prot · GB09116 · 1987-12-31 00:00:00 — Det gäller att få en jämnare investeringstakt i ,något som kan bidra fill en näringspolifisk utveckling i det inre avMälardalen och i Bergslagen. Det är viktigt att med snabbakommunikafioner knyta samman högskolestäder som , ochÖrebro. Detta skapar förutsättningar för en integrering av utbildningarna vidhögskolorna på dessa orter och därmed underlag för att också knytaforskning fill dessa. Detta skulle mer än något annat starta en utveckling idet inre av och göra denna till en utvecklingsregion fullt jämförbarmed andra regioner som har universitetsutbildning med forskning. Frågorna omdubbelspår på sträckorna , samtJädersbruk-Valskog är helt färdigutredda. Förarbeten på de nya sträckningarnaEskilstuna-Västerås och måste prioriteras. Närdet gäller Bergslagspendeln, som tillhör länsjärnvägsnätet, kommer de regionalaintressenterna att ta initiativ till att denna kommer fill stånd. Man Ugger istartgroparna. Arbetet med Bergslagspendeln kan börja så snart banverketinleder sin verksamhet och kan anslå investeringsmedel. Mot bakgrund av delokaliseringar till som görs - , riksskatteverketspunktskatteenhet och delar av - är alla intresserade avatt Bergslagspendeln rustas upp och elektrifieras. Inte minstregeringsledamöter har gjort uttalanden om Bergslagspendelns stora betydelseför utvecklingen i Bergslagsområdet. Bergslagspendelns anknytning tillMälarbanan förstärker då också de positiva regionalpolitiska effekterna förBergslagen och hjälper till att lösa de stora problem som detta kärnområde fördet svenska industrisamhället har att brottas med. Jag ser trafikutskottets betänkande som startskottet för ochBergslagspendeln och yrkar bifall fill utskottets hemställan. Enframtidsinriktad järnvägspolitik m. m. 34 (): I rubriken till detta betänkande står att det gäller "enframfidsinriktad järnvägspolitik". Men jag konstaterar att utskottet idetta sammanhang talar mycket litet om norra stambanan. Jag har en motion därjag begärt ett allmänt uttalande av att någon neddragning avpersontrafiken på norra stambanan inte skall få ske. På det yrkandet svararutskottet följande: "Utskottet anser att de frågor som aktualiserats imofionerna bör avgöras av SJ. Om uttalade sig om tågstopp ochtidtabellsfrågor skulle SJ:s möjligheter att agera som ett självständigttrafikföretag allvarligt försvåras. Motionsyrkandena avstyrks avutskottet." Jagtycker att detta är nonchalant i överkant, och jag kan inte annat än tolka detsom ett uttryck för bristande intresse för norra stambanan. Man har i utskottetinte ens orkat med att föra in motionen bland de motioner som handlar, omNorrlandstrafiken, utan motionen behandlas under . Idet avsnitt som handlar om Norrlandstrafiken tar man upp snabbtågsprojektetStockholm-Sundsvall. Utskottet har många lovord för en sådan satsning. Detförstår jag, och jag kan instämma i lovorden. Men när sedan ochjag har dristat oss att fundera på en utredning om snabbtåg på linjenStockholm-Gävle-Bollnäs-Östersund, så handlar ju det om norra stambanan, och dåvisar utskottet återigen sitt bristande intresse och avfärdar motionen på trerader: "Utskottet anser att det, även beträffande denna linje, är SJ:s ochbanverkets sak att avgöra om snabbtåg skall sättas in och om nödvändiga banupprustningarskall genomföras. Motionen avstyrks därför." . Dessa korta skrivningar iutskottsbetänkandet är, som jag ser det, ingen fillfällighet. De är ett led iett mönster, ett mönster som går igen så fort man talar om kommunikationer ochom norra stambanan. Synpunkterna stämmer också med kommunikationsministernsuppfattning. Jag hade här i kammaren en debatt med honom, där jag togupp just persontrafiken på norra stambanan. Då framhöll kommunikationsministernatt det jag talade om var gårdagens järnväg och gårdagens trafikpolitik. Det äralltså samma mönster. Talar man om personatrafiken på norra stambanan, så ärdet gårdagen man talar om. Jagär oroad över framtiden för södra inland, för dess kommuner och dessbefolkning. Vi sätts på undantag. I regeringens proposition om åtgärder förNorrlands inland undantogs inland utom . När det gällerkommunikationer förefaller rättesnöret vara att förbättra kommunikationerna fördem som redan har goda kommunikafioner men mindre att förbättra för dem somhar dåliga kommunikafioner. Gävleborgsinland har inga flygmöjligheter - det finns inga flygplatser i vare sigOckelbo, , eller . Vore det inte då naturligt att byggaupp goda järnvägskommunikationer åt befolkningen i dessa bygder? Nej, detförefaller inte så. Vi skall matas ut till kusten. Vi har tidigare haft våratvärgående järnvägslinjer, som är nedlagda, och vi skall förstås forslas ibussar. Det satsas på norrastambanan just . Ja visst - för godstrafikens skull. Gävleborgsinland är beroende av norra stambanan. Både för enskilda människor som pendlarinom länet och för näringslivet i stort är det nödvändigt med godakommunikationer. Vi som bor i inlandet ställer naturligtvis upp för bättrekommunikationer åt andra, för snabbtåg osv., men vi måste också ha rätt attkräva något för oss själva. MeUanBoUnäs och upprätthålls godstrafik som är av stor betydelse förOvanåkers och många industrier. har frågan aktualiserats om attgodsbefordran på den Unjen skall upphöra. Industrierna i har samfälltuttalat sin oro över en sådan utveckling. De har behov av banan. Edsbyverkenhar satsat på sfickspår. Nordanå Trä i kör 120 stora dubbelvagnar per årpå järnväg. I kan man använda egen truck för lastning av vagnarna.Östanåsågen omsätter 25 miljoner. av produkterna transporteras på järnväg.En stor del av produkterna går vidare till och . Företaget ärhelt beroende av järnvägstrafiken. har med skärpa markerat inte accepterar en nedläggning ay godstrafiken. Dethar funnits några ljuspunkter här : uttalande om satsningenpå stambanan och c-vpk-reservationen om godstrafiken mellan ochOvanåker. Jag yrkar bifall härvidlag. Tillsist, herr talman, vill jag hälsa ledamöter välkomna att åka påDellenbanan i . Det är förstås en nedlagd bana, men denfyller och där kommer att gå särskild turisttrafik. Välkomna skönhetsupplevelse på Dellenbanan! Enframtidsinriktad järnvägspolitik m. m. 35 (): Det är nu dagens järnvägsnät lades fast. Vi vet atttrafikarbetet snabbt kommer att öka framöver. Vi vet också att trafik och miljöintimt hör samman. Det är viktigt att finna positiva lösningar som bygger på nyoch bättre teknik. Om jag har förstått det som händer när det gällerbannätet för snabbtåg, så torde det finnas möjligheter för sådanajärnvägsförbindelser mellan våra tre storstäder. Det är naturligtvis bra ochriktigt, men också de verkligt långa avstånden behöver goda förbindelser. Ettsådant projekt är ostkustbanan. Om man ser på den banan med beaktande avsamhällsekonomiska och miljömässiga bedömningar, så försvarar den i och för sigsin plats som ett eget projekt. Ur regionalpolitisk utvecklingssynpunkt går detinte att övervärdera nyttan av att binda ihop de norrländska kustorterna. Mankan också se den här banan i ett nordiskt perspektiv. Ett nordisktsnabbtågsbannät, som binder ihop våra länder, vore ett utomordentligtintressant framtidsprojekt. Jag är för min del övertygad om att samtal med våranordiska storföretag på bygg- och teknikområdet, t. ex. ASEA, borde kunna ledatUl att det blev ett stort gemensamt intresse att vara med och utveckla ettsådant här framtidsprojekt och även att delta i finansieringen av detsamma.Detta är naturligtvis en fråga för och en fråga för etttio-tjugotal av de nordiska ländernas storföretag. Jag hoppas att det kan blien debatt om saken. Jag vill avsluta med attyrka bifall till motion T94, som berör ostkustbarian. En framtidsinriktad järnvägspölitik m. rn. 36GÖRAN (): Anledningen till att jag har begärt ordet idetta ärende är att jag tillsammans med Per och den allmänna motionstiden väckte en motion om järnvägskommunikationerna iSödermanland. Jag skall fatta mig mycket kort, men jag kan med glädjekonstatera att utskottet i sin behandling av kommunikationerna runt visarett mycket positivt intresse för de projekt som går under namnen Svealandsbananoch och även för en tänkt snabbtågslinje runt . Det ärmöjligt, som utskottet framhåller, att trafikutbyggnaden runt måstestuderas ytterligare. Man får emellertid inte glömma bort att mycket ingåendestudier redan föreligger, varför ett utförande av projekten bör komma tillstånd mycket snart. Det finns dock, herr talman, vissa formuleringar iutskottets betänkande vilka reser en del frågor som onekligen bekymrar oss somär bosatta söder om . Järnvägslinjen ingår idet s. k. stomnätet. Det gör även järnvägen norr om som sammanbinderÖrebro och med . Likafullt väljer utskottet att uttala attprojekteringar norr om redan nu bör genomföras på de delar avMälarbanan som sammanfaller med nuvarande bansträckning och där spårkapacitetenoch banstandarden måste förbättras. Jag måste då, liksom KjellJohansson tidigare gjort, fråga utskottets talesman: detta uttalandeatt utskottet redan nu prioriterar framför ? fick inget svar pä sin fråga, och tiden att lämna svar har snartutgått. Folk i de berörda bygderna kan lätt få uppfattningen att Mälarbananskall prioriteras, om vi inte här kan få ett klarläggande som visar någontingannat. Jag är fullt medveten om att järnvägen norr om nuhar en låg standard och bör förbättras, oavsett om kommertill stånd eller inte. Situationen på är dock inte bättre, ochför att inte kommunikationerna söder om skall hamna i bakvatten bordeutskottets talesman här klargöra att behovet av upprustning av Eskilstunabananär väl så viktigt att fillgodose som det som gäller den norra bansträckan. Vi har i vår motion också framhållit detbetydelsefulla i att den nya fjärrtågsstationen på förläggs så näraSödertälje som möjligt. Utskottet säger sig inte vilja föregripa regeringensbeslut i denna fråga. Jag kan ha viss förståelse för den ståndpunkten, men villsamtidigt framhålla att jag noga kommer att följa ärendets handläggning. 37OLLE (): Från sörmländsk sida har ledamöter inom trepartier i en motion i anslutning till regeringens trafikpolitiska propositionvälkomnat en samhällsekonomiskt inriktad investeringsplanering. Vi instämmerockså i bedömningen av angelägenheten av de större järnvägsprojekten, däriblandSvealandsbanan, som i propositionen utpekas som intressanta. Vi står även bakomde motiv som presenteras för dessa projekt. Trafikutskottethar gett vär motion en mycket välvillig behandling. Utskottet tillstyrker för sin del föredragande statsrådetsförslag om att planeringen av investeringar och underhåll skall ske påsamhällsekonomiska grunder. Därmed kommer investeringarna i järnvägensinfrastruktur i huvudsak att bedömas på liknande sätt som gäller förväginvesteringarna, säger utskottet. Med detta uttalande har man tillgodosettsyftet med vår motion. Enligt min mening ligger detta väl i linje med önskemålenatt vidareutveck la de båda projekten . Jag vill gärna understryka att en ny fjärrtågsstation vid syd är av strategisk betydelse för utvecklingen av tågtrafiken. Jag noterar också med tillfredsstäl lelse att utskottet framhåller att den tätbefolkade är étt av de områden i där en utbyggd kapacitet av SJ:s persontrafik och minskade restider skulle kunna få betydande effekter i form av ökat tågresande. Jag har emellertid, i likhet med ett par tidigare talare,en fråga att ställa till utskottets företrädare, och jag finner med tillfredsställelse att son står närmast på talarlistan. Utskottet anser att hela trafiken kring skallstuderas ytterligare. Jag har då utgått från att den skrivning som därefterföljer och som talar om angelägenheten av projektering redan nu för vissainvesteringar på , omfattande befintliga sträckningar som kunnatingå i det kommande bannätet också skall kunna komma att gälla befintligasträckningar på . Detta är befogat med. hänsyn till betydelsen avden samordning mellan dessa båda projekt som såväl regeringen i propositionensom utskottet i sitt betänkande uttalar sig för. Jag kan tillägga att detta ären samordning som också SJ-ledningen varmt förordar och tydligen tagit somutgångspunkt för sin planering. Jag föreställer mig att utskottet med sinskrivning inte avsett att utesluta en sådan möjlighet, och jag skulle gärnavilja få detta bekräftat av utskottets talesman . En framtidsinriktad järnvägspolitik m. m. 38 (): Eftersom jag har fått tre frågor om trafikenrunt vill jag först säga att utskottet står bakom den skrivning somvi har presenterat. Vi vill också hänvisa till roll i dessa frågor.Jag tror inte att det skall behöva råda gränsstrider i när detgäller satsningen på detta järnvägssystem. Jag skulle ändå till protokollet vilja göra denpreciseringen att utvärderingarna av fördelarna med en samordning mellan debåda projekten självfallet bör få ligga till grund för de investeringar som börkomma till stånd. Utskottet har egentligen velat understryka angelägenheten avatt man inte i onödan dröjer med förbättringar. Projektet är alltså mycket dyrtoch måste därför byggas etappvis. Därmed, herr talman, är debatten för min del avslutad. 39KJELL () replik: Som jag nämnde i mitt anförande, även om jaganvände andra ord, ser SJ uppenbarligen som en sammanhängandemarknad. Jag tolkar svar på det sättet att utskottet inte 4 protokoll 1987/88:116-117 Prot.1987/88:116 6majl988 . lägger hinder i vägen fördenna marknadsmässiga syn och de överväganden om investeringsvolym ochinvesteringstakt som SJ ufifrån denna helhetssyn kan komma att göra. Därmed ärjag nöjd. Fred kan slutas mellan nord och syd. Anf.40 () replik: Jag vill tacka för svaret, och jag vill helt lakonisktsäga att hans svar gör det möjligt för mig att vid den votering som kommerbiträda utskottets hemställan i dess helhet. Anf.41 (): Herrtalman!.Jag skall så här i.debattens slutskede bara gå upp för att filltrafikutskottet framföra ett tack för en positiv och vänlig skrivning om motionT19 angående smalspåret . Jag gör det kanske inte så mycket förmotionärernas skull som för alla de ideella krafters - unga, gamla, pensionäreroch akfiva SJ-människor-som tar hela sin fritid i anspråk för attiordningställa en bana som SJ tidigare lagt ned. har de fått banangodkänd av , med beröm för det arbete de har lagt ner. Banan kommeratt bU trafikerad . Jag hoppas att de känner . att de harfått detta erkännande och att det ekonomiska trycket skaU lättaochatt det kommer att gå bra för dem. Anf.42 (): TillRune vill jag säga att vi i har stort förtroende förlänsbolagen, men det vi vill är att staten skall stå för infrastrukturen ävennär det gäller dessa investeringar. Egenfligenbegärde jag ordet för en annan sak. Inledningsvis sade jag att vi vill satsamellan 20 och på en mängd projekt. Jag uppehöll mig vid ettflertal enskilda projekt och talade för dem. Jag sade att vi icke hartagit ställning till de enskilda projekten, utan dem får vi titta närmare på.Vi förutsätter emellertid att de kommer att inrymmas i de 20-25 miljarderna. Vpkhar i en serie reservationer, närmare bestämt reservationerna 28-37, tagit uppnästan samfiiga de projekt som jag talade för. Då kan det kanske se litetunderligt ut att vi i omröstningarna ställer oss emot varandra, men beroende påden teknik vi har i är det självklart att det blir på det sättet. Vihar talat för projekten men inte reserverat för dem. Däremot kommer vi ifortsättningen att arbeta för att i stort sett samfiiga dessa projekt skallkunna inrymmas i de 20-25 miljarder som har anvisat. Överläggningenvar härmed avslutad. Mom.1 (uppdelning av SJ i ett affärsverk och ett banverk) Utskottetshemställan bifölls med 264 röster mot 13 för reservation 1 av . Mom. 4 (privata konsultbolag) Utskottets hemställan bifölls med 264 röster mot 13 för reservafion2 av . Mom. 5 (järnvägens framtida roll) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 3 avGösta och - bifölls med acklamafion. En framtidsinriktad järnvägspolitik m. m. Mom. 6 (rationaliseringar och styrelserepresentation) Utskottets hemställan bifölls med 218 röster mot 60 förreservafion 4 av m.fl. Mom. 7-18 gäller indelningen av järnvägsnätet Mom. 7(avslag på förslaget att indela järnvägsnätet i stomjärnvägar och Utskottets hemställan bifölls med 263 röster mot 13 förreservafion 5 av . Mom. 9 () Hemställan Utskottets hemställan bifölls med 218 röster mot 60 förhemställan i reservation 6 av m. fl. i motsvarande del. Motivering Utskottets motiveringgodkändes. A/ow. 70 (bandelen )- Utskottets hemställan bifölls med 230 röster mot 48 förreservafion 6 av m. fl. i motsvarande del. Mom. 11 (bandelen Nässjö-Hultsfred-Oskarshamn) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 7 avViola i motsvarande del - bifölls med acklamafion. Mom. 12 (Västerdalsbanan) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservafion 7 avViola i motsvarande del - bifölls med acklamation. Mom. 13 (Fryksdalsbanan) Utskottets hemställan bifölls med 264 röster mot 14 förreservation 7 av i motsvarande del. Mom. 16 (förändringar i bannätsindelningen) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 10 av m. fl. - bifölls medacklamation. Mom. 19(kortare avtalsperiod m. Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 11 avRolf Clarkson m. fl. - bifölls med acklamation. 1987/88:116 Mom.21 (bidrag endast till tågtrafik) En framtidsinriktad järnvägspolitik m. m. Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 12 av m. fl. - biföllsmed acklamafion. Mom.24 (trafikeringsrätten) Utskottetshemställan bifölls med 176 röster mot 102 för reservation 13 av . () anmälde att hon avsett attrösta ja men markerats ha röstat nej. Mom.29 (förstärkning av trafikhuvudmännens resurser) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 14 av - bifölls medacklamation. Mom.32 (stationshus och resecentra) Utskottetshemställan - som ställdes mot utskottets hemställan med den ändring däri somföranleddes av bifall till motionerna T66 av m.fl. i motsvarandedel och T520 av m.fl. - biföUs med acklamation. Mom.33 (nedläggning av vagnslasttrafik) Utskottetshemställan bifölls med 263 röster mot 15 för reservation 15 av ledamot avstod från att rösta. Mom.34 (upprätthållande av godstrafik) Utskottetshemställan bifölls med 231 röster mot 48 för reservafion 16 av . Mom.38 (prissättningen av kombitrafiken) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservafion 17 av m. fl. - biföllsmed acklamation. Mom.39 (kombitrafikens omfattning) Utskottetshemställan - som ställdes mot dels reservation 18 av m. fl., delsreservation 19 av och -bifölls med acklamation. Mom.41 (omfattningen av ) Förstbiträddes reservation 20 av och med 45 röster mot16 för reservation 21 av . 217 ledamöter avstod från att rösta. Härefter bifölls utskottets hemställan med 228röster mot 51 för reservation 20 av och . 1 ledamotavstod från att rösta. Mom. 43 (upprustning avinlandsbanan) Utskottets-hemställan- som ställdes mot reservation 22 av - bifölls med acklamation. Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 23 av - bifölls medacklamation. Mom.46 (samhällsekonomisk investeringsplanering) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 24 av m. fl. - biföUsmed acklamation. Enframtidsinriktad järnvägspolitik m. m. Mom. 47 (inriktningen av investeringarna ijärnvägens infrastruktur) Först biträddes reservation 26 av ochRune med 38 röster mot 14 förreservation 27 av . från att rösta. Härefter biträddes reservation 25av m. fl. mot 50 för reservation 26av och . ledamöter avstod från att rösta. Slutligen biföllsutskottets hemställan - som ställdes mot reservation 25 av m.fl. -genom uppresning. Mom.48-71 gäller upprustning och utbyggnad av skilda bandelar Mom. 48() Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 28 av - bifölls med acklamation. Mom.49 (vissa övriga projekt i ) Utskottetshemställan bifölls med 262 röster mot 16 för reservation 29 av . Mom. 50 (och ) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 30 av - bifölls med acklamation. Mom. 51 (Bergslagspendeln) Utskottets hemställan -som ställdes mot reservation 31 av - bifölls med acklamation. Mom. 52 (m.m.) Utskottets hemställan- som ställdes mot reservation 32 av - biföllsmed acklamation. Mom. 53 () Förstbiträddes utskottets hemställan med den ändring däri som föranleddes av bifalltill motion T37 av m. fl. i motsvarande del med 48 röster mot 25för reservation 33 av . 204 ledamöter avstod från att rösta. Härefterbifölls utskottets hemställan med 242 röster mot 35 för utskottets hemställanmed den ändring däri som föranleddes av bifall till motion T37 av EvertSvensson m. fl. i motsvarande del. 2 ledamöter avstod från att rösta. Prot.1987/88:116 Mom. 56 () En framtidsinriktad järnvägspolitikm. Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation.34 avViola - bifölls med acklamation. Mom. 60 (Västerdalsbanan) -; i Utskottets hemställan bifölls med 255 röster mot 20 förreservation 35 av . 1 ledamot avstod från att rösta. () anmälde atthon avsett att rösta ja men markerats ha avstått från att rösta. Mom. 63 (ostkustbanan m.m.) Utskottets hemställan - som ställdes mot.dels reservafion36 av , dels utskottets hemställan med den ändring däri somföranleddes av bifall till motion T94 av och -bifölls med acklamation. Mom. 67 (Götalandsbanan) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 37 av - bifölls med acklamation. Mom. 73 (klasskiktningen på tåg och gratisresor med.SJ) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 38 av - biföllsmed acklamation. Mom. 82 (tågstopp vid ) Utskottets hemställan bifölls med 259 röster mot 18 förreservation 39 av . Mom. 87 (riktlinjer för avgiftssättningen förbanutnyttjandet) . Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 40 avGösta m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 88 (den långsiktiga målsättningen föravgiftssättningen) , Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 41 avRolf Clarkson m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 89 (ett alternativt avgiftssystem) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 42 av - biföllsmed acklamation. Mom. 90, 91, 94 och 95 (försäljning av fast egendom, m.m.) Utskottets hemställan bifölls med264 röster mot 14 för reservation 43 av . Mom. 103och 104 (statens järnvägars lån och placering av medel utanförriksgäldskontoret) Utskottets hemställan bifölls med 265 röster mot 14 förreservation 44 av . Mom.106 (anslag till Drift och underhåll av statliga järnvägar) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 45 av m.fl. - biföllsmed acklamation. Mom.107 (anslag till Reinvesteringar i stomjärnvägar) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 46 av m.fl.- biföllsmed acklamation. Mom. 109. a (anslag till Nyinvesteringar i stomjärnvägar) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 47 av m.fl. - bifölls med acklamafion. ' Mom.113 (anslag fill Ersättning till för utveckling avgodstrafik) Utskottetshemställan - som ställdes mot dels reservation 48 av m.fl., delsreservafion-49 av och -bifölls med acklamation. Mom.114 (anslag till Ersättning tiU för köp av vissa tjänster) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 50 av m.fl.- biföllsmed acklamation. Övriga moment Utskottets hemställan bifölls. utrikesutskottetsbetänkande /88:22 om . 1987/88:18 omungdomsfrågor (prop. 1987/88:100 delvis). Anf.43 (): betänkande nr 18 om ungdomsfrågor är till omfattningenförhållandevis begränsat och detsamma kommer troligtvis att gälla för debatten.En av orsakerna till detta är att befinner sig i sitt slutskede, enannan orsak är.att ungdomsfrågorna under den aUmänpolitiska debatten blevföremål för en noggrann genomgång, och det finns knappast orsak att här upprepaden debatten. Det gläder mig dock att i efterhand kunna konstatera att denförhållandevis negativa syn pä dagens ungdom som präglar föredragande statsrådsbeskrivning i årets budgetproposition, under den debatten mjukades upp ochersattes av en betydligt mer positiv inställningfrån statsrådets sida. Detta stämmer överens med vår uppfattning att ingengeneration ungdomar haft det så bra som dagens generation, vilket i sin turnaturligtvis inte utesluter att det finns problem.