prot · GB09115 · 1987-12-31 00:00:00 — a. framhållit är vikten av att försökaersätta den negativa stämpel som alkoholpolifiken fått genom att man geralkoholupplysningen en klarare och mera måUnriktad karaktär av folkhälsoupplysning. Behovetav krafttag mot langning, som både Per och var innepå, understryks allvarligt av den erfarenhet vi fick nu senast undervalborgsmässofirandet. Inteminst polisen och sjukvårdens personal berättar med oro och förfäran att det ärallt yngre ungdomar som grips för fylleri och som förs in för nödvändigavgiftning och behandling. Dessa unga ungdomar kan inte komma över alkohol ominte någon langar! Låtmig också i det här sammanhanget bara understryka vad några av oss i riksdagensnykterhetsgrupp säger i en av mofionerna. Vi påpekar där behovet av informationtill ungdomar - och då särskilt unga kvinnor - men också särskilda insatsertill de anställda i arbetslivet. Somjag redan nämnt är det oerhört viktigt att försöka få ungdomar att inte börjadricka alkohol. Men vi kan inte heller lämna dem som redan hamnat i missbruk åtsitt öde. Tyvärr är det många som är så grava missbrukare och så svårt skadadeatt de missbrukar även teknisk sprit och liknande preparat. För de flesta avdessa mycket vårdkrävande missbrukare räcker det inte med ellersjukvårdens vårdinsatser. Någraav oss riksdagsledamöter har krävt att det måste bli svårare attfå tag i teknisk sprit och alkoholhalfiga preparat. Vi har begärt en skärpningav bestämmelserna för sådan försäljning. Vi har också i våra motioner begärtatt de nuvarande preparat som används av missbrukare -främst gäller det T-röd -så långt möjligt måste ersättas av andra medel. Iblandhar vi motionärer som påtalat de hälsovådliga effekterna av sådana här preparatnästan förlöjHgats. a. därför - men framför allt för ökade möjligheter attnu rädda människoliv - är det med stor tillfredsstäUelse som jag nu konstateraratt ett enigt socialutskott i det här betänkandet föreslår att regeringen ges iuppdrag att skyndsamt komma med förslag om hur man skall komma till rätta medmissbruket av teknisk sprit m. m. och jag, som motionerat om det iflera år , är mycket tacksamma mot socialutskottet för den behandling vårmotion fått. Det finns naturligtvis många fler angelägna synpunkter som skullebehöva föras fram i det här sammanhanget, men jag skall avstå från det . Ävenom jag själv inte är helt nöjd med behandlingen i utskottet av allamotionsyrkandena, finns det ändå i en del av utskottets skrivningar och i vissa Alkohol-och narkotikapolitik, m. m. Alkohol-och narkotikapolitik, m. m. reservationer glädjandeskärpningar och markeringar när det gäller inställningen till alkohol- ochnarkotikapolitiken. Jag hoppas också att den inställningen blir mer och merframträdande och att den skall komma att gälla hela och inte barasocialutskottet. Jag ber med det här att få yrka bifall till reservafionerna nr 3, 7, 8,9, 12 och 15 och i övrigt till utskottets hemställan. 70 (): I betänkandet behandlas ett par yrkanden som jag framfört i motion1987/88:So249. Det ena yrkandet syftar fill en lagändring som innebär attnykterhetsnämnder blir obligatoriska i samtliga kommuner. Förett antal år sedan hade varje primärkommun en nykterhetsnämnd. De politiskapartierna hade i regel nominerat sådana personer till nämnderna som var ideelltengagerade och intresserade att hjälpa personer och familjer som fastnat ialkoholism. Närnykterhetsnämnderna i kommunerna lades ned - eller måhända mer korrekt uttrycktgick upp i socialnämnderna - skedde detta med motiveringen att socialnämndernamer skulle kunna se till helheten, det sociala sammanhang i vilket dealkoholberoende levde, än vad nykterhetsnämnderna kunnat. Det är lätt attkänna sympati för detta resonemang, men det fungerar dåligt i praktiken. Nykterhetsnämndernahade förvisso alla möjligheter och allt intresse att se till människans totalasituation och gjorde det också. Socialnämnderna har så många, stora ochvar och en för sig viktiga uppgifter att de snarare kommer att se människan urett snävare perspekfiv än vad nykterhetsnämnderna gjorde. Jagpåstår således att nykterhetsvården och den förebyggande och hejdandeverksamheten inom alkoholpolitiken i de flesta fall fungerade bättre ute ikommunerna då kommunerna höll, sig med nykterhetsnämnder. Jag har med glädje konstaterat att några representanter i utskottetvalt att reservera sig mot utskottets skrivningar för att i stället uttala attdet bör övervägas om inte en försöksverksamhet med t. ex. nykterhets-ochnarkotikanämnder bör få förekomma. En sådan försöksverksamhet skullesjälvfallet kunna ge nya erfarenheter och utgöra ett underlag för att avgöravilken organisafion för de kommunala nämnderna som bäst kan motverkaalkoholmissbrukets skadeverkningar. Jagvill också säga några få ord med anledning av mitt andra yrkande i motionSo249. Den gäller satsningar på familjevården. Det finns positiva skrivningar ibetänkandet, framför allt när det gäller vården av alkoholmissbrukare, där dettalas om variafion och mångfald i utbudet av behandlingsmöjligheter. Alkoholmissbrukarekan knappast rehabiliteras om inte hans eller hennes familj ocksä samtidigtrehabiliteras. Det är i själva verket en absurd värdidé att ta alkoholisten urdennes ofta söndertrasade och miserabla familjemiljö och efter ett antal veckorplacera honom eller henne tillbaka till samma sociala miljö. Samtligafamiljemedlemmar måste motiveras och delta i rehabiliteringen för att dennödvändiga sammanläkningen skall kunna ske. Därför måste familjevårdenbyggas ut. har samtliga partiledare varit inbjudna till ,fill och . och har mycket sakligtkunnat redovisa, som själv uttrycker det, vilket skriande behov det finnsav en utbyggd familjevård. säger, och det har han sagt fill företrädareför samtliga partier, att stiftelsen dagligdags får rop på hjälp. Människorskriver eller ringer och tigger och ber om en plats i den familjevård somLP-stiftelsen består med. Men sfiftelsen kan inte gå alla önskemål till mötes,man har inte plats och resurser - trots att har byggts ut rejält.Både och säger också att man efter någon eller ett parveckor inte vågar ta kontakt med dem som har skrivit eller ringt och bett omhjälp, eftersom det mest tragiska i regel då redan har hunnit hända. Detär viktigt att vi lyssnar på dem som talar ufifrån en sådan gedigen erfarenhetsom man har inom och som naturiigtvis också kan finnas inom andraverksamheter av samma karaktär. Det är ocksä vikfigt att samhället försöker attsatsa mer på familjevård än vad som vanligtvis har varit, och kanskefortfarande är, fallet. Jag vill med detta yrka bifall fill motion So249 samt tillreservationerna 1, 2, 3, 4, 6, 8, 10, 11, 12, 13 och 15. Alkohol-och narkotikapolitik, m. m. 71 BARBRONILSSON-(s): har behandlat en rad motioner om stöd tillorganisafioner som arbetar för att främja nykterhetspolitiken. Detfinns både stora och små organisationer som har hela sin verksamhet uppbyggdkring målsättningen att bredda den alkoholfria sektorn i värt samhälle. Ensådan ideell förening är Föreningen . Den gör sig påmind här iriksdagshuset vid Luciafirandet, då vi i föreningen bjuder på alkoholfri glögg.Jag har skrivit mofionen So257 angående det statliga stödet till föreningensarbete för alkoholfria drycker. som en försäljningsorganisation. Inget kanvara mera felakfigt. Det vi möjligtvis säljer är informationsmaterial i formav broschyrer, dekaler, video och böcker om alkoholfria alternativ. Men visäljer inte några drycker. Dem bjuder vi i stället pä vid demonstrationer ochavsmakningar. Vi erbjuder vårt kunnande. Flerastora arbetsplatser, t. ex. och , har senastunder 1987 fått vår medverkan med presentation av alkoholfria drycker, mestgenom frivilliga insatser. FöreningenFruktdrycker, som är en riksförening, grundades av en av riksdagensfidigare ledamöter som insåg vikten av alkoholfritt till måltider ochförfriskning. Föreningen fick ursprungligen sitt verksamhetsstöd via den ärligabudgetpropositionen. Detstår i betänkandet att vi får . i organisationsstöd och därutöverstöd till särskilda projekt. Jag är föreningens ordförande och vet en del omvår ekonomi. Vi fick ett bra anslag , på . Men , närvi genomför ett särskilt projekt som kallas och alkohol, gickvårt verksamhetsanslag ned till . Alla som något ägnat sig ätopinions- och föreningsarbete inser att det är svårt att tappa en 6 protokoll i 987188:115 Alkohol-och narkotikapolitik, m.m. tredjedel av det årligaverksamhetsanslaget. Att genomföra ett projekt är att göra något utöverdet.vanliga. Och att det behövs mera kunskap om alkoholfritt fick vi i bl. a. veta vid en lunch som vi inbjöd till inom ramen för vår kampanjKvinnor och alkohol. Vi hade räknat med ett femtiotal deltagare. Vid 90 anmäldamåste vi säga nej till fler gäster! FöreningenEruktdryckef ser som sin viktigaste uppgift att informera om det rika utbud avalkoholfria drycker som finns . Och det är vi bra på! Vi följer upp vadriksdagen beslutade beträffande alkoholpolifiken här i landet, nämligenatt främja konsumfionen av alkoholfria drycker som alternativ tillalkoholdrycker. Vi hyllar principen att det när det bjuds också skall bjudasalkoholfritt. Det handlar om valfrihet och omtanke. Att ha en fest och varavärd eller värdinna betyder att man skall tillgodose önskemålen från alla sinagäster. Minmotion går ut på att Föreningen borde få ha ett fast underkontotill punkten 2 inorn anslagsposten H 3 Bidrag fill organisafioner. Utskottethar avslagit motionen med hänvisning till de årliga anslag som vi genom beslut i får för vår verksamhet. Men att ha ett eget underkonto i den årUga statsbudgeten kunde ge en ökad uppmärksamhet åt föreningens arbete. Jag är ganska säker på att socialutskottets ledamöter inser behovet av Föreningen viktiga opinionsbildning. För oss vore det emellertid en framgång att kunna planera arbetet med en något större trygghet. . , Att ha ett särskilt yrkande mot det eniga utskottet ser jag somlönlöst. Däremot finns det anledning för mig att återkomma i ärendet. 72 (): Vi i socialutskottet har inte ansett oss kunna förändra den gällande ordningen. Vi håller därför fas,t vid att Föreningen skall kunna få anslaget över och att styrelsen därvid får göra den bedömning som sker och den jämförelse som görs med andra som söker bidrag. Jag tror att detta kan vara lika säkert som att så att säga ha en egen anslagspost. Mendet är inte främst för att säga detta som jag har begärt ordet, ,utan det är för att understryka att Föreningen inte är enkommersiell försäljningsorganisation. Jag tror att det behöver sägas. Det ärfråga om en ideell organisation som vill föra fram det alkoholfria alternativetoch vara opinionsbildande. Föreningen skall alltså behandlas från dessautgångspunkter och inte betraktas som en organisation som ser till attförsäljningen av alkoholfria drycker ökar för att musterierna därmed skalltjäna pengar. Överläggningenvar härmed avslutad. Mom.2 och 3 (informafion om alkoholens skadeverkningar, m. Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 1 av m. fl. - biföUsmed acklamation. Mom. 4 (det alkohol-och ) Prot. Utskottets hemställanbifölls med 186 röster mot 99 för reservation-2 av m. fl. . , ] '. ] kapolitik, m.m. Mom. 5 och 6 (en kampanj förminskad alkoholkonsumtion, m. Utskottets hemställanbifölls med 147 röster mot 138 för reservation 3 av m. fl. Mom.10 (drogfria ungdomsmiljöer) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 4 av m.fl. - biföllsmed acklamation. Mom.11 (undersökning av ungdomars alkoholmissbruk) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 5 av m.fl. -bifölls med acklamation. Mom.13 (lokal och regional samordning av åtgärdermot missbruk) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 6 av m.fl.-bifölls med acklamation. Mom.14 (nykterhets- och narkotikanämnder) Hemställan Utskottetshemställan - som ställdes mot hemställan i motion So249 av imotsvarande del - bifölls med acklamation. Utskottetsmofivering - som ställdes mot den i reservation 7 av m. fl.anförda motiveringen - godkändes med acklamation. Mom.15 (stöd fill ) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 8 av m, fl. - biföllsmed acklamation. Mom.17 (anslag till Bidrag till organisationer) Utskottetshemställan bifölls med 215 röster mot 67 för reservation 10 av . 3 ledamöter avstod från att rösta. Mom.19 (insatser för tidig upptäckt av alkoholproblem) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 12 av m.fl:- biföllsmed acklamation. Mom.23 (nya vårdmetoder) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 13 av m.fl.-bifölls med acklamation. Mom.24 (familjevård) Utskottetshemställan - som ställdes mot motion So249 av i motsvarande del - bifölls med acklamation. 1987/88:115 Mom.27 (ett socialt stödprojekt bland invandrarungdom) Anslag till m. m. Utskottetshemställan bifölls med 268 röster mot 15 för reservation 14 av Lars-OveHagberg. Mom.29 (kvinnors missbruk) Utskottetshemställan bifölls med 147 röster mot 138 för reservation 15 av . Mom.31 (definition av narkotika) Utskottetshemställan bifölls med 262 röster mot 20 för reservation 16 av . Övriga moment Utskottets hemställan bifölls. 9§ På förslag av tredje vice talmannen medgav kammaren att de ärenden som hanndebatteras färdigt under återstoden av dagens sammanträde skulle företas tillavgörande i ett sammanhang i början av morgondagens arbetsplenum. 10§ Föredrogs' socialutskottets betänkande 1987/88:18om anslag fill m.m. (prop. 1987/88:100 delvis). Anslag tillsocialdepartementet m. m. Anf.73 (): Betänkande nr 18 som vi nu skall behandla är ganska litet kvantitativtsett, men det rymmer faktiskt litet dynamit. Det är nämligen flera motioner somutgör grunden för reservationerna. I dessa motioner begärs en översyn avsocialtjänstlagen. Socialtjänstlagenmöttes ju med stora förväntningar då den trädde i kraft . Jag skall inte gåin på allt som stod i portalparagrafen - det är känt för alla här - men manmåste komma ihåg att helhetssynen skulle bli utmärkande för socialtjänsten.Genom rätten fill bistånd skulle den enskilde tillförsäkras en skäUglevnadsnivå. Kommunen skulle ha det yttersta ansvaret för att de som vistades ikommunen fick det stöd och den hjälp de behövde. Grundenför socialtjänstreformen, som tillkom efter arbete, dä samhällsutvecklingenrullade snabbare än tidigare, lades i då man betraktadeekonomisk tillväxt som någonting alldeles tvärsäkert även för framtiden.Verkligheten blev emellertid en annan. I av vikande resurser lämnarramlagstiftningen i vissa fall utrymme för resursnedskärningar i strid medlagens målsättning. Jag vill bl. a. hänvisa till JO:s beslut beträffande LVU-och LVM-värden. Bristenpå detaljreglering av rätten till bistånd lämnar utrymme för olika tolkningarsocialnämnderna emellan. Den rätt fill ekonomisk och annan hjälp som lagenavser att fillförsäkra den enskilde är inte längre lika förutsebar. Denfrihet som lagstiftningen avsett att fillförsäkra nämnderna har successivt fylltsut av domstolarnas avgöranden. Rättspraxis tenderar att överta lagstiftarensroU. Helhetssynenhar, som jag nämnde i ett fidigare anförande, visat sig medföra storapåfrestningar på . Socialarbetarna har tvingats till enanpassning som förutsätter kunskaper inom nära nog alla delar av samhällslivet. Reglernaom det yttersta ansvaret har skapat stora svårigheter, främst när det gälleransvarsfördelningen mellan landstingskommunen och kommunerna. Detta har kunnatleda fill att den enskilde av och till blivit utan hjälp och mänga gångerblivit utsatt för ett långdraget förhandlande mellan de två storheternalandsting och kommun. Även frågan om vistelsekommunens ansvar har skapatsvårigheter. Som jag sade i början har socialtjänstlagen nu varit i kraft sedan1982. Det finns betydande erfarenheter hos enskilda och kommuner om hur lagenfungerar och i vilken utsträckning den främjar de övergripande målen. Det ärdärför nu tid, tycker vi, att göra en allsidig utvärdering av lagen Uksom dessanknytning till LVU och LVM. I samband med denna översyn är det lämpligt attöverväga bl. a. följande frågor: Bör styras av en måUnriktadramlag, eller kräver den enskildes rättssäkerhet en högre grad avdetaljreglering av verksamheten? Bör rätten till bistånd ges en mera entydigbestämning? Har möjligheten att överklaga ett beslut om bistånd i fillräckliggrad kunnat fillgodose den enskildes rättssäkerhet? Hur har helhetssynenfungerat? Det jag nu har sagt framförs i reservation 1, och jag ber att fä yrkabifall till den. Denandra stora reservationen gäller domstolarnas behandling av omsorgslagen isamband med överklaganden. Det har framkommit att länsrätterna inte bara tarhänsyn till huruvida rätt till särskild omsorg föreligger, utan dessutomomfattar rättens domslut ett ställningstagande i fråga om såväl omsorgsformensom till vilken fidpunkt omsorgen skall beredas. Rätten tar inte heller hänsyntill ekonomi. Detta är fel, enligt förarbetena till lagen, där detstår att domstolen enbart skall pröva om rätt finns fill den eller densärskilda omsorgen. granskade detta ärende, uttalade det samma sak, nämligenatt domstolen inte skall bestämma omfattningen och inte heller utformningen avomsorgen. Därförtycker vi det är riktigt att man nu ser över tillämpningen avöverklagandereglerna i omsorgslagen. Vi vill att detta skall utredas och attnödvändiga förändringar av reglerna genomförs. Detta var reservation 3. Jagyrkar bifall till den och till de gemensamma borgerliga reservafionerna 4 och5. Anslagtill m. m. Anslagtill m. m. 74 (): Socialtjänstlagen är en ramlag. har alltid hävdat att det ärviktigt att ramlagar utvärderas. Därför betonade också närsocialtjänstlagen antogs att fillämpningen måste följas upp kontinuerligt.Socialberedningen fick uppdraget att följa upp och utvärdera hela reformen.Trots att delar återstår att utvärdera har regeringen beslutat lägga nedsocialberedningen. En del av den uppföljning som återstår har lagts påsocialstyrelsen, men dess uppdrag täcker inte hela det återstående fältet. Vi ifolkpartiet tycker fortfarande att det är viktigt att det sker en samladutvärdering av hela socialtjänstreformen och att den bör genomföras medparlamentarisk medverkan. Därför yrkar jag bifall till reservafion 2 angåendeutvärdering av socialtjänstlagen. Forskningom barn och deras livsvillkor och om alkoholskador berörs i reservationerna 4,5och 6. Jag skall här bara påminna om att ca 100 000 barn lever i missbrukarhem,oftast under mycket svära förhållanden. av all misshandel, särskiltkvinnomisshandel, utförs av alkoholberusade personer. Utskottetuttalar att forskning om barn och deras livsvillkor och forskning omalkoholbrukets ekonomiska och sociala skadeverkningar är mycket angelägen - föratt sedan hänvisa till några smärre, spridda forskningsprojekt, enstakaseminarier och "tema Barn" i , som bl. a. skulle uppfyllabehovet av ett forskningscentrum för barn, som pekar på i sinpartimotion. Forskningsledarenvid "tema Barn" i skriver i ett brev bl.a. följande: "De små resurser temat förfogar över lägger emellertid hinderi vägen för en mera kraftfull insats. Vi skulle t. ex. gärna anta ett tiotaldoktorander, men våra resurser tillåter inte att vi tar så många. Dinfråga gäller närmast temats möjligheter att starta forskning om barnet tillmissbrukaren. Eftersom professorstjänsterna ännu inte är filisatta är detnaturligtvis svårt för mig att uttala mig. Med stor säkerhet kan emellertidsägas att det tar att bygga upp en väl fungerande forskningsorganisation.Den viktigaste uppgiften blir också att ge forskarutbildningen stadga ochprofil. Dessutom dröjer det ju innan de doktorander som antas i årkan lägga fram sina avhandlingar. Även om flera av doktoranderna skulle väljaatt studera barn i missbrukarfamiljer kan därför inte några resultat av ensådan forskning väntas förrän en bra bit in . Jagbifogar det verksamhetsprogram statsmakterna fick som underlag vid beslutet omatt starta Tema Barn. Som framgår av s 2 bör temat försöka granskasamhällsutvecklingen ur barnens perspektiv och intressera sig för vanliga barnsförhållanden. Under förberedelserna valde vi medvetet bort 'eländet' somforskningsprofil." Alltså:det verksamhetsprogram som antagits visar att "tema Barn" inte skallsyssla med de mest utsatta barnens livsvillkor. Härframgår tydligt att "tema Barn" ingalunda kan tänkas infria de storaförväntningar som utskottet har på verksamheten. Det är alltså ytterst tveksamtom det forskningscentrum för barn som alla är överens om behövs skall finnas ianslutning till "tema Barn". Även andra alternativ borde prövas. Närdet gäller forskning om alkoholens skadeverkningar har mycket kompetentaforskargrupper inom barnmedicin, barnpsykiatri, socialmedicin och sociologiutarbetat projektplaner för hur kartiäggningen skall kunna genomföras påmaximalt . Det är alltså möjligt att få fram underlag förerforderliga åtgärder. Men den forskningen kan inte ske via "temaBarn". Jag yrkar bifall till reservationerna 4, 5 och 6. Ireservation 7 berörs forskning om barns skolmiljö. omfattararbetsmiljölagen också skolelever i årskurs 7. har utarbetatförslag till tillämpningsföreskrifter, eftersom lagen är en ramlag. SÖ föreslog1980 att krafttag skulle tas för att alla elever skulle kunna få en drägligskolmiljö. Men ärendet ligger fortfarande kvar hos utbildningsdepar-terhentet.Det som har hänt är att SÖ:s rapport har flyttats från någonbyrålåda på till . harolika rapporter duggat tätt om de arbetsförhållanden i skolan som barnen fårstå ut med och som vore otänkbara för vuxna. senast har vi én redovisningfrån en temadag om olycksfall i skolan arrangerad av primärvård iLuleå. Det framkom att antalet olycksfall i skolan fördubblats , att barn skadas oftare när de är i skolan än när'de ärlediga och att risken är större att barn skadas i skolan än att vuxna skadas påsin arbetsplats. Många av skadorna uppkommer genom våldshandlingar eleveremellan. Detär stor skam att 340 anställda forskar om vuxnas arbetsmiljö vidarbetsmiljöinstitutet, medan skoleleverna endast bévärdigas några enstakasmärre forskningsprojekt. , som har specialiserat sig påarbetsmiljöforskning - t. ex. olycksfall, buller och miljögifter - bör kunnasamordna eventuell befintlig forskning om skolmiljön och ta initiafiv fill envälbehövlig komplettering. Jag yrkar bifall fillreservation 7. Anslagtill m. m. 11§ Kammaren beslöt att ajournera förhandlingarna fill förmiddagsuppehåll. 12§ Förhandlingarna återupptogs under ledning av förste vice talmannen. 13§ Anslag till m. m. (forts,socialutskottets betänkande 18) 75 (): Det betänkande sorri vi nu diskuterar handlar fill stor del omforskningsinsatser på det sociala området och inte minst när det gälleralkoholmissbrukets skadeverkningar i olika avseenden. Dethar förvisso forskats en hel del om alkohol och om följderna av bruk ochmissbruk, men det finns fortfarände tämligen vita fält på området. Man vet t.ex. alldeles för Utet om de förhållanden som gäller för barn som växer Anslagtill m. m. upp i missbrukarfamiljeroch om hur dessa barn påverkas på kortare och av sina tidigaupplevelser. Vikunde under en följd av år se en ganska klar nedgång i alkoholkonsumtionen,och man kunde frestas att tro att den trenden var någorlunda stabil. Men så vardet inte. Det vet vi nu efter att åter ha kunnat konstatera en viss uppgång ikonsumtionen. Detvisar att man aldrig får slå sig till ro med vad som redan har gjorts. Detbehövs tvärtom ständig akfivitet för att hålla opinionsbildningen levande.Trots att samhället använder sig av en rad instrument för att nedbringakonsumtionen och missbruket, är det helt säkert så att ingenfing är mereffektivt än om man med saklig information och propaganda kan påverkamänniskors attityder, och det gäller naturligtvis inte minst den yngregenerationens. Men för att man som. informatör och som opinionsbildare skallstå på fast grund är det nödvändigt att man har tillgäng till aktuella ochtillförlitliga forskningsuppgifter. Somjag sagt behöver vi veta mer om situationen för de barn somväxer upp i missbrukarfamiljer. Det är en uppfattning som det tycks råda storenighet omkring.