prot · GB0912 · 1987-12-31 00:00:00 — Omspelreglerna för bedrivande av lantbruksföretag radikalt skall ändras som enföljd av ändrade jordbrukspoli-fiska värderingar i samhället så är det ettrimligt krav att näringen får tillräckligt med fid för omställning för att förhindrakapitalförstöring och underlätta förändringar." Om ersättning för skador vid förhindrande av bron Överläggningen var härmed avslutad. 29 § Svar på fråga 1987/88:56 om ersättning för skador vidförhindrande av brott har frågat mig om jag kommer attföreslå regler som gör det möjligt för en person som förhindrar ett brott attfå ersättning för skador som han drabbas av i samband med ingripandet. Enligt gällande regler finns det redan vissaersättningsmöjligheter i sådana fall som tar upp. Den som med stödav rätten till nödvärn ingriper för att hjälpa någon som utsätts för våld har rätttill skadestånd för skador som gärningsmannen därvid fillfogar honom. Om densom har ingripit har en hemförsäkring e. d., i vilken ingår ett s. k.överfallsskydd, har han möjlighet att få ut ersättning för personskada fråndenna försäkring när gärningsmannen är okänd eller saknar betalningsförmåga. Omden som har ingripit inte kan få ut något skadestånd av gärningsmannen ochsaknar en försäkring av detta slag, torde han i de flesta fall kunna fåbrottsskadeersättning enligt brottsskadelagén. har alltså inte rätt när han hävdar att den somräddar en person utsatt för våldsbrott själv får stå sitt kast, om han isamband med ingripandet skadas eller får sina tillhörigheter förstörda. Även om läget alltså inte är så dåligt som det, ger de ersättningsformer jag har nämnt inte möjlighet tillfull kompensation för alla skador som kan uppkomma. I jusfifiedepartementetöverväger vi därför om ersättningsmöjligheterna kan förbättras. Detta sker isamband med en pågående översyn av brottsskadelagén, men även andraersättningsformer uppmärksammas i det sammanhanget. Bland människorna finns ettengagemang och ett intresse för att motverka våld och annan brottslighet. Vimåste ta fasta på det engagemanget. Det är då vikfigt att personer som ingriperför att aktivt hindra brott känner att de har samhällets stöd. För mig är detdärför angeläget att verka för att sådana personer i vart fall inte liderekonomisk skada till följd av sina berömvärda insatser. 144SVEN MUNKE (m): Jag tackar statsrådet för det positivasvaret. Det gläder mig mycket att det första svar som den nya justitieministernlämnar i kammaren är så pass positivt. Omerfarenheterna av ekodomstolarnas verksamhet Dettaatt ingripa för att förhindra brott är ett allmänt intresse, och det borde ursamhällets synpunkt också vara angeläget att möjliggöra att en person somingriper skall ha minst samma ställning som ett brottsoffer när det gällerskadeståndsanspråk. Det har inte vederbörande , vilket har understrukits iflera rättsfall. Olika tingsrätter har hänvisat vederbörande till att inleda encivilprocess för att få ut sin ersättning. Idetta sammanhang vill jag påminna om att regeringen har lämnat enproposition, nr 1, enligt vilken skall ta ställning till en ändring irättegångsbalken om enskilt anspråk vid förundersökning och rättegång. I sakinnebär förslagen att en målsägande, ett brottsoffer, lättare skall kunna fåtill stånd en domstolsprövning av sitt anspråk. Det är bra. Den som ingriperoch inte är part i målet kan ha svårigheter att få ut någon ersättning. Jaghar ställt frågan om justitieministern kommer att göra någonting, och jag harfått ett tillfredsställande svar som jag är fullt nöjd med. De som berörs harockså fått ett svar som de kan känna sig nöjda med. Jag hoppas att deutredningar som skall ta itu med frågan eller som arbetar med den också kommerfram till ett godtagbart resultat. Det är viktigt, som statsrådet säger, i etträttssamhälle att sådana personer får det stöd de förtjänar för handlingar somär berömvärda. Överläggningenvar härmed avslutad. 30§ Svar på fråga 1987/88:59 om erfarenheterna av ekodomstolarnas verksamhet har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta medanledning av hittillsvarande erfarenheter av ekodomstolarnas verksamhet. Den 1 juh infördes en ny ordning fördomstolsprövning av komplicerade mål om ekonomisk brottslighet. Den innebäratt sådana mål företrädesvis skall prövas av vissa särskilt utseddatingsrätter. Dessa har möjlighet att knyta till sig experter på ekonomiska ochskattejuridiska frågor som ledamöter av rätten. kommer inomnågra dagar att presentera en utvärdering av hur den nya ordningen harfungerat i praktiken. Frågor om expertmedverkan i de allmänna domstolarna ochom koncentration av mål till vissa tingsrätter tas också upp i ett betänkandeav rättegångsutredningen, vilket nu remissbehandlas. Frågan om några ändringari det nuvarande systemet bör vidtas får prövas mot bakgrund av det material somsåledes föreligger: Anf, 146 (): Jag tackar vår nya justitieminister för svaret. Det gläder mig att densocialdemokratiska regeringen änfligen har fått ett lejon som justitieminister.Om det dessutom döljer sig en lejoninna bakom namnet är det ännu bättre. Somalla vet, inkl. talmannen, är lejoninnan mycket bättre på att jaga villebråd änlejonet - han, med sin man och sin loja attityd. överlåter jakten åtlejoninnan. har justitieministrarna i den socialdemokratiskaregeringen mer visat hartassen. Jag är mycket spänd på att få se när Anna-GretaLeijon även visar lejonklon. Ioch för sig går det bra att tala om att dessa ekodomstolar heltenkelt har varit en flop. Statsrådet känner naturligtvis bättre än jag till detmaterial som har tagits fram. Ingen mindre än förre landshövdingen har pekat på hur orimligt hela systemet varit. a. massmedierna som har spelat in och gjort de ekonomiska brotten stor sak. Sedan föll politikerna för detta, och specialdomstolar inrättadessnabbt. Det har visat sig aft de inte har haft mycket att göra, utan det ärbara sex domstolsfall som har haft beröring med s. k. ekonomisk brottslighet. Jagvill ändå fråga om inte statsrådet har eft intryck av aft det i bakgrundenligger en tilltro till experter i alla sammanhang. I stället bör tilltron ökastill människor med sunt förnuft, livserfarenhet och tolerans som adelsmärke.Tänk på alla trafikmål , där domare som inte ens haftkörkort har suttit och dömt och där det aldrig varit tal om någonspecialdomstol. Anf,147 Justitieminister : Jag håller med om att vi skall visa tilltro tillmänniskor med sunt förnuft. Jag tror att detta går före både hartassar ochlejonklor. Iövrigt vill jag bara göra en enda kommentar med anledning av det som HugoHegeland sade. Han sade, om jag hörde rätt, att massmedierna har gjort deekonomiska brotten tni en stor sak. Tyvärr är det inte massmedierna som harstått för detta. Vi har en ekonomisk brottslighet i det här landet. Den skallvi inte förringa. Den är tyvärr alltför omfattande. Och det beror inte påmassmedierna. Anf.148 (): Jag har naturligtvis inte sagt att det beror påmassmedierna att vi har en ekonomisk brottslighet och inte heller - det villjag bestrida - att den inte skall beivras som all annan brottslighet. Men intebehöver man specialdomstolar för aft beivra dessa brott! Det står ju vilkendomstol som helst fritt att inkalla en expert eller revisor när den inte faftarsammanhangen riktigt. Det viktiga är ju att man har människor som är vana vidatt döma folk i olika sammanhang, så att man får rätt proportion på det brottsom har begåtts. Jaghävdar bestämt att det är den uppblåsning som massmedierna har givit åt vissaekonomiska brott som måste ha påverkat poHtikerna. Om vi i stället hade använtvårt sunda förnuft så hade vi inte inrättat specialdomstolar över huvud taget.Delar statsrådet uppfattningen att specialdomstolar är ett otyg? Omerfarenheterna av ekodomstolarnas verksamhet Överläggningen var härmedavslutad. Ominformationen rörande den nya äktenskapslagstiftningen 31 § Svar på fråga1987/88:61 om informationen rörande den nya äktenskapslagstiftningen har frågat vilka insatser som har gjorts "på bredfront" för att informera om den nya äktenskaps- och arvsrätt som träder ikraft . Dennafråga diskuterades här i kammaren i samband med följdlagstift-ningen tinäktenskapsbalken. redogjorde då utförligt för de insatser somhade vidtagits och som planerades för att föra ut kunskapen om den nyafamiljerätten. - - besvarade här i kammaren enfråga i samma ämne av . redogjorde då för vad som hadehänt sedan debatten . Bl.a. fortsätter inslagen på TV:s Anslagstavlan och spridningen avjustitiedepartementets båda informafionsbroschyrer, som fillhandahålls gratis. Jagkan tillägga att inslagen på TV:s Anslagstavlan ger ett mycket starkt gensvar.Justitiedepartementet får omkring 500 telefonsamtal frånprivatpersoner och organisationer som vill beställa broschyrer och ställafrågor om den nya lagstiftningen. Det kommer också nya förfrågningar fråntidningar som vill ha hjälp med artiklar om reformen. Jagär övertygad om att det inför årsskiftet kommer att finnas en bred kunskap isamhället om de nya reglerna. Anf.150 (); Jag tackar statsrådet för svaret. Jag är inte lika övertygad, tyvärr,om att den breda kunskapen kommer att finnas när vi kommer fram . Det är ju fakfiskt till dess. Jagvet att den här frågan har ställts förut. Jag var själv på väg att ställa dendå, och jag har sedan avvaktat och jag har gått runt och frågat människor vadde vet om den nya lagstiftningen. Uppenbarligen vet de ingenting, och dettycker jag är mycket oroande. Jagtrodde när lagutskottet behandlade den här frågan att man verkligenskulle göra det som utskottet uttalade, nämligen gå ut på bred front ochverkligen nå allmänheten. Jag anser att man har missat allmänheten. Detföregående svaret visar också att man har vänt sig till banker, advokatkontor,domstolar osv., men där finns inte allmänheten i så stor utsträckning som mantycks tro. En viss del av den finns där, men jag anser att man skall gå ut tillSveriges alla 4,5 miljoner hushåll, så att de skall få reda på detta och vetaatt de skall söka kunskaper på det här området. Jagtror inte heller att det räcker med 500 telefonsamtal , eftersom detbara blir 5 000 samtal fram till nyår. Därför vill jag ställa frågan tnistatsrådet om statsrådet verkligen på allvar menar att det nu görs tillräckligainsatser på detta område för att föra ut kunskapen om den familjerättsligalagstiftningen till hela den breda allmänheten. Är det allsidiga insatser? Ärden här informationen brett upplagd, som lagutskottet sade? Och kommer man attvända sig till alla hushåll? Jagskulle gärna vilja veta litet mer av justitieministern om vad justitieministernämnar göra för att upplysa svenska medborgare om denna lagstiftning som beröralla, inte bara några få. Jag tror att ana inser att om det är 500 personer som hörav sig till med förfrågningar i detta ämne, så står detbakom dessa telefonsamtal betydhgt många fler människor. Jaghar inget begrepp om hur många som tittar på TV:s Anslagstavlan; det finnsstatistik om detta, men jag har den inte tillgänglig. Jag vet emellertid attdet är väldigt många som gör det. TV:s Anslagstavlan är förmodligen ett mycketbra sätt att nå ut på bred front till allmänheten och fill enskilda hushåll. Prot.1987/88:12 22oktober 1987 Ominformationen rörande den nya äktenskapslagstiftningen 152 (): Jag började oroa mig nu på höstkanten, när jag ingenfing hade hört omden här lagstiftningen över huvud taget. Därför blev jag glad då jag fick seåtminstone en liten snutt på TV:s Anslagstavlan, men den gälldesambolagstiftningen. Arvslagstiftningen berör ju så många fler än dem som ärsambor, för de är ju bara en liten del av svenska folket. Denarvsrättsliga lagsfiftningen berör hela svenska folket, för alla dör vi. Då ärfrågan vad man känner fill, hur man skall förbereda sig för att inte hamna iväldigt svåra omständigheter vid en nära anhörigs död. Jagvill gärna åberopa en känd familjerättsexpert, advokaten , somjust har skrivit en arfikel och sagt att man forcerat fram dennalagstiftning. Det var det vi anmärkte på förut. Vi ville ha en längreövergångstid, nämligen . säger att det ärbesvärligt även för jurister att sätta sig in i denna lagstiftning på så korttid och kunna förmedla kunskapen vidare fill människorna. Hon säger att den ärotnigänglig för vanliga människor - det är allmänheten det! Hon säger också attmassmedierna har koncentrerat sig just på sambolagstiftningen, därför att denär intressant. Men massmedierna struntar i att föra ut resten. Jagtror inte att svenskarna vänder sig till departementet, åker upp till Stockholmoch hämtar sin broschyr eller ringer dit för att få en i den utsträckning somskulle vara nödvändig. Vi måste gå ut med informafion om denna lagstiftninggenom uppsökande verksamhet, annars kan detta få oöverskådliga konsekvenser förmänniskor. Detta har vi alltså ansvar för i , och det har ytterstockså justitieministern. Jagskulle gärna vilja veta hiir mycket pengar som satsas på denna information. Jaganser att varje hushåll har rätt att bli väl insatt i denna lagsfiftning.Annars hamnar vi där en socialdemokrafisk talare fidigare sade i denallmänpolitiska debatten , nämligen i en situation där detta bara är fillför dem som har de rätta kontakterna och kan betala för sig. Jag måste beklaga att jag inte har hunnit skaffa mig alla informationerom vad som har hänt inom detta departements område . Därför vet jag inteexakt hur mycket pengar som har satsats på denna Däremot vetjag att i i TV-inslag sänds information just om arvsfrågorna.Det är ju inte möjligt att i varje inslag hantera helalagstiftningen, utan man får återkomma i olika sammanhang. gesalltså information om just den punkt som tog som exempel på enav de viktigaste punkterna i lagstiftningen. Jaghoppas att man skall kunna gå vidare på det här sättet och ge en allsidiginformation, för jag håller med om att det är viktigt att vi kan göra detta. Anf.154 (): Jag är tacksam för att justitieministern tycker att det är viktigt, dådelar vi i alla fall den uppfattningen. Jag ar medveten om attjustitieministern har tillträtt sitt ämbete, och därför vill jag fåbekräftat att ministern är beredd att verkligen se till att det som har halkatefter nu kommer att tas igen. Vi har på oss. Människornamåste få veta vad denna lagstiftning innebär. Det rör dem alla. Det vore sköntom ministern kunde medge att arbetet med att ge information till allamedborgare i skall forceras. Överläggningenvar härmed avslutad. 32 § Svar på fråga1987/88:69 om en ny yttrandefrihetslag Som svar på fråga om hur jag avser att driva arbetetmed en ny yttrandefrihetslag vidare vill jag anföra följande. SomBirgit väl känner till kunde den beredningsgrupp i justitiedepartementeti vilken ingick företrädare för de fem riksdagspartierna inte enas om formenför en utbyggnad av grundlagsskyddet för radio, TV, film, videogram,ljudupptagningar m. m. Tretänkbara lagtekniska lösningar diskuterades inom gruppen men det gick inte attuppnå enighet runt något av förslagen. Enligtregeringsformen skall förslag till grundlagsändringar föreläggas riksdagensenast före ett riksdagsval. Förslag till grundlagsändringar somskall beslutas under den här mandatperioden måste alltså föreläggas riksdagensenast . Med tanke på den korta tid som återstår tillden tidpunkten bedömde min företrädare det inte meningsfullt att fortsättaberedningsarbetet. Regeringen kommer att ta ställning till frågornas fortsattabehandling efter det att har behandlat propositionen om ändringar itryckfrihetsförordningen m. m. 1986/87:151) som överlämnades i början avåret. Anf.156 (): Jag ber att få tacka justitieministern för svaret, men jag är faktisktlitet besviken på att den nya justitieministern inte tar ett fastare tag föratt driva fram arbetet med den nya grundlagen. I svaret sägs att tretänkbara lagtekniska lösningar diskuterades i den parlamentariska gruppen.Det är inte sant. Det fanns fyra lösningar som diskuterades, varav en var attutgå från den eniga yttrandefrihetsutredningens förslag. Detta harjustitieministern lögnaktigt inte tagit fram i sitt pressmeddelande när hanmeddelade att den parlamentariska beredningen hade havererat. Jagtycker att den nya justitieministern bör veta att denna fråga harskötts på ett skandalöst sätt. En enig parlamentarisk utredning medrepresentanter från alla partier lade fram ett förslag om en helt ny friståendegrundlag om yttrandefriheten för andra medier än det tryckta ordet, ochremissinstanserna var i huvudsak positiva. Därefter har regeringen och denförre justitieministern rört till det. Utan någon överläggning över huvud tagetmed andra partier lades det fram en lagrådsremiss som var helt annorlunda änutredningen vad gäller både den lagtekniska frågan och det sakliga innehållet. Närdet gick upp för att det inte skulle bli någon allmän uppslutningkring de förslag som regeringen bundit sig för dröjde det nästan fyra månaderefter lagrådets yttrande innan informerades om attjustitiedepartementet ville överlägga med de andra partierna. Överläggningarnai den parlamentariska beredningsgruppen har varit förödmjukande därför att vihar förbjudits att över huvud taget diskutera det sakliga innehållet. Så kaninte umgänget mellan partierna få fungera i grundlagsfrågor. Jagskulle vilja fråga om hon ändå irite , när hon får veta hurdet hela har gått till, vill ompröva sitt ställningstagande och ta ett fastaregrepp i den här frågan. Jag avser nog att försöka ta ett fast grepp om de här frågorna liksomom andra frågor. Jag har förstått att det bakom motsättningarna ochdiskussionerna om de lagtekniska formerna också har funnits sakligadiskussioner där man har haft olika uppfattningar om på vilket sätt man bästkan värna det tryckta ordet. Det har funnits en oro när man diskuterat vissa avde tekniska lösningarna för att man skulle åstadkomma uppluckringar av dentrygghet som det skriftliga ordet just nu har i vår lagstiftning. Tyvärr är tiden mycket knapp. Jagbedömer att det i det läge som föreligger inte finns förutsättningar attklara av att inom den tidsram som grundlagen föreskriver lägga fram förslag idenna fråga. 158 (): Det är riktigt att den lagtekniska lösningen diskuterades mycket, mendet är upprörande att den förra justifieministern i ett pressmeddelande bararedovisade sin syn och inte talade om att flera av parfirepresentanternafaktiskt ville utgå från den eniga yttrandefrihetsutredningens förslag.Visserligen förekom det diskussioner, men vi förbjöds att ha några synpunkterpå det sakliga innehållet, och det var mycket förödmjukande. Anna-GretaLeijon säger att man skall behandla dessa frågor efter det att propositionen omtryckfrihetsförordningen har behandlats. 8 protokoll 1987/88:12 Om omständigheterna kring viss helikopterflygning iStockholms skärgård huvudtaget inte med saken att göra. Jag hoppas att det agerande som hittillsförekommit inte är ett utslag av bristande intresse för grundlagsfrågorna ochyttrandefriheten och att det inte betyder att man vill överlämna ärendet tilldiskussion i konsfitufionsutskottet i stället för att regeringen tar ett fastgrepp om frågan. Dessutom är det så, fru justifieminister, att det finns endispensregel, som ger möjlighet att lägga fram grundlagsändringsförslag senareän . Det är riktigt att det fanns ett förslag frånyttrandefrihetsutredningen som partirepresentanterna från olika partier hadeen gemensam uppfattning om. är det också sant att detta förslag vidremissbehandlingen kritiserades av en mycket stor del av de myndigheter som påolika sätt har juridisk kompetens. Det gällde inte samtliga myndigheter men detvar mycket viktiga sådana. Det var anledningen till att man började denlagtekniska diskussionen. Jag anser att de frågor som rör våra grundlagar och att defrågor som rör yttrandefriheten är mycket vikfiga, och jag kommer att ägna demstort intresse i mitt fortsatta arbete. 160 (): Vi har uppenbarligen olika uppfattningar omvad remissinstanserna har sagt. Sanningen är att remissinstanserna i huvudsakvar positiva. Framför allt gällde detta det sakliga innehållet, som harförändrats nästan till oigenkännlighet i regeringens lagrådsremiss. Jag vill avsluta denna debatt med en förhoppning om attAnna-Greta , som ju har stor politisk erfarenhet, ändå skall kunna visaett betydligt större intresse för dessa mycket grundläggande och viktiga frågorför demokratin i än vad som har visats både från regeringenoch från jusfitiedepartementet. Överläggningen var härmed avslutad. 33§ Svar på fråga 1987/88:2 om omständigheterna kring viss helikopterflygning iStockholms skärgård har frågat mig om omständigheternakring en helikopterflygning i . Uppgiften att man från skulle haförklarat att syftet med min helikoptertur över skärgården inte kunde avslöjaspå grund av att den av statsangelägenhetsskäl hemligstämplats är inte sann. På fråga från en journalist om helikopterturen svarade manpå att man av "säkerhetsskäl" - alltså intesekretesskäl - inte kunde göra några kommentarer. Det kan tyckas varaöverdrivet försiktigt, men det gällde min säkerhet - inte rikets. Av skäljag inte skall gå in på hade jag polisskydd . var ocksåpå polisens inrådan som UD inte informerade pressen om vare sig min vistelseorteller mina akfiviteter. har meddelat att han inte är i tillfälle attta emot svaret, och därför ges ordet nu till . 163 (): Jag tackar för att jag får substituera NicGrönvall. Vidare tackar jag naturligtvis statsrådet för svaretpå frågan. Jag beklagar att jag inte kan titulera statsrådet excellens, somvi fick göra - det gällde ju inte bara utrikesministern utan ävenstatsministern och riksmarskalken - särskilt med hänsyn till att och då verkligen excellerar i demagogiska överdrifter. Hade vi vetat dettahade vi kanske behållit titeln, i varje fall för utrikesministern. har vi fått en del förtydliganden. Jag undrar om detfaktum att man trodde att det var fråga om hemligstämpling inte kunde bero pådet förhållandet att enligt uppgifter från kretsadeöver . Vad utrikesministern i själva verket inspekteradevar naturligtvis berömda s. k. hemlighus, och då trodde man på UDnaturligtvis med en gång att man måste hemligstämpla det; det fick inte kommaut. Men inte bara UD utan också utrikesministern har uttalatsig för pressen, och han sade då att han företog denna resa med en av statenshelikoptrar för att, som han själv uttryckte det, "göra en s. k.landkrabba mera skärgårdsanpassad". Då är min andra fråga, herr statsråd- herr excellens skulle jag gärna vilja säga, men det får jag väl inte: Kännersig utrikesministern nu mer skärgårdsanpassad, eller får vi konstatera att viäven i fortsättningen har en utrikesminister som är en landkrabba? Jag har stor förståelse för att att inte vara här när jag svarade på hans fråga. Jag undrar ändå om haninte efter det här inlägget ångrar att han valde den stånd in som han gjorde.Tack! Om omständigheterna kring viss helikopterflygning iStockholms skärgård 165HUGO HEGELAND (m): Då får jag väl upplysa utrikesministern omatt svaret faktiskt är helt mitt eget. Om kommer att ångra att hanföredrog att fara till vår partistämma framför att få svar av utrikesministernvet jag inte - vi får väl avvakta vad framtiden utvisar. Min fråga var väl rimlig mot bakgrund av attutrikesministern själv gjort ett sådant uttalande! Varför kan inte också vi fåvara litet skämtsamma och använda litet demagogiska överdrifter? Är detförbehållet utrikesministern i ? Måste vi alltid vara seriösa? Så fortvi börjar skämta säger : "Usch och fy på er!" har bevisligen sagt att syftet med resanvar att göra en s. k. landkrabba mer skärgårdsanpassad. Om det syftet uppnåttstycker jag resan var motiverad. Överläggningen var härmed avslutad. Ominitiativ för att återförena viss rumänsk familj 34 § Svar på frågorna1987/88:17, 25, 44, 47, 51 och 53 om initiativ för att återförena viss rumänskfamilj , och har frågat mig om jagär beredd att ta initiativ för att göra det möjligt för rumänske medborgarenMihail Stoican att förena sig med sin familj i . , MarianneAndersson och har riktat liknande frågor tillinvandrarminister . Arbetet inom regeringen är så fördelat attdet är jag som skall svara på frågorna. Jagkänner mycket väl tin detta fan.