prot · GB09136 · 1987-12-31 00:00:00 — I reservation 1av de borgerliga följs dessa tankegångar upp med formuleringar som: "Denenskildes insats i form av avgifter fill försäkringert är i de flesta fallblygsam" och "Därtill bör prövas möjligheterna till frivilligafilläggsförsäk-ringar". Vänsterparfietkommunisternas förslag fill en allmän arbetslöshetsförsäkring återfinns ireservafion 2 och har följande huvudpunkter: - En allmänarbetslöshetsförsäkring skall omfatta alla som står till arbetsmarknadensförfogande men inte kan få ett arbete, dvs. även den del som står utanförarbetsmarknaden. - Försäkringen skall utformas somen social trygghefsförsäkring som täcker aUa former av inkomstbortfall elleroförmåga aff skaffa inkomst. - Ersättningsnivåerna måsteförbättras, inte minst för den som har KAS och utbildningsbidrag. 1987/88:136 - Ersättningstiden för att ha rätt till arbetslöshetsförsäkring bör slopas. Det finns ingen anledning att ha ett system som innebäraft den arbetslöse blir A rbelslöshetsförsäk ring m.m. utförsiikrad och måstebegära socialbidrag. - Avstängningstiden iförsäkringen måste utmönstras. Detta fvångsirtslag hör inte hemma i ett socialttrygghetssystem. - Finan<;ieringen avarbetslöshetsförsäkringen skall i sin helhet ske via skaft på produktionen, ochde avgifter kassamedlemmarna betalar kan upphöra. - Administrationen av en allmänarbetslöshetsförsäkring skall även fortsättningsvis bygga på medverkan av denuvarande arbetslöshetskassorna. När frågan om en allmän arbetslöshetsförsäkringkommer på fal dyker det allfid upp en rad räddhågade socialdemokrafiskasmåpampar som ylar om att detta är ett hot mot facket. För vpk är def självklartatf en social trygghetsiitgärd inte kan få förhindras av snäva egoistiskafackliga intressen. Kan inte en fackföreningsrörelse fullgöra sin uppgift utanatt vara försäkringsbyrå,, är det något fel på den fackliga verksamheten. Detborde vi kunna vara överens om. Dessutom bör socialdemokraterna observera atfvpk föreslår att de nuvarande arbetslöshetskassorna skall vara stommen i enallmän arbetslöshetsförsäkring. Vpk delar alltså infe de borgerligas ståndpunktatt administrationen skall flyttas till någon annan instans. Regeringensproposition har en rad konkreta förslag. kommunisterna har somsagt varit posifiva till att dagpenningbeloppen skall följalöneutvecklingen. När det gäller förslagen om en höjning av högsta dagpenningklassföreslår regeringen en tvåstegshöjning - först en höjning till , den 4juli 1988 och sedan till , . Det finns ingen anledningtill dessa etapphöjnirtgar. i högsta dagpenning bör enUgt vpk gällaredan från den 4 juU 1988. Desom ej kommit in på arbetsmarknaden och därmed ej hunnit kvalificera sig förA-kasseersättning erhåller kontant arbetsmarknadsstöd (KAS).Regeringen föreslår en höjning tiU först . Vpk har tidigare hävdat att KAS bör utgå av högstadagpenningbelopp. Som följd därav föreslår vpk att KAS höjs till . Desom genomgår arbetsmarknadsutbildnirtg och ej har kvalificerat sig för A-kassafår ett särskilt utbildningsbidrag. För dem som är lägst föreslårregeringen att utbildningsbidraget höjs först fill . ochsedan den 2 januari 1989 fill . har krävt en höjnirtg av utbildningsbidraget. Frånvpk:s sida föreslår vi aft utbildningsbidraget för dem som inte är berättigadetiU A-kassa räknas upp, så att det motsvarar av högsta dagpennirigbelopp iarbetslöshetskassan. Vpk föreslår aft högsta dagpen-ningklass i A-kassan skallvara . från den 4 juU. Därmed skulle det särskilda utbildningsbidragetutgå med . Ipropositionen föreslås aft arbetslöshetsersättning inte får utgå för studier,om det inte föreligger särskilda skäl. Det är en försämring jämfört mednuvarande praxis och tillämpning. Om man inte anger eller föreslår andra systemför finansiering av studier för dessa grupper arbetslösa innebär denrta förändring enoacceptabel försämring. Vpk yrkar därför avslag på de förärtdringar som föreslåsav regeringen i 4 § i lagen om arbetslöshetsförsäkring och i 4 § i lagen omkontant arbetsmarknadsstöd. En förändring bör genomföras så, att studierunderlättas för de arbetslösa och inte fväitom. Vpk emotser från regeringertssida ett nytt förslag som tar hänsyn till de arbetslösas behov av studier ochtill deras ekonomiska möjligheter att genomföra dessa. Enskamfläck i arbetslöshetsförsäkringen är avstängningsreglerna. Därför kan intevpk biträda förslaget om en relativ skärpning av dessa regler. Vpk yrkar därföravslag på de förslag i propositionen som förlänger avstängningsfiderna med femersättningsdagar. Tillsist, herr talman, några ord om kravet att tillgångarna i kassornas fonder, närkassornas fondkrav upphör, skall tillfalla intresseorganisationen, dvs. i deflesta fall fackföreningarna. Från vpk:s sida har vi ingen annan uppfattning änden sorii kommer fram i regeringens förslag. Det är en försäkring som frånbörjan byggts upp med övervägande fackföréningspeng-ar, dvs. A-kassornas stadgar reglerar också hur upplösnirtg av fonder skall ske.Man må tycka bra eller illa om fackförerting-arrtas verksamhet, mert martkommer irtte uudart det faktum aff fackfören-ingsrörelserts medlemmar genomåren har fått satsa stora belopp för aff få en arbetslöshetsförsäkring för sinegen trygghet. Det firtrts irtget anrtaf alterrtafiv ärt bifall fillregeringsförslaget på denrta punkt. Med detta yrkar jag bifall tiU samfiiga vpk-reservafioner. Om vpk:sreservation 2 skulle falla och valet stå mellan utskottet och reservation 1kommer vpk-gruppen atf rösta för utskottets hemställan, eftersom ufskottetsskrivning liggei- mycket närmare vpk:s principiella ståndpunkter än denuppfattning som kommer till uttryck i reservation 1. SiggeGodin talade om fackföreningsrörelsens pengar och började med 1930 och landadei slutet av . Men staten har väl inte betalat samma belopptill arbetslöshetskassorna som man gör i 'dag? SiggeGodin ondgjorde sig över fackföreningsrörelsen. Vad bestårfackför-enirtgsrörelsen då egenfligert av? Jo, den består av vanliga enklamedlemmar. , som är ordförande i , tillhörfackföreningsrörelsen, och många ledamöter som sitter i arbetsmarknadsutskottetfillhör fackförcrtirtgsrörelsert. Jag själv fillhör ocksåfackförcrtirtgsrörelsert. Oavsettvad man har för inställning till vad pengarna skall anväridas fiU tillhör defackföreningsrörelsen. Den har varit rried och skapat fonderna och engrundtrygghet. Att vi har olika synpunkter på fackföreningsrörelsen kommer viinte ifrån, men det gäller inte bara fackföreningsrörelscrt - det här är rtågotav en ideologisk fråga. Jag tycker att borgerligheten här har avslöjat hur manser på den fackliga verksamheten, och det kan ju också vara intressant. Detkanske är lika intressant att det kommer fram i valrörelsen som att pengarnagår tiU rätt adressat. Prot.1987/88:136 8juni 1988 AnL 99 ()replik: Majoritetsförhållandena här i kammaren är ju sådana att vi efter denhär debatten skulle kunna fatta ett majoritetsbeslut som innebär att vi får enutredning om en allmän arbetslöshetsförsäkring; samtliga opposi- Prot, 1987/88:136 tionsparti£;r vill ju haen sådan utrednirtg. försvar för att stjälpa den härmöjligheten ekar ihåligt, lika ihåligt som vpk-reservafionen iutskottsbetänkandet. Vpkhar här chansen aft se tiU att vi får till stånd en utredning om en allmänförsäkring. När vi diskuterade denna fråga i utskottet diskuterade vi enförutsättningslös utredning. Som sagts i tidigare debatter här i kammaren varvi från moiJeraf håll beredda atf gå mycket långt för atf äntligen få tUl stånddenna utredning. Vpksäger att man vill ha en utredning om en försäkring som skall täcka alla formerav inkomstbortfall. Men varför inte gå en bit på vägen och se tiU att vi nu iförsta hand får en försäkring som fungerar vid arbetslöshet - det måste väländå vara den allra viktigaste åtgärden i det här sammanhanget? Nuhar och hans kolleger en möjlighet aft se till aff vi får tiUstånd den här utredningen. .Titta på formuleringen av hemställan i reservafion1 - där finns motion A46, dvs. vpk-motionen, med. Det ger vpk en möjlighet attrösta på reservation 1, som då kan få majoritet. AnL lOfl' ()replik: talade om att han är medlem i den fackliga rörelsen.Det är självfallet jag också. Det är infe för att vi infe skulle vara medlemmari fackliga organisationer som vi har den här uppfattningen. invände att det väl inte ända sedan 1930-talef utgått så högastatsbidrag. Låt mig då påpeka att varit statsbidrag under hela1980-talet. Det blir rätt mycket pengar, . Karl-ErikPersson.sade också att pengarna i fonderna faktiskt tillhörfackföreningsrörelsen. Utskottets majoritet, där finns med,anser någonting annat. Den säger att pengarna tillhör och skall användas somersättning till de arbetslösa. Det är alltså inte fackföreningsrörelsenspengar. sade vidare att vpk infe kan acceptera något sämre alternativ när detgäller en utredning, och så tog han upp frågan om högre egenavgifter och kravetatt administrafionen irtte får flyttas. föreslår inte attadministrationen skall flyttas, - det är alltså ingetargument. Högreegenavgifter kan sluta någonstans på ; . Ställ def i relation tillvad man betalar i fackföreningsavgift! har man betalat:500 kr. Det tycker vi är viktigt att man gör. Då kanske man ocksåklarar den lilla höjning som vi har talat om. Vidaresäger att vpk inte kan acceptera atf människor tvingas sökasocialbidrag. Men det är ju precis det ni gör. Ni tvingar människor som intehar någon ersättning, märtrtiskor som har KAS, att gå till socialvården, istället för att ställa upp på ert srtabb utredning och låta pengarna ligga kvari arbetslöshetskassornas fonder;-då kan vi lösa def här inom en kortövergångstid. I stället säger ni atf folk infe skall behöva skickas tillsocialvården, men det är precis vad ni gör - rti skickar dem fill socialvården.Ni känner alltså större soUdaritet med fackföreningsrörelsen än med dearbetslösa, icke ersättningsberättigade människorna. Vad skall ni, Karl-ErikPersson, säga till de människor som inte har en enda krona i ersätfrtirtgeller de som skall få en höjrting till . per dag Prot: 1987/88:136och som inte kan leva på de pengarna? Vad tänker ni säga fill dem? Jo, aft , solidariteten med fackföreningsrörelsen är viktigare änsoUdariteten med de sämst ställda rtiänniskorna här i landet. AnL101 (vpk) replik: Låt mig börja med att hänvisa till vad jag framhöU i mitt anförande,atf vi från ypk:s sida klart har sagt ifrån att vi inte kommer att medverkafill tillsättande av en utredning som kommer aft utreda sämre alternativ fillarbetslöshetsförsäkringen än vad vi har . Jagroade mig vidare med atf läsa reservation 1. Det är ju den som vi skaU stödjaför aft nå de uppställda målen. Där står fakfiskt i slutet av andra stycket pås. 35: "Den enskildes insats i form av avgifter till försäkringen är i deflesta fall blygsam." Längre ned på samma sida heter def: "Därfillbör prövas möjligheterna till frivilliga tilläggsförsäkringar." Defhär skulle jag alltså stödja - då vore jag solidarisk med de sämst ställda. Densom har arbefe skall alltså börja betala på ett högre belopp till enförsäkring än vad han gör . Man skall också utreda andra alternativ. Jagär infe intresserad av atf man privatiserar ert försäkring som skall gälla fördem som har arbete. Men om det skulle föreligga ett så stort intresse från ersida av att jag ändrar mig, varför kan infe rti i stäUet rösta på reservation2? Def är ju en enkel åtgärd. Nianser er infe kunna stödja reservation 2, där vi allmänt talar om def som nisjälva så vackert skriver om, men jag skulle stödja er reservation, där detföreslås ett sämre alterrtativ, som jag frän början har sagt nej fill. Vi ärinfe irttresserade av detta. ' Ävenorn ni nu inte skulle stödja reservation 2, har ändå en möjlighetaff få ett bättre understöd för KAS-medlemmar och arbetslösa, de sämst ställda,om han röstar för reservatiort 5. Vi föreslår där en tidigare uppräkning än vadsom föreslås av utskottsmajorifetert. har dock två möjligheter,och jag tycker atf hart borde ta chartsen atf. välja åtminstone någort av dem. Def är vidare irtfe så att det irtfe finns någotsocialt frygghetsnäf. Man ställs infe på bar backe vid arbetslöshet, och fackoch lov för det. Vi kan frårt vpk:s sida vara stolta över aft ha bidragit tiUdefta, mert jag är litet tveksam till hur def skulle gå, om borgarna fingehärja fritt. Då skulle vi få karensdagar och alla möjliga andra försämringar isocialt, avseende. Det skulle inte vara lyckligt för de särnst ställda. SiggeGodin har chansert aff visa hur mycket hart ställer upp för dem. AnL 102 ()replik: De enskildas avgifter är blygsamma, . Det är ju en avorsakerna fill aff vi icke talar om en arbefslöshefsförsäkrirtg iegentlig mening. Finartsieringsmässigt fungerar försäkriugen i realiteten somen allmän försäkring utan atf vara det. Def är ett faktum. Beträffandetilläggsförsäkringar: Varför skall vi ha def nuvaraude systemet, Kari-ErikPerssort, där de som tjänar mer än . infe skaU få full ersätfrtirtg förirtkomsfbortfallet? Varför skall vi irtte ge ävert dem som har litet högre inkomsterchansen att täcka in sitt inkomstbortfall? Även de som har en hög utbildningoch högre avlönade tjänster är i dagens läge utsatta för arbetslöshet. Varförskall inte de få chansen att täcka in sitt inkomstbortfall? Vi har i ställetett försäkringsförbud, som stöder. Genom att vpk stöderregeringens förslag befästs orättvisorna i det nuvarande systemet. och hans kolleger än gör, stöder de den oerhört rika gåvan omnärmare tUl fackföreningarna. Anledningen till det är välatt också vpk viU ha en liten stjärna i de fackliga organisationernas böcker.Det kan ju visa sig lönsamt i valrörelsen. AnL103 () repUk: säger atf han inte ställer upp bakom ett utredande avsämre alternativ. säger han att de som har jobb inte skall tvingasatt betala ett högre belopp i egenavgift. Det är den typ av solidaritei: somvpk visar. Vpk skall inte medverka till aft människor infe får någon ersättningeller inte får kontant arbetsmarknadsstöd - som de inte klarar sig på - så attde tvingas gå fiU . Någon solidaritet med de människorna visas intefrån vpk. Vidarefrågar : Varför kan ni infe rösta för reservation 2? Det gårinte till så när man kommer överens på en punkt. Det är faktiskt fyra partiersom har reserverat sig i denna fråga. Skall då ert parti diktera villkoren närdet gäller att göra något för de sämst ställda på arbetsmarknaden? Det är intelogiskt. Det är inte ens ett argument. Jagkonstaterar att ni inte känner någon solidaritet med dem som är hänvisade tillKAS och definifivt inte heller med dem som inte får någon ersättning alls,SoUdariteten visas fakfiskt av fackföreningsrörelsen. Jag ställer mig intebakom vpk:s "solidaritet". Men vi kan konstatera att i dessa valrörelsetider fördelar vissa små bidrag även fill vpk föratf hålla er ljumma och åtminstone någorlunda posifiva. Ni överger villigt desämst ställda på arbetsmarknaden för att få några fattiga tusenlappar införvalrörelsen. Det är faktiskt vad som sker, AnL104 (vpk) replik: Vi har alla våra rötter någortstarts, , och jag har mina iarbetarrörelsen, där jag har vuxit upp. Jag kan inte på något sätt svika dettaursprung. Jag är visserligen kritisk mot fackföreningsrörelsen,men då framför jag också min krifik. Vadgäller möjligheterna att diktera villkor vill jag säga att jag inte kan göradetta. Vi är i det dilemmat att de fyra oppositionspartierna måste ageragemensamt för att kunna gå emot regeringen. Regeringen har, å sin sida ettgynnsammare läge, eftersom det för den räcker att komma överens med ett avpartierna. Jagdikterar inte några villkor, utan jag säger bara som det är: Def finns tvåreservationer vid detta betänkande, av vilka vi står för en. Om ,som värnar om de andra reservanterna, och de övriga borgerliga röstar för densenare reservationen, vinner den bifall: Jagkan inte finna att det är ohederligt att värna om de sämst ställda. Det är inteheller ohederligt att i tal göra detta, men ni sviker i handling denna Det är lättatt säga: Jag är hederlig och arbetar för de sämst ställda, men man gör detinte när man verkligen får möjligheten att nå resultat. Huruvida man då ärhederlig kan andra få bedöma, SiggeGodin har två chanser att åstadkomma resultat vid behandlingen av dettabetänkande. Vi föreslår också i en annan reservafion höjning av dagersättningeni arbetslöshetsförsäkringen öch i KAS. Jag ser med stor spänning fram emot denstund när vi skall votera i detta ärende. Jag lovar att jag skallse tiU atf det bUr votering, så att denne inte missar den här chansen. AnL 105 (): Det är nu vi fick en av staten understöddarbetslöshetsförsäkring i vårt land. Den understödsverksamhef som fannstidigare och vars första utlöpare går tillbaka till mitten av 1800-falet varenskild och finansierades av fackförbunden eller motsvarande organisationer.Den nya verksamheten fick en försikfig start. Statens bidragskosfnader uppgickförsta året, 1935, till det blygsamma beloppet 1 milj. kr. Verksamhetenomfattade endast fem kassor med ca 50 000 medlemmar. Ocksådagpenningen var låg med våra dagars mått. fick betalasut, och lägsta beloppet var . Men även det beloppet kunde sänkas, till 1kr. för, som det hette, "kvinnliga medlemmar eller medlemmar som inteuppnått viss i stadgarna angiven ålder". Dessasiffror kan verka små men de avspeglar på sitt sätt 1930-taletsverklighet. , motsvarade fyra femtedelar av en dagsförtjänst ochger därmed en reflex av den tidens löneläge. Under1940-talet kom verksamheten i de statsunderstödda eller, med den officiellatiteln, de erkända arbetslöshetskassorna i gång på allvar inom LO-förbunden.Något senare bildades kassor också inom tjänstemannaförbunden och bland deoffentliganställda. bildade fiskare den förstaförefagarkassan. Försäkringen omfattar nu ca 3,5 miljoner medlemmar, fördeladepå 43 kassor som täcker i stort sett hela arbetsmarknaden. I den siffran ingåri runt tal 60 000 företagare. har skett en hel del sammanslagningarav kassor, men fortfarande råder avsevärda skillnader i storlek. Den störstakassan av alla. , har över 600 000 medlemmar, medan de minsta kassornabara har 2 000-3 000 medlemmar. Ersättningssystemethar under decenniernas gång successivt förnyats och förändrats. Dagens systemvilar på de reformer som genomfördes på grundval avförslagen från KSA-utredningert. Vid dert reformeringen antogs denlagstiftning som fortfarande gäller, och arbetslöshetsförsäkringenkompletterades med ett kontant arbetsmarknadsstöd för dem som av olika skälinte har rätt till kassaersättning. Ävendärefter har det skett en fortsatt reformverksamhet. På hösten 1976förbättrades statsbidragen till arbetslöshetskassorna. Är 1982 försökte dendåvarande tvåpartiregeringen att genomföra bl. a. betydande sänkningar avstatsbidragen, men efter valet samma höst kunde reglerna återställas. Inteminst för de arbetslösa var den borgerliga valförlusten ett glädjeämne. Vistår nu inför en ny reformetapp, som omfattar karensdagar, anpassning aversättningar till löneutvecklingen samt ett nytt avgifts- och finansierings- 1987/88:136 system. Det är det ena ledet i dagens debatt. Det andra är den åter aktuaUserade frågan om en allmänarbetslöshetsförsäkring. I i; ~ anledning att på nytt göra en tillbakablick. Ar es os j , gj bigärde de tre borgerliga parfierna genom motioner i m. skulle tillsättas en utredning om en allmän arbetslöshetsförsäkring. Ett sådantutredningsarbete begärdes hos regeringen av LO och TCO, Detta blevupphovet till , Politisk enighet rådde alltså om självautredningsarbetet, men de borgerliga partierna nöjde sig infe med detta. Medlottens hjälp genomdrev de ett formhgt riksdagsbeslut om atf man skulle införaen allmän arbetslöshetsförsäkring. Det var med andra ord ALF-utredningensuppgift att fyUa en redan beslutad försäkring,,med innehåll. Vad hände sedan?ALF-utrednirtgen presenterade sitt betänkande , men trots att man inomutredningen var i stort sett enig om huvudlinjerna för den nya försäkringen ochtrots att de tre borgerliga partierna hade den politiska makten i ,förverkligade de aldrig sitt eget beslut. Det principbeslut de genom drev år1974 visade sig vara till intet förpliktigandie. Frånsocicildemokratiskt håll är vi inte främmande för att man inför 1990-taletsarbetsmarknad kan behöva överväga formerna för arbetslöshetsersättningania ochse vad som kan göras för att fånga in de grupper av arbetslösa som fortfarandestår utanför ersättningssystemet. Vi anger i utskottets betänkande ett par avutgångspunkterna för sådana förnyade överväganden. Vi anser att man först börse på vilka effekterna blir av de väsentliga reformer av ersättningssystemetsom nu förestår, innan man slutgiltigt tar ställning till frågan om att startaett nytt utrednirtgsarbete. Närdet sedan gäller regeringens reformförslag är det en naturlig fortsättning påförbäittringar för de arbetslösa. De förbättringar som genomförs har stöd frånsåväl kassornas som fackföreningsrörelsens sida. Vi tycker att det är positivtatt dessa önskemål kan tillgodoses. kommunisterna ansluter sigtill förslagen, men vill att ersättningarna skall höjas snabbare än regeringenhar föreslagit. Dessutom går vpk emot ett par regelskärpningar som regeringen samtidigthar föreslagit. Deborgerliga partierna drar utifrån sina yrkanden om en utredning om allmänarbetslöshetsförsäkring skiftande slutsatser. Längst går , som intevill ha några förändringar alls i avvaktan på de nya försäkrirtgsfor-mer som dehar begärt. De yrkar alltså helt och hållet avslag på regeringens förslagbortsett från en detaljfråga - en inte helt överraskande ståndpunkt frånmoderaterna. och däremot godtar som framgått av debatten,regeringens förslag i vissa delar, men yrkar avslag på förändringar i andradelar, framför allt de nya statsbidrags- och finansieringsreglerna. Vadjag nu sagt innebär att det, trots de 24 reservationer som är fogade till utskottets betänkande, på några och väsentliga punkter finns en bred uppslutning kring de förbättringar av arbetslöshetsersätfningarna som rege ringen har förelagt för godkännande. Jag tänker framför allt på avskaffandet av femdagarskarensen, där propositionen har stöd inte bara av vpk utan äv(;n av och . Det är en viktig reform aft arbetslöshetsjförsäkringen därmed i förmånshänseende närmar sig sjukför- 106 säkringen, inom vilken motsvarande karens harslopats för länge sedan. Även höjningarna avarbetslöshetsersättningarna och deras anpassning till Prot. löneutvecklingen ser utatt godtas av en betryggande majoritet i . Det kan dockkonstateras att tycker att vi satsar för mycket på de . , ..., , r-- -i Däremot möter regeringens förslag i statsbidrags- och finansieringsdelarna ett kompakt motstånd frånde borgerligas sida. Dessa förslag omfattas förutom av generellaavslagsyrkande även av direkta krav på avslag i och centernsmotioner. Jag går dock inte här närmare in på dessa avslagsyrkanden. För detförsta gäller det tekniskt ganska komplicerade frågor. För det andra haravslagsyrkandena kopplats till de borgerligas begäran om att den allmännaarbetslöshetsförsäkringen skall utredas. Ett bifall från sida tillden ståndpunkt i utredningsfrågan som jag har redovisat innebär dockatt själva huvudgrunden för de borgerliga partiernas avslagsyrkanden- samtidigtfaller. Jag skall i stället ta upp fondfrågan, som samlat en gemensam borgerligtrepartireservation. Dethär ärendet inrymmer, som jag inledningsvis betonade, fre väsentliga reformerav ersättningarna vid arbetslöshet: karensdagarna avskaffas,ersättningsbeloppen till de arbetslösa kommer löpande att anpassas tilllöneutvecklingen och de stora avgiftsskillnaderna i de olikaarbetslöshetskassorna kommer att utjämnas. Det är med den sistnämndaavgiftsfrågan som fondfrågan hänger samman. Under decenniernas gång hararbetslöshetskassorna byggt upp fonder. Fonderna har till uppgift att vara enmedelsreserv som skall säkerställa att kassorna i alla lägen har medel för aftbetala ut ersättningarna tiU sina arbetslösa medlemmar,