prot · GB09132 · 1987-12-31 00:00:00 — "Utan men" säger statsministern i full vetskap omaff def är endast ett litet fåtal som följer med fill av deanställda.som har kunnighet och erfarenhet inom området. Statsministernsvärdering och betygsäffning av de anställda är talande nog och typisk för allaklanfigheter från regeringens sida i detta ärende. Med det anförda yrkar jag bifall lill reservation 25, 94 (): Det finns anledning att rikta en mycketkraftig krifik mot både statsministern och bostadsministern för deras hanteringav frågan om flyttning tiU . Det har tydligt framgått av vårt beredningsarbete och vid utskoltsförhörenatl regeringen inte har vetat vad den vill göra, vilket har drabbat personalenoch verksamheten hårt. Men det är infe bara från oss reservanter som krifikkommer att anföras. Jag är alldeles övertygad om atf många statstjänstemän iStockholm har noterat vad som.nu.är i gång, och def blir också ett utslag iform av väljarnas dom i valrörelsen här i . Def här tycks infe heller vara någon engångsföreteelse.Med tanke på hur man har skött förberedelsen för utflyttning av delar av SJlill verkar det vara fråga om en helt ny princip. Man skall över huvudtaget inte förbereda sådana här vikfiga beslut. är ju också utskottets majoritet mycket krifisk.Majoriteten säger aff den beslutsprocess som regeringen valde fick en negafivföljd och att verk och anställda därmed infe fick anlägga synpunkter på hur defskulle gå fill. Detta innebär i klartext aff regeringen har hanterat frågan så,att def står i strid mot grundlagens regler om beredningstvång. Därför är det en samlad riksdag som sätter sig till doms över regeringen, särskilt överstatsministern och bostadsminisfern. Jag yrkar bifall till reservafion 25 och ocksåfill reservation 18 öm , vilket jag glömde förra gången. Prot.1987/88:132 . Granskning av statsrådens tjänsteutövning Regeringens beredning av frågan om lokaliseringen av detnya plan-och bostadsverket 95BENGT KINDBOM (c):, Jag vill inleda med atl säga att intehar någonfing emot lokaliseringsbeslutel som sådant, dvs. valet av plats ochsammanslagningen av de två verken. Detta framgår också av aff genom sinrepresentant i organisafionskommittén yrkade på en utlokalisering frånStockholmsområdet. uttalade vid utfrågningen ikonstitufionsutskoftef atf han mot bakgrund av vad han då visstefann det självklart att organisationskommittén borde ha haft uppdraget atf faställning i lokaliseringsfrågan. Han medgav alltså att det var brister iberedningen. blev det infe så. Def var formellt somdiskuterade en annan lokalisering på grundval av bl.a. motioner. Det hade ocksåvarit i sin ordning, om version hade gällt. Då hade centernkanske kunnat nöja sig med den kritik som majoriteten nu framfört. Sedan komstatsminister fill ufskotfef och lämnade en annanbeskrivning. Han sade aff regeringen hade behandlat frågan. Def var inte klartnär propositionen lades fram, men vid regeringens lunchberedning någon veckasenare kom man fram till att en utlokalisering till var att föredra,och därmed var def hela ett regeringsärende. Vi har därför i vår reservation framhållit att regeringenhar lagt fram ett förslag som inte fick den sedvanliga beredningen, innan manvidtog åtgärder. Det som statsministern sade vid utfrågningen ikonsfifutionsutskoffef, aff han agerat i egenskap av partiordförande i , är inget försvar. Jag hoppas atf , Petterssonnu inte upprepar detta och försöker göra en sådan gränsdragning. Det finns intenågon konstitutionell grund härför, utan regeringen har i detta fall del helaoch fulla ansvaret. Regeringen har alltså brustit när def gäller beredningen.Därför yrkar jag, fru talman, bifall till reservafion i fråga omlokalisering av det nya plan-och bostadsverket. Granskning äv statsrådens tjänsteutövning rn. Regeringens beredning äv frågan oni lokaliseringen av detnya plan-och hostadsvérket 96ULLA (): Lokaliseringen av plan- och bostadsverkel hårtidigare förorsakat en livlig debatt här i kammaren. Det är naturligt, det göralla utlokaliseringsfrägor. Del handlar om svåra avvägningar. Det skulle förmodligenfinnas bränsle för en ny debatt i den frågan, men den skall vi inle ha här . Jag skall myckel kort redogöra för vad som har hänt iärendet. Redan under /87 när beslutade om ensammanslagning av dåvarande bosfadslyrelsen och planverket, uppmanade manregeringen att komma tillbaka fill och redogöra för resultatet av dentillsatta organisationskommitténs arbete och de slutsatser man därav kunde dra.Riksdagen ville således påpeka alt den ville vara med och bestämma om detta.Kommittén ansåg aff det nya verket borde ligga kvar i . När regeringenlade fram sin proposition föreslogs ingen utlokalisering.Det hade naturligtvis delvis sin bakgrund i organisationskommitténs arbete.Riksdagens ledamöter visade däremot ett avsevärt intresse för atl framställaett flertal orter som förträffliga lokaliseringsplatser för def nya verket. Dettogs också initiativ utanför i det avseendet. Den parlamentariska situafionen här i kammaren känner vialla väl fill. Det stod alltså klart för regeringen och alla andra att starkakrafter ville verka för eri utlokalisering. Def är väl helt naturligt atfriksdagen diskuterar frågan på nytt i det lägel. Det skulle vara märkligtannars. Statsministern har vid utfrågningen i utskottet deklareratatt han personligen beslutade sig i denna fråga efter delatl propositionen hade framlagts och efter det att han hade fått kännedom omhur det såg ut på molionssidan, nämligen . Mol bakgrund av vad han visste orii hur majoriteten sågul, förordade han en utlokalisering lillKarlskrona. Delta framfördes för densocialdemokratiska riksdagsgruppen . Del blev också gruppensbeslut. Eftersom riksdagsgrupp hade fattat ett likartat beslut blevdet därmed majoritet i kammaren för en utlokalisering till . Del bleväven beslut. har här redogjort för den kritiksom framförts av utskottets majoritet. Jag skall således inle upprepa den.Birgit glömde emellertid aft säga atf del inte står imajoritetsskrivningen atf def är beslutsprocessen i regeringen man krifiserar,utan det handlar om riksdag och regering. Utlokaliseringsbeslutet har fattatsav . Jag vill gärna upprepa de formella beslut somhar fattats i delta ärende, förutom beslutet om sammanslagning. Det finns ettregeringsbeslut av om att man skall framlägga en propositionulan något förslag om utlokalisering. fattade ettbeslut om atl återremittera ärendet till bostadsutskottet. Del finns ett riksdagsbeslutav om att man skulle sammanlägga bostadssiyrelsen ochplanverket lill del nya plan- och bosladsverkef samt all det nya verket skallförläggas till . Jag vill därmed, fru talman, yrka bifall lill utskottetsskrivning i detta avseende. 97BIRGIT (): Jag vill bara bekräfta atf det slår att defhandlar om regeringens och beslutsformer. I detta avseende är defemellerfid ingen större skillnad, eftersom, regeringen leds av statsministernoch eftersom beslutet i kom alt bli sådant på grund av attstatsministern fick sin hird atl ändra ståndpunkt i förhållande tillpropositionen. Den kritik jag framförde och tolkade från majoritetens sida stårsig. 98 (): Jag hör med stor förvåning att en medlem avkonstitutionsutskottet säger aft del inte är någon större skillnad mellanriksdag och regering. Del var ju regeringen som fattade beslutet om att läggafram propositionen utan förslag om utlokalisering och som fattadebeslutet om UtlokaUseringen. 99 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Sedan de under avsnittet Regeringens beredning av fråganom lokaliseringen av def nya plan- och bostadsverket anmälda talarna nu haftordet övergår kammaren fill aft debattera Regeringens utnämningspolifik. 100 (): Def finns olika typer av korruption.Vänskapskorruption aren typ. Det är en företeelse som för tankarna till densocialdemokrafiska ufnämningspolitiken. Enligt grundlagens 11 kap. 9 § skall avseende fästasendast vid förtjänst och skicklighet vid statliga utnämningar. Så är det inte . Det brukar visserligen hävdas atf grundlagen är lättast alt bryta mot avalla svenska lagar, men det fär finnas måtta. Socialdemokraterna har sedanåterkomsten till regeringsmaklen systematiskt gynnat de sina, gjortpartiboken lill den tyngst vägande meriten och försett parlielablissemanget medgyllene fallskärmsavtal. tog jag upp utnämningspolitiken i KU. Närstatsministern då utfrågades var jag ensam om atf ställa frågor i ämnet. Jagoch mina partikamrater var ensamma om aft reservera oss. är def annorlunda. Del finns ett särskilt yttrande frånfolkpartiet. När statsministern var hos KU ställde inte mindre än sexutskottsledamöter frågor i ämnet. Jag kunde räkna upp ett tjugotalsocialdemokrater som fått verkschefsposfer då regeringen . Ambassadörer och landshövdingar är då inle inräknade. Några borgerliga utnämningar har skett pä sistone. Detinnebär emellertid ingen omvändelse från socialdemokratiskt håll fill att följagrundlagen. När man väl försökt avleda allmänhetens och massmediasuppmärksamhet, genomförs nya parfiboksutnämningar. Statssekreteraren ikommunikationsdepartementet blev chef för ett av våra största statligaaffärsverk. Hans företrädare, före detta socialdemokratisk riksdagsman ochstatsråd, utsågs till arbetande styrelseordförande. Närspionen promenerade i väg blev proteststormen så stark aff Prot.1987/88:132 , Granskning av statsrådens tjänsteutövriing m.m. Granskning av statsråderis tjänsteutövriing justitiedepartementetsledning fick gå. Det var en allmänt omvittnad svag departementsledning som ficktåga i väg med statsministerns goda minne. Men tåga i väg till vad? Departementschefenblev landshövding, och hans närmaste man blev ambassadör. Rörelsen gér fill i bästa bananrepub-liksfil. , , som KU presenteradedef betänkande som vi diskuterar utnämndes en annan socialdemokratiskstatssekreterare till att bli generaldirektör och chef för försvarets materielverk.F'ör utnämnde regeringen en före detta socialdemokratiskstatssekreterare fill ordförande i en av våra hypofeksbanker, trots protesterfrån banken i fråga. '-Frutalman! Del finns en mångfald exempel. Exemplen gäller inle bara hur statligaverk, landshövdingeposter och ambassader utnyttjas som politiska belöningar förlojala partiboksinnehavare och som avstjälpningsplats för förbrukadesocialdemokrafiska politiker. används också i samma syfte. Qminfe fiden vore så knapp skulle jag, fru falman, kunna rabbla upp långa listorsom visar missbruket i hela dess omfattning. Jag skall avstå från det, bara pågrund av tidsskäl. Vilka slutsatser skall då dras av def socialdemokrafiskamissbruket av ufnämningspolitiken? Jag tror atf det är för sent att återgå balanserad utnämningspolitik, där förtjänst och skicklighet ärutgångspunkten och där, i den man det sker, polilikerrekryteringar sker frånbåda de polifiska blocken i samma utsträckning. Det är fakfiskt bättre att konstatera att densocialdemokratiska utnämningspolitiken inneburit atl vi fått en politiseradledning av den svenska förvaltningen och dra slutsatserna därav. Def innebäratt en kommande borgerlig regering bör göra sig av med många socialdemokrater,som annars skulle kunna sabotera en sådan regerings självklara ambitioner atfsnabbt och effekfivt genomföra förändringar. Vi får, fru talman, motvilligt och med beklagande konstateraatf detta är ofrånkomligt efter vad som har skett. Det är ingen önskvärdutveckling, men den'är nödvändig. Den kommer att innebära förändringar i vårtraditionella syn på hur förvaltningeri skall ledas. Skulden till deförändringar som kommer aff bli nödvändiga ligger emellertid helt påsocialdemokraterna. Aff en borgerlig regering skulle behålla merparten av desocialdemokratiska utnämningarna och dessutom inledäsin mandatperiod med aftta hand om ett stort antal socialdemokratiska statsråd, statssekreterare ochandra parfiboksinnehavare vore djupt olyckligt. Låt oss tänka oss vad som kommer att hända omsocialdemokraterna vinner höstens val. Är det någon som tror att de då inteskulle fortsätta, ja intensifiera partiboksutnämnaridet. Självfallet kommer deatt göra def. Hur många löften, fru falman, har infe i smyg utfärdats, hurmånga planer finns det inte i huvud, hur många propåer kommerinle att komma från dem som känrier sig berättigade alt dela bytet! får aldrig av en regering, av en politiskmajoritet, betraktas som ett erövrat land som kan behandlas hur som helst.Sedan 1982 har socialdemokraterna vad gäller utnämningar ansett sig hafullmakt alt låta partinytlan gå före statsnyttan. Man bärsaft vänskapskorruptioneni sysfem. granskningsärenden är detta det som gör mig mest upprörd.Det är svenska folket, de anställda i statens tjänst, som är de störstaförlorarna genom atf de infe får de kvalificerade chefer som behövs inom denoffentliga sektorn. En borgerlig regering får inte tveka att ta i medhårdhandskarna på detta område. Jag ber att få yrka bifall fillreservation 27. 101 (): Konstitutionsutskoftel har ägnat sig åt all studera regeringens utnämningspolifik vad gällerverkschefer och andra högre befattningshavare på det statliga området.Utskottet har därvidlag samlat in ett omfattande material i form av listor påutnämningar av verkschefer, externa ambassadörer etc. Ett omfattandebilagematerial är fogat fill utskottefs betänkande. Utskottet har också hållit utfrågningar med statsministerIngvar . Def har gällt utnämningspolitiken i allmänhet. Vi har ocksåhaft en utfrågning med jusfitieminister då det gällerutnämnandet av ledamöter i högsta domstolen och regeringsrätten. Vi har med andra ord fått frågan väl belyst, vilket ocksåvidimerades i inledningsanförande, där han talade orri atf många frågor hade ställts under dessa utfrågningar. Utskottet har alltså ett mycket grundligt material till sitt föi-fogande som det har haft att utgå ifrån vidsin bedömning i denna fråga. ' Enligt regeringsformen skall regeringen, när den utnämnerchefer i den stafiiga förvaltningen, fästa avseende endast vid sakliga grundersåsom förtjänst och skicklighet. Statsministern har också vid utfrågningenbetonat aff regeringen har fäst vikt endast vid kompetensen hos de personer manhar utnämnt. Vid utfrågningen förde statsministerri fram atf det ligger iregeringens eget intresse atf få kompetenta chefer inom statsförvaltningen. Detär ändå regeringen som har del politiska ansvaret för hur välskött ochframgångsrik en statlig förvaltning är, och skulle den ledas av en dålig chefslår del tillbaka på regeringen. Därför ligger del i regeringens intresse attse till aft ha kompetenta och dugliga chefer inomstatsförvaltningen. Utskottsmajoriteten, dvs. alla partier utom ,konstaterar också att regeringen har följt bestämmelserna i regeringsformen.Ordagrant säger utskottet i sina avslutande slutsatser följande: "Utskottet hänvisar i sammanhanget fill den avriksdagen godtagna propositionen om ledningen av den statliga förvaltningen. Idenna framhålles betydelsen av att regeririgen vid fillsäffningar av t.ex.verkschefer fäster särskild vikt vid vederbörandes kompetens för uppgiften:Någon bedömning utifrån partipolitiska utgångspunkter är infe förutsatt ochinget talar heller för atf regeringen vid aktuella utnämningar beaktat annat änlämplighet och kompetens." Det säger utskoffsmajorifefen, somalltså består av samtliga partier utom . Vi kan.alltså konstalera all har vall attställa sig vid sidan: Vad jag kan förstå betyder det att har velataktualisera en klassisk högerfråga. Man vill odla myten om att socialdemokratinpolitiserar Prot..1987/88:1322 juni 1988 Granskning av statsrådens tjänsteutövning m.m. Prot.1987/88:132 2junil988 Granskning av statsrådens tjänsteutövning m. m. Tillståndet för B att anlägga en bdindustripåKockumsområdet i statsförvaltningen.Det har också framgått, inte bara av reservationen utan också av här, alt man vill odla myten att det fordras partibok för att fäanställning och befordran. Man kan bara beklaga atf och harvalt atl isolera sig och i stället för en alternativ utskotlsskrivning harförfattat en polifisk pamflett. Jag beklagar också att infe harutnyttjat möjligheterna att diskutera ufnämningspolitiken t. ex. mot bakgrundav hur väljaren kommer in i sammanhanget, hur väljaren har möjlighet atfpåverka statsförvaltningens verksamhet. Jag tänker närmast på ansvarskedjan medväljare som röstar och utser riksdag, och riksdag som sedan utser statsminister. Med def sagda yrkar jag bifall till utskottetshemställan i detta avseende. 102 (): Jag har bara en fråga fill . Omdel nu är som han säger, alt ingen mannamån har begåtts, hur kommer det sig dåalt def går fem socialdemokratiska utnämningar på en borgerlig? 103 (): Vi har i betänkandet en omfattande förteckningöver utnämningar som har ägt rum . Går man igenom dennaförteckning kan man konstatera att där finns personer som man kan säga haranknytning fill vissa politiska parfier, men def finns också oerhört många sominte går aft knyta lill något politiskt parti. Den utfrågning vi har haft avexempelvis statsministern och justifieministern har klart och tydligt visat påaft det är kompetensen man utgår från och aft det är def enda vägledande. Därhar också statsministern själv vidimerat att han vill ha kompetentaverkschefer, för del har regeringen nytta av eftersom det är regeringen somskall slå lill svars inför väljarna för hur statsförvaltningen fungerar. 104 (): Det innebär alltså att socialdemokrater är femgånger så kompetenta som borgerliga. Jag tvivlar på aft någon tror på sådanasagor. 105 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Sedan de under avsnittetRegeringens utnämningspolifik anmälda talarna nu haft ordet övergår kammarentill att debattera Tillståndet för att anlägga en bilindustri påKockumsområdet i . 106Tredje vice talman (): Fru talman! Dagen lider och dettaärende kommer en bit på sladden i granskningsdebatten. Frågan har ocksä kommiten bit på sladden, skulle jag vilja säga, vid utskottets granskning.Företrädare för övriga parfier har inte visat den något större intresse. Annarsär def en fråga som är mycket intressant och som medför komplikationer åt mångahåll och kanter. Def gäller en stor industripolifisk fråga, som även ärintressant från miljösyn- Detär en fråga som är intressant om man vill studera beslutsprocessen i istora och vikfiga frågor. har ärendet som helhet tillsammans med andra ärendentagits upp som granskningsärende hos revisorer. Def kommer väl såsmåningom en utförlig rapport från dem. Vad det gäller är alltså regeringens tillstånd den 9 maj1987 att ge grönt ljus för Saabs etablering i . Det är tydligenett beslut, som i mycket gick över huvudet på många som trodde sig medverka ibeslutet. har gjort en initierad redovisning av hurbeslutet kom till. Jag skulle kunna hänvisa till den - i Sydsvenska Dagbladetav och följande nummer. görs en sammanfattandekonklusion. Del heter där: var principöverenskommelsen klar-ett genflemen's agreement som egentligen gjorde alla diskussioner, allaöverklaganden, protester, politikerutfall och skriftväxlingar fullständigtonödiga. - Det är alltså en från beslutsprocessynpunkf mycket intressant fråga.Även detta borde naturligtvis ha föranlett att ägna denbetydande uppmärksamhet. Det är många som under hand har ångrat alt de medverkat iden här processen, särskilt när man har fått reda pa att koncessionsnämndensbeslut när det gäller miljöskadliga utsläpp i allra högsta grad påverkar t. ex.bostadsplaneringen i . Man kan infe bygga bostäder nära den nyaindustriefableringen. 2 000 lägenheter hade man planerat -hur man skall göra med.dem står i vida fältet. Man har planerat ytterligarebebyggelse - def har uppgivifs atf man hade siktat in sigpå 5 000 lägenheter. Det faktum aft man etablerar en indusfri och ger den generösavillkor när det gäller miljöutsläpp av olika slag påverkar alltså helabebyggelsesifnationen. Jag hoppas för min del att def här skall vara ett av desista exemplen på i grunden mycket oförnuftiga industriplaceringar. Det har ivårt land gjorts så väldigt många misstag på det här området, misstag som vi nufår lägga ned stora summor på atf nödtorftigt reparera, i den mån det går affreparera dem. Sådana misstag bör infe få ske i framfiden. Jag är väl medveten om atf den kritik som jag här framförinte påverkar den beslutade etableringen som sådan, men jag hoppas aff just detfaktum att ärendet har tagits upp i konstitutionsutskoftet skall vara ettmemento för framfiden. Socialdemokraterna har ju medverkat till många beslutsom har väckt stor opposition hos en bred opinion inom miljörörelser och blandallmänhet. Utöver def här kan jag erinra om det konstiga beslutet aft dra enmotorväg rakt igenom . Vi måste - det är min absoluta övertygelse -väga samman alla faktorer när det gäller beslut av det här slaget, alltså inlese enbart till arbetsmarknadsmässiga eller företagsekonomiska faktorer ellerfill industrins önskemål. Vi måste se till att vi inför det slutliga beslutetom etablering får en samlad värdering av alla faktorer som kan spela in. I del här ärendet finns många särskilda egendomligheter,som jag inle skall fördjupa mig i, t. ex. att man fattar beslutet i tvåetapper. Det innebär aft det beslut som kommer aff föranleda de störstautsläppen och föroreningarna kommer atf fattas i en andra etapp. Visserligensäger man att man är obunden Granskning av statsrådens tjänsteutövning Tillståndet för B att anlägga enbdindustripå Kockumsområdet i Granskning av statsrådens tjänsteutövning m. m. Tillståndet för att anläggaen'bilindustripå Kockumsområdet i att faställning fill def när den frågan kommer upp, men def är man naturligtvis inte.Genom aft man har givit det här tillståndet är man i själva verket bunderiäven för framtiden. Vi kan då vänta oss aft vi får detta fabrikskomplex i decentrala delarna av med alla de nackdelar def innebär. Jäg lovade att inte använda hela deri tid jaghade angivit på talarlistan - det skäll jag heller inte göra. Jag vill fillsist bara framhålla atf vi från i en reservation, som också vpk:srepresentant i utskottet har anslufit sig fill - reservation 28- angivit aff viinte anser atf regeringen har tagit den hänsyn fillmiljön söm hade varitbefogad innan etableringsbeslutet fattades. Jag ber att få yrka bifall tillreservation 28. 107 (): Jag måste säga att jag är något förvånad överBertil Fiskesjö. Jag har känt-honom nu och alltid ansett att hanvarit en kunnig, förständig och även trevlig meddebatför, men får jagkänslan aff det är så aff han inle tycker om del här beslutet. Han talar om hurbeslutet kom till, om beslutsprocessen och om egendomligheler: Men vi granskarom regeringen har handlagt frågorna konsfitufionellt riktigt, och i def härärendet har vi funnit att sä är fallet. Handlingarna i det här ärendetfinns på s. 233-248 i betänkandet. Man kan av dem utläsa att ärendet harhandlagts på rätt sätt. I reservafionen klagar m. fi. över att detinte har gått rätt till, men ändå anför man inga fakta. Def hade jag vänfat migaft skulle kunna plocka fram, åtminstone i sitt anförande. Under beredningen av ärendet om Saab-Scanias fillstånd harman inhämtat yttrande från étt tjugotal remissinstanser, bland dem koncessionsnämndenför miljöskydd, stalensnaturvårdsverk, statens planverk, ,i och . En majoritet avremissinstanserna tillstyrkte eller lämnade utan erinran att tillstånd enligt136 a § byggnadslagen lämnades. kommun tillstyrkte ansökningen undervissa förutsättningar. ' Defregeringsbeslut som finns med i handlingarna handlar till största delen om miljöskyddsaspekterna. Jag har därför svårt att förstå reservationen, och def beklagar jag. ' Eftersom detta troligen är sista gången jag talar ikammaren vill jag passa på fillfället att tacka Bei-fil Fiskesjö för våra mångaoch trevliga debatter. Jag vill även passa på att tacka talmannen ochkammarkansliet för mycket bra service och ett gott samarbete. 108Tredje vice talman () replik: Fru talman! Jag vill gärnakvittera orden till mig från .Cederqvist med att säga att det allfidhar varit trevligt och intressant att debattera med . Dethar dessutom varit utomordentligt angenämt och trivsamt att umgås medWivi-Anne inom och utanför utskottets väggar. Tack för detta!