prot · GB0990 · 1987-12-31 00:00:00 — I bröts den nedåtgående trenden, ochkonsumtionen har pendlat upp och ner. var konsumtionen någothögre än . En orsak till detta är säkert senfärdigheten med att höjaalkoholpriserna. har hävdat att alkoholskatten måste höjasminst en gång och att höjningarna måste ske i takt med - eller varasnabbare än -utvecklingen av konsumentprisindex. Detta krav från har sannolikt varit pådrivande- ja, jag kanske har skäl att anta att vårt sätt att ta alkoholproblemen påallvar och därför göra missbruket till en av våra valfrågor var avgörande förregeringen, som fick mod att ta initiativ. Folkparfiet framförde underriksdagens allmänna motionstid krav på en höjning avalkoholpriset . Det är med tillfredsställelse vi noterar att regeringennu uppmärksammat behovet av en prishöjning. Att höja priserna på starköl ochspritdrycker är väl motiverat från alkoholpolitisk synpunkt, varför folkpartietbiträder regeringens förslag vad prishöjningarna beträffar. Däremot,herr talman, är vi inte nöjda med att priset på vin hålls oförändrat. Frånfolkpartihåll har vi föreslagit att även priset på vin skall höjas med 5 %.Vinkonsumtionen har ökat drastiskt , och vinet har i storutsträckning blivit också ungdomarnas dryck. Regeringen- och även - bedriver en obegriplig alkoholpoli-fik, då de nu villintroducera en ny dryck genom att sänka viss vinskatt till starkölsklass ochdärmed skapa en särskilt gynnsam skatteklass för det nya lättlättvinet.Regeringen beräknar höga tillverkningskostnader för det nya vinet, medan annanfackkunskap hävdar betydligt lägre kostnader för tillverkning. Detkan mycket väl vara så att tillverkningskostnaderna blir betydligt lägre änregeringen beräknat, och då kommer det s. k. lättlättvinet att konkurrera meddet alkoholsvagare starkölet. Fördel ärju ingalunda så att lättlättvinet ärnågon ofarlig dryck, då det får innehålla alkohol. Tvärtom visar julättlättvinets succé i , att en olycklig marknadsföring kopplad till ettförmånligt pris gjort detta vin fill en "innedryck" bland ungdom,alldeles särskilt bland flickor. Får vi denna utveckling också i ,skulle skattesänkningen få en utomordentligt olycklig effekt. Folkpartietanser därför, att en förändring av skatten för viner med en alkoholhalt omhögst 7 volymprocent alkohol bör anstå till dess det är utrett vilkaframställningskostnaderna blir och vilka produkter vinet faktiskt konkurrerarmed. Även den starkt expanderande handeln med snabbviner utgör ettalkoholpolitiskt problem. Den totala alkoholmängd som framställs genomhemfillverkat vin torde ligga i samma storleksordning som hembränningen. Detfinns anledning att söka tona ned och begränsa marknadsföringen av snabbvin. Äventobaksbruket bör av hälsoskäl minskas och helst halveras. Även här börskatteinstrumentet användas effektivare. Med det sagda yrkar jag bifall till förslaget om skattehöjning på spritoch starköl. I övrigt yrkar jag bifalltill reservationerna 1, 5, 6, 7, 8, 9, 10 och 14. 3 BO ()replik: fann anledning att kritisera den alkoholpolitik sommoderaterna driver. Jag vill bemöta det mycket kort. Vihar accepterat den produkt som kan komma att kallas lättlättvin - mendiskussionen om produktens attraktivitet kan vi lämna därhän. Dettaär ett sätt att belägga drycker med lägre alkoholhalt med lägre skatt. Jag villfråga ; Hur kan i reservation 8 ha inställningen skall ha en beskattning efter alkoholhalt när ni sedan inte i praktiskpolitik är beredda att acceptera det? Jagvill också fråga : Om ni faktiskt strävar efter att minska dentotala alkoholkonsumtionen, att försöka få ungdomar och andra att drickaalkoholsvaga drycker - om de nu skall dricka någonting - varför säger ni frånfolkpartiet nej till införande av ett svagare starköl som säljs på Systemet ochsom kan leda till en minskning av den totala alkoholkonsumtionen? 4GUDRUN () replik: ovilja att införa lättlättvinet,, är ett led i arbetet att minska totalkonsumtionen . Det äringen som vet om lättlättvinet kommer aft konkurrera med annat vin ellermed det alkoholsvagare starkölet, och det är anledningen till att folkpartietinte vill säga ja till det. Jag kan ställa några motfrågor till . Ommoderaterna i ord bekänner att de vill arbeta för målet om en 25-procentigminskning av konsumtionen, hur går detta ihop med förslag ochderas reservationer i defta betänkande? Hur går det ihop med införandet avmellanölet? Hur går det ihop med förslaget om en mindre höjning av skatten påstarkölet? Hur går det ihop med introduktionen av lättlättvinet, som eventuelltblir en konkurrent till starkölet? Hur går den politiken ihop med tystnad ifråga om snabbvinsatserna och deras betydelse? Hur går den politiken ihop medviljan aft förenkla reglerna för alkoholservering, att sänka alkoholpriserna pårestauranger och dessutom att öppna ett antal nya utskänkningsställen i varjekommun genom att alkoholservering tillåts på teatrar, konserthus och andraställen? 5 BOLUNDGREN (m) replik: Jag är glad att ger migtillfälle att förklara detta ytterligare en gång, då det är mycket viktigt. Viär överens om att den totala alkoholkonsumtionen skall minska. Jag konstaterarockså att anser att beskattningen skall ske efter alkoholhalt, ochdet tror jag i och för sig skall vara en principiell utgångspunkt. Om ett svagare starköl införs på Systembolaget innebärdet, att för varje flaska av det svagare starkölet som säljs i stället för detnuvarande starkölet minskar alkoholkonsumtionen . Jag medger attförändringen ligger på mikroplanet, men det är helt säkert att så sker. känner till hur det fungerar . Mångamänniskor tycker att det kostar väldigt mycket pengar att gå på restaurang ochtar därför några "stadiga" innan de går dit. De tycker att det ärbättre att ha något med sig utanför, kanske inte i garderoben, där det ärriskfyllt, men i bilen, som någon i sällskapet kör. Det fungerar alltså på detsättet. Om denna konsumtion begränsades och i stället skedde innepå restaurangen, skulle kvantiteterna bli mindre - det är de flesta människormedvetna om. Det är motivet till moderata samlingspartiets ställningstagande idetta fall. Det är samma sak när det gäller teaterbesök. Det bästavore naturligtvis om ingen konsumerade alkoholdrycker över huvud taget, men närmänniskor ändå gör det finns det en uppenbar risk för att de som går påteatern väljer att ta några drinkar i förväg, eftersom de inte får göra det påteatern. Det är sannolikt bättre att de dricker ett glas vin på teatern ännågonting som kanske innehåller starksprit, innan de går dit. Det är det jag menar med att diskussionen rörsymbolfrågor, som inte är de stora frågorna. Egentligen borde vi diskuterabakgrunden till både bruket och missbruket, men det är inte vår uppgift här . Prot.1987/88:90 Detta är orsakerna till att vimoderater lägger fram dessa förslag. 23 mars1988 alltså minska den totalaalkoholkonsumtionen, bl. a. genom att skapa mer ordnadeformer för konsumtionen och genom att få till stånd en konsumtion 6 () replik: Är vi ändå inte överens om, , attdet är tillgängligheten till alkohol som har en stark påverkan på bruket? Ompriset på alkohol på restauranger skall sänkas borde det betyda att bruketökar, inte minskar. Jag kan inte hjälpa att det förefaller mig som om moderaternaargumenterar mycket bra för att det 25-procentiga minskningsmålet skall nåsmen att de i ord och handling föreslår åtgärder som får rakt motsatt verkan.Med de reservationer och förslag som har i bagaget blir inte derasalkoholpolitik trovärdig. Jag kan inte riktigt ta på allvar tal omatt de avser att nå detta mål på de som återstår fram . Talmannen anmälde att anhållit att tillprotokollet få antecknat att han inte ägde rätt till ytterligare replik. 7MARIANNE (): Det är ett något märkligt betänkande sombehandlas här . Där sägs bl. a., vilket är fastslaget i , attalkoholkonsumtionen skall minskas, som en ny alkoholprodukt införssom i stället riskerar att leda till en ökning av alkoholkonsumtionen. Vi i tycker att regeringens alkoholpolitik präglasav låt-gå-mentalitet. Det är mycket fagert tal om offensiva åtgärder för attminska alkoholkonsumtionen - men var finns handlingskraften? När alkohol- och efter kritik förpassivitet bytte ordförande och bildade en särskild beredningsgrupp hösten 1986skulle saker hända. Det tog innan bara en affischkampanjstartades. Ungdomsdagen här i skulle inriktas på drog- ochvåldsfrågor, men det var endast ett marginellt inslag . Det somhar gjorts i denna grupp måste ha skett i tysthet - jag har i allafall inte märkt någonting. Jag vill därför ställa frågan till : Vadhänder nu i denna grupp, och vad planerar den att göra? Flera motionärer har tagit upp frågan om etthandlingsprogram för att uppnå WHO-målet om en 25-procentig minskning avalkoholkomsumtionen fram . Enligt uppgift utarbetas nu ettsådant inom . Det är nog bra, men det borde ha skett långttidigare. Här är ytterligare ett exempel på låt-gå-mentaliteten. Det faktum att alkoholkonsumtionen minskade under några århar tydligen invaggat regeringen i någon sorts säkerhet om att alkoholproblemenkommer att lösas ändå. Så är det ju inte. mål i alkoholpolitiken är att få nerkonsumtionen utan att för den skull tillgripa restriktioner som av allmänhetenuppfattas som negativa och som ingrepp i den personliga integriteten. kamratstöd,fidig hjälp på arbetsplatser och inom sjukvården, kampanjer riktade tillungdomar- det är några av de medel som bör användas, och då på en betydligtbredare front än vad som sker . Jag har i tidigare debatter här i kammarenredogjort för en rad lyckade projekt som riktas just till de grupper som jagräknat upp. Det är viktigt att arbeta med folkrörelser ochungdomsorganisationer, men det räcker inte. Det är just de människor som inteär med i någon organisation som har de största behoven av information. kommer senare i debatten att merutföriigt redovisa syn på alkoholpoUtiken ur social synvinkelnär det gäller sambandet våld och alkohol, kvinnors alkoholism osv., och därförskall jag i fortsättningen inrikta mig mer på alkoholbeskattningen ochreservafionerna nr 4, 6, 7 och 8. Det gäller först borttagandet av skatten på lättöl. Det äringen alkoholpolitisk fråga i sig utan mer en livsmedelspolitisk fråga. Vi icentern har inget emot lättöl, utan anser tvärtom att det är en bra måltidsdryck.Men när det gäller matpriser och matskatt har vi vårt förslag om sänkt skatt påmaten, och vi är därför inte beredda att vidta några andra förändringar inomlivsmedelsbeskattningen . Dessutom anser vi att det är en smulahaltande att ta bort skatten på lättöl men inte på läsk och andra alkoholfriadrycker. Motivet för att att ta bort skatten på lättöl är ocksålitet märkligt. Utskottsmajoriteten skriver, att eftersom lättölet fått enminskande försäljning tas skatten bort. Då kan man fundera om punktskatter påandra varor också skall tas bort när försäljningen minskar, t.ex. på läppstifteller choklad. Motivet är naturligtvis att få till stånd en övergång frånfolköl till lättöl, men jag tycker att det är ganska naivt att tro att en prissänkningmed per liter skulle ha särskilt stor effekt på konsumtionen. Nästa fråga är betydligt allvarligare. Här föreslårregeringen införande av en helt ny alkoholprodukt - utan föregående utredning,utan att höra socialutskottet, utan att ha satt sig in i konsekvenserna. Mantror att ett nytt attraktivt alkoholsvagt lättvin skall göra att folk väljerdet i stället för det starkare vinet. Det är en vällovlig tanke, men vi icentern tror inte att så blir fallet. "Lättlättvinets" framgång i USAmotsäger ju också antagandet att det skulle bli så. I stället tror vi att ett alkoholsvagt vin kommer attlocka många, särskilt ungdomar - och kanske till största delen flickor - attövergå till att dricka lättlättvin i stället för öl. Det tycker vi är mycketallvarligt. Detta vin med en alkoholhalt på är betydligt starkare änstarkölet, som har alkohol. En förskjutning från öl tilllättlättvin vore förödande för många ungdomar och deras framtid. Jag tycker attkammaren bör kunna ena sig om att gå emot den nya alkoholprodukten. Att dessutom ha samma skattesats på lättlättvinet som påstarkölet är principiellt förkastligt ur alkoholbeskattningssynpunkt. En annan av våra reservationer gäller takten påprishöjningarna. Det är viktigt att prishöjningarna sker med korta mellanrum.Prishöjningar bör också vara på samma nivå som förändringarna ikonsumentprisindex, eller på något högre nivå. Det bör t. ex. inte vara så, attskatten höjs kraftigt i samband med en helg, såsom skedde för ungefär ett årsedan - det får kraftig 2 protokoll 1987/88:90 hamstringseffektoch leder även till en konsumtionsökning föreprisökningen. Prisökningarna bör ske med kortare intervaller och inte med såstora steg som förekorhmer. En viktig princip är att alkoholhalten bör vara vägledandeför alkoholbeskattningen. Vi har i vår motion begärt att regeringen skallåterkomma med förslag i den riktningen, och a en trepartireservation krävs nuen beskattning som i högre grad än tillgodoser detta önskemål omskatt efter alkoholhalt, i syfte att motverka den höga alkoholkonsumtionen. Vi är dock i det här läget ännu inte beredda att föreslåinförande av en ny skatteklass för ett svagare öl än starkölet. Motivet för attinföra det nya lättvinet är ju att det skäll vara beskattning efteralkoholhalt. Men det stämmer ju inte alls, eftersom det skulle vara samma skattpå starkölet som på det nya lättlättvinet fast alkoholhalten inte är densamma. För övrigt tillstyrker vi de prishöjningarsom föreslås i betänkandet. Jag yrkar bifall till våra reservationer nr 4, 6, 7och 8. 8 (vpk): Frågan om bruket av alkohol och inställningentill konsumtionen av alkohol är ju egentligen i grunden av ideologisk art. Iarbetarrörelsens barndom var förutsättningarna för organiserandet avarbetarna, politiskt och fackligt, väldigt begränsade. Då hade arbetarrörelsenett mycket starkt engagemang i i arbetet för total nykterhetbland sina medlemmar. Det har skett en förskjutning i tankegångarna mot en meraförståelsefull, en mera liberal inställning till alkoholbruket. Jag tror att omvi önskar en verkligt effektiv alkoholpolitik, skulle den kunna åstadkommas medandra förtecken än bara skatte-, avgifts- och prissystem. Jag tror att detskulle ha stor betydelse för en tillnyktring hos det svenska folket omriksdagen sade: Vi lovar att alla våra ledamöter skall leva i en totalt alkohollös situation här i . Dettror jag skulle vara väldigt effektfullt och bidra till att få folk att inseatt vi vill arbeta för de mål vi har godkänt i WHO. Jag inser emellertid att förhållningssättet när det gälleralkohol inte är sådant att man kan få en så effektfull demonstration. I detta anförande skall jag också beröra vpk:s motion ochreservation om höjd tobaksskatt. Vi har aldrig i vpk godkänt principen atttobaksskatterna skall höjas bara när man höjer spritpriserna. Därför har viånyo motionerat om en höjning av tobaksskatten. I vår motion och i vårreservation nr 15 till detta betänkande har vi utförligt och noggrant redovisatvarför vi vill ha en höjning av tobaksskatten. Jag hänvisar till detta förslagoch yrkar bifall till reservation 15. 9LARS (): Det är faktiskt inte mycket mer än fyramånader sedan vi här i kammaren diskuterade alkoholfrågorna. Många av demotioner som vi nu har att ta ställning till är identiska, eller nästanidentiska, med dem som vi diskuterade då. Detsamma gäller en hel del avreservationerna. Jag kommerdärför inte att i detalj kommentera varenda motion och reservation.Jag skall i stället försöka väva in dem i ett kortfattat, mera översiktligtalkoholpolitiskt resonemang. Jag ser inte en lång och ingående alkoholpolitiskdebatt bara fyra måndader efter den förra som särskilt meningsfull. Risken förupprepningar även i debatten är överhängande. Det innebär förvisso inte att jag tycker att dessa frågorär mindre betydelsefulla . Tvärtom, de är förmodligen viktigare än påmycket . Och det sammanhänger bl. a. med att vi nu avstadigt sjunkande alkoholkonsumtion har fått uppleva att konsumtionen på nytthar börjat öka. Det gäller framför allt samt i viss mån1987. är det en kraftigt ökad starkölskonsumtion somförsämrar statistiken. Särskilt alarmerande är de tecken som tyder på attungdomsgrupperna på nytt har börjat öka sin alkoholkonsumtion, främst dåöldrickandet. Det finns därför anledning till vaksamhet. I det här lägetkänns det angeläget att betona att vi socialdemokrater står fast vid den nugällande målsättningen för svensk alkoholpolitik, dvs. att den totalaalkoholkonsumtionen skall begränsas. Därmed skall vi också tvinga tillbakamissbruket och motverka skadorna. Det kan nämnas att sedanställde sig bakom WHO:s rekommendation om att minska alkoholkonsumtionen ftån 1985 . Men när detta är sagt finns det anledning till en stundsstilla eftertanke inför de problem som detta medför. Det är nämligen inte såvärst långt dit -. Till yttermera visso har redan tre av de femtonåren gått utan att det har skett någon nämndvärd nedgång i alkoholkonsumtionen.Så nu gäller det att ta krafttag. Det fordras en mängd insatser på många olikaområden med den tydliga målsättningen att antingen begränsa tillgängligheten avalkoholhaltiga drycker eller begränsa efterfrågan på sådana drycker. När det gäller begränsningen av tillgängligheten går detatt peka på många åtgärder. Det gäller t. ex. att skapa så många alkoholfriamiljöer som det över huvud taget är möjligt. Mot denna bakgrund finns detanledning att höja ett varningens finger för den nästan explosionsartadeökningen av antalet utskänkningstillstånd. har antaletserveringstillstånd ökat med . Med tankepåatt det rörsigom vin-ochspritrestauranger med en stor ungdomlig publik kan detta bli ett växandealkoholpolitiskt problem. Tillgängligheten är också i högsta grad beroende av deåldersgränser som gäller för inköp och servering av alkohol. Här råder det storenighet om att vi i måste ha höga sådana gränser. Utskottet avvisardärför enhälligt motioner med krav på att åldersgränsen för inköp avalkoholvaror anpassas till myndighetsåldern. Vidare måste tillgängligheten begränsas genom ettomfattande regelsystem för kontroll av produktion, försäljning och servering.Alltför rigorösa regler, som lägger stora hinder i vägen för ansvarsmedvetnamåttlighetsförbrukare, kan emellertid leda till att allmänhetens förståelseförde alkoholpolitiska strävandena urholkas. Fanatism och verklighetsflyktlöser här lika litet som någon annanstans några problem. I stället skulle nyaproblem kunna, tillskapas i form av t. ex. en ökad hemtillverkning av vin ochsprit, som är ett stort alkoholpolitiskt bekymmer. Det kanske viktigaste alkholpolifiska instrumentet ärbeskattningen. Det finns ett mycket klart samband mellan pris och konsumfion.Enligt alkoholpolitiska beslut skall priserna på alkoholdrycker varahöga och följa den allmänna prisutvecklingen. Regeringen föreslår nu attskatterna på spritdrycker höjs så att priset blir något högre än det som enanpassning till konsumentprisutvecklingen för varor och tjänster i allmänhetkräver. Dessutom föreslås att skatten på starköl höjs från . Som en följd av detta kommer priset på de vanligaste spritdryckernaatt stiga med något och priset på starköl med . Detta börha en återhållande effekt framför allt på den nu kraftigt ökandeölkonsum-tionen. Av alkoholpolitiska skäl föreslås också att skatten pålättöl helt slopas och att en ny skatteklass för mycket alkoholsvaga vinertillskapas. tillstyrker med stor majoritet dessa förslag. Med anledning av den debatt som utbröt här mellan moderatasamlingspartiet och om just de alkoholsvaga vinerna finns detkanske anledning till ett förtydligande. Det nya alkoholsvaga vinet skalltillverkas på Vin- & Spritcentralen under betryggande former. Det hartagits fram efter ett långt forskningsarbete och det kommer att innehålla enalkoholhalt på , dvs. ganska nära den alkoholhalt som starkölethar . Farhågorna för att lättvinet skulle ta övermarknadsandelar från och att folk skulle börja dricka det i stället för starkölär alltså relativt obefogade. Det är här egentligen bara fråga om att sänkapriset så att det kommer i nivå med de billigare vinerna med en högrealkoholhalt. Efter vad jag kan förstå finns det ingen större risk för attlättvinet skall bli något slags inkörsport för starkare alkoholhaltiga drycker. När jag ändå är inne på skatter finns detkanske anledning att på nytt höja ett varningens finger. Det gäller de åtgärdersom nu förbereds för att i möjligaste mån anpassa svensk skattepolitik tillförhållandena i . Det bör sägas ifrån att en långtgående anpassningav våra alkoholskatter till den låga nivå som ganska allmänt råder inom EGskulle innebära problem, eftersom dessa skatter ju har till syfte att dämpakonsumtionen. Därför måste målet för ett eventuellt svenskt deltagande i denvästeuropeiska integrationsprocessen vara att de sociala och hälsomässi-gasträvanden som vägleder svensk alkoholpolitik inte försvagas. Hur skall vi då begränsa efterfrågan på alkoholhaltigadrycker? Ja, här rör det sig framför allt om allmänna insatser på social- ochfritidspolitikens område. De olika organisationernas aktiviteter är också viktigai detta sammanhang. Först och sist är det emellertid en fråga om en sakliginformations- och upplysningsverksamhet, som riktar sig till alla människor menkanske främst till barn och ungdom. Över huvud taget är en av de viktigastetankarna bakom hela alkoholpolitiken att försöka förhindra att unga människorbörjar dricka alkohol. Därför gör nu regeringen en central kraftsamling för attintensifiera opinionsbildningen på alkoholområdet. Det sker genom att ensärskild beredningsgrupp har bildats inom rådet för alkohol- ochnarkotikapolitiska frågor. Jag tror att det kan vara ett svar på MarianneAnderssons fråga. gruppen ingår bl. a.personer som känner till ungdomars problem och uppväxtsituation och som kanbedöma olika opinionsbildande insatsers betydelse för ungdomars beteende.Gruppens arbete har främst inriktats på ungdomar mellan samt påföräldrar, lärare, ungdomsledare m.fl. Arbetet är i full gång och mångaaktiviteter pågår. Sammanfattningsvis;Alkoholproblematiken löses inte genom enstaka åtgärder, som tillgrips litet dåoch då. Det fordras ett helt batteri av åtgärder, som genomförs på ett planeratoch genomtänkt sätt. Detär därför som jag med stor tillfredsställelse kan konstatera attsocialstyrelsen på regeringens uppdrag arbetar med aft ta fram enplan för hur WHO-målet på ett mera systematiskt sätt skall kunna uppnås. Dethär arbetet skall förhoppningsvis kunna ske snabbt. Vi närmar oss ju år 2000med en, som det ibland tycks, förfärande hastighet. Därmedber jag, herr talman, att få yrka bifall till hemställan i föreliggandeutskottsbetänkande och avslag på samfiiga reservationer. Det gäller ävenreservationerna om höjda tobaksskatter. Utskottet har bl. a. på grund avstadigt sjunkande tobakskonsumtion inte funnit skäl att tillstyrka kravet påhöjd tobaksskatt. 10 BO ()replik: Det har hänt att jag och har haft animeradedebatter i kammaren i skattepolitiska frågor. Jag måste ändå nu komplimenierahonom till ett balanserat anförande, må vara att vi sedan inte är överens iutskottet i alla detaljer. Denfråga vi diskuterar är sådan att vi alla har ett gemensamt mål. Vi värderar påolika sätt de medel som kan användas för att nå detta mål. Jag hyser alltså,som jag sade i mitt inledningsanförande, en fruktan för att vi håller på attvidta åtgärder, som alldeles bortsett från att de inte har folkets stöd ocksåkan ge resultat i felaktig riktning när det gäller alkoholpolitiken. Mot denbakgrunden skulle jag vilja fråga , som ju argumenterade förmöjligheten att ha ett alkoholsvagare aUernativ till de nuvarande vanligarelättvinssorterna, varför man inte försöker hitta ett alternativ inomSystembolagets ram. a. debatten om tillgänglighet vore det intressant ochviktigt att få veta det. Ett öl som är svagare kan vara attraktivt somalternativ, och på det viset kan man få en icke obetydlig minskning av dentotala alkoholkonsumtionen. Jag förstår inte riktigt motståndet mot bakgrundav inledningsanförande.