prot · GB0971 · 1987-12-31 00:00:00 — Där beskriver en invandrare som har medicinsk utbildningden oerhörda byråkrafi som hon stötte på när hon ville arbeta i sjukvården. att få sin tidigareutbildning accepterad och hade också svårt att få komplettera sin utbildning såatt hon skulle få den kompetens som efterfrågades i . Detgäller naturligtvis att fortsätta att bedriva evalueringsarbetet med all kraft,så att det blir ett heltäckande resultat, men det gällerockså att se till att det finns kompletteringsmöjligheter och att så litetkrångel och byråkrafi som möjligt lägger hinder i vägen. Devälutbildade invandrarna är en väldigt stor resurs. Det är.viktigt för ,liksom för dem själva, att vi tar till vara den resursen på ett riktigt sätt. Anf.48 Utbildningsminister : Herr talman! Även om det inte rådernågra meningsskiljaktigheter mellan och mig vill jag nämna,beträffande utländska sjuksköterskors situation, att vi anser att vårdpersonalen,av hänsyn till patienterna, skall kunna tala svenska något så när. Därför måstealla utländska sjuksköterskor gå igenom ett språkprov i medicinsk svenska. De sökande får förbereda sig på det sätt de önskar. Därefterhar de att genomgå ett medicinskt kunskapsprov. De får reda på vilkenkurslitteratur som gäller. De proven ordnas också . Därutöverkrävs det två månaders praktik i sluten vård och i primärvård. Sedanhar man ytterligare en kortare kurs . Allt detta kan på etthalvår om det går bra. I vissa fall kan det dock ta om det passarden sökande. Anf.49 (): Jag inser att vi givetvis måste ha prov och tester. Vi måste veta attpersonalen är kompetent. Jag bara konstaterar att i varje fall den aktuellapersonens erfarenhet var att processen drog ut mycket långt på fiden, och detvar mycket svårt att få klara besked och var det svårt att få denutbildning som krävdes. Detär möjligt att det var ett olyckligt exempel, men jag har fått indikationer påatt många faktiskt upplever en hel del svårigheter och hinder. Jagnoterar ändå den positiva inställning som utbildningsministern har, och jaghoppas att det kommer att vara en fortsatt strävan att försöka göra den härhanteringen så enkel, smidig och obyråkrafisk som möjligt. Överläggningenvar härmed avslutad. 14 § Svar på fråga1987/88:351 om lokaliseringen av kustbevakningsverket har med anledning av att kustbevakningskommitténföreslagit att det nya kustbevakningsverket skall föriäggas tillStockholmsområdet frågat mig om regeringen avser att inför sitt slutligaställningstagande pröva också andra alternativ som t. ex. . Mitt svar till är att regeringenkommer att bedöma samtliga aktuella kommuners lämplighet som lokaliseringsort,inkl. Anf.51 (): Jag ber att få tacka försvarsministern för svaret på min fråga.Försvarsministern har namn om sig att vissa gånger vara något kortfattad i sinasvar. kan det vara en förtjänst. Det här var precis det svar jag villeha och jag vill alltså tacka för det. Fårjag bara skicka med som ett ord på vägen att det är viktigt att se fill att denoffentliga verksamheten inte sväller alltför kraftigt i Stockholmsregionen.Det tror jag att vi är ense om. En av de främsta drivkrafterna fill en alltförsnabb storstadstillväxt är att administrationen växer kraftigt här iStockholmsområdet. Detborde vara naturligt att lägga kustbevakningsverket något så när i anslutningUll den kust verket skall bevaka. Då är ett ganska bra alternativ.Det finns således anledning för regeringen - trots de litet slentrianmässigaslutsatser utredningen kommit fram till - att pröva andra alternativ, inteminst ISorrtälje. Överläggningenvar härmed avslutad. Omvillkoren för erhållande av svenskt medborgarskap 15 § Svar på fråga1987/88:353 om villkoren för erhållande av svenskt medborgarskap i har frågat mig om jag är beredd att medverkatill att även andra än framgångsrika idrottsmän beviljas medborgarskapsnabbare än vad som är praxis. I6 § lagen (1950:382) om svenskt medborgarskap anges de villkor som skall varauppfyllda för att en person skall kunna tas upp till svensk medborgare. Isamma paragraf anges också de möjligheter som finns att - i vissa fall -göraundantag från de villkor som normalt krävs. Undantagfrån uppställda villkor görs regelmässigt för den som är gift med svenskmedborgare, förden som har varit svensk medborgare och för politiskaflykfingar. Vidare kan undantag göras om det anses medföra gagn för riket atten person tas upp till svensk medborgare eller om det med hänsyn till sökandensförhållanden föreligger särskilda skäl att bevilja svenskt medborgarskap. Medstöd av denna undantagsbestämmelse har sökande tagits upp tillsvenska medborgare även om hemvistsvillkoret inte till fullo har varituppfyllt. lenstakä fall har detta gällt framgångsrika idrottsmän men även andrakategorier t. ex. framstående forskare och vetenskapsmän. Somsvar på i fråga vill jag säga att nuvarande lagstiftningalltså medger undantag från huvudregeln, och undantag kommer även ifortsättningen att kunna göras i de fall det finns särskilda skäl till detta. 6 protokoll 1987/88:68-74 Ombehandlingen av fly klingar som misstänks för terrorism 53 iMalmö (m): Bakgrundentill den här frågan är att jag, efter att ha tagit kontakt med UD, fåttbeskedet att en utomnordisk flykting i normalfallet skall ha vistats för att kunna bli svensk medborgare; Här talar statsrådet om att"hémvistvillkoret inte fill fullo har varit uppfyllt". Den person somaktualiserar den här.frågan är, en tjeckisk simmare, som inte varit i Sverigemer än . Det är knappast "fill fullo", eftersom han bara harvarit här halva den tid som krävs i normalfallet. Jagtycker att det är litet egendomligt att den lilla personen, som varken harmeriter från idrottsbanan eller är vetenskapsman eller forskare, får vänta , medan kändisen, som kanske i andra sammanhang kan ha nytta av,har möjlighet att betydligt snabbare bli svensk medborgare. Nuskall man kanske inte, herr talman, skämta om så allvarliga saker. Men vibehöver ju ibland nya svenska framgångar på sportens område. En del andra svenskar,som. är födda i och som har gjort en mycket framgångsrik karriärutomlands, brukar fly härifrån, framför allt av skatteskäl. Jag kan förstå ibland vill kompensera detta genom att ta hit andra människor. Överläggningenvar härmed avslutad. 16 § Svar på fråga1987/88:354 om behandlingen av flyktingar som misstänks för terrorism har mot bakgrund av de föreskrifter om inskränkningari rörelsefriheten för nio kurder som meddelades av regeringen frågatom justifieministern ämnar vidta några åtgärder för att åstadkomma enförändring av deras situation. Arbetet inom regeringen är så fördelat att detär jag som skall besvara frågan. Såsent som besvarade jag i riksdage:n med anledning av eninterpellafion en liknande fråga om de inskränkningar i ufiänningarsrörelsefrihet inom landet som kan föreskrivas med stöd av terroristlagstiftningen.Jag framhöll då att det är närmast självklart att staten har möjligheter attkontrollera sådana personer som misstänks för att förberedaterrorist-handlingar här. Jag nämnde också att det givetvis kan diskuteras omde regler som gäller derina kontroll är de bästa och innebär en rimligavvägning av motstridiga intressen. Vidsamma fillfälle framhöll jag att den parlamentariska kommissionen med anledningav mordet på behandlar frågor av denna art och att jag av denanledningen inte ville ta ställning fill eventuella förändringar iterroristbestämmelserna innan kommissionens arbete ligger klart. Arbetetberäknas vara färdigt . Jagvill i sammanhanget nämna att den utredning om översyn avutlänningslagsfiftningen som jag efter regeringens bemyndigande tillsatte förraåret nu har lämnat sitt slutbetänkande (SOU 1988:1). a. att terroristbestämmelserna iutlänningslagen bryts ut och slås samman med bestämmelserna i den s. k.'spaningslagen. Slutligen: Om fråga gäller vad som ifortsättningen skall ske i fråga om bedöriiningen av de nio personer som förnärvarande är underkastade vissa föreskrifter med stöd avterroristlagstiftningen, vill jag bara erinra om följande. Regeringen har för de nu aktuella personerna meddelatbesliit om utvisning. Besluten har dock inte kunnat verkställas på grund av s.k. politiska verkställighetshinder. Utvisningsbesluten kan omprövas på begäranav den enskilde eller på initiativ av regeringen när det finns skäl för det.Regeringen har prövat ansökningar beträffande de nu aktuellapersonerna men har inte funnit att skäl föreligger för att upphävabesluten. Regeringen har dock i några fall lättat på meddelade föreskrifter. Prot!1987/88:71 Om behandlingen av flyktingar som misstänks för terrorism 55 (vpk); Jag tackar invandrarministern för svaret påmin fråga och beklagar samfidigt att invandrarministern har fått den här fråganpå halsen. Det är nämligen fel bord. Detta är ingen flykting- ellerinvandrarfråga utan en rättvise- och justitiefråga. Därför borde enligt min'mening justitieministern ha svarat på min fråga. Detta har ingenting medinvandrar- eller flykfingpolitik att göra. Bakgrunden känner vi alla väl till. Därför går ja'g direktin på den sista delen av svaret, som ju är det intressanta och det miri frågahandlade om. Jag har nämligen frågat vad regeringen - justifieministern' och idet här fallet naturligtvis också invandrarministern, eftersom det är han somsvarar på frågan - tänker göra för att avlägsna denna skamfläck från det svenskarättsväsendet. De nio kurderna stämplades som terrorister långt före mordet påOlof . Så den parlamentariska kommissionen har ingenfing med detta attgöra. De var alltså stämplade som terrorister och hade fått kommunarrest innanmordet på 'begicks. Bakgrunden är i stället mordet på kurden vidStora torget iUppsalaoch på kurden iMedborgarhuset i . Jag skall än en gång påminnakammaren om - jag här gjort det åtskilliga gånger - att länsåklagaren i Uppsalalade ner åtalet när det gäller Uppsalamordet. Det fanns inget samband mellandet och riågon terroristorganisation. Därefter kom säpo in i bilden och fickdet hela i gång. Här har det skett ett rättsövergrepp. Dessa personer och derasadvokater har inte fått ta del av anklagelserna och handlingarna, och de harinte fått veta vad de är anklagade för. får krifik från bl. a. deninternationella juristkommissionen, Amnesty och flyktingkommissärien. Hiirlänge skall detta pågå, och vad tänker regeringen göra för att det skall bli enrättvis behandling av dessa människor? talar här om skamfläck. Denbeteckningen får själv stå för. Besluten har fattats medstöd av gällande lagsfiftning. Ärendena har också varit föremål för granskningav konstitufionsutskottet.Beträffande den sammanblandning med mordet på som gör han faktiskt själv denna koppling i sin fråga. Saklägetär, som jag redovisade, sådant att den kommission som arbetar med ärendetfaktiskt har intresserat sig för terroristbestämmelserna och frågan i vilkenutsträckning dessa är effektiva med tanke på deras syfte. Då är det rimligt attavvakta kommissionens arbete innan vi tar ställning fill om bestämmelsernaskall ändras. Förövrigt vill jag, med anledning av vad sade om rätten att tadel av materialet i ett sådant här ärende, återge vad konstitutionsutskottetskrev i sitt betänkande 1984/85:35 när utskottet hade uppe dessa frågor. Inormalfallet skall alltså den presumtive terroristen ha rätt att ta del av alltmaterial som kan åberopas mot honom. Men handlingarna får inte lämnas ut ensfill parter "om det med hänsyn fill allmänt eller enskilt intresse är avsynnerlig vikt att sekretessbelagd uppgift inte röjs. Även i dessa fall skallemellertid myndigheten på annat sätt lämna parten upplysning om vad materialetinnehåller, i den mån det behövs föratt man skall kunna ta tillvara sin rättoch det kan ske utan allvarlig fara för det intresse som sekretessen skallskydda." Konstitutionsutskottethar inte haft några erinringar mot handläggningen av detta ärende 1984. Anf.57 (vpk): Visst är detta en skamfläck, invandrarministern. Men jag står faktisktgärna själv för denna teckning och beklagar att regeringen och dessrepresentanter inte inser att det verkligen är en skamfläck för Sverigeinternafionellt och väcker allt större uppmärksamhet. Vi är i varje fallhittills fakfiskt den enda stat i som har behandlat folk på dettasätt. Så man kan vara oense om bedömningen och beskrivningen av fallet. Detär klart att mordet på hör till bilden. När mordet begicks var detförsta som den inkompetente spaningsledaren gjorde att kasta sig överdessa kurder. Sedan fick han sitta där med skammen, därför att det visade sigatt det inte fanns hållbara bevis. Detta kan vi ta upp i ett annat sammanhang.Regeringen var också här mycket flat, lät det hela fortgå alltför länge ochtillät rättsövergrepp. Jagär ledsen att invandrarministern och regeringen inte är villiga att vidta någraåtgärder för att rätta till situationen, utan att vi fortfarande skall ha,niopersoner som får sitta i kommunarrest och inte har rätt att få sitt fall bedömtoch inte heller får veta vad de anklagas för. Överläggningenvar härmed avslutad. 17 § Svar på fråga1987/88:357 om kommunala flyktingcentra har bett mig att redovisa regeringens inställning fillinvandrarverkets förslag om kommunala flykfingcentra. Jag är medveten om att bostadsbristen är ett stortproblem som kan utgöra ett hinder för kommunerna att ta emot fler flykfingar.Invandrarverkets förslag fill kommunala mottagningscentra är ett försök atttillfälligt lösa bostadsproblemet och att skynda på placeringen av flyktingar ikommunerria. Jag inser att det behövs tillfälliga lösningar påbostadsproblemet iinder en övergångsfid. Jag avser ätt föreslå regeringen attge invandrarverket i uppdrag att' bedriva en begränsad försöksverksamhet medkommunala mottagningscentra under nästa budgetår. utreder förnärvarande hur en sådan försöksverksamhet mera konkret skall kunna utformas. Ettgenomgångsboende måste emellertid ske i acceptabla former. Även tillfälligabostäder skall ha en hygglig standard. Det är också viktigt att slå fast attgenomgångsbostäder aldrig får bli en permanent lösning på ett bostadsproblem.Det enda varaktiga botemedlet möt bostadsbristen är att bygga fler bostäder.Jag vill försäkra, , att regeringens politik är inriktad på attstödja kommunerna i deras arbete med att ta fram fler bostäder. En sådanpolitik ökar också kommunernas möjligheter att ta emot flykfingar. 59 (): Jag ber att få tacka invandrarministern för svaret. Jag tycker att detvar ett mycket tillfredsställande svar. Situationen är ju akut påflyktingförläggnirigarna. Svårigheterna att få ut flyktingar till kommunerna,på grund av bostadsbristen, gör att förläggningarna nu nästan bågnar av trycketfrån ett ständigt växande antal asylsökande.. finns det ca 9 100 personer på förläggningar. Det anländer nya asylsökandevarje månad, till ett antal av bortåt 1 500. Det betyder att vi totalt förinnevarande år kommer att få kanske 20 000 flykfingar eller, asylsökande.Invandrarverket beräknar att detta leder till ätt vi kanskehar 15 000 asylsökande och flyktingar på förläggningar. Menmottagningskapaciteten var ju inte rikfigt beräknad för så många. Situafionenär därför alarmerande, och någonfing måste göras. I det läget har invandrarverketbegärt att man skall sätta i gång en försöksverksamhet med kommunalaflyktingcentra, med fillfälliga bostäder. har tidigareredovisat en positiv inställning till den idén, och han aviserar dessutom nuatt regeringen kommer att föreslå att invandrarverket skallfå bedriva en sådanverksamhet. Det betyder att kommunerna får en hjälp som är klart betydande närdet gäller ätt lösa bostadsproblemet. Jagblev därför mycket bestört över att höra bostadsministern, som gjorde sig tillrepresentant för regeringen i , säga att regeringen togavstånd från idén att ordna tillfälliga bostäder. Flyktingar skall inte bo ibaracker, sade bostadsministern. Detta skulle omöjliggöra försöken att få utflyktingarna snabbare till kommunerna. Därför är det tillfredsställande attinvandrarministern i sitt svar slår fast att det behövs fillfälliga lösningarpå bostadsproblemet under en övergångstid, och jag utgår ifrån att invandrarministernhar redovisat en åsikt som även fortsättningsvis kommer att vara regeringens. Prot..1987/88:7118februari.l988 Anf.60 Statsrådet : . Att läget är besvärande är ingennyhet för regeringen och inte heller för . Vi har vid flera fillfällendiskuterat de här problemen. Regeringenssyn på tillfälliga mottagningscentra i kommunerna finns redovisad ibudgetpropositionen. Vad jag har svarat på den punkten utgörs i stortsett av ett citat från budgetpropositionen som presenterades i början avjanuari. Detta är ett uttryck för att vi menar att något ytterligare måstegöras. Men det innebär inte att vi har varit overksariima under det gångnaåret. Ett intensivt arbete har pågått för att förstärka insatserna ochstimulera kommunerna till ökade insatser. Närdet gäHer påstående om vad skulle ha sagt i etttal i , vill jag bara påpeka att det råder fullständig enighet meillanHans Gustafsson och mig i dessa frågor. Jag har noga tagit del av vad han harsagt, och det föreligger alltså inga meningsskiljaktigheter mellan oss. Anf.61 (): , Jag är naturligtvis fillfredsställd med att invandrarministern härsäger att han och bostadsministern är eniga. Det har annars.inte låtit som omde båda ministrarna har tillhört samma regering, när den ena ministern förstsäger att regeringen tar avstånd från fillfälliga flyktingbostäder, sombaracker och paviljonger, och den andra ministern sedan säger att vinaturligtvis skall genomföra en försöksverksamhet förutsatt att det går attordna i tillfredsställande former. Jagär mycket tacksam över vad invandrarministern har sagt . Jag tror atttillfälliga bostäder är en nödvändig lösning- i en situation som ärmycket besvärlig. Det här borde gå att ordna.i för flyktingarna fulltacceptabla former. De behöver verkligen den här typen av åtgärder. Får jag för säkerhets skull göra ett förtydligande genom att säga atttillfälliga lösningar naturligtvis kan och måste tillgripas men att de inte fårbli permanenta. Baracker och andra temporära arrangemang får. På den punkten är det mycket viktigt att göra markeringar, och dethar också gjort. Han har varnat för utvägen att tillgripabaracker som en permanent lösning på problemet. Men att göra detta såsomfillfälliga lösningar är självfallet ingen emot. Överläggningenvar härmed avslutad. 18§ Föredrogs och hänvisades 1987/88:87fill näringsutskottet,, 19 § Anmäldes ochbordlades 1987/88:89 ombegränsningar i vittnesplikten Meddelades att följandeinterpellationer framställts 1987/88:188av () fill socialministern om obdiiktionsverksam-heteri: En samlad och gemensam syn på människan, livet ochmänniskovärdet har en avgörande betydelse för sammanhållningen i en nation. 'Den medicinska utvecklingen leder ständigt till nya ställningstaganden därhävdvunna begrepp kan ställas på kant. Detär viktigt att utvecklingen inte springer ifrån människors personliga känslor. Dåäventyras perspektiven för de värderingar som styr sjukvården. Sådana exempelhar vi kunnat se i debatten om aborter och om det nya dödsbegreppet. Liknandedebatter kan vi se framför oss när det gäller bl. a. genteknik,fosterdiagnostik och befruktning utanför människokroppen. Enligtmin mening är det angeläget att alla ställningstaganden som tränger sig pågrundas på samma människosyn. Det finns därför betydande risker med att fattabeslut i en fråga i taget utan att ställa besluten på en och samma etiskagrund. Vårt samhälle vilar på en och humanistisk människosyn. Detinnebär att man i varje beslut måste sträva efter att slå vakt om varjeindivids integritet, grundtrygghet och rätt. Respekten för människan äravgörande. har en rad utredningar arbetat med efiska frågorfill följd av den medicinska utvecklingen; I vissa avseenden är det naturligtatt också nå internationellt accepterade grundvalar för den medicinska utvecklingen. Frågorsom rör obdukfioner har vid flera fillfällen behandlats i . Regeringenhar av ett enigt socialutskott uppmanats att se över antalet obduktioner och deanhörigas vilja i samband med obduktioner. Anledningen fill begäranär det stora antalet obduktioner i , förhållandevis betydligt fler. än imånga andra länder. Behandlingenav en död människas kropp får inte strida mot den integritet och respekt somanhöriga känner förden avlidne. Det system som råder tycks i allt,för höggrad ge utrymme, för godtycke. Medanledning av vad som inträffat under den senaste fiden bör en utvärdering och ,översyn av nuvarande obduktionslag påskyndas med inriktningen att obduktionerskall företas restrikfivt. Det finns sannoUkt också behov av skärptaansvarsregler.för verksamheten. Medhänvisning till ovanstående vill jag fill socialministern ställa följandefråga: Vad ämnar regeringen göra för att garantera enetiskt korrekt obdukfions-verksamhet? 1987/88:71. 1987/88:189 av (fp): till utrikesministern omden polifiska utvecklingen i : går desenegalesiska väljarna till val av såväl president som parlament. Åtminstone ärdet så tänkt. Valen i sig och det sätt på vilket de kommer att genomföras kankomma att få mycket stor betydelse för demokratins framfid i . En framtidsom inte alls ter sig särskilt ljus . Den alltmer påtagligarepressionen i och den genomförda- övergången till enpartisystemi rriarkerar hur även det fåtal afrikanska stater med något somåtminstone liknat demokratiska polifiska förhållanden kan förbli väldigt få. är en av de stater som faktiskt sökt framstå somen demokrati i egentlig mening. Ingen statskupp har genomförts sedansjälvständigheten . råder ett flerpartisystem somär garanterat i landets konstitufion. Regelbundet återkommande val äger rum. Enför afrikanska förhållanden frispråkig press finns. Alltdetta har bidragit till att i västvärlden ge ett rykte som en av de fådemokratierna i . Till detta kommer naturligtvis att landet ända sedansjälvständigheten haft ovanligt problemfria relationer till västvärldens storaländer och särskilt då till den forna kolonialmakten , som väl vårdarsina intressen och sitt inflytande i den "frankofona" världen. En särskild roll för,internationella anseende harnaturhgtvis landets förste president , som 1981 avgick ochefterträddes av sin kronprins . Senghor som varit ledamot av denfranska nationalförsamlingen och t. o. m. fransk regeringsledamot under deninstabila fjärde republiken , har varit garanten för godaförhållanden till den forna kolonialmakten. Som socialdemokrat står handessutom de franska socialisterna mycket nära. Inte minst betydelsefullt harvarit hans rykte som en av stora poeter-. Men det finns också en baksida. Flerpartisystemet skapadesav Senghor för att passa in i den bild Senghor ville geav landet. De tre oppositionspartier som då.tillkom vid sidan av Senghorssocialdemokrafiska parti har fått mycket klart utformade och begränsade rollerav Senghor. I valen såväl 1978 som 1983 har först Senghor och sedan Diouffåttdrygt av rösterna. I valet till parlamentet vid samma tillfällen harmajoritetsförhållandena blivit likartade. Den alltmer kritiska opposifionenhävdar att valresultaten bestämts i förväg. När Diouf tillträdde presidentmakten sågs han avmånga som en ung, modern teknokrat. De politiska förhållandena tycks dock haskärpts allteftersom. Journalister och chefredaktörer fängslas för misshagligkritik. Det största oppositionspartiet och dess ledare harutsatts för allt hårdare repressalier. Diouf anklagar för än det ena, ändet andra. Ena dagen påstås vara finansierad av - avdet ! Inför valen är PDS det enda trovärdigaalternafivet till Diouf. Oberoende opinionsundersökningar har visat att Wadeskulle vinna över Diouf i presidentvalet och att PDS kan få majoritet.Trycket hårdnar således på Diouf, som inte spar på krutet. Det finnskommentatorer som liknar vid omedelbartföre fall. Andra befarar att liknelsen snarare skall komma attvara sedan det inställda valet . Redan vid valet anklagades regimen för omfattandevalfusk. Valdeltagandet var mycket lågt och mycket lägre än 1978. Mot dennabakgrund har krav på internafionella observatörer rests bl. a. av PDS ochAbdoulaye .