prot · GB09135 · 1987-12-31 00:00:00 — i motsvarande del, dels reservation 7 av och ,dels reservafion 8 av och -bifölls medacklamation. Mom. 17 (finansiering med avgiftsmedel) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 6 avSven m. fl. i motsvarande del - bifölls med acklamation. Mom. 18 (spridning av avloppsslam) Först biträddes reservation 9 av m.fl.- somställdes mot reservation 10 av m. fl. - med acklamafion. Härefter bifölls utskottets hemsfällan med 146 röster mot94 för reservation 9 av m.fl. 61 ledamöter avstod från attrösta. A/om. 79 (det juridiska ansvaret m.m.) Utskottets hemsfällan - som ställdes mot reservafion 11 av och -bifölls med acklamafion. Mom. 20 och 21 (höst- och vinterbevuxen , m.m.) Utskottets hemställan bifölls med 246 röster mot 50 förreservafion 12 av m. fl. 2 ledamöter avstod från atf rösta. Mom. 22 (försöks- och utvecklingsverksamhet m. Utskottets hemställan - spm ställdes mot reservafion 13 avSven m. fl. - bifölls med acklamafion. 25 (målsättning för halveringsprogrammef) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 14 avJan Jennehag i motsvarande del - bifölls med acklamation. Mom. 24 (avveckling av kemiska bekämpningsmedel m.m.) Utskottets hemställan - som ställdes mot delsreservafion 14 av i motsvarande del, dels utskottets hemställanmedden ändring däri som föranleddes av bifall fill mofion Jo248 av motsvarande del - bifölls med acklamafion. Mom. 27 (stråförkorfningsmedel) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 15 avSven m. fl. - bifölls med acklamafion. Mom. 30a (nytt anslag till lövskogsplanfering i slättbygd,m.m.) Utskottets hemställan - som ställdes mot dels reservafion16 av m. fi., dels reservafion 17 av ochBengt i motsvarande del - bifölls med acklamafion. Mom. 30b (särskilda medel fill hagmarksersäffning) Prot. Utskottets hemställan - som ställdes mot reservafion 18 avLennart Brunander och - bifölls med acklamafion. Mom. 31 (nafurvårdshänsyn i omställningsprogrammet m.m.) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 17 avLars och i motsvarande del - bifölls med acklamafion. Mom. 32 (odlings- och kulturlandskapets värden m.m.) Ufskottets hemställan - som ställdes mot reservafion 19 avJan Jennehag -bifölls med acklamafion. Mom. 36 (statligt stöd till alternativ odling m. Utskottets hemsfällan - som ställdes mot reservafion 20 avLars m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 37 (villkor vid upphandling) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservafion 21 avJan Jennehag 7 bifölls med acklamafion. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. 1987/88:44om uppskov med behandlingen av vissa ärenden, 1987/88:36 om uppskov med behandlingen av vissa ärenden, 1987/88:37 om uppskov med behandlingen av vissa ärenden, 1987/88:24 om uppskov med behandlingen av vissa ärendenoch 1987/88:34 om uppskov med behandlingen av vissa ärenden. Kammaren biföll vad utskotten i dessa betänkandenhemställt. 1987/88:40 om energipolitik inför 1990-falet (prop. 1987/88:90 och 1987/88:100 bil. 16) samt 1987/88:41 om ny ekonomisk styrning av m. m. 1987/88:87och1987/88:90). Prot,1987/88:135 Talmannen meddelade aft betänkandena skulle debatteras iangiven ordning och avgöras i ett sammanhang efter avslutad debatt. Först upptogs fill behandling näringsutskottets betänkande40 om energipolifik inför 1990-talet. AnL 1 (): Vi har just i fatfat en lång radbeslut på miljöpolitikens område, som är myckel mer långtgående och merradikala än de förslag som regeringen och dess miljö- och energiminister harvelat lägga fram. a. har lagt fast ett tak för koldioxidutsläpp iSverige. Detta måste leda fram till en ganska ordentlig omprövning, infe baraav socialdemokraternas, utan även av centerparfiets, folkparfiets och vpksenergipolifik. Def skulle vara värdefullt om vi i debatten kunde få en delkommentarer från de övriga partiernas sida om hur de skall hanleraenergipolitiken när det finns ett tak för koldioxidutsläppen och om de ändå kanstå för en förtida kärnkraftsavveckling. Vi har att ta ställning bl. a. till ettregeringsförslag om avveckling av två kärnkraftsreakforer - en i ochen i . Regeringens förslag har i sedvanlig ordning granskats avriksdagens närirtgsufskott. Utskoffefä bedömningar och hemsfällan återfinns ibetänkande nr 40. Detta betänkande är digert. Def innehåller - som vanligt -allt, från komplicerad kärnteknik till energigräs och sopor. Några frågor finnsdet enligt min mening särskild anledning alt diskutera och fundera över. Vad betyder elektriciteten för den enskilde och för svenskindusfri? Kommer det aff finnas el för aft tillgodose behoven? Varför arbetarvpk, socialdemokraterna, och på atf göra elektricitetendyrare och göra den till en bristvara? Vilken betydelse har den svenskakärnkraften för en god tillgång på el till acceptabla priser? Kringdetta, herr talman, kommer jag att upphälla mig i mitt anförande. Svensk energipolitik var fram till oljekrisen på 70-laleti allt väsentligt inriktad på lillförselfrågor. Politiken syftade lill enstabil och säker energiförsörjning. Det var bra alt politikerna nöjde sig meddet. Energianvändningen fick förbli opolitiserad. Med andra ord fick marknadenstyra utvecklingen med alla de fördelar det förde med sig. Under hela 1900-lalet har statsmakterna sökt verka för enrationell utbyggnad av kraftproduktionen och för en rationell elektrifiering avlandet. Detta har varit bra för . I takt med en ökad tillgäng på el harvi människor fått def bättre. Vedspisarna är borta. Def är varmt när vi vaknar,t. o. m. i den kallaste vinternatt. Tvättmaskinerna sköter tvätten.Sköljning-en behöver inle längre göras med blåfrusna händer, där köldvärkensprider sig genom hela kroppen. Elektriciteten är en välsignelse för oss alla.Vi behöver bara sticka kontakten i väggen för atl få ström lill del vi önskar:TV, hårlork, diskmaskin. Elektriciteten har revolutionerat arbetsplatsen. Bortaär det hårda, kroppsliga slitet och def monotona arbetet. Borta är de långaarbetsdagarna och de korta semestrarna. Borta är de fruktansvärt smutsiga arbetsplatserna.I stället finner vi fina arbetsmiljöer. Maskiner sköter det tråkiga, enformigaarbetet. Elektriciteten har tagits i bruk för atf förbättraproduktionsstyrningen. El används för aft rena vatten och luft från mängder avobehagliga ämnen. Def går inte aft finna något område - i hemmet eller påarbetet - där vi inte är beroende av el. Vi behöver el. El är en välsignelse för mänskligheten. Denär underbart lätt alt distribuera. Den ger oss möjlighet lill samma komfortoberoende av om vi bor långt ute i glesbygden eller i en stadskärna. I har vi med förstånd tagit till vara vad naturenhar givit oss i vatfenkraffsfillgångar. När vi infe längre ville fa det lillavi hade kvar av forsar och fall i anspråk för elproduktion, satsade vi påkärnkraften. Allt defta ger oss en el som infe kan produceras och erbjudas päett miljövänligare sätt. Jag har, herr talman, velat nämna detta, eftersom detsällan sägs vilken glädje och nytta vi har av elektriciteten. Inte är det förvånande att elkonsumfionen i och ialla andra länder också ökar. Vi människor tycker om elektriciteten,och vi har tagit den till oss som något högst naturligt och nödvändigt. Tekniken går framåt. Nya supraledande material kanrevolutionera eltekniken och öppna nya, okända användningsområden för el.Forskning och teknisk utveckling, ja allt, är beroende av el. Därför bör vi sompolitiker - om vi skall vara progressiva och framfidsinriktade - se fill att vialllid har en riklig tillgång till billig el, producerad på ell miljövänligtsätt. I är situationen den, att alla utom moderaternamed nästan alla fill buds stående medel bekämpar elektriciteten. Här ägnar sigsocialdemokrater, vpk-are, folkpartister och infe minst centerpartister åt attmed alla möjliga tekniker försöka strypa den goda fillgången på el. Men om manser bakom de polifiska företrädarna och ser på strömningarna ute hos allmänheten,kan man konstatera, senast från en SIFO-undersökning , aft del baraär en tredjedel av det svenska folket som vill slänga alla svenskakärnkraftverk och övergå till andra energikällor - bara en tredjedel. Länder inte detta, herr falman, till en viss eftertankehos de parfier som står för en snabb och omotiverad avveckling? Kan man infe utgå från, atf det svenska folket förväntarsig och: även kommer alt framtvinga en omprövning? När del gäller svenskakärnkraftverk är av svenska folkel övertygat om atf dessa kan drivas utanallvarligare olyckor. Detta är värt atl notera, infe minst av företrädare förvåra svenska massmedia. Medan man planerar för eller bygger ulkärnkraften i hela världen går vi rakt motsatt väg. Vi avvecklar, trots atf vårkärnkraft uppfyller högt ställda säkerhetskrav. Av den politiska debatten fär man ett intryck attutvecklingen på kärnkraftsomrädet har stått stilla; Men det är precis tvärtom.Nya reaktorer-självavsfängande - har sett dagens ljus. Reaklorsäkerhelen harökat.iNya material och mängder av nya erfarenheter av driften bidrar ständigttill ökad säkerhet och till ett allt mindre inflytande från den mänskligafaktorn. Varför sägs inte någonting om del? Varför skriver inte massmedia om sådant? Vi vet all teknikutvecklingen inte slår stilla inom deområden som gäller elproduktion. Del är inle bara i man satsar. Runt omi världen anslås Energipolitik inför 1990-talet . miljardertill forskning på kärnteknikens område, och det leder fill ny teknik och nyareaktormodeller precis som när def gäller bilar, flygmaskiner ochröntgenapparafur. Tänk bara, när vi om några decennier kan användafusionskraften, när vi ur en liter '/ätten kan hämta lika mycket energi somfinns i av dagens bensin och distribuera den i supraledningar! Nej, herr talman, elektriciteten är bra och därför skall vise till aff vi har god fiUgårg'på el. Den socialdemokrafiska regeringen, påhejad av vpk-are ochcenterpartister och med ett tyst eller kanske lågmält stöd från folkpartietvill begränsa användningen av el i . och vpk är rent otroliga.De vill få ned konsumtionen av el , från fill 100, trots att visedan elektricitetens fillkomst ökat förbrukningen med varjeår. Hur tänker man gä fill väga? Man talar om hushållning, ettmjukt och varmt ord bakom vilket det döljer sig högre elpriser och i denyttersta förlängningen förbud och ransonering. Vi konsumenter tycker så mycketom el aff def enda sättet att lyckas få ned konsumtionen är atf höja priset.Och man är beredd aft dra in av de svenska elförbrukarna - fill en början framtill 1991 - för atf få def i hög gradtvivelaktiga nöjet atf avveckla kärnkraft, som uppfyller alla de säkerhetskravsom kärnkraffsinspektionen ställer upp och som sju av fio svenskar tycker ärsäker. Elprishöjningarna och avvecklingen av tvä reaktorer kommer atf få till följd att hushållens ekonomi försämras och atl mångaindustrier inom de elintensiva branscherna läggs med. , någon milväster om , är det första beviset på atf den energipolitik som försav en majoritet i inte är bra för och i all synnerhet inteför Bergslagen och för Norrlandslänen. I Dagens Indusfri för ett par dagar sedankunde vi se aff samtliga prognosinsfitut - inkl. LO och finansdeparfemenfet -räknar med ett bytesbalansunderskoft på uppemot 15 miljarder - deftatrots en högkonjunktur och ett mycket högt kapacitetsutnyttjande inom svenskexportindustri. Detta ger naturligtvis anledning till stor oro. Allt talar föratf underskottet kommer atf öka när konjunkturen försvagas. Vi tvingas aff ånyolåna stora belopp utomlands. Borde infe def, herr falman, stämma till en visseftertanke hos miljö- och energiministern? Den svenska industrin är för liten för aff ens i en högkonjunkturbära upp vår ekonomi; För att kunna exportera mera måste vi bygga uf vårindusfri, och för detta krävs def el. Som alla vef finns def ett klart sambandmellan indusfritillväxt och elkonsumtion. Kan det, herr falman, vara rimligt aff låta det svenskafolkhushållef drabbas av brist på el och dyrare el, när vi mest äv allt behövervåra pengar för aff investera i ny industrikapacifet? haravslöjat aff företaget föredrar aft förvärva industriell kapacitet inom EGhellre än atl bygga uf i ett , som kan erbjudakonkurrensfördelar i form av billig elenergi. SCA bygger om entidningspappersmaskin för atf hålla elförbrukningen nere. studerarSCA förutsättningarna all vidare- utvecklasin produkfion av tidningspapper genom engagemang inom EG-området. Borde infedefta, herr talman, stämma fill en viss eftertanke? ','som jag nämnde och soiii producerarkiselmefall tiU bl. a. aluminiumindustrin, läggs ned. En lång rad kemiska industrier plus aluminium- och stålindustrindrabbas. Det är givet aft dessa företag infe direkt springer benen av sig föratt investera i ny kapacitet. Man kör så länge det går, sedan lägger man ned. Borde infedetta, herr falman, sfärhma fill en viss eftertanke? Alla våra elintensiva företag som byggts upp tack varetillgången på billig el längs med Norrlandsälvarna får stora bekymmer. Klyftanmellan rika och fattiga delar av vidgas. Sumrrian av kardemumman bliraft vi tvingas importera def vi hitfills gjort själva, och därmed försämrar vivår utrikesba-lans. Tvingas vi dessutom atf importera kol, naturgas eller t.o.m.el för ytterligare ett par miljarder 'för atf ersätta de nedlagdareaktorerna i och , så gör vi det sju resor värre. Borde infedetta, herr falman, stämma fill en viss eftertanke? Import av de varor som våra elintensiva företag i dagproducerar innebär också att vi lägger över produkfionen till länder som Polenoch , ja t. o. m. , länder som baserar sinelproduktion på kol eller annat fossilt ämne. Med ändra ord bidrar vi med vårenergipolitik fill att miljön i andra delar av och världen försämras merän om vi med vår mera miljöfékniskf avancerade utrustning själva står förprodukfionen. Är infedetta höjden av nationell'egoism? ' Omtanken om de svenska hushållens ekonomi talar för atfkärnkraftver ken skall tillåtas gå sä länge säkerheten tillåter defta. ' Omtanken orh vår svenska ekonomi kräver ätt vi tar fillvarade tillgångar vi har och infe skrotar def som fungerar. Omtanken om sysselsättning och industriell verksamhetställer krav på att avvecklingen sker , när annanmiljövänlig teknik finns aft tillgå.. Otillfredsställda behov i form av avskaffandet avsjukhusköer, en sjätte semesfervecka och bättre pensioner kan infe tillgodosesi ett , som redan har en för liten industrisektor, en för stor offentligsektor och världens högsta skattetryck. Omtanken o.m en god miljö - inte bara i utan ävenutomlands -förutsätter att vi utnyttjar vår svenskakärnkraft och därmed undviker ökad användning av fossila bränslen. Det är därför, herr falman, minst sagt förvånande af'tmiljö- och energiministern så hårt - iifan hänsyn till ekonomi, miljö,välståndsutveck-Ung och opinioner - driver mot eri förtidakärnkraffsaweckling. Krifiken mot regeringens proposition har varit hård.Enligt LO saknas nödvändigt underlag för aft avveckla . Näringsutskotfet har tagit till sig kritiken ochdärmed,'om inte formellt så reellt, skjutit stora delar, av i sank. Det beslut vi kommer atffatta innebär atf två reaktorer skall stängas - en i och en iBarsebäck. Men vilka reaktorer? Här hade regeringen hoppats få besluta själv.Men näringsutskot- 1987/88:135 , tet villeenhälligt något annat. Energiministern måste - om socialdemokraterna efteralla räffsskandaler skulle vinna valet - gå tillbaka fill ochfråga om lov. Energiministerns oåterkalleliga avvecklingsbeslut klingar illaefter näringsutskottets bryska men sakligt rikfiga behandling. ,Kontrollstationen 1990 har av den socialdemokratiska majoriteten inäringsufskottet byggts ut till ett veritabelt stridsvagnshinder, som t. o. m.blir svårt för energiministern att forcera. T. o. m. kärnkraftsreakforernas tekniska livslängd på 25år är ett minne blott - de :som resulterade i den slutUga tidpunkten år2010. Det är nu -efter utskottets behandling - fastlagt, att def äravskrivningstiden sorn är , medan den tekniska livslängden är den tidunder vilken reaktorn uppfyller alla krav på säker och ekonomisk drift. har hävdat atf de svenskakärnkraftverken har en livslängd . Delta konstaterande frånutskottets sida får klara konsekvenser för ersättningsbeloppens storlek omnågra kärnkraftverk skulle stängas trots att de uppfyller ställdasäkerhetskrav. energiminister har fått underbetygav sina egna i näringsufskoff. Jag måste få konstatera detta.Energiministerns miljöpolifik har krympt ihop, och def leder till affefter koldioxidbeslutet även hennes energipolitik radikah måsteförändras. Def är vi moderater som börjar få alltmerarätt i våra bedömningar. Den moderata energipolifiken, som innebär enavveckling långt in på 2000-falef, erbjuder hushållen och industrin elprisersom är låga. Detta bidrar till färre regionala problem och fill en bättremiljö: Infe minst kan vi konstatera aff vi har stöd för våra uppfattningar hosen klar majoritet av def svenska folket. Def är beklagligt att regeringen och folkparfiet i dagframtvingar högre avkastningskrav - bl. a. på som vi skall fa upp isamband med diskussionen om näringsutskottets betänkande 41 - vilket leder lillhögre elpriser när det inte är motiverat. Man gör allvarliga politiska ingreppi en väl fungerande marknad. Detta kan endast djupt beklagas av oss moderateroch varje enskilt hushåll och av vår industri. Jag yrkar bifall till samtliga moderatareservafioner i betänkandet och fill hemsfällan under punkt 35 inäringsutskottets betänkande nr 40. Jag avser att yrka på rösträkning vadgäller reservafion nr 2. Idetta anförande instämde och (båda m). AnL 2HÄDAR (): 650 anställda på Ringhalsverkef vänder sig iett brev till riksdag för aff berätta om sin oro inför vad som hållerpå atf ske med energipolitiken. De understryker aff oron i första hand infegäller rädslan för aff förlora jobben, utan i stället är det deras känsla för vadsom är rätt och fel som har kränkts. De menar atf vi i efter hand harblivit varse nya hot mot vår miljö som är allvarligare än vad vi kundeföreställa oss i slutet av 70-talel. Man talarom freonerna och om denslrålningskaiastrof dessa skulle kunna medverka till. Vidare hävdar man attfreonerna skulle kunna medverka till kanske 10 000 nya cancerfall per är bara iSverige. understrykerockså atl förbränningen av fossila bränslen hotar all leda till en än störrekatastrof. Vårt klimat kan ha fått allvarliga rubbningar . Uttryck för samma slags oro har kommit från företrädareför vid . Liknande synpunkter har också kommit fråninternationellt kända svenska vetenskapsmän. De oroar sig starkt förfossileldningens konsekvenser. Oro för utvecklingen kommer också till uttrycki uttalanden från industrin, från fackliga företrädare, från länsstyrelser ochfrån kommuner där def finns energitung indusfri, från skogsindustrin och frånstålindustrin etc. IngenjörsvefenskapsakadeVnien uttalar alt man är myckelbekymrad inför en avveckling av två reaktorer på 90-lalet. I en artikel idagens nummer av erinrar om att utsläpp avkoldioxider och andra gaser från mänskliga aktiviteter ändrar jordens klimat.Görs inget blir det varmare, glaciärerna smälter, havsytan stiger, lågläntaområden dränks och nederbördens fördelning över världen ändras. Allt är ett hotmot människan, hennes samhällen och akfiviteter. har infe uppställt något mål förhur mycket utsläppen av koldioxider skall minska. Däremot har vi mål när defgäller uran, svavel, kväveoxider, kvicksilver och övriga metaller. Om den orosom jag har försökt att kort erinra om sägs det mycket litet i den propositionsom ligger till grund för del ärende som vi behandlar. Det är inle många områden där behovet avlångsiktig polifik är större än vad det är inom energiområdet. Det beror på aftinvesteringarna där är stora - del rör sig ofta om mänga miljarder - och på altde anläggningar som byggs förväntas vara i bruk , ,kanske ännu längre. Samfidigt är det inte mänga områden inom svensk politik somi så stor utsträckning är föremål för ryckighet, inkonsekvenser och politiskklåfingrighet. Jag tror att def är korrekt att säga aft fåyrkesgrupper är mera sakligt kompetenta än de som arbetar med den vikfigafrågan om svensk kraflförsörjning. har naturliga förutsättningar när det gällervattenkraft. Men vi har också i utvecklat den sannolikt bästa ochsäkraste tekniken för kärnkraft och för driften av sådana kraftverk. De svenskateknikerna har nått världsrykte när det gäller överföring av elektrisk kraft.Deras kompetens -det gäller då tusental ingenjörers och andra anställdas - kaninfe ifrågasättas. Ändå är def få yrkesgrupper som är så överkörda av polifiskabeslut som just den här gruppen. Det är få grupper, vilkas kompetens tillmätsmindre betydelse vid den politiska styrningen av det område där de ärverksamma. Det är få grupper som blir så illa hanterade - möjligen kan delsammadock sägas om ytterligare en grupp. Beslutet om avveckling som fattades 1980 väckte entusiasmpå vissa håll. Det fanns bönder och skogsägare, uppfinnare och småföretagare,som med entreprenörens fulla kraft ville engagera sig för att få fram inhemska,miljövänliga alternativ till olja och kol. De fog fasta på och förlitade sig påstatsmakternas uttalanden. För många blev resultatet av detta bortkastadeansträngningar och betydande ekonomiska förluster. Prot, 1987/88:135 - Vi har att ta ställning lill enproposition, vars centrala tema är ett förslag om en förtida avveckling av tvåkärnkraftsreakforer. Jag ser detta förslag som ett nytt exempel påsocialdemokratins lappkastpoUtik inom energiområdet. Partiet har visat dåligförmåga aff följa en konsekvent Unje. Man har också demonstrerat en uselförmåga att engagera dem som skall göra huvuddelen av jobbet, alla dem medansvar för utveckUng och drift av anläggningar för produktion av värme och el,av de långsikfiga alternativen till olja, kol och kärnkraft. Man har visat dålig förmåga aff utreda konsekvenserna förenergisystemet, för näringslivet och för de anställdas trygghet av de åtgärderman föreslår. Men man har visat stor förmåga när det gällf atf köra över tunga,sakliga argument från näringslivet, de fackliga organisationerna ochframstående vetenskapsmän som oroar sig för konsekvenserna för miljön påjorden. Och man har visat stor förmåga aff kommendera och aft framställa defta kommenderandesom uttryck för beslutskraft. Def finns i svensk energipolifik fre skilda,men i sak konsekventa och begripliga linjer. Den första linjen utgår från attkärnkraften infe är något egentligt problem, att man kan använda den och kanskeutveckla den vidare, måhända t.o.m. bygga nya kärnkraftverk. Jag vef inte hurdef egentligen ligger till på den punkten, för jag tycker infe jag fick någonriktig klarhet i vad avsåg. Den Unjen var Linje l:s i folkomröstningen och är moderaternasUnje . Dén andra linjen ser fördelarna men också nackdelarna medkärnkraften -avfallsproblemen, restriskerna vid driften m. m. Den vill befraktakärnkraften som en parentes i svensk energiförsörjning. Den linjen viU ocksåsätta in den svenska energiförsörjningen i ett internafionellt perspektiv ochbetonar från den utgångspunkten kravet på hushållning, nödvändigheten atf påsikt minska fossil eldningen och att utveckla miljövänliga energialternativ.Den vill ta ansvar för aft vi ersätter kärnkraften med någonfing bättre, intebygger in oss i ett nytt energisystem med långsikfiga negativa verkningar förmiljön. Den linjenvar Linje 2:s, och den är folkpartiefs. För def tredje har vi linjen för vilken kärnkraftenframstår som det värsta onda och sorn därför, så snabbt som det över huvudtaget går, vill lägga ner kärnkraften. Jag delar infe def synsättet, men linjenär konsekvent från sina utgångspunkter. Den omfattades av Linje 3 och av depolitiska partier som stod för den - det är och vpk och, utanförriksdagen, miljöparfiet. , herr falman, är vi på väg aft få ytterligare en linje,en socialdemokratisk linje, en linje präglad av opportunism och tillkommen avvaltakfiska skäl. Dess anhängare vill lägga sig mellan Linje 2 och Linje 3 föratf locka väljare från , vpk och . Def opportunistiska draget i den här linjen tar sig flerauttryck. Jag vill peka på två.