prot · GB09111 · 1987-12-31 00:00:00 — Harutöver föreliggermotioner som behandlar skatteutjamnmgssystemet, utredningar om detsamma,utjämningsbidrag till enskilda kommuner, extra skatteutjämningsbidrag,skatteutjämningsavgifter och kommunalt skattestopp. Utskottet avstyrkeryrkandena i samfiiga dessa mofioner. Tillbetänkandet har fogats 26 reservationer. Jag avser inte att kommentera dem,eftersom innehållet i stora stycken sammanfaller med innehållet ipartimotionerna. Jag vill dock ställa en fråga till angåendeföljande avsnitt i den moderata partimofionen: "Kommuner och landstingdisponerar över utomordentligt stora resurser. Deras förutsättningar att inomoförändrade ramar ge en god service fill medborgarna är därför stora. "nämnde också detta i sitt anförande. Hur stämmer det, ,med att ni vill göra en neddragning på plus 4,1 miljarderkronor för vårdnadsbidraget? Hur kan ni i ett annat sammanhang påstå attramarna är oförändrade? Det är verkligen inkonsekvent. Jag skulle vilja attRune något kommenterade detta. Dethar i de föregående inläggen ställts ett antal frågor och begärts en del svar.Rune säger att kommuner inte skall kompenseras för sitt geografiska lägeoch ville få synpunkter på skälen fill att de får det. Jag finner detutomordentligt angeläget att i bidragshänseende ta hänsyn till inte minst storaavstånd. RuneRydén nämnde vidare ett förhållande som berör mitt eget hemlän, nämligensituationen i resp. kommuner. Jag påstår att intekänner till grunderna för förslaget i regeringens proposition beträffande dessatvå kommuner. Han menar att de är likvärdiga och likartade, vilket dedefinitivt inte är. Det förvånar mig att inte har bättre underlagför sina påståenden. Härutöverhar påstått att vi anser att det är bättre med justeringar än enallmän skatteutjämning. Jag vill faktiskt påstå att föreliggande förslaginnebär en mycket betydande utjämning, även om det är klart att det alltid gåratt finna skönhetsfläckar i ett sådant system. Men det går ju allfid att görajusteringar i det. RolfKenneryd frågar vidare hur det blir efter 1989. Vad som kan komma att händaberor på en rad faktorer, bl. a. på hur den allmänna ekonomin utvecklas. Det äri övrigt svårt att i olika detaljer sia om hur det exakt blir efter dentidpunkten. Med detta yrkar jag bifall till utskottets hemställan och avslag påreservationerna. Under detta anförande övertog tredje vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar. Anf.10 () replik: i inledde sitt anförande med en intressant återblick. Han konstaterade bl. a. att det vid fjolårets behandling av dessa frågor rådde överensstämmelse mellan partierna om angelägenhe- 35 ten av attföreta vissa förändringar. rådde det samstämmiga uppfattningar omangelägenheten av att begränsa den kommunala expansionen, sade han. I det senare fallet lyckades i ochhans partikamrater enligt beskrivningen åstadkomma den önskade förändringen,men det gjorde de inte i det förra fallet. Det bekräftar mitt tidigarepåstående att det var viktigare för socialdemokraterna medindragningen som sådan än det var att åstadkomma förändringar i systemet. Jagtackar för den bekräftelsen. att man har glömt 4,1 miljarderkronor i sammanställningen av de olika partiernas alternafiv för finansieringav införande av vårdnadsbidrag. Vem är "man" i detta sammanhang, ArneAndersson? Det framgår klart av betänkandet att "man" är ett enigtutskott. Inte minst framgår det av tabellsammanställningen. Självfallet är detpå det sättet. Uppläggningen av finansieringen av vårdnadsbidraget har deninriktningen att de indragningar som summeras fill skallkompenseras av ökade avgifter för de tjänster som vårdnadsbidragstagarnasammantaget utbekommer av kommunerna. Jag skulle för övrigt i detta sammanhang vilja passa påatt ställa frågan: Vad är det socialdemokratiska alternativet tillvårdnadsbidraget när det gäller familjepolitiken? Det har vi ännu inte sett,varken till innehåll eller fill finansiering. När det gäller 50-öringen efter 1989 säger att den må bli beroende av den allmänna ekonomins inriktning och enrad andra detaljer. Är de stora skillnader som uppstår, runt en krona perskattekrona, en fråga om den allmäna ekonomins utveckling? Är inte avsikten meddenna förändring att öka rättvisan? I detta sammanhang borde det föreligga ettannat svar än det som nu gav. 11LENNART ALSEN (fp) replik: Det är intressant att höra ochArne i lägga ut texten om betänkandet. Medan ivida svängar beskriver den bakomliggande orsaken, samhällets utveckling, hållersig på en helt annan nivå. Det skulle vara mycket intressant omArne på något sätt kunde kommentera den inledning som Svenssongör som bakgrund till den uppgörelse som ni har träffat. Vi har i utskottet diskuterat skattekraftens utveckling.Arne påpekar då att skattekraften ligger till grund förskatteutjämningssystemet. Men i både propositionen och utskottsbetänkandet ärdet skattesatserna som spelar huvudrollen. Det må så vara att denöverensstämmelse som talar om finns, men vi har inte sett någraexempel på att skattekraften har utvecklats i den riktning som man harförutsatt. Vi har i utskottet alltså saknat en sådan beskrivning. vill jag säga något om vårdnadsbidragetsfinansiering. Jag vet inte hur som vi skall behöva tala om att vifaktiskt har finansierat detta. Det finns pengar för att betala motsvarandeminskning av skattebidraget. Jag tyckeratt vi litet grand skall hålla pss kvar vid de specialdestinerade Även i dettasammanhang märktes stora skillnader mellan de två partier som har gått ihop.Medan vpk talar mycket välsignande om dem, nämner dem knappast.Man kan av utskottets skrivning tolka det på ett annat sätt. Jag sade attsocialdemokraterna i sakta mak är på väg mot en annan tingens ordning. Kan inteArne ge mig något exempel? Jag tror mig veta att det finns exempel dåsocialdemokraterna faktiskt har ändrat uppfattning och därigenom gettkommunerna större möjlighet att hantera statsbidragen som en klumpsumma. Ettenda exempel tror jag alltså att det går att finna, . Anf.12 () replik: i började med att tala vackert om detsocialdemokratiska förslaget öm begränsning av den kommunalakonsumfionen. Jag vill i detta sammanhang ställa en fråga till övergav socialdemokraterna den modellen? Det hade väl varit alldelesutmärkt om de hade bidragit till att förbättra inte bara den kommunala ekonominutan även samhällsekonomin. Jag tror att vi alla hade känt oss litet gladare om det hade inträffat. Sedansade litet oengagerat att han accepterade beskrivningen av denomfattande kommunala ekonomin, men ställde frågor som tydde på atthan inte accepterade denna beskrivning. Jag skulle gärna vilja ha en förklaringpå vad han egentligen menade. Närdet gäller gränsdragningsproblemen har inte på någon enda punktförklarat den slumpmässighet som finns i förslaget. Varför drar man gränsen pådet sätt som här görs? Kan jag få någon enda förklaring på detta? Vadgäller det konkreta exempel som gäller och , så har ArneAndersson stor otur. Jag råkar vara född i södra delen av kommun, iÅlems socken, och har därför god kännedom om båda korhmu-nerna och derasekonomi. Upp till bevis, ! Det gavs inte något enda konkretbesked när det gäller de skillnader som jag påtalade. Närdet sedan gäller frågan om rationaliseringar så hoppas jag att iGamleby lyssnade fill vad från sade vid denutfrågning som vi hade i utskottet. "Man får antingenstyra eller spara." Detta kallas "ekonomistyrningens järnlag".-- "från ledningshåll påverka en organisation får man välja om man vill styravad den vill göra mer i detalj - och då kan man glömma det här medeffektivitet. Man kommer helt enkelt i en alldeles för svagförhandlingsposition när förkämparna förklarar vad det hela kommer att kosta.Vill man däremot åstadkomma effektivitet måste man undvika att försöka styraverksamhetens innehåll. Man ger ett begränsat anslag till ett visst område menvägrar att uttala sig om exakt hur det skall användas. Denna järnlag tror jagockså har relevans för relationer fill kommunerna." Jagtror att detta har en mycket stor betydelse för relationerna till kommunernaoch för möjligheterna till att där åstadkomma olika rationaliseringar. Jagutvecklade också i mitt inlägg, , vilka vägar man skulle gå. 13 (vpk) replik: Jag får enligt debattreglerna i den här omgången inte replikera deborgerliga talarna utan endast i . En del av vad jag nusäger kan väl ändå uppfattas som sagt med adress till dem som jag egentligeninte får replikera på. Detär ju klart, och det vet ju både och jag, att det finnsskillnader mellan socialdemokraterna och vpk när det gäller synen på den takt ivilken kommunerna skall få tillåtas expandera sin verksamhet. En del av densocialdemokratiska finanspolitiken har gått ut på en åtstramning gentemotkommunerna, och där har vi i vpk en annan uppfattning. Men trots dessa ohkautgångslägen har vi i det här stycket lyckats komma överens om något mycketvärdefullt, nämligen att inga indragningar skall få ske från kommunerna isamband med att man genomför det här nya rättvisare och på alla sätt bättreskatteutjämningssystemet. Men det kan ändå finnas skäl att erinra, när jag nufår föra en liten debatt med , om hur det kan komma att bli iframtiden. .De kommunala verksamheterna får ju en ökad betydelse. Det gäller deras socialaroll i samhället, men också deras roll som främjare av produktiviteten i samhället,i detta begrepps vidaste mening. De har ansvaret för den medborgerligautbildningen och skolningen, vilket konstituerar en väsentlig del av de svenskalöntagarnas förmåga att göra aktiva prestationer i arbetslivet. De har ansvaretför kulturaktiviteter och för stora delar av ungdomens situation. De har ansvarför invandrar- och flyktingpolitiken och de kommer att få ett vidgat ansvar förmetodutveckling inom . Vill vi genomföra reformer, exempelvisavinstitutionalisering av psykiatrin, så betyder detta att primärkommunernakommer att få ett ökat ansvar och nya uppgifter inom ram,vilket kräver resurser om inte reformerna skall urholkas eller leda till snedaresultat. Ävennär det gäller äldreboendet finns det behov av reformer. Och det är inte mednågon särskilt behaglig känsla som vi ser att man från socialdemokraternassida försöker att gå de borgerliga partierna till mötes när det gäller att slåvakt om gamla, dåliga och underhaltiga ålderdomshem. Jagvill med detta säga att det finns en mängd nya, uppdämda behov i kommunerna somnog , om man vill föra en ansvarig och en någorlunda progressiv politikhär i landet, bör föranleda även socialdemokraterna att inte gå fram medalltför stor stramhet mot våra kommuner när de försöker tillfredsställamedborgarnas behov. Anf.14 i Gamléby (s) replik: tar upp finansieringen av vårdnadsbidraget enligt detborgerliga förslaget, som jag tog fram som ett exempel på vad man hade glömt.Jag sade "man", och frågar vilka "man" är. Iutskottsbetänkandet finns sifferuppgiften 4,1 miljarder med. Vi har såledesinte förbisett detta. Vad jag menade var att de borgerliga partierna i sinamotioner eller reservationer inte har berört det aktuella problemet, för detkommer att bli problem för kommunerna när de får neddragningar med de härbeloppen.. De kan jii inte kompensera sig fullt ut för hela beloppet-det stårhelt klart. Sifferuppgiften är redovisad i tabellen på s. 28. LennartAlsén vill ha bakgrunden till den uppgörelse med vpk som har redovisats.Uppläggningen av skatteutjämningsbidraget har ju förändrats. Med de spännviddersom finns är det självklart att det måste finnas gränsområden. I diskussionernahar man sedan konstaterat att det kanske bör medges en mjukare övergång fillvissa angränsande områden. Det är i stort sett bakgrunden, och det är ocksåbakgrunden till det förslag som vi framfört beträffande Göteborgskommunerna. RuneRydén återkommer till kommunerna i mitt eget län, där han, som han säger, välkänner till förhållandena. Om man ser på detta grundligt - det har de som lagtfram förslagen gjort, och jag har försökt kontrollera flera av huvuddelarna iförslaget, inte.minst när det gäller mitt eget län - finner man att det handlarom skattekraft och befolkningsutveckling. kommer inte ifrån att närdet gäller de två kommuner som han nämnde finns detpåtagliga skillnader, ochdet har också inneburit att det blivit skillnader i förslaget till grundgarantiför de två kommunerna. resonerar om de behov som finns och som kommer att uppstå medhänvisning till utvecklingen i kommunerna. Jag delar i princip hansuppfattningar. Resursproblernen är besvärande. Men jag vill hävda att det ikommuner och landsting på oUka sätt pågår en omfattande akfivitet för att klarautvecklingen. Visst hade det varit trevligt och bra om vi hade kunnat säga:Öppna slussarna och lämna ut miljarderna till kommuner och landsting - 21miljarder enligt vpk:s förslag. Men jag tror att också med sinbalans är medveten om att det är omöjligt att i en normal samhällsekonomiklara en sådan utslussning, i varje fall under ett visst budgetår. 15 ()replik: Jag vill inledningsvis, efter i senaste inlägg,utvidga frågeställningen om vem "man" kan anses vara. På s. 28 ibetänkandet, varom ingen oenighet har rått i behandlingen, framgår attstatsbidrag för barnomsorg har belastat kalkylerna för såväl moderaters,folkpartisters som centerparfisters budgetalternativ med 4,1 miljarder. Isammanställningen av de olika budgetalternativen har också tagits upp förutsattökat kommunalt avgiftsuttag om samma belopp. Nettoeffekten utav dessa plus- ochminusposter är aUtså noll. Jag vill fråga om han har tagit delav innehållet i denna tabell, innan han har gjort sitt ställningstagande. I såfall kan anses ingå i det som avses med "man". Jagställde ytterligare ett par frågor till i mitt inledningsanförande.En fråga gällde hur man skall tolka majoritetens skrivning att det inte nufinns grund för förändringar i relationen mellan specialdestinerade bidrag ochutjämningssystemets storlek. Innebär denna skrivning en glidning, ellermotsätter ni er fortfarande lika hårdnackat en sådan förändring? Om vi hadehaft ett samlat kommunalt skatteutjämningsbidrag som inkluderade merparten avde specialdestinerade bidragen, hade vi inte behövt lägga ned tid på denuppslitande ålderdomshemsdebatt, som har förts i . Detsynes nu som om socialdemokraterna är på väg att ompröva sitt tidigareställningstagande i fråga om ålderdomshemmen. Jag begärde också att ArneAndersson skulle nämna i vart fall en av de tjugotalet kommuner som ibetänkandet åberopas såsom icke uppbärande kompensation för vare sig uteblivenbeskattning av juridiska personer eller utebliven garantibeskattning. Jag harobserverat att vi under debattens gång har fått celebert besök, först avutskottets ordförande, därefter av herr finansministern. Om inte nämna en sådan kommun, kanske utskottets ordförande - han har tydligen nuavvikit från kammaren på nytt - eller herr finansministern kan göra det. Anf.16 () replik: På i beskrivning av uppgörelsen mellan vpk ochsocialdemokraterna verkar det som om det har gått till så, att man har samlatspå ett rum och gått igenom kommun för kommun och prickat för på en lista vilkasiffror man skall vara överens om. Vilka principer ligger bakom och'Styrsocialdemokratin, som kan likna de principer som kommunisterna i detta fallutgått från? Vi hörde hur i sitt inlägg med vida svängar breddeut sig om de principer som skall gälla. Jag frågade om hanställde upp på det resonemanget. Närman hör tala om fillväxten i samhället nämner han samma siffror,som ett par av de borgerliga partierna har kommit fram till, medan JörnSvensson nämner helt andra siffror. Det är märkligt att man mot den bakgrundenkan finna principer bakom en sådan här uppgörelse. Jagvill som ett exempel på vad som händer med de specialdestinerade bidragen nämnavad som stod i i går. Där stod att biträdande socialministernBengt sagt att man skaU slå ihop statsbidragen,.så att man får ettenda statsbidrag för äldreomsorgen till kommunerna. Jag gav att ta detta som ett exempel och kommentera det. Visar detta, ArneAndersson, att socialdemokraterna är på väg mot den tingens ordning som deborgerliga har önskat? Det är något helt annat än vad vpk önskar. Underdetta anförande övertog förste vice talmannen ledningen av kammarensförhandlingar. 17 ()replik: Det behövs en mjukare övergång, sade i . Ja,förvisso, men övergångarna är inte mjuka, utan de är såväl storaoch abrupta som omöjliga att förklara på ett reellt sätt. konstaterade också att det är stora skillnader mellan de två kommunersom jag ville att vi skulle diskutera, nämligen och . Men hansade inte vad skillnaderna utgjordes av. Jag fick inget konkret svar på frågan.Det hade jag förväntat mig, eftersom vi båda känner de här kommunerna mycketväl. Här finns en möjlighet för att i detalj förklara vad det ärsom gör att den ena kommunen har 105 i grundgaranti och den andra 100. Sedan vill jag barakonstatera att inte med ett enda ord berörde det exempel somNils Brunsson på tog fram vid hearingen inför finansutskottetoch som stämmer helt med min moderata uppfattning. Får jag anta att sig till det som då sade? Våraförslag innebär faktiskt, att om styrande och diskriminerande regler förbarnomsorg, skola, sjukvård och åldringsvård tas bort eller förändras, får deenskilda människorna en reell valfrihet mellan de skilda alternativen. Det gerdå möjlighet för kommunerna och kommuninvånarna att använda sina pengar på detsätt som de själva tycker är bäst. Då används pengarna bättre. Det är därförsom vi har föreslagit att en stor andel av de nuvarande specialdestineradestatsbidragen skall sammanföras till ett klumpbidrag som kommunerna kan användapå ett friare sätt. En sådan frigörelsepolitik skapar nya förutsättningar förkommunerna att bättre hushålla med kommuninvånarnas pengar. 18 (vpk) replik: Jag har begärt replik på i anförande, men jaghoppas att jag med fru talmannens godkännande kan få replikera också på deborgerliga talarnas inlägg, eftersom jag i vissa hänseenden står förutskottsmajoritetens linje. Dåskulle jag vilja fråga er samfällt: Vad är det för sorts debatt som niegentligen vill driva här? Ni kommer med marginella exempel, ni fixerar er vidskönhetsfläckar i systemet, som vi alla är medvetna om och som man på någotsätt måste göra någonfing åt. Kan inte ni över huvud taget se att det liggerett värde i att man får ett rättvisare utjämningssystem, att detta är en storvinst? Vill ni ha kvar - det är ju den fråga som uppstår - det gamla orättvisasystemet? Skulle ni vilja ta tillbaka de 800-900 miljoner som det handlar omoch som de norra länen i nu kommer att få genom den häröverenskommelsen? Är det det ni vill, så säg det! på samma sätt motståndare fill detta att det inte skall bli någraindragningar? Jag förstår att en del av er är det. Ni vill gärna se att detblir minskade kommunala resurser. Är det det ni vill, så säg det öppet, så kanvi diskutera på den fronten. Men då skall vi diskutera de huvudsakerna och intefixera oss vid dessa mindre ting, som vi då får ta i särskild ordning. Säg attni är åtstramningspolitiker, och säg att ni vill ha ett orättvisare skatteutjämningssystem,så det står klart vad det handlar om. TillArne vill jag bara säga, att visst har vi olika utgångspunkter, mende är inte mer olika än att vi har kunnat komma överens om ett vikfigt steg närdet gäller mer rättvisa i det kommunala skatteutjämningssystemet. Men vividhåller naturligtvis från vpk:s sida - det bör vara uppenbart också för ArneAndersson och hans parfi - att det är rikfigt som vi har sagt att detfinns en sektor i samhället, de privata storföretagen, där det cirkulerar förmycket pengar. Det är så mycket pengar att de inte kan användas till någotkonstruktivt, och så mycket pengar att de blir en fara för densamhällsekonomiska balansen. Detvore rimligt att framöver tänka sig att åtminstone någon del av pengarna skulleföras till kommunerna. Kommunerna hjälper i sin verksamhet människor som harproblem att bli produktiva och konstruktiva och att leva ett nytt liv. Genomatt vårda folks hälsa och genom att öka folks kunskap och bildning bidrar de påett viktigt sätt till produkfiviteten i samhället. 19ARNE i (s) replik: , tar upp denna tabell igen. Jaghar inte bestritt något. Jag har talat om det förhållandet att de borgerliga har utgått ifrån att kommunerna skall kunna kompensera sig fullt ut för den neddragning på 4,1 miljarder som förutsätts när det gäller vårdnadsbidragets ekonomisering. Det är omöjligt. Jag har varit kritisk emot att man inte har tagit hänsyn till detta i de sammanhangen. . , Sedan frågar om utvecklingen och avvägningeni framtiden. Med de förändringar som sker kan man självfallet inte låta bidragav de här omfattningarna vara stafiska. Man måste alltid kunna göraavvägningar. Det kommer sannolikt också att göras . efterlyser principer för gränsdragningarnaoch tar upp de förslag som vi har lagt fram när det gäller justeringar av ettantal kommuner. Det är väl emellertid egentligen inte så svårt att förstå omman t. ex. tänker sig att ett område har en nivå på 109 i grundgaranti, medanett angränsande område ligger på 100. Förhållandena i resp. områden kanske ändåskiljer sig så marginellt att det område som har en grundgaranti på 100 istället lätt kanske skulle ha kunnat hamna på exempelvis 103.1 sådana fallfinns det väl skäl att diskutera om man möjligen kan göra en mjukare övergång.Det är det som har skett, ingenting annat. Det är bara på den punkten som jaghar talat om mjukare övergång. har använt det i en rad andrasammanhang. ' När det gäller skulle jag vilja återkommatill de kommuner i län som man har refererat till. I kommunhar, man en bättre skattekraftsutveckling än man har i . Man haren bättre befolkningsutveckling och en bättre åldersstruktur än man har iHögsby kommun. Det är några av de faktorer som har lagt grunden till deskillnader som finns mellan kommunerna. Jag kan dela allmänna resonemang. Jagvidhåller dock att det i samhällsekonomiska sammanhang inte går att göra påslagför kommunerna med de belopp som vpk:s förslag totalt skulle innebära. Detfinns däremot sannolikt anledning att i en rad andra samhällsekonomiska sammanhangöverväga,överföringar från olika delar av samhällssystemet. Förste vice talmannen anmälde att , och anhållit att till protokollet få antecknat att de inteägde rätt till ytterligare repliker. 20LARS (): Ett skatteutjämningssystem måste naturligtvisi stor utsträckning bygga på schablonberäkningar och kan inte åstadkomma enmillimeterrättvisa mellan kommunerna. Frågan är emellertid om inte det nyasystem för skatteutjämning som presenteras i årets budget är litet välschablonartat och om man inte ibland bortser från ur rättvisesynpunkt vikfigafaktorer. Enligtförslaget skall skatteutjämningsbidraget bestå av tre delar: Ett tilläggeller avdrag för ogynnsam resp. gynnsam åldersstruktur. Ett tillägg förstor befolkningsminskning. Dennauppläggning bygger i stort sett på förhållanden inom en kommun och avspeglar iallt väsentligt dess ekonomiska situafion. Däremot bortser man viduppläggningen ifrån hur ekonomin ser ut i förhållande till närmast omgivandekommuners ekonomi, med allt vad detta kan leda till. Enkommun som av oUka anledningar - t. ex. industrinedläggningar, arbetslösheteller utflyttning - tvingas ligga på en hög utdebiteringsnivå kommernaturligtvis i ett särskilt dåligt läge, om grannkommunerna har en avsevärtlägre nivå. Särskilt allvarlig blir situafionen om kommunen i fråga hartvingats till kraftiga besparingar, med åtföljande försämring av servicen föratt klara ekonomin. Kombinationen hög utdebitering och låg servicenivå medföratt människor med valmöjligheter väljer att bosätta sig utanför kommunen. Såfortsätter och kanske t. o. m. accelererar utflyttningen från kommunen i fråga,med ett ännu sämre skatteunderlag som följd. Kommunen har hamnat i en ondcirkel, som man inte kan bryta sig ur utan stora ekonomiskakraftansträngningar. Härvidlag räcker skatteutjämningssystemets kompensationför folkminskning inte långt. Somexempel på en sådan kommun kan jag nämna min egen hemkommun , somdrabbades mycket hårt av det sena 1970-talets och tidiga 1980-talets förödandebrukskris. har kommunen förlorat av sinbefolkning.