Därför är det oerhört väsentligt att det finns en politiskstyrning även på detta område, men styrning som inte går in på detaljer. Jagvill upprepa att regionindelningen, som berör ca 400 personer, icke är endetalj. Det är en så pass stor sak att den borde diskuteras i samband med detrafikpolitiska besluten här i , och den borde inte beslutas av , bakom ryggen på . Det har inte skett något remissförfarande i detta fall.Folket i har icke fått yttra sig i form av ett remissvar, utan dethar skett en sedvanlig MBL-förhandling, som säger. Om åtgärder för att minska utsläppen av koldioxid de hademan kunnat få veta hur folk ser på sin arbetssituation och hur de anser attsaker skulle kunna göras bättre. Överläggningen var härmed avslutad. 5 § Svarpå interpellation 1987/88:179 om åtgärder för att minska utsläppen av koldioxid 15Miljö- och energiminister : har ställt vissa frågor somrör förbränning av fossila bränslen och koldioxidproblemet. Åtgärder för att minska utsläppen av koldioxid börinriktas på att begränsa förbränningen av ej förnybara bränslen. Detta kan skedels genom energihushållning, dels genom ökat utnyttjande av förnybaraenergikällor. Dessa frågor hänger intimt samman med den fortsatta utvecklingenav energisystem. Regeringen avser att förelägga både enenergipolitisk och en miljöpolitisk proposition. Regeringen kommer därmed attredovisa sina ställningstaganden i dessa frågor. Jag kan därför inte diskutera vilka åtgärder som bör vidtas för att minska utsläppen av koldioxid. 16 (): Jag vill tacka statsrådet för svaret på mininterpellation. Tyvärr måste jag, precis som de tidigare tvä interpellanterna,konstatera att statsrådet mycket rapsodiskt har svarat på mina tre frågor. I min interpellation har jag konstaterat att 1987 enligtmånga forskare var det varmaste året man har kuriskap om på plarieten jorden.Atmosfärens sammansättning har varit , men sedanmitten av har situationen förändrats i samband rried attindustrialiseringen tog fart. Då började koldioxidhalten i atmosfären att öka,och är den högre än för bara . Koldioxiden och andra växthusgaser leder till attjordatmosfärens medeltemperatur stiger. Effekterna blir förändradelivsbetingelser, bl. a. en ökenutbredning och en stigande havsnivå. Havsnivånkan stiga med mellan och 1,4 m fram . under1900-talet har nivån höjts med . Detta med koldioxid är ett mycket allvarligt problem, somännu inte i tillräcklig utsträckning har uppmärksammats i den svenskaenergidebatten. Om det , herr talman, beror på att just detta problem iSverige rimmar illa med de ambitioner som vissa partier har att snabbavvecklakärnkraften eller inte vill jag just nu lämna därhän, men det ligger nära tillatt tro det. Utomlands har man däremot tagit till sig problemet. Imånga länder känner man sig mycket oroad över vad som kommer att hända under denärmaste decennierna. I har frågorna debatterats på allvar i kongressen.FN:s miljöorgan har bl. a. uppdragit åt holländska staten att utforma ettglobalt program för studium av hur havets förutsedda höjning på omkring enmeter kommer att påverka samhällena. Beskrivningen i den rapporten är Stora jordbruksområden, stora städer medtiotals miljoner människor kommer att sättas under vatten. Den högatemperaturen kommer också att göra bördiga områden till öknar. Den norskastatsministern har som ordförande i i sinrapport uttryckt stark oro för koldioxidfaran. Det är därför jag i min interpellation har frågatstatsrådet vilka initiativ som tas från svensk sida för att nedbringa mängdenkoldioxid. Detta skall enligt statsrådet ske genom att förbränning av ejförnybara bränslen begränsas. , under statsrådets chefskap överenergipolitiken, har kolkonsumtionen ökat fem gånger. Satsningen på torv harockså varit massiv. Inte heller har man varit direkt passiv när det gällt attdriva på utvecklingen mot mer naturgas. Skall jag därför tolka statsrådets svarpå frågan så, att regeringen framöver kommer att se till att inga mer fossilabränslen som kol, torv och naturgas kommer att tillföras det svenskaenergisystemet? Min tredje fråga löd: Befrämjar en snabb avveckling avkärnkraften en minskning av förbränningen av fossilt bränsle? Den har inteföranlett någon som helst kommentar i interpellationssvaret. Detta är enligtmin mening förvånande, eftersom en avveckling av vår svenska kärnkraft kommeratt leda till att vi får ett tillskott på koldioxid , medandra ord drygt ett ton per person och år. Tänk om det redan i mitten av 1990-taletställs internationella krav på oss att koldioxiden skall nedbringas: Hur skallvi då ställa oss till de elproduktionsanläggningar, baserade på fossiltbränsle, som vi då har börjat bygga eller har byggt färdigt för att kunnastänga av kärnkraften . Varför har det inte gjorts någon ordentlig utredning omriskerna vad gäller både människornas hälsa och deras miljö? Vilka riskerinnebär kärnkraften och vilka risker innebär alternativen med fossilt bränsle?Detta är frågor som inte minst statens energiverk ställer sig. Därför, herrtalman, vill jag gärna upprepa två frågor som jag har ställt i mininterpellation: Vilka åtgärder är statsrådet beredd att vidta för attnedbringa förbränningen av olja, gas, kol och torv i ? Befrämjar en snabbavveckling av kärnkraften en minskning av förbränningen av fossilt bränsle? Jagkan inte tänka mig att den proposition som statsrådet nämner iinterpellationssvaret skall undandra henne möjligheten aft rent principielltdiskutera koldioxidproblemet i . Om åtgärder för att minska utsläppen av koldioxid 17Miljö- och energiminister : Herr talman! Mitt svar tillPer-Richard Molén är en uppmaning till honom att noggrant studera de tväpropositioner om miljöpolitiken resp. energipolitiken som regeringen inom kortkommer att förelägga . Där kommer frågorna att besvaras. När jag tillträdde som energiminister var den dåvarandeborgerliga regeringens planering för kolanvändningen sådan att hade den fåttfortsätta skulle kolanvändningen ha varit dubbelt så hög som den nu är. Blanddet första vi gjorde var att skärpa kraven i samband med utsläpp för koleldadeanläggningar och att införa en särskild prövning av anläggningar för fast bränsleför att få ner kolanvändningen till den minsta möjliga. Det har varit en framgångsrikpolitik, som jag själv tog inifiativ till, för att stoppa den kolexpansion.somden borgerliga regeringen förberedde. Dessutom, och det har jag sagt i debatter medPer-Richard Molén, är det ingen lösning på koldioxidproblemet att ersätta kol,olja och gas med kärnkraft. Det skulle leda fill en så massivkärnkraftsanvändning i världen att riskerna och avfallsproblemen skulle bliohanterliga. 18 (): När det gäller kärnkraftsavvecklingen kan detvara värt att omnämna, att om vi bara skulle plana av vår elefterfrågan fråndagens till och sedan ha ambitionen att spara in en tredjedel av vårelkonsumtion fram , är det en mycket hög ambitionsgrad som man harall anledning att ställa frågetecken kring. Det skulle innebära ettnybyggnadsbehov av ett stort kolkondensblock på 600 MW mellan år 1997och . Vi har , herr talman, inga som helst alternativ tillkärnkraften annat än hårda ransoneringar och besparingar, och det kan jagknappast tänka mig kan vara ens en socialdemokratisk politik. Min bestämda uppfattning är att allmänheten av olika skälär alldeles för dåligt informerad i den viktiga frågan om fossil förbränning.Det skulle vara värdefullt att få svar på frågan: Är statsrådet beredd attställa upp med en bredare information när det gäller nackdelar medfossilbränsle och när det gäller koldioxidproblemet? Nog skulle det väl varamöjligt för statsrådet att ändock - trots att propositionen kommer om en och enhalv vecka - redogöra något för sin principiella inställning tillkoldioxidproblemet. Överläggningen var härmed avslutad. 6 §Föredrogs men bordlades åter betänkande 1987/88:20Skatteutskottets betänkande 1987/88:20 betänkande 1987/88:14Försvarsutskottets betänkanden /88:5 och 6 betänkande1987/88:10 betänkande 1987/88:16 7 §Meddelande om interpellation Meddeladesatt följande interpellation framställts 1987/88:198 av () fill bostadsministern omsäkerställande av Kymlingeområdet i som grönområde: Tillgång till väl tilltagnagrönområden är en viktig livskvalitetsfråga för människorna iStockholmsregionen. Med det exploateringstryck som för närvarandefinns i är befintliga centralt belägna grönområden utsatta förett ständigt hot. Det är därför viktigt med polifiska åtgärder för attsäkerställa att de stora värden ur miljö- och rekreafionssynpunkt som de utgörinte äventyras. Kymlingeär ursprungligen en del av som är belägen inom kommun.Området är i allt väsenthgt fortfarande oexploåterat och spelar en mycket storroll för det rörliga friluftslivet i såväl som grannkommuner. Medhänsyn till att detta är en av de hårdast exploaterade delarna avStockholmsområdet' är det naturligtvis ytterligt angeläget att Kymlinge kanbevaras som grönområde för framtiden. Planernapå att bebygga Kymlinge har lagts åt sidan, men en bebyggelseförutsätts i regionplan och principskisser för bebyggelse finnsframtagna. Staten är fortfarande ägare till Kymlinge och har därmed etthuvudansvar för områdets framtid. Det har förutsatts att staten skall avyttra området tillSundbybergs kommun på samma sätt som andra delar av sålts tillberörda kommuner. En utgångspunkt har därvid varit att kommunen skulle inköpaområdet för exploatering. Det är nu viktigt att ta vara på det intresse: somändå finns att bevara området som grönområde. Ettbevarande av Kymlinge som grönområde skulle kunna säkerställas genom att statenförsålde området till till ett markpris som inte förutsätterexploatering. Det skulle också kunna ingå i köpeavtalet att området inte skallbebyggas . Medhänvisning till vad som anförts vill jag ställa följande fråga tillbostadsministern: Är regeringen beredd att medverka fill attKymlingeområdet kan säkerställas för framtiden som grönområde genom ettköpeavtal med utformat med detta syfte? 8 § Meddelande om fråga Meddeladesatt följande fråga framställts 1987/88:379av () till civilministern om domkapitlens och stiftsnämndernasarkiv: Inom finns en planeringsgruppför reformer på stifts-och lokalplanet i . Från dennaplaneringsgrupp har till sfiftens organisationskommittéer sänts ut en tidsplanför genomförandet av den nya organisationen. I denna tidsplan anges attdomkapitlens och stiftsnämndernas arkiv skall avslutas . Avvilken orsak skall de avslutas? Vad skall ske med arkiven sedan? 1987/88:78 9 §Kammaren åtskildes .