prot · GB0999 · 1987-12-31 00:00:00 — Jagtackar naturligtvis för hans positiva inställning. Vad jag sadevar att vi har ett bra dricksvatten, men att det finns en risk för att vislentrianmässigt tror att vi kommer att ha det. Vi vet att vårtdricksvatten hotas och att man på många håll måste fundera mer än en gång innanman vågar använda det dricksvatten som finns i ledningarna. Vi borde därförinte behöva vänta . Kan andra länder skaffa sig regler för dricksvattnet,borde vi kunna göra det också i . Anf.45 (): Men känns det inte litet besvärande, , att tillhöra ettparti som i varje fall utanför det här huset säger sig värna om folkhälsan ochmiljön och att som ledamot av riksdag då inte i något sammanhangbesöka det utskott där sådana frågor skaU behandlas i riksdag? Anf.46 (); - Nej, det känns inte alls besvärande. Jag har för övrigt tagit upp dennafråga tidigare i en interpellafionsdebatt med jordbruksministern.Jordbruksministern sade då precis vad utskottets företrädare säger här och ,att det kommer att ske något framöver. Min otålighet inför detta tycker jag,, att jag har rätt att ge uttryck för även här i kammaren. Överläggningen var härmedavslutad. Mom. 1 (anslag tillLanbruksstyrelsen) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 1 av och -bifölls med acklamation. 1987/88:99 Punkt3 Mom.1 (anslag tiU Lantbruksnämnderna) Jord- och skogsbruk, m. m. Utskottets hemställan - som ställdes motreservation 2 av och - bifölls med acklamation; Mom. 2 (stöd tillbiodlingen) Utskottetsheiriställan -som ställdes mot reservation 3 av och - bifölls med acklamation. Mom. 1 (bidrag tilljordbrukets rationaUsering, m. Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 4 av m. fl. -bifölls med acklamation. Mom. 2 (försäljning avmark från jordfonden) Utskottetshemställan bifölls med 185 röster mot 108 för reservation 5 av m. fl. Mom. 4 (omfattningen avanslaget till särskilda åtgärder för Norrlandsjordbruket) UtskottetshemstäUan - som ställdes mot reservation 6 av och - bifölls med acklamation. Mom. I (anslag tillFrämjande av rennäringen) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 7 av och -bifölls med acklamation. Mom.3 (översyn av prisstödet) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 8 av m. fl. -bifölls med acklamation. Mom. 5 (låginkomstsatsningm. m. inom jordbruket) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 9 av m. fl. -bifölls med acklamation. Mom.6 (livsmedelssubventioner) Förstbiträddes reservation 11 av och med 43 röster mot 35för reservation 13 av och . 214 ledamöteravstod från att rösta. Härefterbifölls utskottets hemställan med 207 röster mot 43 för reservation 11 av LarsErnestam och . 42 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 7 (avskaffande avmervärdeskatten på livsmedel och höjning av Prot. 1987/88:99 Uvsmedelssubventionerna) Jord- och skogsbruk, m. m. Utskottetshemställan bifölls med 276 röster mot 15 för reservation 15 av . 2ledamöter avstod från att rösta. Mom.9 (omfattningen av statens delansvar för överskottsarealen m. Utskottetshemställan bifölls med 259 röster mot 34 för reservation 17 av . Mom.10 (ändringar av statens delansvar, för överskottsarealen) Utskottetshemställan bifölls med 229 röster mot 64 för reservation 18 av m. fl. Mom. 1 och 2 (målsättningför beredskapsplaneringen, m. Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 19 av och - bifölls med acklamation. Mom.3 (försörjning med ammoniak) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 20 av m. fl. -biföUs med acklamation. Mom.4 (beredskap mot elavbrott m. Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 21 av och - bifölls med acklamation. Punkt13 (anslag tiU Kostnader för beredskapslagring av livsmedel m. Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 22 av och - bifölls med acklamation. Mom. 11 (arealstöd tillspannmålsodHng m.m.) Utskottetshemställan bifölls med 278 röster mot 15 för reservation 23 av . Mom.13 (metod för uppräkning av prisstödet) .Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 24 av med acklamation. Mom. 1 (anslag tillSkogsstyrelsen) Utskottets hemställan - som ställdes motreservation 25 av m.fl.- bifölls med acklamation. Mom. 2 (förändringar iskogspolitiken) Utskottetshemställan bifölls med 152 röster mot 141 för reservation 26 av m. fl. 1987/88:99 Mom.3 (stimulans och rådgivning) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 27 av Lorentzon m. fl. - biföllsmed acklamation. Jord- och skogsbruk, m.m. Mom. 4 (personalminskning) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 28 av och - bifölls med acklamation. Mom.5 (portalparagrafen) UtskottetshemstäUan - som stäUdes mot reservation 29 av medacklamation. Mom. 3 (anslag tillSkogsvårdsstyrelserna: Myndighetsuppgifter) Utskottetshemställan - som ställdes mot dels reservation 31 av m.f\.,dels reservation 30 av m. fl. - bifölls med acklamation. Punkt19 (anslag till Skogsvårdsstyrelserna: Investeringar) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 32 av m. fl. -bifölls med acklamation. Mom. 1 (skogsodling efteravverkning av lågproducerande bestånd m. Utskottets hemställan - somställdes mot dels reservation 33 av och , delsreservation 34 av och , deb reservation 35 avJan Jennehag - bifölls med acklamation. (anslag till Bidrag till skogsvård m. Förstbiträddes reservation 37 av och med 43 röstermot 34 för reservation 38 av och . 214ledamöter avstod från att rösta. Härefterbiträddes reservation 36 av m.fl. med 64 röster mot 43 förreservation 37 av och . 185 ledamöter avstodfrån att rösta. Slutligenbifölls utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 36 av m.fl.- genom uppresning. Mom.7 (skogsvårdslagens hänsynsregler) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 39 av m. fl. - biföllsmed acklamation. Mom.8 ( naturvården i den skogliga planeringen m. Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 40 av -bifölls medacklamation. 9 (överföring avfjällnära skogar) Prot. Utskottets hemstäUanbifölls med 194 röster mot 100 för reservation 41 av KarlErik m.fl. Jord-och skogsbruk, m. m. Mom. 10 (naturvårdsgräns m. Utskottets hemställan -som ställdes mot reservation 42 av - bifölls med acklamation. Mom. 1 (statsbidraget tillbyggande av skogsvägar) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 43 av m. fl. imotsvarande del - bifölls med acklamation. Mom.2 (anslag till Stöd till byggande av skogsvägar) UtskottetshemstäUan - som ställdes mot dels mot reservation 44 av ochAnders Castberger, dels reservation 45 av -bifölls medacklamation. Mom.3 (åtgärder som strider mot starka naturvårdsintressen) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 46 av och - bifölls med acklamation. Mom. I (anslag tillFiskeristyrelsen) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservatiori 47 av öch AndersCastberger - bifölls méd acklamation. Punkt25 (anslag till Främjande av fiskerinäringen) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 48 av och - bifölls med acklamation. Piinkt30 (anslag till Bidrag till fiskevård m. Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 49 av m. fl. -bifölls med acklamation. Mom. 3 (handlings- ochåtgärdsprogram) Förstbiträddes reservation 50 av och med 37röster mot 3 för utskottets hemställan med den ändring däri som föranleddes avbifall till motion Jo513 av . 252 ledamöter avstod från att rösta. Härefter biföUs utskottets hemställan - somställdes mot reservation 50 av och - genomuppresning. Mom. 2 (anslag tillSveriges ) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 51 av -bifölls medacklamation. Mom. 5 och 6 (en professuri alternativ odling, m. Utskottetshemställan biföUs med 218 röster mot 76 för reservation 52 av . Mom. 1 (anslag till Skogs-och jordbrukets forskningsråd) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 53 av och - bifölls med acklamation. Mom. 3 (viltskador iallmänhet) . . , . Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 54 av och - bifölls med acklamation. Mom.4 (de frilevande vildsvinen) Utskottetshemställan - som ställdes mot. reservation 55 av och - bifölls med acklamation. 4§ Meddelande om dagens talarlista utdelade talarlistan har tagits med anmälda talare t. o. m. socialutskottetsbetänkande 16 om anslag till . Jag viU emellertid redan nu nämna att om debatten ide på talarlistan upptagna ärendena kommer att gå väsentiigt fortare än somberäknats kommer också att utdelas talarlista till de .närmast påföredragningslistan upptagna ärendena från utbildningsutskottet. Även dessaärenden kan alltså under angivna förutsättningar komma att tas upp tillbehandling . 1987/88:18 om statsbudgeten föf /89såvitt avser miljö- och verksamhetsområde (prop.1987/88:100 delvis). Anf.48 (); Debatten gäller nu jordbruksutskottets betänkande 18 om delar av miljö-och budget. Jagvill kommentera några frågor i detbetänkandet. Detodlingslandskap som jag tror vi alla sätter så högt värde på är i själva verketresultatet av kanske månghundraårig odlarmöda, som i mycket liten utsträckning störts avingripande från stat eller kommun. Landskapethar dock genomgått en långsam omvandling. Under en 13 april 1988femtioårsperiod har t. ex. åkerarealen minskat med mer än en miljon hektar. Påen stor del av denna areal har vi säkert välväxande skog . Jag tror attmånga tycker att även dessa skogar representerar mer än ett ekonomiskt värde,att de är en naturtillgång som vi uppskattar inte minst estetiskt. Mycketav den omvandling av odlingslandskapet vi nu har framför oss kommer säkert attske på ett odramatiskt sätt. Att åkerareal kommer att få ny användning står juklart för alla. Det är nödvändigt bl. a. för att ge jordbrukarna en bättreekonomi. Utgångspunktenför oss moderater är att ställa lantbrukaren i centrum för denna förändring.Det är lantbrukaren som skall fatta de ofta svåra besluten. Vi kan varaövertygade om att de kommer att präglas av stor ansvarskänsla inför vår natur. Dettaär vår grundsyn. Självfallet kan ändå andra människor än lantbrukaren viljagöra sin röst hörd i den kommande förändringsprocessen. Vihar velat uttrycka detta i reservationen 7 med följande; "Grunden förkraven på odlingslandskapet måste vara den enskilda människans behov av envariationsrik natur och villigheten att göra uppoffringar för att uppnådetta." Ikorthet innebär ju detta att om lantbrukarens krav på förändring avmarkanvändningen kommer i strid med andra människors krav så handlar det om attge lantbrukaren en sådan ersättning att han kan acceptera att bli fråntagen denfulla dispositionsrätten över det han äger. Detta måste enligt vår mening varautgångspunkten. Respekten för det enskilda ägandet måste genomsyra åtgärdernapå detta område. Debidrag som kan utgå till en lantbrukare för att vårda bl. a. värdefullängsmark, de s. k. NOLA-bidragen, är just ett fint exempel på tillämpningen avden princip jag talat om. De är också helt i överensstämmelse med det krav påskötselavtal med lantbrukare för vård av viss naturvårdsmark som vi pläderatför . Detfinns däremot starka skäl att rikta kritik mot det sätt som använts för attfinansiera dessa bidrag. De tas från de intäkter som inflyter från skatten pågödselmedel och på växtskyddsmedel. Det innebär i realiteten att lantbrukarnabetalar till naturvårdsåtgärder i jordbruket - dessutom med medel som inte fårinräknas i priskompensationen till jordbruket. Dessaskatter innebär ju i praktiken att lönsamheten i jordbruket sänks, ochjordbruket har en så låg lönsamhet att denria finansieringsmetod enligt vårtsätt att se är helt oacceptabel. Det är givetvis samhällets sak att betala fördessa tjänster. Detta avspeglas i reservationens krav att människor skall varavilliga att göra uppoffringar för att kunna ställa krav på naturvård. Vihar i övrigt kunnat ställa oss bakom betänkandets innehåU och tycker att desatsningar som görs i samarbete med industrin enligt avtalet i december 1987mellan staten och om gemensamfinansiering av forsknings- och utvecklingsverksamhet inom miljövårdsområdetunder 1988-1991 är ett värdefullt samarbete som bör kunna föra den praktiskamiljövården framåt . Vi har i ett särskiltyttrande pekat på möjligheten och behovet att göra 49 4 protokoU 1987/88:99 Prot.1987/88:99 13aprill988 praktiska insatser för attsyresätta havsbottnen där syrebrist råder och att medel för detta bör tas uranslaget Miljövårdsforskning. Vi anser det vara av utomordentlig vikf att fåfram metoder att komma tiU rätta med dessa problem som kanske kommer att visasig bli billigare än t. ex. investeringar i långtgående kväverening i vårakommunala reningsverk. Vikommer att fortsätta att bevaka denna fråga när den kommer upp igen i sambandmed att den miljöpolitiska propositionen behandlas. Jag yrkarbifall till reservation 7 i det aktuella betänkandet. Anf.49 (): har tre viktiga utgångspunkter när det gäller eneffektivare miljövård: Fördet första måste vi i spela en mer offensiv roll på den internationellaarenan. Fördet andra måste det skapas en effektivare organisation och effektivarestyrmedel för att handskas med miljöfrågor. Fördet tredje: Vi måste nu vidta offensiva åtgärder utan tidsspillan - och det påen rad områden. Människorhyser en befogad oro när det gäller många miljöfrågor men också ett stortintresse för åtgärder. Därför är det viktigt att vi utgår från den enskildamänniskans vilja att själv bidra till att lösa miljöproblemen. Av denanledningen säger vi i : Vi måste ta ett ansvar, alla vi människor,men också vi här i kammaren, för att kanalisera intresset från dessa hjälpandehänder, så att de kan vara med och i parlamentariska former ta ansvar förmiljön. Det ansvaret handlar til syvende og sidst om prioriteringar;Budgetprioriteringar och arbetsprioriteringar. Detär detta vi går till beslut om här i kammaren . Men det är också då somskiljelinjerna visar sig. Folkpartietföreslår ett rejält påslag med 10 milj. kr. ytterligare till övervakning avmiljöförändringar. Regeringens svar är nej. Folkpartietföreslår ett rejält påslag med 10 milj. kr. ytterligare för miljöforskning. Regeringenssvar är nej. Folkpartietföreslår ett rejält påslag med 17 milj. kr. ytterligare till särskilda projektpå miljövårdsområdet. Regeringens svar är nej. Vihar många fler förslag, men de är inte uppe till debatt här . Man fårsnabbt bilden av regeringens stelbenta linje; Syftena må vara hur goda somhelst, det blir ändå avslag. Är det av partitaktiska skäl? En dålig taktik i såfall, tror vi i . Miljöfrågorna lämpar sig över huvud taget inte förde snabba taktiska turer som regeringen excellerar i. Ellerär det av statsfinansiella skäl? I så fall handlar det återigen om viljan,konsten eller förmågan att prioritera. prioriterar detta område.Det är sant att annat då inte kan få lika mycket. Det ger vi också klart beskedom - även när beskedet kan verka kärvt. Men på miljösidans område finns inteutrymme för regeringens kärva nej-besked. Folkpartietanser att det på miljöns område bara finns utrymme för ansvar, ansvaret att tapå sig uppgifterna att hitta kreativa lösningar. Syftet är gott, och då måstevi hitta lösningar. Jag vill understryka att totalfinan-sierar allautgiftsökningar på miljövårdens liksom övriga områden. Närdet gäller arbetsprioriteringar är det ett annat faktum som tål att upprepas,nämligen regeringens av denna kammares majoritet senast hårtkritiserade senfärdighet vad gäller att över huvud taget lägga fram förslag påmiljöns område. Därför får vi nu en splittrad handläggning av miljöfrågorna.Endast vissa anslagsfrågor är uppe till behandling . Andra kommer senare.Det är en nonchalans mot arbetsbörda! Ja, visst! Men mest ennonchalans mot miljöintressena. Det är allvarligare! För att vi skall kunna gå på offensiven och stoppa miljöförstöringenmåste effektivare organisation och styrmedel skapas. För att vi skall kunnaskapa effektivare organisation och effektivare styrmedel måste ocksåmiljöförändringarna övervakas. I tid måste förändringar i miljön komma till vårkännedom. I tid måste vi låta forskare och andra kunna få ta del av underlagsom visar förändringar som fortgår. Det är också viktigt att tillsynen ochprövningen av miljöstörande verksamheter enligt miljöskyddslagen förbättras.Det säger också regeringen i budgetpropositionen - en läpparnas bekännelse.Långt om länge har civilministern faktiskt lagt fram förslag som folkpartietsenast lade fram om ytterligare anslag tilllänsstyrelserna för deras arbete. Men under den senaste månaden, bl. a. straxföre påsk, har vi nåtts av larmrapporter om att länsstyrelserna helt enkeltinte klarar av att uppfylla sina åtaganden, att viktiga miljöärenden blirliggande, att ingen hinner se till att klara miljöbrott beivras. Låt oss slåfast att behovet av resurser, främst för utredningar och inventeringar pånaturvårdens område, inte är tillräckligt väl tillgodosett genom regeringenspolitik. Därför finns grund för att bifalla reservation 1 frånfolkparfiet om ett totalt anslag på 53,2 milj. kr. Jag yrkar alltså bifalltill reservation 1. När det gäller miljövårdsforskningen hade kammarens majoritet tidigarei dag möjlighet att bifalla en reservation. Det skedde inte. Om så hade blivitfallet hade vi kunnat göra en prioritering som jag tidigare talat om. Ettområde är inte fullt så angeläget och får därför stå tillbaka för ett som ärmer angeläget. Miljövårdsforskningen är angelägen, anser . Det äratt beklaga att ännu har ett motstånd att möta i dessa miljöfrågor.Jag är övertygad om att opinionen kommer att stärka vårt framtida arbete på detområdet. Jag vill påpeka att en rad projekt på miljövårdens område är angelägna.Åter handlar det om prioriteringar. Regeringens linje tycks vara: vänta och se.Men lägger vikt vid hotade områden som ,naturvårdsåtgärder i odlingslandskapet och insatser rörande bekämpningsmedel -en sammanhängande logisk kedja av insatser som vi i är beredda attprioritera genom att reservera oss fill förniån för 37,5 milj. kr. för deändamål som bekostas med det anslaget. Regeringensförslag innebär över huvud taget otillräckliga resurser till dessa ändamål.Senast sade också ifrån och underströk vikten avkraftfulla åtgärder när det gäller havsföroreningar. Detta avspeglas inte iregeringens förslag. Återigen med läpparnas bekännelse talar majoriteten välom naturvårdsåtgärder i odlingslandskapet, men mer blir det inte! Folkpartietstår alltså för att ytterligare medel bör tillföras projektpå området. För att kemikalieinspektionen skall kunna fullfölja 1987/88:99målsättningen att halvera bekämpningsanvändningen i jordbruket bör vi också förstärka inspekfionens resurser. Så jagyrkar bifall till reservation 4. Jagvill också passa på att yrka bifall till reservation 8, som handlar omNOLA-projektet. TiUsist, herr talman: Det finns stora brister också i den kunskap vi har omde kemiska ämnenas hälso- och miljöfarlighet. i ett världsperspektiv ansesdet finnas ca 70 000 olika kemiska ämnen. Av dem står ungefär 1 000 för denhelt dominerande förbrukningen, eller mer. Det kan utan vidarekonstateras att många av dessa tusen ämnen är otillräckligt undersökta i frågaom hälso- och miljörisker. KemikaUeinspektionen har prioriteratförhandsgranskning av bekämpningsmedel och granskning av befintliga sådana.Detta arbete måste forceras och utökas till att också omfatta andra kemikalier.För att så skall kunna ske måste kemikalieinspektionen förstärkas. Ifolkpartiet anser vi att det är av största vikt att myndigheterna får resurserför att vägleda industrin och konsumenterna bort från onödigt farligakemikaUer. Vi lägger åter vikt vid enskilda människors engagemang. Därför skallockså ideella organisationer kunna göra viktiga insatser på detta område. Situationenpå kemikalieområdet är enligt mening så alarmerande ochresurserna så otillräckliga att en personalförstärkning i enlighet medinspektionens anslagsframställning måste komma till stånd. Fyra nyatjänster borde således beviljas, och regeringen borde till återkommamed förslag om anvisning av medel för det ändamålet. Därför, herr talman, yrkarjag bifall också till reservation nr 11. Anf.50 (); som vi här i kammaren diskuterar miljöfrågor håller vi ocksåi utskottet på att diskutera miljöfrågor. Det ärende som Ugger påkammarens bord är bara en Uten del av de aktuella miljöfrågorna. Tvåpropositioner från regeringen och 500-600 yrkanden från ledamöterbehandlas nu i utskottet. Det känns alltså Utet meningslöst att föra en störredebatt om miljöfrågorna här , när det är en så liten del av det totalamiljöansvaret som tas upp. Jagmåste ändå konstatera att regeringen har kommit underfund om att det krav somcenterpartiet ställde om mera pengar till länsstyrelsernasnaturvårdsenheter var nödvändigt. Pengarna kom i budgetpropositionen, vilket vinaturhgtvis är tacksamma för. Till årets budget föreslog vi 10 milj. kr. tUlden del av naturvårdsenheten som sysslar med naturvården, och den frågan kommeratt behandlas . Vi får se om regeringen också där kommerunderfund om att man bör lyssna på vad vi säger. AndersCastberger var inne på kemisamhällets bekymmer, bl. a. den stora mängden kemiska ämneri och hur Utet vi vet om en stor del av dem. Det är kemikalieinspektionens uppgift att testa och undersöka hur farliga ämnena är, om de kan användas eller om de måste förbjudas av någon orsak. Kemikalieinspektionen har emellertid inte resurser att klara detta. Center partiet har till årets budgetproposition föreslagit att 10 miljoner ytterligare skall anslås till kemikalieinspektionen. Frågan följs upp i reservation nr 12. 52 Det är nödvändigt att detta anslag kommer tiUstånd, om det är meningen att människorna skaUskyddas från de faror som dessa kemiska ämnen kan utgöra. Den förstaförutsättningen för att detta skall vara möjligt är att man vet vad deinnehåller. Jag yrkar bifall tillreservation nr 12. Detförs också ett resonemang om NOLA-pengar, dels hur de skall användas, dels hurmycket pengar det skall vara. Det är bra att gamla ängsmarker bevaras och attde brukas efter ett visst system så att växter och blommor som annars skulle döut kan leva vidare. Många blommor och örter kräver en speciell skötsel för attde inte skall dö ut. Därför är denna verksamhet mycket bra. Dethar väckts en motion av ledamöter från och om attNOLA-pengarna utöver denna effekt också kan få regionalpolitiska effekter. Detfinns all anledning att försöka uppnå dessa effekter, vilket vi fråncenterpartiet har understrukit i en reservation. Vihar i anslutning till samhällets ansvar för överskottsproduktionen fört framsynpunkten, att av de pengar samhället där ställer fill förfogande bör 25 milj.kr. tas till bidrag för att hålla hagmarker och betesmarker gräsbevuxna där detinte används kemiska produkter och handelsgödsel. Regeringen tar ju i enproposifion upp behovet av att öka andelen gräsbevuxen yta. Detta är ett mycketbra sätt att se till att det blir så, vilket vi framhåller i reservation nr 9,som jag yrkar bifall till. Med det nu sagda vill jag yrka bifall till de reservafioner somcenterpartiet har skrivit under i detta betänkande. Jag återkommer till en merautförlig debatt om miljöpolitiken, när de propositioner och motioner som nubehandlas i utskottet kommer till kammaren. 51 (vpk): Jag kan instämma i vad sade om att det inte känns såmeningsfullt att nu diskutera en mycket liten del av miljöpoUtiken. Trots alltgör vi det här . Det finns ett betänkande att ta ställning tiU, där bl. a.forskningsfrågorna tas upp. Allforskning skall bedrivas fritt och obundet av ekonomiska intressen. Avtaletmellan staten och inger en delbetänkligheter. Vpk vill helt enkelt att skall avslå regeringensbegäran att staten skall ikläda sig de förpliktelser som följer, av dettaavtal. I princip är väl alla ense om den ståndpunkten. Vad man kan ha olikaåsikter om är vilka möjligheter miljövårdsforskninghar att garantera en fri och obunden forskning. Dennafråga behandlas i reservation 2 i betänkandet, och jag yrkar bifall till den. Närdet gäller naturvårdsåtgärder i odlingslandskapet bör ytterligare medel tillföras projekt. Detbelopp på 10 milj. kr. som föreslås i budgeten är detsamma som i fjolåretsbudget - i reaUteten är det alltså en minskning.