prot · GB09130 · 1987-12-31 00:00:00 — 4.Omfattanderedovisnings- och kontrollproblem komnier att uppstå dels på grund av denmycket stora volym som berörs, dels därför att förslaget inrymmer inte mindreän tio olika skattesatser, defta i då man annars har gått in för atf sålångt möjligt förenkla deklaralionsförfa-randel. 5.Med absolutnödvändighet kommer den så betydelsefulla kaptialanskaff-ningen till svenskt näringslivatt fördyras och därmed utgöra ytterligare ett negativt moment för våramöjligheter aff framgångsrikt kunna konkurrera på utlandsmarknaden. 6.Sparandetkommer atf minska, och i sista hand blir det låntagarna som får betala kalaset.Def blir alltså i stor utsträckning villaägare och småföretagare som så attsäga får söta för ovilja mot de s. k. finansvalparna. 7.Kretsen avskattskyldiga föreslås, som jag nämnde, vidgas fill att omfatta ävenfondkommissionärernas egenhandel på aktiemarknaden. Här går finansmiriislernmol den bakomliggande promemorian i vilken man föreslogatt denna kategoriliksom tidigare skulle vara befriad från aktieoms. Denna inlernomsällning ärutomordentligt omfattande, och en beskattning försvårar dessa naturligatransakfioner och gör dessutom prisbildningen mera osäker. 8.Förslaget är infe skäflemässiglneutralt bl.a. av den anledningen att försäkringsbolagens direkfutlåning blirförmånligare än utlåning via mellanhandsinslitul. Statsministern har varitute på en vad regeringen förmodligen kallar good will-resa till vissa avEG-länderna. Han har då ständigt upprepat önskan och ambition att fåen så nära anknytning som möjligt till den gemensamma riiarknadén. vällovliga synpunkter ochuttalanden ter det sig minst sagt märkligt att regeringen genom förslaget attutvidga omsättningsskatten går stick i stäv mot avregleringssträvandena iEG-länderna. En del har en beskattning på omsättningenav värdepapper, låt vara på en lägre nivå än den svenska. haremellertid nu rekommenderat medlemsländerna att avveckla omsättningsskatten påvärdepappershandeln, och detta kommer också säkerligen alt ske. Genom detföreliggande svenska lagförslaget ter sig en annan regeringsproposition om enharmonisering med mest som en läpparnas bekännelse. I anslutninghärtill kan det också finnas anledning att påtala de farhågor som kommit tilluttryck i ett utlåtande från det av staten hälftenägda ABbeträffande fortsatta möjligheter att fill rimliga kostnader finansierasärskilt de mindre företagens export. Den ursprungliga omsättningskatten påaktiehandel infördes fr. o. m. och fördubblades fill den1 . Resultatet har bUvit det som många förutspått, nämligen atthandeln med svenska akfier successivt och i stegrad grad flyttat utomlands,huvudsakligen till . Transaktionskostnaderna, som där endast är avde svenska, är naturligtvis av avgörande betydelse för var valutautlänningarfinner det mest lönsamt att förlägga sin handel. Utvecklingen har lett till attcirka en tredjedel av den totala omsättningen av svensk aktiehandel nu skerutomlands, varigenom svenska fondhandlare går miste om inte barabeskattningsbara inkomster utan också kontakter och kunskaper. En annanväsenfiig nackdel är att den för fördelakfiga aktieexporten förbyffsfill en import. En försämring på inte rriindre än har skettsedari omsättningsskatten fördubblades . Ett exportöverskott på4 miljarder har ersatts med ett lika stort importöverskott. I tal och skrift,bl. a. vid skatteutskottets offenfiiga utfrågning , harfinansministern förklarat att han kan tänka sig att undanta utländska placerarefrån omsättningsskatten om det kan påvisas att handeln flyttar utomlands. Detär min aUdeles bestämda uppfattning att de förändringar i aktiehandeln som jaghär redogjort för är mer än tillräckligt för att bevisa att de negativaverkningarna nu är så omfattande, atf det är högst motiverat att snarastavskaffa omsättningsskatten på valutautlänningars handel med svenska aktier.Den övriga aktieomsen bör slopas med hög prioritet när ekonomin så tillåter. Detta var en sammanfattning i 10punkter av min krifiska inställning till def föreliggande lagförslaget, och jagyrkar bifall fill reservationerna 1 och 3. Samtidigtvill jag också passa på tillfället att ställa några frågor tillsocialdemokraternas företrädare i denna debatt, . Hur stor del av handeln med svenska aktier skallfiytta utomlands för atf socialdemokraterna skall anse det mofiverat att slopaaktieomsen för valuf aullänningar? Den är nu . Skall den upp i ,eller kanske ännu mer? Ändringari lagen om skatt på omsättning av vissa värdepapper Ändringari lagen om skatt på omsättning av vissa värdepapper Varför har man inte tagithänsyn till kritiken från de fyra tyngsta remissinstanserna: ,riksgälden, bankinspektionen och , alla socialdemokrafisktdominerade? Är det rimligt att med vårthöga ränteläge vidtaga åtgärder som ytterligare pressar räntan uppåt? Under detta anförande övertog tredje vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar. Anf.34 (): Det betänkande vi nu behandlar innehåller förslaget till den s. k.valpskatten. Denna är ett intellektuellt haveri av finansminister . Det ärett förslag som inte tillkommit på något särskilt hedervärt sätt. Det kom tillpå den socialdemokratiska partikongressen som eftergift fill LO. Det fannsvarken utredning eller underlag spm visade att skaften ens var möjlig affgenomföra. kom då fram en departementspromemoria somremissbehandlades. Kritiken mot promemorian var förödande. Både ochriksgäldskontoret samt många fler avstyrkte förslaget. Trots detta och utanbeaktande av krifiken har regeringen lämnat ett förslag till om"skatt på omsättning av vissa värdepapper". Def är ett förslag som vii folkparfiet tar avstånd från fill alla delar. Värdepappersmarknadenkan man i stort sett dela i en aktiemarknad och en marknad för i huvudsakräntebärande värdepapper, den s. k. penning-och obligationsmarknaden.Marknadens storlek kan belysas av dels värdet på utestående värdepapper, delsomfattningen av omsättningen. Det samlade värdet av börsnoterade aktier uppgårfill , medan det samlade värdet av sådana pappersom omsätts på penning- och obligafionsmarknaden uppgår ungefär till dubbelt såstort belopp. Omsättningen på aktiemarknaden kan uppskattas till 125miljarder kronor , medan omsättningen på penning- ochobligationsmarknaden kan beräknas tiU omkring 10 000 miljarder kronor.Penning- och obligationsmarknaden utgör alltså enligt båda måtten huvuddelenav värdepappersmarknaden. Dessutom utgörs fre fjärdedelar av omsättningen påpenning- och obligafionsmarknaden av statens egna papper. Den här handelnsyftar egentligen till att ge staten möjligheter att låna på marknaden.Penning- och obligationsmarknaden har utvecklats snabbt . I vissa avseenden har utvecklingen t. o. m. nått längre på penning- ochobligationsmarknaden än på aktiemarknaden. Penning-och obligationsmarknaden fyller flera funktioner. För det första förmedlas kreditermellan låntagare och långivare. För det andra omfördelar marknadenrisktagandet. Penning-och obligationsmarknaden växte kraftigt fill följd av det storabudgetunderskottet. I kölvattnet på den svällande marknaden för statspapperväxte det fram en marknad i företagscertifikat och bostadsobligationer. Genomden här formen av upplåning har svenska industriföretag och kommunerna börjatlåna på marknaden. Det i sin lur har gjort aft såväl kommuner som industrin harkunnat reducera sina kostnader för lånat kapital. För att den här formen av marknad skall kunna fungerakrävs aft ett antal banker och fondkommissionärer arbetar som märket makers,har betydande handelslager av värdepapper och åtar sig atf till visst pris köpaoch sälja begränsade volymer av värdepapper, främst då statspapper. Handelnsker dels på en s. k. interbankmarknad, dels på en kundmarknad. Iinterbankhan-deln är det vanligen inte alls någon skillnad mellan köp- ochsäljräntor, vilket innebär att värdepapper kan köpas och säljas utantransakfionskostnader. Interbankhandeln är alltså en säkerhet för märket makersså att positioner i olika värdepapper snabbt kan anpassas med hänsyn fillränteutvecklingen. Riskfagandet reduceras därmed väsentligt för aktörernasamfidigt som marknadens förmåga att absorbera stora värdepappersvolymer ökarutan några stora räntereakfioner. För staten, men också för andra låntagare, innebärsystemet att lånekostnaderna tenderar att pressas ned av konkurrenstrycket. Vi i tycker att en väl fungerande penning- ochobligationsmarknad är viktig, dels för alt främja villkoren för statensupplåning, dels för att ge kommuner och företag möjlighet att till ett rimligtpris och pä ett effektivt sätt skaffa kapital för sin verksamhet. I propositionen föreslås att enomsättningsskatt skall införas på penning- och obligationsmarknaden. Dessutomföreslås att nuvarande omsättningsskatt på aktier även skall gällafondkommissionärers handel med akfier. Dessutom skall en skatt införas påpremieobligafioner. Den föreslagna omsättningsskatten på penning- ochobligationsmarknaden innebär atf kostnaderna för att upprätthålla märketmaker-funktionen ökar. De ökade kostnaderna för atf skapa en sådan här marknadkommer antagligen aff medföra en större skillnad mellan köp- och säljkurser.Omsättningen på marknaden kommer aff sjunka. En stor nedgång i den s. k.interbankhandeln kan förväntas, vilket resulterar i en sämre likviditet istatens och andra utgivares värdepapper samt i en sämre fungerarideprisbildning. Som ett exempel på detta vill jag nämna Sparbankernas banksom uppgivit att skatten med oförändrad omsättning skulle kosta banken 50 milj.kr. Det skulle banken inte kunna bära. Kostnaden kommer i stället att skickasvidare, eller verksamheten kommer att ändra inriktning. Incitamenten aff åta sig märket maker-rollen minskaralltså i och med ökade kostnader. En trolig utveckling är att en del av handelnkommer aff styras över till provisionsbaserad förmedling, vilket betyder atfbanker och fondkommissionärer inte kommer atf ha några handelslager avvärdepapper. Det i sin tur ger en trög och ineffektiv marknad. En sådan försvagning av märket maker-funktionen drabbardessutom särskilt hårt den s. k. OTC-marknaden. OTC-marknaden är inte äldre , och den fillkom för aft ge familjeföretag med en begränsad finansiellbas tillgång till en kapitalmarknad under ordnade och kontrollerade former. Enligt lag är QTC-företag skyldiga att ha en märket maker.Denne har till uppgift atl ställa sälj- och köpkurser varje börsdag, att biståmed råd och dåd samt att hålla handelslager. Aff hålla handelslager är envikfig garanti för alt handeln skall kunna fungera, alltså för alt allmänhetenalltid skall kunna 'köpa och sälja. För OTC-marknaden innebär därför skattenett stort Ändringar i lagen om skatt på omsättning av vissavärdepapper Ändringari lagen om skatt på omsättning av vissa värdepapper Troligen kommerskatten att göra det för dyrt för märket makers att håUa handelslager avOTC-aktier. Effekten blir då att handeln med avtar. Handelslagrensstabiliserande funkfion minskar, blir mindre Ukvida ochkursrörelserna okontroUerat stora. Handeln med kommer att förtvina. Propositionenbygger på en departementspromemoria. Denna departementspromemoria harremissbehandlats, som vi har hört tidigare här i kammaren. Trots att 35 av 37remissinstanser entydigt varnade för riegativa konsekvenser, driver regeringenoch den socialistiska majoriteten i igenom förslaget. har vi dessutom haft en hearing för att ytterligare fåkonsekvenserna av denna skaft belysta. Även vid defta tillfälle framkom atfskatten kommer att allvarligt skada värdepappersmarknaden. Ipropositionen föreslås atf man skall låta omsättningsskatten träffa ävenfondkommissionärernas aktieaffärer i eget lager. Dessa affärer har hittillsvarit undantagna från omsättningsskatt. Det föreslås nu att det undantagetskall fas bort. Denna fråga var alltså aldrig föremål för någon remissbehandling.Men vid ufskottets hearing framkom att detta kommer aff leda fill en sämrelikviditet på den svenska aktiemarknaden och därmed ökande kursfluktuationer. Påen punkt har regeringen tagit något slags intryck av den massiva kritiken avförslaget. Det gäller fondkommissionärernas egen handel. Efter remissomgångenhar man nu i propositionen föreslagit att fondkommissionärernas egen handelendast skall beskattas med halva omsättningsskatten. Men vid skaffeutskoffetshearing framkom att detta inte räckte för att minska de negafiva konsekvensernaför värdepappersmarknaden. De negativa konsekvenserna kvarstår alltså även meddenna lösning. Sammanfattningsviskan konstateras att förslaget påverkar både kreditmarknaden och statens egenupplåning på ett inte önskvärt sätt, och socialdemokrafiska drömmar om attvalpskatten skall drabba några diffusa finansvalpar är en utopi. I stället fårvi alla vara med och betala denna nya skatt. Omvi ser på den internationella aspekten, arbetar man inom EG på att avvecklavärdepappersskatten. Dessutom arbetar man i på att inskränkavärdepappersskatten. I och med kammarens beslut går vi i rakt motsattriktning. KnutWachtmeister har utvecklat frågan om uflänningars handel med svenska aktier.Jag instämmer i vad han har sagt. Med detta vill jag yrkabifall tiU reservationerna 1 och 3. 35 KARL-ANDERSPETERSSON (c): I detta betänkande från skatfeutskoffet behandlas frågan om skaften påomsättning av vissa värdepapper, den skaft som döptes fill valpskatten. Fråncentern har vi reagerat mot det spektakulära i en klippekonomi. De storaklippen innebär ofta en besvärande centralisering i ägandet i näringslivet. Ivår mofion med anledning av proposition 156 har vi också framhållit hur avgörandeför en effektiv ekonomi det är att stimulera arbete. Det naturiiga sättet fören individ att bygga upp en personUg ekonomisk trygghet skall vara genom egetarbete och sparande. inriktning att minska skallen på arbete delsgenom lägre inkomstskatter, dels genom sänkta arbetsgivaravgifter - främst försmåföretagen. Vårt gamla förslag om personliga investeringskonton har sammaprincipiella inriktning. Def verkar nu som om socialdemokraterna genom den s. k.tredje vägens politik skapat en situation, där driftiga människor mer inriktarsina ansträngningar på spekulation än på arbete. Detta kan i ett långsiktigtperspekfiv vara ineffektivt och innebära välfärdsförluster för vårt land. Är då regeringens förslag till valpskatt med allaspektakulära förberedelser från regeringens och LO:s sida någon lösning pådetta problem? Från anser vi inte detta vara fallet. Man skadar istället en funkfionsduglig penningmarknad. Näringslivets och samhällets behovav en fungerande marknad och nytt riskkapital frän aktie- ochobligationsmarknaden bara fortsätter alt öka. Detta behov beräknas under 1988uppgå fill ca . För att behovet skall kunna tillgodosesbehöver marknaden omsätta upp emot enligt samstämmigauppgifter från olika ekonomer. I stället har börsomsäftningen sjunkit kraffigt,från 1986 till 1987. De minskandebeloppen i början på 1988 indikerar en omsättning på ca 95 miljarder kronordetta år. Detta visar vad skatten på aktiemarknaden har medfört. Fördubblingenav omsättningsskatten 1986 har alltså minskat omsättningen på aktier väsenfligt.Det finns en uppenbar risk att regeringen genom utvidgningen avomsättningsskatten försämrar förutsättningarna för penningmarknadens funkfion.Def är negativt för statsupplåningen och penningpolifiken. Kommer skatten aft inbringa 1 miljard till statskassan,som man har förutsatt? Def är troligt att man inte kommer särskiltlångt i detta avseende. Valpskatten kommer dessutom infe aft drabba dem som genomspekiilafi-va affärer skapar sig stora personliga förmögenheter, utan det ärstat, näringsliv, bostadsfinansieringsinstituf och kommuner som kommer atf fåbära denna börda tillsammans med alla dem som behöver låna pengar. Skaftenkommer säkerligen också att höja det svenska ränteläget ytterligare. Den massiva kritiken från remissinstanserna som tidigarehar nämnts här borde ha förmått regeringen all tänka efter huruvida valpskattenär en lämplig åtgärd. Både och har som nämntsvarit mycket kritiska mot förslaget. Från anser vi ätt föreliggandeförslag bör avvisas. Jag yrkar bifall till reservationerna 1 och2. Eftersom detta tycks vara milt sista besök i talarstol, ber jagaff få tacka i sedan valet . Ändringar i lagen om skatt på omsättning av vissavärdepapper 36HANS i (vpk): Herr talman! Jag har fått ta TommyFranzéns plats i denna debatt..Jag är anmäld för 15 minuters talefid, men jagskall bara ta närmare i anspråk för några principiella anmärkningarutifrån vpk:s syn på denna skatt. kommunisterna har under enlång lid, inte minst under 1980-lalet, under den tredje vägensekonomisk-polifiska era, gått i spetsen för kampen mot spekulationen. Vi harvelat begränsa den till förmån för Ändringari lagen om skatt på omsättning av vissa värdepapper produktiva investeringar,samhällsutveckling genom den offentliga sektorn samt social och ekonomisknytta. Vi menar att den spekulativa tillväxten är fill skada för samhället. Denär en hämsko på en riktig utveckling. Vi har därmed kunnat föreslå och såsmåningom också, via regeringsförslag, få igenom en omsättningsskatt på aktier.Vi föreslog en realränfeskatt som blev fill en engångsskatt. har denna s. k.valpskatt kommit. Vadinnebär då den s. k. valpskatten? Jag ser den som en eftergift för den radikalaopinion som fanns inför och under den socialdemokratiska kongressen. Eftersomdef inom socialdemokratin finns en vänsferopinion, som är mycket missnöjd medden förda ekonomiska polifiken, passade det aff slänga fram detta bete underkongressen. Detta gjorde man kanske inte för aft skapa förvirring, för deflesta insåg väl redan då att det var en fråga av ganska ringa ekonomisk ochpolitisk betydelse. Men skaften var ändå ett litet steg i rätt riktning. Vi.ivpk anser inte att denna skatt innebär någon revolution eller något som förstöreller förändrar aktiemarknaden på det sätt som de borgerliga påstår. Skatten äremellertid ett litet steg när def gäller åtgärderna mot spekulationsekonomin,och det är därför som vi kan acceptera den. Vihar däremot föreslagit atf skatten naturligtvis skall vara väsentlig högre föraff vi ytterligare skall kunna hejda spekulafionskarusellen. Vi har ocksäföreslagit en breddning av skattebasen fill att omfatta ett vidare område. Medanledning av den kritik som de borgerliga har framfört, och som uteslutandeutgår från aft man nu inför något som förhindrar en fortsatt spekulation,tycker jag atf det finns anledning aft litet grand fundera över vilket samhälleman vill främja och vilket syftet skall vara med de ekonomisk-polifiskaåtgärderna. I def sammanhanget är ju den kritik som framför rikfig. Mankrifiserar ju fusion, spekulation och arbetsfria inkomster, som görs påsmåföretagares och arbetares bekostnad. Det är helt enkelt en krifik frånvänster mot den förda ekonomiska politiken. Men den är alltså inte hårdare änatt man ställer upp i de gemensamma borgerliga reservationerna såfort det kommer ett försök till åtgärd mot samma problem som man krifiserar. Förslagethar alltså mött ett borgerligt motstånd och är att anse som ensocialdemokrafisk eftergift. Vi kommunister har ett alternativ, där vi vill .driva frågan längre. Vi anser att man infe kan begränsa det fill att barahandla om denna lilla fråga, utan vi vill gärna se den ekonomiska politiken ien litet vidare mening. Vi finner emellertid inga skäl aff motsätta oss dennaskatt. Det är fråga om ett minimum av åtgärder som behövs i spelhålans Sverige.Vårt land börjar faktiskt likna en spelhåla. Den borgerliga kritiken har undermycket gått ut på aft man i kan bli rik bara på lotteri. Detverkar också som om de ökande spekulafiva inslagen i ekonomin, satsningarna påarbetsfria inkomster, är på väg atf ge dem rätt, dvs. att det bara är genomicke-produktiva satsningar som man kan bli rik i dagens . I den meningenär alltså den borgerliga kritiken riktig. Jag har inte så mycket mer att tillägga annat än att jag tycker aft detborde vara en annan nivå påden föreslagna skatten och en bredare bas för den.Därmed yrkar jag bifall till reservafionerna 4 och 5. 37 (): De borgerUga företrädarna har här radat upp sina argument mot förslagetom skatt på omsättningen av vissa värdepapper. Jag skall argumentera förskatten, även om jag är väl medveten om att denna argumentation inte på någotsätt kommer atf påverka er borgerliga företrädare i er uppfattning. Jag villtrots allt göra gällande att argumenten för skatten faktiskt är fler ochframför allt tyngre än era argument emot den. De är också mer lättförståeligaför allmänheten. Er argumentafion handlar ju om atf ni antingen tar aktörernasegna inkomster i försvar eller framför er ideologiska krifik motskattehöjningar över huvud taget och ert motstånd mot ingripanden i en frimarknad, vilken den än må vara. Därfill argumenterar ni för att vi redan nubör anpassa oss till den rådande trenden inom EG. Väljarnagav oss mandat att sanera den raserade samhällsekonomi som nihade lämnat efter er och också värna om den sociala tryggheten. Vi satte i gångdirekt efter valdagen. kan vi konstatera att vi har lyckats, vilket allaväl kan vara eniga om. a. genom den lyckosamma devalveringen blev det fartpå industrin och det skapades utrymme för en akfiv ekonomisk polifik. Vi har,som här nämnde, haft ett stort budgetunderskott. sedanuppgick detta fill av bruttonationalprodukten. ärbudgetunderskottet nere i . Det är väl en utveckling som det för oss allafinns anledning att glädjas över. Idef här läget vill nu regeringen kompensera pensionärerna för den uppoffring detog på sig i samband med devalveringen 1982. Vad kan då, i det läget, vara merrättvist än att beskatta den enligt mångas mening bitvis osunda och mycketsnabbt växande handeln med dessa allehanda värdepapper. Enligt regeringensförslag, vilket utskottet också har anammat, skall såväl omsättningsskatten somkompensationen för pensionärerna träda i kraft . Tillhösten sätter vi vårt förtroende på spel. Jag skulle därför vilja ta tillfälleti akt och fråga er borgerliga företrädare vad ni tänker göra, om olyckan skullevara framme . Tänker ni i regeringsställning återställaordningen till den som gäller , eller tänker ni rent av avskaffaomsättningsskatten på aktier över huvud taget? Vad skall ni göra för landetspensionärer? Skall de få sin kompensation eller inte? Såvittjag kan förstå har klargjort sin uppfattning genom bl. a. deuttalanden som dess partiledare har gjort. säger här atf det inteskall utgå någon skatt, och folkpartiledaren har sagt atf ingenkompensafion skall utgå. Jag skulle därför vilja be de övriga två borgerligapartierna aff lämna ett entydigt och klart svar på dessa frågor. Jag tror attäven många av landets pensionärer är intresserade av ett sådant besked innan degår fill valurnorna. Vihar en omsättningsskatt på akfier. Denna skatt börjar ni inom deborgerliga partierna att alltmer acceptera, trots er upprördhet när deninfördes. En sådan skatt har man också i många andra länder. Atf då inte ha enmotsvarande skatt på andra papper som konkurrerar med aktier om investerarnaspengar är ju alt direkt diskriminera akfier. Det finns väl inga skäl fill attha en sådan ordning. harekonomer från nästa alla läger enats om att just den Ändringar i lagen om skatt på omsättning av vissa vårdepapper Prot,1987/88:130 Ändringar i lagen om skatt på omsättning av vissavärdepapper bristandeskatteneutralitefen kanske är den allvarligaste bristen i vårt skattesystem ochaff problemet är särskilt allvarligt inom kapilalbeskatt-ningsområdel. En förlåg beskattning på finansiella placeringar verkar höjande på avkastningskravetpå de reala marknaderna och motverkar därför investeringar. Inte hela, men en stor del av den härvärdepappersmarknaden är en form av transakfionsekonomi, utan . Dess enorma tillväxt, delvis i rent spekulativa former,hotade också att dra kapital från mer produkfiva ändamål.. I detta sammanhangskulle jag vilja nämna bl.a. skandalförlusterna i , några bankeroch en del mäklares rena skumraskaffärer. I del läget är det väl fullt rimligtaft åtminstone i någon mån bromsa verksamheten med en skaft.