prot · GB09121 · 1987-12-31 00:00:00 — Sedan vill jag gärna påminna om att i den trafikpolitiskaproposition som lämnades till fidigare i är, och som i olika delarhåller på att behandlas här i , fanns också förslag om relativtkraftiga förstärkningar av resurserna för att handikappanpassa fordon ochtrafiksystem över huvud taget. Det är inte på det viset att det inte harvidtagits åtgärder i syfte att förbättra handikappanpassningen av iförsta hand kollektivtrafiken. Der är emellertid ett stort område, det är många äldrefordon som är i bruk, och som inte lever upp till de normer vinumera anser önskvärda. Jag vill gärna betona att även trafikpropositioneninnehöll förstärkta resurser för handikappanpassning och att de pengarna börkomma fill godo framöver. Såvitt jag har uppfattat det är man frånhandikapporgani-safionernas sida nöjd med de förstärkningar som kommer. Detinnebär ju inte att vi har nått något slutmål, men man tycker i alla fall attdetta är väsentliga steg i rätt riktning. Så snart vi har haft rapporten ute på remiss skall vinaturligtvis verkställa den översyn av bestämmelserna som var avsikten näruppdraget ursprungligen gavs. 32 (): Jag tycker det är bra att man har ekonomiskautgångspunkter när man gör denna översyn. Självfallet måste man också ha med deaspekterna. Men man måste vara litet flexibel, så att de mesthandikappade trots aUt kommer att kunna få åka med taxi och specialfordon. Jag råkar själv ha en handikappad son, som skulle varaöverlycklig om han hade kunnat åka tåg, men han kan alltså inte det. vet jagatt vissa intercityvagnar är gjorda sä att man skall kunna ta bort ett säte ochsätta fast en rullstol, men fortfarande återstår problemet att komma i och ur.En del människor är lätta, och dem kan personalen bära ombord, men andra ärlitet tyngre, och då kan det vara svårt för personalen. I och med att det är säkrångligt att ta sig i och ur järnvägsvagnar är det lättare att åka medspecialfordon. Det är bra att utredningen kommerpå remiss till handikapporganisationerna, för trots allt är det ju de som ärspecialister när det gäller handikappfrågor. Vi får väl avvakta vad de säger,och sedan får vi vänta oss ett bättre förslag . 33JAN HYTTRING (c): Det är självfallet svårt att här diskuteraett förslag som vi inte har sett eller kunnat ta del av. Vi vet alltså inte vaddet innehåller. Det finns emellertid anledning att understryka att det ärsjälvklart att kostnaderna för riksfärdtjänsten har ökat, eftersom antaletresor har ökat. Det är i och för sig inte konstigare än att kostnaderna förkollektivtrafiken i samhället över huvud taget har ökat mycket kraftigt. också deneffekten när man försöker göra det möjligt för människor att resa i Prot.1987/88:121 Kommunikafionsministernpåpekade att uijpdraget har sitt ursprung i ett ~~ ., ... . ~ -, j .- , j , , t; .. t , , T"_f t: Omriksfardtjanstens utskottsbetänkandeoch ett riksdagsbeslut. Det ar helt riktigt. Darfor finns , .. . ., T ..i,j framtida utformning det allanledning att upprepa vad utskottet sade och som staUde sig Utskottet förutsatte att den ökade samåkningen inte skulleleda fill försämringar för resenärerna såsom långa omvägar i resandet, som kundetrötta handikappade resenärer. Men det är fakfiskt precis vad det har gjort.Det finns alltså all anledning att hålla detta i minnet när man kommer attbehandla det förslag som transportrådet har lagt fram. alltsåinte vara så att det ånyo skulle leda fill försämringar, för då går man ifrånriksdagens intentioner i det här faUet. Överläggningen var härmed avslutad. 6 § Föredrogs och hänvisades 1987/88:Fi21till finansutskottet 1987/88:Fi22yrkandena 1-8 och 11-16 fill finansutskottet yrkandena 9 och 10 till skatteutskottet /88:Fi23 fillfinansutskottet /88:Fi24 yrkandena 1-9 och 12-16 till finansutskottet yrkandena10 och 11 tiU skatteutskottet yrkande 17 till arbetsmarknadsutskottet /88:Fi25-Fi27till finansutskottet /88:Fi28 yrkandena 1-12 fill finansutskottet yrkaridena13 och 14 till skatteutskottet yrkande 15 till socialförsäkringsutskottet /88:Fi29till finansutskottet /88:Fi30 yrkandena 1-22 och 24 fill finansutskottet yrkande 23 till försvarsutskottet /88:Föl6 fiU försvarsutskottet /88:Ub36 till utbildningsutskottet /88:Jo70-Jo72 till jordbruksutskottet , 1987/88:A51och A52 till arbetsmarknadsutskottet /88:A53 yrkandena 2-4 tillarbetsmarknadsutskottet 7 § Föredrogs men bordlades åter Justitieutskottetsbetänkanden /88:13, 30, 32, 34 och 48 Kpnstitutionsutskottetsbetänkanden /88:44, 36, 39 och 42 Finansutskottetsbetänkanden /88:14, 25 och 27 1' Prot.1987/88:121 betänkanden /88:27 och 28 ., ,, , '. ~ betänkanden /88:23-25 Meddelande omfragor . , , .... , ,-,,r, ., . ' * betänkanden /88:23 och 24 Utbildningsutskottetsbetänkanden /88:14, 17 och 36 Näringsutskottetsbetänkanden /88:27 och 35 8 § Anmäldes och bordlades betänkanden1987/88:20 om bilismen, lastbilstrafiken och vägarna (prop. 1987/88:50 bil. och 1987/88:100 bil. 8) 1987/88:24 om trafikpolifiken ochregional balans (prop. 1987/88:50 bil. 9 § Meddelande om frågor Meddeladesatt följande frågor framställts 1987/88:502 av () till socialministernom vidgad rätt till vårdbidrag: Det finns ca 22 barn iSverige som är födda av HIV-positiva mödrar. vet man med storsannolikhet att dessa barn är utom riskzonen att själva bli HIV-positiva. av barnen är också HIV-positiva. För dessa barn utgör kontakt med andrabarn i t. ex. daghemsmiljö ett hot, då varje infektion kan medverka till attbarnet konverterar och blir HIV-positivt. För ett HIV-positivt barn bör man ejta risken att det får en infektion. För dessa barn är vård i eget hem det bästa alternativet.Vid en placering i familjedaghem krävs att man informerar om de risker somföreligger, och detta kan medföra obehagliga konsekvenser för både barn ochmoder. Vårdbidrag borde då kunna utgå för barnets andralevnadsår, så att barnet kan vårdas av sin moder i hemmiljö. Detta har dockavslagits, och det har meddelats att vårdbidrag först utgår när barnet har fåttaids. Jag vill med anledning av dettafråga om socialministern är beredd att föreslå ändring i lagen om vårdbidrag såatt de barn som är födda av HIV-positiva mödrar har rätt till vårdbidrag undersina två första levnadsår. 1987/88:503 av () tillarbetsmarknadsministern om rätten till arbetslöshetsersättning: Enligt lagen omarbetslöshetsförsäkring anses en företagare arbetslös när 52 hans personliga verksamhet i rörelsendefinitivt upphör. undantagför åkare och schakt-/grävmaskinägare. Dessa kategorier kan fåarbetslöshetsersättning även om uppehållet i verksamheten endast ärtillfälligt. Detta gäller inte om verksamheten kombineras med annan rörelse somt. ex. jord- och skogsbruk. AMShar i sina kontakter med småföretagarnas arbetslöshetskassa skärptbestämmelserna . Arbetslöshetsersättning har ej betalatsut om försäkringstagarna haft ett skogsinnehav överstigande 10 ha. Detta ger helt orimliga effekter speciellt i Norrlandslänen, där det ofta förekommer attförsäkringstagaren är ägare till en skogsfastighet som ej ger några intäkter.Bestämmelserna blir än mer obegripliga när aktieinnehav eller inkomster avannat kapital ej medför någon begränsning. Eftersom detta ej synes vara rimligt vill jag frågaarbetsmarknadsministern vilka åtgärder arbetsmarknadsministern tänker vidta. 1987/88:504av () till jordbruksministern om katastrofbistånd till vissafiskodlare: har återigen drabbats av giffiga alger.Denna gång har det dock skett i en omfattning som inte haft sin motsvarighettidigare. Vissa forskare talar t. o. m. om en kollaps för hela det ekologiskasystemet på . a. resulterat i en omfattande fiskdöd. a. norra om att stora mängder död sill flutit i land. Allafiskodlingar har slagits ut. Fisken har kvävts i kassarna eller fåttnödslaktas, med stora ekonomiska förluster som följd för odlarna. Fisk-och musselodlingen i bl.a. Bohusläns skärgårdsområden är en förhållandevis nynäring. Stora förhoppningar har ställts på verksamheten, att den skall medverkafill att skapa nya jobb i områden där avfolkning och bristen påarbetsfillfällen är stora problem. Dennu inträffade miljökatastrofen gör att många odlare hotas av konkurs.Förlusterna uppgår i många fall till . Jag vill därför frågajordbruksministern: Är jordbruksministern, beredd att verka för attnågon form av katastrofbistånd kan lämnas till de fiskodlare som hotas avkonkurs på grund av den inträffade miljökatastrofen på ? 1987/88:505av () till justitieministern om omhändertagandet avdödfödda : I mofion 1985/86:K614 av undertecknad och Per ArneAglert påtalades att dödfödda som avlidit före tjugoåttonde havandeskapsveckanomhändertas som riskavfall och bränns med sjukhusets sopor. Utskottet uttaladeatt åtgärder bör vidtas för att få en ändring till stånd, så att dödföddafoster blir omhändertagna på ett värdigt och respektfullt sätt. begärdehos regeringen en översyn av rutinerna för omhändertagande av dödfödda . Ianledning av ovanstående vill jag fråga jusfitieministern: Vad har den begärdaöversynen lett fill för resultat? 1987/88:121 1987/88:506 av () fill socialministern om tillvaratagande 17maj 1988 av de utvecklingsstördas rätfigheter enligtomsorgslagen: Meddelande omfragor Ett stort antalutvecklingsstörda får inte dé särskilda omsorger som de fillerkänns enligtomsorgslagen. Landsfingen anser sig inte ha råd att fillgodose deutvecklingsstördas önskemål om t. ex. egna bostäder, trots att länsrätternabifallit besvären från dem sorn klagat. Vilka åtgärder äriinar socialministern vidta föratt de utvecklingsstörda skall få sina rättigheter tillgodosedda? 1987/88:507av () till kommunikationsministern om SJ:s serviceanda: har det förts förhandlingar medSJ:s regionkontor i om bevarandet av . För Molkomsborna repre senterar stationshuset stort värde och minner om tider när ortens näringsliv nydanades. Stationshusethar stått tomt och övergivet med bl. Intresserad hyresgäst finns, men någrabesked av SJ om hyresviUkor har inte kunnat erhållas. Samtliga brev, det , är ännu obesvarade av SJ. Dettaär en anmärkningsvärd nonchalans och bristande serviceanda från SJ:s sida. Jag viU-därför fråga statsrådet initiativ han är beredd att ta, för att SJ skall uppträda med en föraffärsdrivande företag normal serviceanda. 1987/88:508av (vpk) fill industriministern om bilindustriprojektetPrometheus: Syftet med IT-programmet är enligt riksdagensbeslut bl. a. att förbättra den informationsteknologiska kompetensen i ,att minska vårt beroende av omvärlden på detta område samt att främja én godanvändning av informationsteknologin. Ettramavtal har upprättats mellan staten och ASEA, , , Saab-Scaniaoch TeU om projekt inom IT 4. EnIT 4-delegafion, med företrädare för de olika företagen, med representanteräven från , , STU och industridepartementet,har diskuterat olika projekt sedan sitt första sammanträde sedan.Delegationen har fattat beslut om bl. a. det västeuropeiskabilindustripröjektet , vilket syftar till en samordning av landsvägstrafikeninom och med . Jag vill därför fråga statsrådet hur långtPrometheusprojektet avancerat genom IT 4-delegationens m. fl. 1987/88:509 av Jan-ErikWikström (fp) till statsrådet om biblioteksersättningen: ' . uppdrog regeringen åt statensförhandlingsnämnd att förhandla med och övrigaberörda organisationer om biblioteksersättningens grundbelopp för budgetåret1988/89. Med hänvisning till att förhandlingarna dragit ut så länge vill jagfråga kulturministern: När räknar kulturministern med att för riksdagenkunna lägga fram förslag om anslagsberäkning för bibUoteksersättningen avseende budgetåret 1988/89? 1987/88:510av () till kommunikationsministern om respekten förhastighetsgränserna för vägtrafiken: nye generaldirektör har i en TT-intervju uttalat att fartgränserna i vissa fall bör betraktassom rekommendationer. Starkatrafiksäkerhetsskäl talar för att respekten för hastighetsgränserna måstestärkas, inte urholkas. Men även för miljövårdens skull är det utomordentligtangeläget att trafikanterna kan förmås att respektera gällande regler. Lägrehasfigheter skulle verksamt bidra till att minska utsläppen från bilismen. Med hänvisning fillovanstående vill jag fråga kommunikationsministern: Avser kommunikafionsministern att vidta någraåtgärder med anledning av uttalanden? 1987/88:511av () till socialministern om kvicksilverförgiftning frånamalgam: Enligt de delvis motsägelsefulla uppgifter somcirkulerat i pressen angående nya"Allmänna råd" för behandling och bemötande av dem som anser sigvara kvicksilverförgiftade finns det ingen amalgamsjuka. Amalgam är ofarligt.Ändå skall man ta blodprov för att visa på eventuell förhöjd kvicksilverhalt iblodet. Men endast blodprov skall användas för att faställa diagnos - inte pafientenssymtom och sjukdomsbild. Detär mycket svårt att mäta kvicksilver i människokroppen, bl. a. därför att endel av kvicksilvret går direkt till hjärnan. De provtagningsmetoder somutvecklats är antingen mycket dyra eller förutsätter att man går in ispinalvätskan, vilket är ett stort steg. Det måste också gå att utveckla ettsystem för bedömning av symtom hos patienten och att använda provtagning somett komplement till detta vid bedömningen. Med anledning avovanstående vill jag ställa följande fråga: 1987/88:121 Vill socialministern medverka till att hänsyn tas tiU människors egna sjukdomsupplevelser och symtom när behandUngsformerskall väljas? 10§ Kammaren åtskildes .