prot · GB09120 · 1987-12-31 00:00:00 — och regeringen tycker att det är mycket bra med kvalificeradeutbildningar och andra offensiva åtgärder när det gäller unga arbetssökandeför att dessa skall kunna fylla upp och utveckla sitt eget län, är detta enstark signal till dels de utsatta länens arbetsliv, dels också en signal tillnäringslivet i överhettade områden. Jaghoppas därför att statsrådet i en andra omgång något utvecklar sin syn på vadjag här har tagit upp. I de här utsatta länen upplever människorna faktiskt har bytt linje från rätt ensidig flyttning fill flyttning i sista hand. 38 (): Att ungdomar flyttar är inte något nytt. Den gamla tidens studenterlämnade sin hembygd, särskilt de som var uppfödda i skogslänen.Den utbildningspolifik som har förts och som förs i vårt land ger våra ungdomaren bred kompetens och därmed också förutsättningar att söka och få jobb där desjälva önskar. Flyttningar beror också på att ungdomarnafortsätter att utbilda sig vid någon högskola. Därför är det oerhört viktigtmed satsningar på bl. Detsom i sin interpellation kallar socialdemokratiskkoncentrafionspolitik är egentligen en lyckad ekonomisk polifik på så sätt attvi sett en uppgång i näringslivet som nog inte många hadevågat tro på. Därmed har också arbetstillfällen skapats. Därförkan vi nu också ta oss an de regionala problem som finns. Om ungefär 14 dagarskall besluta om särskilda insatser för , bl. a.drygt 200 milj. kr. utöver ordinarie anslag för arbetsmarknadspolitiskaåtgärder. Till stor del inriktas dessa på utbildning för att arbetsmarknadenskrav skall kunna uppfyllas. Attfler ungdomar flyttat från skogslänen beror inte på någonkoncentrationspolitik utan på att det har funnits jobb att flytta till, vilketman inte kan påstå att det fanns under den borgerliga regeringsperioden. Då fickvåra ungdomar i rådet att stanna kvar i länet utan jobb. De skullealltså gå direkt från utbildning till arbetslöshet. Naturligtvis ärungdomsflyttningen förenad med bekymmer, inte minst för vårt län. Om man tilldetta lägger att ungdomarnas antal har minskat blir bilden än mer problemafisk. Detär just denna bild som länsarbetsnämnden och arbetsförmedlingarna har sett. Närde har arbetat med programmet Arbetsförmedling i utveckling har de ställt sigfrågan: Hur skall vi kunna ändra på detta för att få behålla våra ungdomar? Somett led i att försöka minska utflyttningen, men framför allt för att ökaservicen, har man sagt att inga ungdomar skall behöva lämna länet utan minstett erbjudande om arbete eller utbildning. Detta betyder absolut inte att vihar stängt länets gränser, utan helt klart erbjuds de sökande jobb där deönskar och där jobb finns att få. Detta är också en god service till företagen.Det görs ett fantastiskt jobb för att anpassa utbildningen till de behov somarbetslivet har. Även har fått del av landets posifivautveckUng. Arbetslösheten bland ungdomar i åldern i harinte varit så låg som sedanT975. Det gäUer även kvinnorna.Vi kan också konstatera att det går betydUgt bättre, inte minst för vårasmåföretag. Detsärskilda projektet för östra , som pågår, har också gett mycket godaresultat. Vad vi i behöver är att få fortsätta att arbeta somhittills, varvid alla goda krafter hjälps åt för att samverka för en positivutveckling av länet. Vi behöver också få en förlängning av , eftersom det är i dessa delar av länet som det ärbesvärligast och där så mycket nu precis har påbörjats. Där behövs stöd underen . Jagförutsätter emellertid att vi även i fortsättningen, om vi får behålla ensocialdemokratisk regering, kan återkomma fill regeringen om det skulle behövassärskilda insatser. Jagvill påstå att det är viktigt att vi inte svartmålar situationen utan attvi som politiker i stället ger alla som gör ett bra jobb på hemmaplan etterkännande. 39Arbetsmarknadsminister : Fru talman! Norrbottenssatsningen är justen sådan satsning som efterfrågar, med tonvikt på utbildning ochpå att ge arbetskraften i detta län möjlighet att delta i en utveckling och enbreddning av arbetsmarknaden. Regeringen har ständigt hävdat att möjligheternaför människor att bo kvar skapas genom utveckling och breddning av de lokalaarbetsrriarkna-derna. Det bästa sättet atf göra detta är att ge utbildning - enbra arbetsmarknadsutbildning och en bred grundutbildning - för att inte minstunga människor skall kunna möta t. ex. 90-talets arbetsmarknad. 40 (): Först trodde jag att hade utsett sig fill advokat för vadjag brukar kalla flyttiasspolitiken. Sedan kom hon in på Norrbottensmodellen. Jagnoterar att statsrådet i sitt andra inlägg uttalar sig positivt om det som skeri . De samtal jag har haft med ansvariga i säger mig attde känner en viss oro för att medlen framöver inte skall räcka till. Det kanbli dyrt när man skall specialutbilda människor för att klara en allt högreteknisk nivå osv. Om folk känner sådan oro i , som ju blivithyggligt behandlat av regeringen, känner man kanske ännu mera av sådan oro iVästerbotten, , , , och i sydöstraSverige. Där har man ju precis samma situation som . Det här får intebli en Norrbottenslinje, utan det måste bli en linje för samtliga utsattaregioner om vi skall behålla god sämja inom riket. Jag vill därför veta omstatsrådet visar samma välvilja gentemot övriga landet som gentemot Norrbottenoch är beredd att anslå de medel som behövs för en ny inriktning av arbetsmarknadspolitiken.Det som har hänt i innebär ju en ny inriktning avarbetsmarknadspolitiken och kan bli en god hjälp när det gäller att utveckladessa regioner. 41 (): Jag tror att jag precis lika bra som känner tillglesbygdens problem och bekymmer. Jag måste erkänna att jag fakfiskt tror påcenterns ärliga vilja att göra någonfing åt detta. Problemet är ju bara att omolyckan skulle vara framme , skall samregera medmoderata samlingspartiet och . Om och jag nu harungefär samma uppfattning om flyttiassproblemet, kanske skulleha litet högre ambitioner att försöka påverka sina borgeriiga kamrater. Jagvill påminna om att har sagt nej till Östra Norrbotten-projektet.Moderaterna säger nej till den särskilda satsningen i . Moderaternasäger också nej fill 30 årsarbetare hos arbetsförmedlingarna som skall hjälpatill att klara de friställningar som sker på grund av basindustrinsstrukturomvandlingar. Det kan bli en nog så besvärlig nöt att knäcka. Jag råderBörje att starta redan nu med påverkan. Överläggningen var härmedavslutad. 11§ Föredrogs och hänvisades 1987/88:Jo58-Jo69 filljordbruksutskottet 12§ Anmäldes och bordlades Motionerna med anledning av prop.1987/88:150 med förslag fill slutlig reglering av statsbudgeten för budgetåret1988/89, m. m. (kompletteringsproposition) 1987/88:Fi21 av Per () 1987/88:Fi22 av Cad Bildt m.fl. (m) 1987/88:Fi23 av m. fl.(s) . 1987/88:Fi24 av m. fl. (c) 1987/88:Fi25 av MarianneAndersson (c) 1987/88:Fi26 av () 1987/88:Fi27 av () 1987/88:Fi28 av m. fl. (fp) 1987/88:Fi29 av Eriing () 1987/88:Fi30 av m. fl. (vpk) 1987/88:Föl6 av m.fl.(m) 1987/88:Ub36 av LarzJohansson och (c,fp) 1987/88:Jo70 av m. (c,m,vpk) 1987/88:Jo71 av () 1987/88:Jo72 av ochBengt () 1987/88:A51 av och ()1987/88:A52 av m. fl. (m) 1987/88:A53 av m. 13 § Anmäldes ochbordlades Prot. 1987/88:13 om ändringari narkotikastrafflagen (prop. 1987/88:71) ''' ' 1987/88:30 om anslag fiUpolisväsendet, m. m, (prop, 1987/88:100 bil. 4) 1987/88:32 om anslag tillutredningar m. m. 1987/88:100 bil. 4) 1987/88:34 om kriminal- ochpoUsregisterlagarna m. m. 1987/88:122) 1987/88:48 om immunitet ochprivilegier för den europeiska telesatellitorga-nisationen (EUTELSAT) (prop.1987/88:140) 1987/88:29 om anslag till oförutsedda utgifter /89 (prop. 1987/88:100'bil. 1987/88:28 om filläggsbudget II fillstatsbudgeten för /88 (prop. 1987/88:125 bik 2) 1987/88:23 om anslag påfilläggsbudget II (prop. 1987/88:125 bil. 1987/88:32 om uppföljning av vissa åtgärder m. m.efter (skr. 1987/88:96) 1987/88:44 om ändring avtidpunkten för avlämnande av JO:s ämbetsberät- telse1987/88:36 om ändringar i tryckfrihetsförordningen m. m. 87:151)1987/88:39 om stöd till radio- och kassettidningar (prop. 1987/88:145 och 1987/88:100bil. 10) 1987/88:42 om ersättning till ledamöter (förs. 1987/88:13) 1987/88:14 om anslag /89 till revisorer och deraskansli (prop. 1987/88:100 bil. 17) 1987/88:25 om datapolitik för statsförvaltningen(prop. 1987/88:95 delvis och 1987/88:100bil. 2) 1987/88:27 om fortsatt valutareglering, m.m. (prop. 1987/88:134) Utrikesutskottetsbetänkanden /88:27 om /88:28 om 1987/88:10 omkustbevakningen (prop. 1987/88:100 bil. 6 och 1987/88:142) 1987/88:120 betänkanden 1987/88:23om förbättrat bilstöd till handikappade (prop. 1987/88:99) ~ 1987/88:24om den framtida verksamheten vid Meddelande om frågor 1987/88:110 och 1987/88:100 bil. 1987/88:25om delpensionsförsäkringen 1987/88:23 om statensmiljömedicinska laboratorium (prop. 1987/88:136) 1987/88:24 om statenshundskola m. m. 1987/88:126 och 1987/88:100 bil. 1987/88:14 om anslag tiUgrundskolor, m.m. (prop. 1987/88:100 bil. 1987/88:17 om anslag tiUfristående skolor på gymnasial nivå, m. m. 1987/88:100bil. 10) 1987/88:36 om datapolitik för statsförvaltningen (prop. 1987/88:95bil. 1987/88:21 om reglering avpriserna på fisk m.m. (propi 1987/88:117) 1987/88:27 om vissaanslag inom område (prop. 1987/88:100bil. 9) 1987/88:35 om statliga företag 14§ Meddelande om frågor Meddelades att följandefrågor framställts 1987/88:499av (vpk) till justitieministern om ansvaret för brister iutredningen om mordet på : Två kommissioners granskning av utredningen ommordet på är genomförd. Allvarliga fel har uppenbarligen begåtts avhöga befattningshavare. Frågan om ansvaret står nu på dagordningen. Regeringenkan inte gärna överlämna saken åt en vanlig åklagare, inte heller tiUriksåklagaren. Justifiekanslern är regeringens ombud och redan av dennaanledning utesluten. Den enda möjligheten att få ansvarsfrågan prövad tordevara genom ombudsmän - och då självklart genom chefs-JO. Det är nupå regeringens handlande det beror hur ansvarsfrågan behandlas. Mot denna bakgrund villjag fråga justitieministern: Vad avser regeringen vidta för åtgärder för att pågrundval av kommissionsarbetet i Palme-ärendet få ansvarsfrågan prövad? 1987/88:500 av, OswaldSöderqvist (vpk) fill arbetsmarknadsministern om Prot. 1987/88:120kompensation åt vissa friställda gruvarbetare i och Danne- 16maj 1988 mora: Vidden förestående nedläggningen av gruvor i och Dannemorakommer de gruvarbetare som inte uppnått kvalificerad fid för pensionering vid60 års ålder att gå miste om denna förmån, när de kan sysselsättasi underjordsarbete. Jag vill frågaarbetsmarknadsministern: Kommer staten som arbetsgivare att ta sitt socialaansvar för att denna grupp kompenseras vid nedläggningen av gruvorna? 1987/88:501av () till försvarsministern om åtgärder mot utlänningar somvistas inom militärt skyddsområde: Två polska medborgare greps på militärtskyddsområde i i län. De var sysselsatta med attrita orienteringskartor. Att utländska medborgare - företrädesvis frånÖsteuropa - påträffas på militärt skyddsområde hör numera till det vanliga. Attinneha bra kartunderlag över svenskt territorium är av stort värde förutländska makter. Eftersomdet inte synes lämpligt att tillåta utländska medborgare att rita kartor översvenskt territorium, vill jag fråga försvarsministern om regeringen avser attvidta några åtgärder. 15 § Kammaren åtskildeskl.