prot · GB09105 · 1987-12-31 00:00:00 — Med litteraturens hjälp tillägnar vi oss vårt språk ochvidgar våra erfarenheter och upplevelser. För en levande samhällsdebatt ärlitteraturen av oerhört stor betydelse. Vi föreslår från att 2 milj.kr. utöver regeringens förslag tillförs anslaget till lokalbiblioteksverksamhet. I likhet med anser vi att nämnda belopperfordras för en intensifiering av insatserna för lokal biblioteksutveckling. Vi anser dessutom att Stiftelsen , som har vissa ekonomiska problem, bör erhålla . utöver vad regeringen föreslår. -'-' Prot.1987/88:105 Herr talman! Utöver reservation 12,som jag tidigare yrkat bifall till, yrkar 21 april1988 jag bifall till reservationerna18,. 22 och 25 och i övrigt till kulturutskottets ~ ] hemställan i betänkande 14. Anslagtdl teater, dans och musik, m. m. (vpk): De fria teater-, dans-och musikgruppernabefinner sig ånyo i ett kritiskt läge. Många grupper tvingas antingen skära nerpä sin verksamhet och på antalet anställda eller ytterligare sänka lönerna,flytta ifrån tidigare lokaler osv. Många grupper kan inte leva upp till tidigarefastlagda målsättningar om uppsökande verksamhet, vilket drabbat inte minstbarn-och ungdomskulturen. Regeringen framhåller i årets budgetpropositionsärskilt vikten av att barn- och ungdomskulturen utvecklas, men deltaåterspeglas inte i anslagsökningen till just dem som tidigt utvecklat kulturformeroch verksamhet speciellt riktade mot dessa åldrar. Även om anslaget Bidrag tillutvecklingsverksamhet inom kulturområdet får en förstärkning är därmed intesagt att det kommer just de fria teater-, dans-och musikgrupperna till godo. Också förnyelsearbetet hämmas av den njuggaanslagstilldelningen, som i många fall inte ens täcker kostnadsökningarna utaninnebär reella försämringar. De fria teater-, dans- och musikgrupperna behövs särskilti tider då den kommersiella kulturen växer sig allt starkare, inte minst inommassmediaområdet. Del är positivt att särskilda medel, i enlighet med vad vpkföreslagit under en följd av år. ställs till förfogande till justmediaverksamhet bland barn och ungdomar. Detta får emellertid inte tas tillintäkt för att reellt minska anslagen till den existerande levande kulturen. Man kan konstatera att bland de av den kommersiellamasskulturen hårdast drabbade konstarterna finns sådana som riktar sig tillförsamlad publik, såsom teater, konsertmusik, opera och dans. De har svårt attkonkurrera med det som masskulturen har att erbjuda. Såväl produktionsvillkoroch tekniska möjligheter som distributions- och marknadsförhållanden,möjligheterna att utvidga sitt publikunderlag är väsensskilda. För att dessakonstarter skall kunna utstå denna konkurrens och leva vidare måste de tillstor del finansieras genom det allmännas försorg. Alternativet är antingenskyhöga biljettpriser, möjliga bara för ett fätal att betala, eller sponsring,vars yttersta syfte inte är att sponsorerna skall ikläda sig det fullaekonomiska ansvaret, utan det är ideologiskt. Endast kraftfulla insatser från det allmänna och frånfolkrörelserna kan stävja en sådan utveckling. En offensiv statlig och kommunalkulturpolitik kan rycka undan grunden för kulturens snyltgäster. Utövandekonstnärer skall kunna leva på sitt yrke. Detta är en förutsättning för dekulturpolitiska målens uppfyllande, om man nu tänker förverkliga målsättningenatt kulturpolitiken skall medverka till att skydda yttrandefriheten och skapaförutsättningar för att denna frihet skall kunna utnyttjas. Statens ansvar och insatser för folkbiblioteken avtar Denna tendens är mycket markant efter riksdagsbeslutet , som byggdepå propositionen Om litteratur och bibliotek och som inte alls 56 innebar den nytändning sombiblioteksvärlden hoppats på utan tvärtom medfördeatt statens redan mycket blygsamma ansvar för folkbiblioteken Prot.1987/88:105 Också iårets budgetproposition föreslåsen nivå på bidragen till folkbiblio- , . teken som innebär en fortsalt realminsknine. Denna brist på statligt , ., " 1- c och musik, in. biblioteksansvarär så mycket mer allvarlig som den nu tycks drabba även det område där statenhar att svara för hela finansieringen, nämligen lånecentralsverksamheten. kommunisterna anser att en betydelsefullåtgärd för att stärka folkbibliotekens ställning vore att införa enbibliotekslag, i likhet med vad som finns t.ex. i de övriganordiska länderna. En bibliotekslag bör definiera de övergripande målen förverksamheten och ange vilka ändamål den skall tjäna. En lag bör vidare innebäraatt staten tar ansvar för en enhetlig grundsyn och påtar sig uppgiften attverka för att det skapas förutsättningar för kommunerna att uppfyllamålsättningarna för verksamheten. En bibliotekslag bör utformas så att den ger ramar för denkommunala biblioteksverksamheten utan detaljstyrning och reglering. Kommunernaskall, som . driva folkbiblioteken och utforma deras verksamhet efter lokalaförhållanden. Landets tre lånecentraler - förlagda till de kommunala bibliotekeni , och - har fungerat som ett komplementtill länsbiblioteken i fråga om den kommunala fjärrlåneservicen. Härigenom harde väsentligt avlastat de vetenskapliga biblioteken och genom sin högtkvalificerade låneförmedling medfört betydande besparingar för kommunerna. Dehar ansvar för var sin region av landet och har sedan början av 1980-talet.genom ett särskilt riksdagsbeslut, även funktionen som regionala depåbibliotek.Kostnadsansvaret åvilar staten. Läget för lånecentralernas framtid är synnerligenoklart och bekymmersamt. Enligt kommunisterna är det mycketangeläget att det sluts ett avtal mellan-staten och de trevärdkommunerna, enligt vilket staten åtar sig att svara för de totala, faktiskakostnaderna vid lånecentralerna, samt garanterar täckning av inträffadekostnadsökningar. För att den för hela landets biblioteksverksamhet såbetydelsefulla lånecentraisverksamheten skall kunna bibehållas med sinnuvarande struktur och garanteras full kostnadstäckning bör ett antal avgrundbeloppen i anslaget F 21 Bidrag till regional biblioteksverksamhetöverföras från länsbiblioteken till lånecentralerna. Den omfördelning av statsbidragen till folkbiblioteken somgenomfördes /86 innebar bl. a. att bidraget till inköp avlitteratur på invandrar- och minoritetsspråk skars ned till mindre än hälftenav den tidigare nivån. kommunisterna anser att staten har ettofrånkomligt ansvar när det gäller att ge kommunerna ett substantiellt stödtill denna viktiga del av litteraturförsörjningen. Anslaget till inköp avlitteratur på invandrar- och minoritetsspråk bör därför återställas till nivånföre 1985/86. ökas med 3 milj. kr. Folkbibliotekens verksamhet med bokutlåning påarbetsplatser - arbets-plalsbibliotek - är en av de allra viktigastelandvinningarna för att nå nya läsargrupper. Men i en kommunalekonomisksituation där biblioteken pä allt prot.1987/88:105 fler håll tvingas lägga ned eller begränsa sinaarbetsplatsbibliotek är det Anslag tdl teater, dans och musik, m. m. angelägetatt staten ökar sina ansträngningar för att säkra en fortsatt utveckling avbiblioteksverksamhet på arbetsplatser. Därför anser vänsterpartietkommunisterna att anslaget pä det här området bör ökas med 2 milj. kr. Med det, herr talman, yrkar jag bifall till samtliga vpk:sreservationer i betänkandet och även till de övriga reservationer som vpkställt sig bakom. 58ERKKI TAMMENOKSA (s): Med risk för upprepningar tänker jag gåigenom kulturutskottets betänkande nr 14. Jag koncentrerar mig påreservationerna och motiverar majoritetens ställningstaganden och givetvis ävende socialdemokratiska reservationerna. För säkerhets skull yrkar jag inledningsvis bifall till desocialdemokratiska reservationerna 28 och 29 och avslag på alla de övrigareservationerna. En huvuduppgift för samhällets kulturpolitik är attstimulera nya grupper att delta och försöka få dessa grupper att ta del avkulturverksamheten. Att stimulera förnyelsen är en av de viktigasteuppgifterna. Men staten har också ansvar för de centrala kulturinstitutionernasom t. ex. landets nationalscener, och Operan. Dessa är belägna ilandets huvudstad, och så brukar också vara fallet med andra ländersmotsvarande institutioner. Vi kritiserar ofta dessa institutioner, men vi ärstolta när de når framgångar. En av huvuduppgifterna för statlig kulturpolitik är att påolika sätt stödja landets regioner. Vi har Svenska , en organisationsom är unik i hela världen. Vi har regionala teatrar och planer på att bygganya. Som ett exempel kan jag nänina att det blir resurser till en ny regionalteater i . Vi måste, som nämnde ,försöka täcka de s. k. vita fläckarna i landet när det gäller teaterverksamhet.Men utan lokala initiativ och resurssatsningar kommer dessa försök att vararesultatlösa. Trots att riksdagspartierna delar grundsynen avseende 1974års kulturpolitiska beslut ser partierna ändå på olika sätt på statenskulturansvar. Det har också framkommit . Partiernas ideologiskauppfattningar präglar deras agerande. Valåret bidrar också till vissa tillökningslöftenfrån reservanternas sida. 30 reservationer har fogats till utskottets betänkande.Jag börjar med avsnittet om musikverksamhet. I den första reservationen ges stöd för yrkandet ifolkpartimotionen om statliga bidrag utöver förslaget i budgetpropositionentill produktioner av icke fast anställda musiker. Man föreslår, som framgåtthär , att 2,5 milj. kr. gär till Svenska rikskonserter för detta ändamål. Utskottet har tidigare uttalat att det finns behov av ättuppmärksamma frilansmusikernas situation och gör detta även , dettaspeciellt med hänsyn till den omorganisation av den statliga musikverksamhetensom har trätt i kraft i är. Utskottet anser emellertid att det inte finns medeli budgeten för detta ändamål. Utskottet vill ändå påpeka att frilansarna inteär helt lottlösa, eftersom det finns möjligheter till medel via bidragen underandra rubriker. 1 demoderata reservationerna tar man igen upp frågan om produktionen Man talar föratt Svenska rikskonserter inteskall få statligt stöd för fonogramutgivning. Man säger att den friakonkurrensen bättre främjar fonogramutgivningen. Utskottet har i sin skrivning preciserat sittfonogramprogram. Utgivningen skall gälla ny svensk musik som är orepresenteradeller ofullständigt representerad på fonogram. Detta gäller också svenskaartister som inte är representerade på fonogram. Svenska rikskonsertersutgivning är således kompletterande. Utskottet konstaterar också att Svenskarikskonserter inte är förhindrad att vara verksam inom andra områden avfonogramutgivning om kostnaderna täcks av försäljning. Utskottets uttalandeborde räcka som ett svar på de moderata motionerna. I detta sammanhang bör nämnas att utskottet har enats omatt den kommande utredningen om regionalpolitisk planering också skall prövafrågan om det statliga stödet till landets sju symfoniorkestrar. kommer igen med yrkanden om att bidrag inteskall utgå till Riksskådebanan och de regionala skådebanorna. De yrkar på enomläggning av stödet till andra teater- och musikinstitutioner. De sistnämndainstitutionerna har möjlighet att få stöd även , men Skådebanan har enspeciell ställning när det gäller att marknadsföra utbudet av teaterföreställningaroch nå grupper som inte besöker våra teatrar. Det är bevisat att t.ex.LO-anslutna gör mycket färre teaterbesök än genomsnittet av befolkningen, ochatt andra grupper med högre utbildning bättre utnyttjar samhällets kulturutbud.Vi har ingen anledning att ändra åsikt när det gäller stödet för Skådebanan. Det finns två system för statlig finansiering avprofessionell teater i : det grundbeloppsbaserade bidragssystemet förinstitutioner och statsbidragssystemet för fria teatergrupper. Ingen kan bestrida att de fria teater- och dansgruppernahar varit de mest synliga och positiva utövarna av den nyskapande kulturen iSverige . De fria teatergruppernas organisation har gjort enuppvaktning för kulturutskottet. De har sedan fortsatt att demonstrera utanförriksdagen. nämnde också tidigare denna demonstration. Jag ärpersonligen litet ledsen över de starka ord och symboler, t. ex. giljotinen,som man har låtit oss betrakta framför . Ändå vill jag inteförneka att de fria teatergrupperna har det besvärligt. bidragsfördelninghar framkallat denna kritik. Men jag vill understryka att medlen för de friateatergrupperna har fått förstärkning, även i årets budget. Om manser på utvecklingen , kan man konstatera att de fria teatergruppernahar fått en 50-procentig reell medelsökning. har det alltså blivit en fördubbling av stödet. låter självständigt fördela stödetenligt vissa principer. har kunskapen och expertisen på dettaområde. Principerna vid fördelningen är: -' konstnärlig kvalitet. - hänsyn till grupper som är verksamma utanför , Anslag teater, dans ochmusik,m. Anslag till teater, dans och musik, m. m. - tillräckligtlokalt stöd och tillräckligt intresse. Dessa kriterier har alltså legattill grund för fördelningen av bidragen. Såvitt jag förstår har vidårets fördelning försökt vara realistiskt och inte splittrat stöden till ettstort antal grupper. yrkar på en ökning med 2,7 milj. kr. och vpken ökning med 5 milj; kr. utöver regeringens förslag. vill däremotfrysa bidragen till en nivå som motsvarar innevarande budgetårs. Folkpartietanser att man skall satsa mer pä barn- och ungdomsteater. Här bör nämnas att viinternationellt sett har en bra barn- och ungdomsteater i . Hälften avde fria teatrarnas verksamhet är barnteater. I statens kulturpolitik ärbarnteaterverksamhet prioriterad på många sätt. och vpk vill genom omfördelning öka anslagettill för att hjälpa teatern i fråga i dess ekonomiska kris,såsom har framgått av yrkande. vill attutredningen om det regionala stödet skall få i uppdrag att utforma en stödformsom är anpassad till . Även är, som har framgått underdagens debatt, med på en reservation - tillsammans med och vpk - somtydligen är en protest mot fördelning av medel. Man skall berömma Skånska teatern för dess insatser mensamtidigt konstatera att teatern får maximala bidrag från . Dessutomfår Skånska teatern medel för regionala insatser och utöver nämnda anslagytterligare extra medel. Såvitt jag förstått kommer Skånska teaterns ekonomiskakris att få sin lösning när flera kommuner vid sidan av och fleralandsting är beredda att anslå pengar. Sedan till biblioteksverksamheten. Vpk yrkar återigen attanslagen till inköp av litteratur på invandrar- och minoritetsspråk skall ökas,såsom också har framgått av anförande. är det så, attbudgetposten är avsedd för nya grupper av invandrare. fattade beslutom detta . Meningen är väl att kommunerna tar ansvar för sina invandrareoch minoriteter som har vistats här én - eller är bosatta ikommunerna. Det var således aldrig meningen att det statliga stödet skulle taöver kommunernas ansvar. Arbetsplatsbibliotekens verksamhet är viktig när detgäller att nå nya grupper. yrkar att stödet inte skall utgå tilldenna verksamhet. Vi anser att man skall fortsätta att ge stöd till kulturen påarbetsplatserna. Däremot är utskottsmajoriteten inte beredd att utöka stödet,som yrkas i vpk-reservationen. Erfarenheterna motiverar ännu inte ökat stöd. I och reservation yrkas på en ökningav medlen för . Vi kan endast konstatera attinstitutet i fråga är uppmärksammat och har fått höjda anslag. Vpk har återigen i en reservation yrkat att enbibliotekslag införs, såsom också har framgått . Frågan har varitföremål för omfattande granskning 1985. och något nytt har inte framkommit. föreslår i en reservation att man inte skallge stöd till konstinköp för folkparker, Folkets hus, bygdegårdar ochnykterhetsorganisationers samlingslokaler. Alla andra parter ansluter sig tillsocialdemokra- Det är här fråga om att förmedla kulturute hos folket -och till alla. vill jag behandla de socialdemokrafiskareservationerna 28 och 29 beträffande lånecentraler och depåbibliotek.Utskottsmajoriteten har beslutat om en förhandlingsram som betyder ökning avanslagen motsvarande tio grundbelopp eller , och bibehållande avlåneverksamheten i . Vi socialdemokrater anser att förhandlingsuppdraget mellanstaten och de tre kommunerna avseende dessa kommunersåtagande för lånecentrals- och depåbiblioteksverksamhet skall slutföras utanstatens inblandning - eller övrig inblandning. Vi anser inte att riksdagenskall föregripa pågående förhandlingsarbete, och vi har ingen anledning attfrångå detta ställningstagande. Jag yrkar bifall till de socialdemokratiskareservationerna 28 och 29 och i övrigt bifall till utskottets hemställan,vilket innebär avslag på alla andra reservationer. Prot.1987/88:105 - Anslag till teater, dans och musik, m. m. 59GUNNEL () replik: Jag vill ta upp några av de punkter där ErkkiTammenoksa misstänkliggjorde syftet med våra reservationer. Först var det fonogramproduktionen. Statliga pengar tillstatliga organ innebär en liten konkurrensfördel. Det finns andragrammofonbolag som gör "smala" inspelningar precis somRikskonserters, men de får inte samma stöd. De kan söka produktionsstöd, men dehar inte ett fast stöd i botten. Det är precis samma förhållande som med t.ex. En bok föralla i förhållande till annan utgivning av pocketböcker med kvalitet. Vi kommerså småningom att behandla den frågan också. Detsamma gäller i fråga om Skådebanan ochteaterföreningarnas teaterombud. Det är en liten konkurrensfördel med statligapengar till statliga institutioner. Utskottet hade tillfälle att besöka enNorrlandsstad - om det var eller någon annan skall jag låta varaosagt - där vi fick en entydig uppfattning om att det var de ideellt arbetandeteaterombuden som hade de största framgångarna med att värva teaterovanamänniskor till teatern, inte Skådebanan som också fanns på platsen. Så till frågan om fördelning av pengar. Jagvet inte om missuppfattat vårt förslag när det gäller Skånskateatern. Vi ville att en sådan teaterform som Skånska teatern. ochOktober, alltså de som är ett mellanting mellan en fri grupp och en fastteater, också skulle komma med i den utredning om regionala institutioner somvi väntar på. Det måste vara alldeles omöjligt för en referensgrupp frånkulturrådet aft bilda sig en uppfattning om alla de många gruppernasproduktioner. Jag har mig bekant grupper som har gjort många produktioner, avvilka referensgruppen endast har sett en. Det måste vara svårt att bestämmanivån på stödet med ledning av det. När det gäller arbetsplatsbiblioteken tycker jag att detär brottsligt att plottra bort resurserna pä att ge ett litet stöd till en såpass udda företeelse. Utskottsmajoriteten vill ge pengar till konstinköp för bygdegårdar. Prot.1987/88:105 Folkets hus osv. Jag tycker att det skulle vara bra med litetstatliga pengar exempelvis till ,och Enhörna IF:s Jag vet liksom inte skälet till att vissaorganisationer och lokaler Anslag tillteater, dans ,j,,g . . konstinköp.och musik, m. m. 60 () replik: Först då frilansmusikerna. Folkpartietföreslår en relativt liten höjning i förhållande till anslagets storlek, menden begränsade höjningen skulle ändå kunna få stor betydelse för att ge dessamusiker fler arbetsuppgifter. De nya regionala huvudmännen, dvs. landstingen,klagar redan över att deras pengar inte räcker till den här uppgiften.Problemet har kommit fram frän litet olika håll i landet. Sedan tycker jag att det är bra att kunna konstatera attvi i stort sett är ense om att de fria teatergrupperna är bra, att de behövsoch att de betyder väldigt mycket för det svenska kulturlivet. Men då ärproblemet att vi har för litet pengar att ge dem och att det finns för mångastora och duktiga grupper. Man kan fråga sig vad som finns att göra åt det. säger socialdemokraterna att anslaget under de senareåren har ökat , men det är fortfarande inte mer än 37 miljoner somfördelas till alla de här grupperna. Trots allt står de för en tredjedel av allsvensk teaterproduktion. Såvitt jag kan förstå måste anslaget höjas, ochfolkpartiet försöker i alla fall i sitt förslag att gå i den riktningen. Jag skulle också säga någonting om lånecentralerna. ErkkiTammenoksa säger att vi inte kan gå in och peta i förhandlingarna, utan demåste slutföras. Till det vill jag säga att man har haft väldigt påsig. Regeringen uppdrog åt förhandlingsnämnden att starta denhär förhandlingen, dvs. Det tillsattesen utredning inom , men sedan har det inte hänt sämycket. Det har alltså gått väldigt , men jag tycker inte attförhandlingarna borde vara så svåra. Det är inte så förskräckligt mycket pengardet är fråga om. Vi har sett oss tvungna att reagera här i ,därför att vi har fått besked om att man tillämpat en mycket märkligförhandlingsordning. Man har förhandlat med en kommun, och såvitt jag kanförstå av de uppgifter vi har fått har det skett bakom ryggen på de andra. Dåmåste vi i ha rätt att reagera. 61 (vpk) replik: Herr talman!Erkki Tammenoksa sade att regeringens målsättning är att de vita fläckarna ilandet vad gäller teaterverksamhet skall minska så mycket som möjligt. Frånvpk:s sida anser vi att ett sätt att åstadkomma det är att stödja de friateatergruppernas verksamhet, och vi har haft fräckheten att komma med detoerhörda förslaget att anslå 5 milj. kr. till den verksamheten. Vi anser attdet är en summa som är nödvändig för att de fria teatergrupperna skall kunnafortsätta att bedriva sin mycket värdefulla kulturpolitiska gärning. Anslagens storlek är alltid resultat av politiskaöverväganden och politiska 62 prioriteringar. Regeringen görexempelvis den bedömningen att det är legitimt att satsa 10 milj. kr. pä åtgärder för att bevaravärdefulla kulturbyggnader. Samma regering anser tydligen att 5 milj. kr. föratt bevara det antal fria teatergrupper som finns är alldeles för mycket. Statens kulturråds bidragsgivning till de friateatergrupperna betraktar som realistisk. Vi anser att detrealistiska sättet att fördela anslag till olika grupper inte är något annat änett försök till sanering bland de fria grupperna, dvs. vissa grupper skallförsvinna och vissa andra skall fortsätta att föra en tynande tillvaro. använder för denna kulturpoUtiska gärning vet viinte. Anslaget till inköp av litteratur på invandrar- ochminoritetsspråk är ingen ny post, utan den har funnits tidigare. Tidigaregjorde regeringen tydligen en annan bedömning än . ansågs dettavara en värdefull insats för uppfyllandet av de invandrarpolitiskamålsättningarna, men man anser inte det . Invandringen till harökat till följd av den ökade flyktinginvandringen, och följaktligen har behovetav litteratur på invandrar-och minoritetsspråk också ökat. Det går inte att överlämna det ekonomiskaansvaret till kommunerna, när man vet att många kommuner befinner sig i enekonomiskt mycket svår situation. På samma sätt är det med arbetsplatsbiblioteken.Det är bevisat att utan statligt ansvarstagande riskerar hela reformen medarbetsplatsbibliotek att försvinna sä småningom. 62 () replik: När det gäller lånecentraler ochdepåbibliotek har vi i den uppfattningen att när den föreslagnaförändringen inte ens har förankring i tidigare utredningar och därtill, vilketär det viktigaste, skulle komma att innebära en försämring av servicen tilllåntagarna, finns det ingen anledning att ändra på ett väl fungerande system. gjorde ett riktigt konstaterande i sinframställning, när han sade att det är partiernas ideologier som står bakomreservationerna. För del innebär det bl. a. att alla människor harrätt till delaktighet i kulturlivet och eget skapande, och den rätten måstegälla under livets alla skeden. Barn och ungdomar måste också erbjudas enrikare kulturmiljö, och kulturpolitiken måste utformas efter starkt skiftandebehov, så att varje grupp kan mötas på de egna villkoren. 63 () replik; Jag vill först för påpekaatt Litteraturfrämjandet inte är någon statlig institution. Vi skall diskuteraLitteraturfrämjandet senare, och jag skall inte föregripa den debatten, menjag kan säga att Litteraturfrämjandet gör en värdefull insats. Det försökte jagsäga i utskottets sammanträde. Man försöker täcka in s. k. smala områden. Det gällerocksä i fråga om Svenska rikskonserters satsning pä svensk musik. Vi hadetidigare här i kammaren en diskussion om amerikanisering.