prot · GB0941 · 1987-12-31 00:00:00 — Man talar om utbyggnad av föräldraförsäkringen, men def har intekommit något förslag. Inte heller har man talat om hur man skall finansiera denutbyggnaden. Det är bara de icke-socialistiska partierna som skall finansieravartenda öre av sina förslag, innan socialdemokraterna ens behöver andas någotsådant när det gäller deras förslag. Socialdemokraterna har också en säregenförmåga atf kritisera även bra förslag som kommer från de icke-socialisfiskaparfierna. 80CHARLOTTE () replik: berömde jämsfälldhetslagen isitt inlägg. Det tycker jag att man kan göra. Men vi får inte glömma attsocialdemokraterna här i två gånger röstade emot dennajämställdhefslag, som vi i folkparfiet från början fick driva ensamma. Det ärbra att man nu har kommit till insikt. Eftersom vi känner så starkt för dennalag också tycker vi att det är viktigt att den görs ännu bättre. Jag fickinget svar på mina frågor till , om han kunde tänka sig attacceptera de krav på förändring som vi från sida har lagt fram. När det gäller kompromissen om familjepolifiken vill jagsäga att def är viktigt att läser på förslaget litet bättre. , och man fårgöra avdrag för barnomsorgskostnader . Det är alltså inte ettförslag som gynnar de högavlönade mer än några andra. Oberoende bankexperferhar också visat på att en bra sak med defta förslag är att en lågavlönadensamstående skulle ha möjlighet att gå ned fill sex fimmars arbetsdag. Det kanhon inte i nuvarande situation. 81 ()replik; Först vill jag säga några ord till omregionalpolitiken. Jag sade att ni väl måste ha mer gemensamt medsocialdemokratin när def gäller regionalpolitik och samhällsplanering än medmoderaterna, som har helt andra värderingar. Jag sade infe att socialdemokraternaoch var överens på alla punkter när det gäller regionalpolitiken. Mendet måste väl vara lättare att acceptera en socialdemokrafisk politik än enmoderat, med dess starka krav på atf marknadsekonomin skall styraregionalpolitiken. Vi har goda exempel på vad def har lett fiU. Fårjag sedan säga något om era familjepolitiska förslag. De är finansierade baratill hälften, det är sanningen. Ni säger så här: Ni har inga förslag och ingenfinansiering. Men man kan inte ha någon finansiering om man infe lägger framnågra förslag, det är helt naturligt. Det är självklart att ocksåsocialdemokraterna kommer med förslag. Vårt förslag för atf bygga utföräldraförsäkringen innebär ett helt annat stöd fill barnfamiljerna än vad ertförslag innebär, i varje fall för de stora förvärvsarbetande grupperna. Jag sade aft vi måste ha utjämning, inte barajämställdhet, i vår polifik. Det är väldigt vikfigt att vi socialdemokraterbetonar det. De borgerliga har lämnat det helt åt sidan. att det är viktigare med utjämning mellan män och kvinnor än inom gruppenkvinnor. Självfallet är det så. Men man kan inte först ha en sådan utjämningoch ändå ha de olika höga nivåerna för kvinnorna kvar. Då kommer inte de privilegieradekvinnorna aft på något sätt hjälpa till så atf de sämre ställda kvinnorna nårjämlikhet med de andra. Kärnan i vårt krav är att jämställdhet mellan kvinnoroch män och inom gruppen kvinnor sker samfidigt. Vi måste göra mer insatser förde kvinnor som har den svagaste ställningen på arbetsmarknaden, precis som viinom socialdemokratin gjort när det gäller män. Vår ställning därmåste vara ganska klar. Slutligennågra ord fill Margö , som jag infe hann bemöta i min förra replik. Detär självklart att vi skall driva en ekonomisk politik för att nå jämställdhetmellan kvinnor och män. Jag skulle vilja påstå att en solidarisk lönepolitik,mer än någonting annat, har medverkat till att kvinnorna fått bättre löner. Mendet är fortfarande otillräckligt. Vi måste arbeta vidare och få fler kvinnorfill sådana arbetsuppgifter som huvudsakligen män har. Vi måste omvärderakvinnornas arbetsinsatser. Med en solidarisk lönepolitik når vi dit. Aft nusätta ett lönefak på den statliga sidan är bara att annonsera att ni inte kangå hur långt som helst när det gäller löneökningarna utan atf vissa gruppermissgynnas. Får vi exempelvis en stark inflation och svårigheter påekonomiområdet, innebär def att de svagaste drabbas. Bland de svagaste finnsockså de svagaste kvinnorna. Därför måste man gå fram med försiktighet även närdet gäller lönepolitiken sett ur jämlikhets- och ur jämställdhetssynpunkf. 82MARGARETA (): Jag skaU börja med att läsa en dikt av enokänd författarinna. "Gamla porträtt av hädangångna damer i stråveckslivoch sköldpaddskam Aldrig slog de sig på affärer blev konstfiberfabrikanterspelade på börsen startade storbolag Aldrig sågs de vandra till jordiska äreplatser aldrig sågsde grubbla vid Varför inrättade de inga lärostolar Varför lätde sig inte hängas Varförrökte de inga cigarrer på klubbar drackpunsch och spelade wist Vad sysslade de med Flanerade i solen skrev poetiskabiljetter singlade slant . . . -underdånig till kropp och själ Det finns anledning, fru talman,aft påminna om ord om att kvinnans ställning isamhällslivet är direkt relaterad till hennes ställning i produkfionen.Socialdemokrafisk jämställdhetspolifik har som grund att alla vuxna är egnaindivider, med rätt att bestämma över sitt eget liv. Inget kollektiv, t. ex.kollektivetfamiljen, skall ta över den rätten. Det har varit familjer som inom sig har bestämt över varandra.Det har fått fill följd, så som det ofta blir, att den starke vunnit över densvage. Det är gammal klassisk Darwinteori. Mannen har inom kollektivet bestämtöver kvinnan. Så har kvinnor förmenats rätten till ett eget värdesom individer, och så har kvinnoförtrycket upprätthållits i skenet av attkollektivet, familjen, ändå vet bäst hur man skall ordna det med försörjning,barnomsorg, service och annat. Historien om familjen och dess förmåga att bedrivajämställdhet borde ha lärt alla atf den grundsyn som socialdemokraterna har ärden enda som skapar verklig valfrihet för individen. Sedan kan individerna isin fur, på lika villkor, hävda sig i kollektivet, i familjen, och då kan mangenomföra familjepolitiska åtgärder i förvissning om att ingen missgynnas. Grunden för verklig jämställdhet är alltså frihet. Frihetfår man genom oberoende. Oberoende får man i sin tur genom ekonomisksjälvständighet. Alltså: Bara genom eft eget arbete som man kan försörja sigsjälv och sina eventuella barn på kan man uppnå jämställdhet. Varje annatförsök att definiera jämställdhet är trolleri med ord. Jag kunde inte uppfatta att de borgerliga företrädarnagjorde eft minsta försök att definiera vad de menar med jämställdhet. Ett eget arbete, fru falman, har varit och kommer att varagrunden för jämställdhet. Vi ser nu att arbetslösheten sjunker i , ochdet är bra. Men vi socialdemokrater från norra har i en mofion pekat påde speciella problem som våra län drabbas av. Unga flickor flyttar i större utsträckning än unga pojkar.De erbjuds - i den mån de erbjuds något - ofta ett deltidsarbete, ofta inomvården. Flyttar de söderut, kan de få fast helfidsarbete och ofta bostad.Strömmen av unga flickor från norr visar så gott som något att unga kvinnorvill kunna försörja sig, vill leva ett jämställt liv. Men det är infe enbartbrisfen på arbete som gör det svårt för unga kvinnor aft leva och bo i norraSverige. Attityder gör att flickor fortfarande väljer myckettradifionellt. Det är t.o.m. så illa att medvetenheten har sjunkit de senasteåren. väljs ännu mer traditionellt än . Eft akfivtarbete ute i länen hos länsstyrelser, utvecklingsfonder, länsskolnämnder måstedärför utföras. Vi har decentraliserat mycket av både resurser ochbefogenheter ut till länen från . Def betyder både risker ochmöjligheter. Vi riksdagsledamöter får mindre makt, och vi får verka, i den månvi vill verka, på länsplanet. Vi som är från norra är glada åt att ThagePeterson exempelvis i direktiven till den regionalpolifiska utredningen skrivitin atf man särskilt skall studera kvinnornas situation. Def har han gjort efteren uppvaktning av de socialdemokratiska kvinnodistrikten i norr. Jag hoppas atfde kvinnor och män som kommer att sitta i utredningen tar särskilt ansvar fördetta. Då kommer jämställdheten att också påverka regionalpolifiken, och deftjänar kvinnorna på. För det socialdemokrafiska kvinnoförbundet ärsextimmarsdagen litet av jämställdhetens flaggskepp. En generell dagligarbetstidsförkortning kommer att betyda oerhört mycket. Def öppnar dörren tillmer tid för familjen, för studier, för fackligt och politiskt arbete. socialdemokratiskakvinnoförbundet drivit denna fråga, i med- och motgång. upplever vi att vihar medvind i fackföreningsrörelsen, ute bland människorna på gatan. Detta ären fråga som för väldigt många kommer mycket högt på listan över angelägnareformområden. Jag undrar var de andra partierna står i denna fråga. Varstår och i denna viktiga arbetstidsfråga? Hur kopplarman den i så fall till jämställdheten? Ni säger att ni vill lyssna påmänniskorna. Gör ni det, och är ni beredda aft arbeta för en generellsextimmarsdag? Om inte, vilka människor vägleder er? Vem lyssnar ni på? Nära samband mellan jämställdhet och kvinnors förvärvsarbetehar barnomsorg och föräldraförsäkring. En absolut förutsättning för jämställdheti socialdemokratisk tappning är en utbyggd barnomsorg. Därför har vi, ofta meddåligt stöd från de borgerliga, hävdat denna fråga. Ni har litet grandförblindade av valfrihetens chimär pläderat för alternafiv, och det har ocksåskett här . Vad dessa alternativ egentligen bestått av har ofta varitoklart. Vad innebär er valfrihet egentligen? Av dagens debatt kan jag konstatera följande. När detgäller den offentliga sektorn säger ni att bryter man bara de offentligamonopolen kommer fler kvinnor atf få arbete som det också blir ettstörre utbud. sade att den offentliga sektorn inte kan växapå grund av finansieringsproblemen. sade hon att def fortfarandefinns behov som är outbyggda. Skall man välja något alternativ måste någonändock betala. Ekvationen går inte rikfigt ihop för mig. Sedan tyckte jag attCharlotte hade litet svårt aft bemöta resonemang omfamiljepolifiken. Vilken påverkan blir det när det gäller det förslag somfolkpartiet nu har kompromissat sig fram till - för man får väl anta att ni harkompromissat - med tanke på talet om aft man skall skapa arbete för kvinnor ochfull sysselsättning, och hur blir det egenfiigen med finansieringen? Var skallni ta pengarna? Detta kunde vi infe få något besked om. Pengarna måste tasnågonstans, men vem skall betala? Def sägs aft barnfamiljerna kommer att gynnasoerhört mycket, och det måste betyda att de inte skall betala. Men vem skallbetala? hävdade att fler män skulle arbeta medvård, om det fanns alternafiv. Hur skulle detta kunna ske? Är det inte den lågalönen och tradifionen som skapar kvinnodominansen på vårdområdet? Skulle männentrissa upp lönen, om alternativen förverkligades? Är det därför de skulle väljaatt komma dit? Skulle den offentliga sektorn hänga på, eller hur hade ni tänkter det hela? Talet om människornas valfrihet är mycket försåtligt. Detkan låta så bra, men synar man litet närmare får man ett starkt intryck av atfmoderaterna och verkligen vill förändra systemet i grunden. Är detså, och , att ni är ute efter en heltmarknads-orienterad offentlig sektor? Även jag vill ge en eloge till utskottet förett genomarbetat betänkande. Jag vill också yrka bifall till hemställan idetsamma. 83INGRID () replik; Jag tycker att vi har fått bevis på attsocialdemokraterna i allra högsta grad misstror människor. När jag lyssnar påMargareta tycker jag också aft människoföraktet litet grand lyserigenom. En sak till: Jag tror faktiskt infe att har med sighela sitt parfi. åsikter sammanfaller mera med vpk:s än medsocialdemokraternas. I början av anförande trodde jag attjag hörde litet fel. Det gällde attacken mot familjen. taladeom att kollekfivet familjen har tagit över. På så sätt skulle man ha förstörtså mycket. Den svage skulle ha fått stå fillbaka för den starke, osv. Jagtycker att det egentligen är kollekfivet politikerna som har tagit över, ochdet är detta som vi vill göra någonfing åt. Vi vet ju att människornasvalfrihet har minskat undan för undan. Jag har varit inne på detta fidigare . Man har kommit så långt att man kan leva på sin lön, man kaninte besluta över sin egen situation och inte välja den barnomsorg som familjenönskar. Vi kan inte tala om människor som om de vore kollektiv. Viär inga kollektiv utan olika individer. Familjerna består av olika individermed olika önskemål. Det är just detta som vi har velat ta hänsyn fill i detfamiljepolifis-ka förslaget. Familjens valfrihet är så inskränkt att detmåste göras någonfing för att öka den, och då är vårt förslag mycket bra.Vårdnadsbidraget gör det möjligt att åstadkomma en mindre omfördelning, frånpolitiska beslut till de enskilda familjernas beslut. De enskilda familjernasbeslut blir olika och skall också bli olika, eftersom familjerna själva ärolika. Vi är alla individer och inte något kollektiv som man kan bunta ihop ochskicka fram och tillbaka. Finansieringen av förslaget tycks vara det enda somsocialdemokraterna kan anföra mot förslaget. Jag börjar näsfan misstänka aftsocialdemokraterna tycker att förslaget är alldeles för bra, eftersom det ärprecis det här som människor önskar. Vid opinionsundersökningarna har vi jusett vad människorna önskar. Av tidningsartiklar och reaktioner på förslagetkan man ju se hur det ligger fill. Är det så det förhåller sig, MargaretaWinberg? 84CHARLOTTE () replik: talar om att def finnsoutbyggda behov inom vård och omsorg. Jag håller med om def, men MargaretaWinberg menar aft det inte finns någon möjlighet att få behoven fillgodosedda,om vårt förslag genomförs. Jag tror faktiskt att det är möjligt. Vi kan visaatt vård inom den privata omsorgen är billigare; Def gäller barnomsorg,tandvård och viss privat sjukvård. Defta utesluter ju inte heller att vi är förrationaliseringar och översyn, så aft det också blir billigare alternativ inomden offentliga vården. Sedan tillbaka till familjepolitiken. Man undrar omsocialdemokraterna verkligen skulle kunna peka på en enda kvinna somplanerar en karriär som hemmafru. Kvinnor vill förvärvsarbeta, och de gördef också till . har gått med på den här kompromissen ifamiljepolitiken för att det skall bli mer tid för barnen och föräldrarna attvara tillsammans och därför aft det blir mer pengar till allasmåbarnsföräldrar. Dessutom får vi en 8 protokoll 1987/88:41 störrevariation när det gäller barnomsorgen. Vi tycker inte att en lösning är bra föralla barn och föräldrar. Föräldrarna måste få större möjlighet att påverkautformningen av omsorgen om sina barn. 85 () replik: Jag återkommer till familjepolitiken. Samhällets stöd till småbarnsfamiljerna måste ta fasta påde krav som småbarnsföräldrarna ställer. De vill ha tid både för barnen och föryrkeslivet. Genom ett vårdnadsbidrag skulle föräldrar och barn få en störrevalfrihet. En kortare arbetstid skulle också bli lättare aft klara ekonomisktunder barnens uppväxttid. sade att det måste vara valfrihet ibarnomsorgen och att ekonomisk självständighet är grunden för ett eget arbete.Ja, men där det inte står att uppbringa ett arbete för en egen ekonomiskförsörjning och där det infe finns någon barnomsorg kan man fråga sig vad detär för valfrihet. Valfriheten blir väl då atf flytta till eller någonannan stor tätort, där det finns arbete och barnomsorg. Jag hävdar fortfarande atfvårt familjepolitiska förslag är det mest rättvisa. 86 () replik: Ja, , def är just individenvi värnar om. Med def som ni kallar familjen menar jag alltså kollektivet.Familjen är ju ett litet men ändock kollektiv. Den består ju av minst tvåpersoner, ofta flera. Det är klart att jag vet att inte tycker omuttrycket. Men man kan ju använda något annat. Man kan kalla det för grupp. Detspelar ingen roll, individen i gruppen är vikfig för oss. säger vidare att man inte kan leva påsin lön. Vem är mani Är det individen, eller är det kollektivet, eller gruppen,om man hellre vill kalla def så? Det är ju där vi skiljer oss åt. Vi menar attvarje individ skall vara fri, och det blir man om man är oberoende. Ochoberoende bUr man om man har en egen inkomst som man kan leva på. Beträffande detta tal om valfrihet kan man ju också frågasig vilken valfrihet . innebär för en ensamstående. Jag har väldigtsvårt atf förstå hur 15 000 beskattade kronor fill alla på något sätt skulle,öka valfriheten. Sedan över till domedagsprofetia, därhon säger att rnan om det inte finns jobb och barnomsorg väl får flytta ditdetta finns. Det är alltså därför som detta bidrag skulle vara någonfing attha. Det är ju precis detta som vi är rädda för, nämligen att ett bidrag skullepassivisera de enskilda människorna men kanske framför allt oss politiker. Viskulle kunna komma att tycka aft människorna i alla fall får detta bidrag ochaft vi därför inte behöver ordna barnomsorg och kanske kan strunta i aft ordnajobb där ute i glesbygden, som det ju oftast handlar om. Detta är ett förödandesynsätt. Jag trodde faktiskt inte att skulle uttrycka sig så. 87 () replik; Jag förstår att inte harläst vårt familjepolitiska förslag. innebär nämligen mycketmer än vad man'vid första påseendet kan tro.Det betyder, som jag tidigare sade, en omfördelning. Man kan använda dessa . till att själv bestämma vilken typ av barnomsorg man skall ha. ex. använda dem om man vill ha sina barn på kommunalt daghem. Man kan ocksåanvända dem om man vill gå samman med andra familjer och anställa endagbarnvårdare. Man kan alltså använda oUka alternativ. Skulle detta förslagkomma till stånd, vilket jag hoppas, kommer också idéerna, eftersom en del avde subventioner som ges till en mycket liten grupp ju överförs tillflera, så att man skall ges möjligheter aft välja. Ensak till, ; Vi kommer ju båda från ett glesbygdslän. Dagensbidragssystem missgynnar verkUgen kommunerna i glesbygden, kommunerna med lågskaftekraft. Ta som exempel en familj ute i glesbygden. Den betalar ju sinbarnomsorgsavgift även om den inte har tillgång till barnomsorg. Genomkommunalskatten betalar de till barnomsorgen i tätorten. Men familjen kan inteutnyttja den, utan det är tätortens människor som får del av dennasubventionerade omsorg. Med vårt sysfem skulle fördelningen bli rättvisare. Denfördelning som sker är ju orättvis. Detfinns oerhört mycket att använda dessa pengar till när det gäller att ökavalfriheten. Det är därför som förslaget är så bra. Ju mer vi diskuterar dettaförslag, desto bättre kommer människor att förstå hur bra det är. Då kommer desocialdemokrafiska argumenten att framstå som ganska bleka och bli ganska få.De är inte så många . Ni talar ju mest bara om finansieringen. Och när detgäller finansieringen har väl socialdemokraterna inget att skryta med. Debrukar minsann inte finansiera sina förslag. Man kan tänka sig att eventuelltfå höra det efter valet, när de kommer med förslag om ny bensinskatteller någonting sådant. Hur den lilla del som är ofinansierad skall betalaskommer ni att få reda på redan i januarimotionerna. Det behöver ni intebekymra er om - det kommer förslag. 88 () replik; Detta med familjepolitiken lämnar tydligen inte socialdemokraternanågon ro, eftersom flera av dem tar upp den här . Jag kan förstå def, förvårt förslag har ju fått ett väldigt positivt bemötande i den svenska pressenoch, såvitt jag kan förstå, delvis också inom de socialdemokratiska leden. MargaretaWinberg säger att det inte finns någon valfrihet, för den ensamstående kvinnan.Men, valfriheten ökar ändå med vårt förslag - också för den ensamståendekvinnan i så måtto atf hon har möjlighet atf förkorta sin arbetsdag. Hon kanalltså få mer fid för sina barn. Hon har också möjlighet aft få en störrevalfrihet när det gäller att välja barnomsorg. Oberoendebankexperter har ju också visat atf i en familj där vardera maken har eninkomst av . kan någon av dem välja aft vara hemma. Som jag tidigarehar sagt, tror jag inte att det är många som kommer att välja detta alternativ.Men med vår politik ges möjligheter att välja. Vi har gått med på detta avhänsyn framför allt till barnens behov - det är dem vi sätter i centrum i vårfamiljepolitik. 89 () replik: Jag måste säga att det var eft märkligt sätt att uppfatta det jag sade.Jag vill säga det ytterligare en gång; Vårt familjepolitiska förslag ökarvalfriheten. Alla typer av barnfamiljer tjänar på förslaget. Socialdemokraternahar inte lyckats ordna arbete i alla bygder med sin politik. Vad väntar man på?Väntar man på att det skall bli folktomt, innan man lägger fram förslag som gerrättvisa åt alla? Jag skulle i så fall vilja rekommendera socialdemokraterna attta del av våra förslag, att verkligen sätta sig ned och ta reda på vad deinnebär och sedan följa oss åt. Anf.90 () replik: Jag fick alltså det som jag tidigare sade bekräftat av Kersfi ,nämligen att man skaU få detta bidrag i stället för ett arbete. säger ju att socialdemokraterna infe har lyckats med att skapaarbete. Då skulle alltså detta, såvitt jag förstår, i en tänkt förlängning varaett alternativ. Detta motsätter vi oss, därför att vi med alla medel försökeratt skapa sysselsättning också där sådan inte finns . Och vi är på god vägatt lyckas. Men ett bidrag i den här formen skulle passivisera både människoroch, som jag sade, kanske framför allt politikerna. säger att jag inte har läst förslaget. Det är nog mycket som Uggergömt i detta enligt henne fina förslag - det har jag förstått. Hon säger vidareatt människorna själva skall få bestämma vilken barnomsorg de vill ha. Det ärtydligen så att man skall få ett urval av barnomsorg att välja bland. Jagundrar om verkligen tror att efterfrågan kommer att växa närman måste finansiera en del av detta bidrag med minskade statsbidrag. tar också upp situationen i glesbygdskommunerna, t, ex. i Jämtland.Det vore på sin plats atf göra en liten rundresa i länet för aft på så vis fåklart för sig att det inte alls är bara i den stora tätorten som människornakan få del av god, barnomsorg utan att den finns i alla kommuner. Dethar också vuxit fram alternativ, såsom föräldrakooperativ och andraalternativ. Också de människor som bor i glesbygden och betalar skatt förbarnomsorgen får alltså i allt större utsträckning även del av den. Barnomsorgär också något som efterfrågas. Ser man till landet som helhet, så är detfaktiskt daghem som efterfrågas. Det står 60 000 barn i kö för barnomsorg. I av fallen efterfrågar föräldrarna till dessa barn daghemsplats, 20 %familjedaghemsplats och - säger 3 - efterfrågar alternativ barnomsorg. Jagtycker att detta är siffror som talar för sig själva. Förstevice talmannen anmälde att , och anhållit atf tUl protokollet få antecknat att de inte ägde rätt tillytterligare repliker. 91 (vpk); Eller borde jag kanske, eftersom vi talar om jämställdhet, drista migtill att säga fru talkvinna? Men jag skall hålla mig till gängse språkbruk ochnormer. Det är svårtmed jämställdhetsarbete, och def blir inte lättare när manfår djupare insikter i förtryckets mekanismer. Förtryck och diskriminering hareffekter som vi är bärare av. gav ut sin bok könet. har en del hänt, men vi kvinnor är fortfarande i storutsträckning andra person i våra egna liv. Jag vill inledningsvis Citera ; "Klasser ärstora grupper av människor som skiljer sig från varandra genom den roll de harinom samhällets arbetsfördelning och utifrån det sätt på vilket de tar emot sinandel av samhällets rikedom och storlek av denna." I den här debatten skulle jag vilja göra en litenomskrivning av texten: "Kvinnor och män är människor som skiljer sig frånvarandra genom de roller de har inom samhällets arbetsfördelning och utifråndet sätt på vilket de far emot sin andel av samhällets rikedom och storlek avdenna." Maktstrukturen mellan klasserna och männens dominans överkvinnor existerar parallellt. Det är arbetarklassens kvinnor som är minstjämställda i samhället och i arbetsUvet, både i jämförelse med LO-kollektivetoch med kvinnor från andra samhällsgrupper. Arbete och egen försörjning ärgrunden för kvinnors frigörelse. är kvinnors arbeten och löner mer hotade äntidigare. Nedskärningar pågår inom den offentliga sektorn.