prot · GB0951 · 1987-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1987/88:51 1 § Upplästes följande inkomna skrivelser: Undertecknad ber härmed om entledigande från uppdraget somsuppleant i utrikesutskottet. Undertecknad ber härmed om enfiedigande från uppdraget somsuppleant i utbildningsutskottet. Framställningarnabifölls av kammaren. 2 §Svar på fråga 1987/88:289 om arbetsförhållandena vid iStockholm har frågat mig vilka åtgärderregeringen avser att vidta för att säkersfälla en godtagbar kapacitet ochrimliga arbetsförhållanden vid i . Norrmalmspolisen, som är ett vaktdistrikt inompolismyndigheten i , har det polisiära ansvaret för ordningen ochsäkerheten i . Ordningsproblemen är här betydande, och deställer stora anspråk på dem som arbetar vid . Personalläget ärbekymmersamt, bl. a. därför atf av polistjänsterna är obesatta. i har emellerfid inlett ettarbete för att förändra och förbättra arbetsmetoder och organisafion. Därmedtorde också personalsituationen förbättras på . En skrivelse medförslag till åtgärder som kan förbättra arbetssituationen på kort sikt liggerför närvarande hos , och den kan förväntas bli överiämnadfill regeringen. Jag vill också peka pä att den ökade antagningen av polisaspirantersom regeringen beslutade om , och som byggs på i årets budgetproposition,bidrar fill ett allmänt sett bättre personalläge. Om arbetsförhållandena vid i åtgärd sommera bör ge resultat är den förstärkning med 150 administrativatjänster som föreslås i årets budgetproposition. Frågan om arbetsmiljön och arbetsförhållandena i övrigtvidNorrmalms-polisen ägnas särskild uppmärksamhet av polismyndigheten. Ävenregeringen har vid ett par fillfällen vidtagit aktivaåtgärder i syfte att förbättra arbetsförhållandena för personalen vidNorrmalmspolisen. Regeringen har sålunda i ett särskilt beslut medgett attca 1,7 milj. kr. får tas i anspråk för ombyggnadsarbeten och andra åtgärder föratf förbättra arbetsförhållandena. 'Vidare har regeringen ställtresurser fill förfogande för nya lokaler för bl. a. tunnelbanesektionen iStockholm, som haft sina lokaler i samma byggnad som Norrmalmspohsen iövrigt. Sammantaget innebär detta en rejäl förbättring av lokalsituafionen förNorrmalmspolisen. Regeringen kommer givetvis även i fortsättningen att varauppmärksam på förhållandena för Norrmalmspolisen. 2 PÄRGRANSTEDT (c); Jag ber aft få tacka justitieministern för svaret på min fråga. Det problem som jag tar upp i frågan är ganska allvarligt,i synnerhet för dem som arbetar vid och för alla dem somvisfas i . Norrmalmspolisen har hamnat i något av en ond cirkel närdet gäller arbetsförhållandena - arbetsbelastningen är extra stor, vilket inteär så konstigt då det gäller ett innersfadsområde i en storstad, och i och medaff man inte har kunnat skapa acceptabla arbetsförhållanden för dem som arbetari detta vaktdistrikt har man fått många vakanser. En femtedel av alla tjänsterär nu obesatta, vilket också framgår av svaret. Detta har naturligtvis letttill atf arbetsbelastningen blivit ännu hårdare, arbetsförhållandena ännuorimligare och tendensen att söka sig bort från detta vaktdistrikt ännutydligare. På det sättet riskerar situafionen att ständigt bli sämre. Förutomett stort antal vakanser medför situafionen en stor personalomsättning och enrelativt stor andel unga och oerfarna poliser, för vilka situafionen kan bliextra jobbig. Därför behövs krafttag för att ändra utvecklingen och bryta denonda cirkeln till något positivt. Därför måste man vara beredd också fillokonventionella lösningar - kanske att tillskapa fier tjänster så atf man harlitet grand av en överbemanning på vaktdistrikten, aff införa extra ekonomiskaförmåner för dem som arbetar där, osv. Jag tycker, herr talman, aft andan i det svar jag har fåttär mycket posifiv. Jag uppfattar det så att regeringen tar situafionen påallvar och är beredd atf vidta kraftfulla åtgärder. Jag hoppas att de blirtillräckligt kraftfulla och också, som sagt, okonvenfionella för att detverkligen skall hända någonting. Överläggningen var härmed avslutad. 3 §Svar på fråga 1987/88:240 om tillsättning av professuren i romanska språksärskilt ibéroromanska språk vid har frågat mig när regeringenräknar med atf kunna tillsätta den vakanta professuren i romanskaspråk, särskilt ibéroromanska språk, vid i . utnämnde regeringen innehavare av tjänsten, mendenne tillträdde aldrig utan begärde avsked. Sedan sedvanlig prövning avtjänsten skett föreskrev regeringen atf denna fick återbesättas med oförändratämnesinnehåll. Professuren ledigförklarades därefter på nytt i början av 1987.Enligt upplysning från i har språkvefenskapli-gasektionens tjänsteförslagsnämnd avgivit förslag i ärendet den 25 november1987. Något överklagande har ej inkommit fillregeringskansliet. Ärendet har ännu inte inkommit tillufbildningsdeiparfementet. När så skett kommer regeringen naturligtvis attefter sedvanlig beredning inom fatta beslut i frågan. 4 (); Jag tackar statsrådet för svaret. Jag hadenaturligtvis hoppats aff skälet till att jag fått vänta infe bara varriksdagens frågestunds formella regler utan också atf villekomma hit och berätta aft han nu utnämnt en professor. Jag beklagar atf så infeär fallet, och jag måste beklaga aft faktiskt inte har haftmöjlighet fill det. Då hoppas jag bara aft det var ett rent uppläsningsmisstagatf inte sade aft ärendet ännu inte kommit in. Det här ärnågot av en skandal för . Har man infe postlåda där, närvi nu vet att ärendet infe är överklagat? Jag råkar veta atf det finns ett enigt förord för enalldeles utomordentligt kvalificerad sökande, som enligt de sakkunniga kommeratt hamna i världslitteraturen för sina arbeten. Jag vet också atttjänsteförslagsnämnden har sagt atf den av särskilda skäl vill föreslå även enannan sökande. Men jag hoppas aft noterar atf nämnden inte angivitnågra som helst uppgifter om vad det är för särskilda skäl. Jag hoppas ocksåatt , när ärendet kommer in - om nu inte ministernringer och ber aft få det översänt - funderar mycket på hur könsfördelningen äri fråga om professurerna även inom humaniora och ser fill aff vi får den bästaav de sökande i . Vidare hoppas jag att , när ärendetkommer in, tar det, om inte med vändande post, så . Överläggningen var härmed avslutad. Om tillsättning av professuren i romanska språk särskiltIbéroromanska språk vid Om anordnande i visst fall även gemensam skolledning fören gymnasieskola och en vuxenskola 4 §Svar på fråga 1987/88:285 om anordnande i visst fall av en gemensam skolledningför en gymnasieskola och en vuxenskola har frågat mig om regeringenshuvudsakliga motiv för avslag på en ansökan från omrätt att fr.o.m. /89 i Norra real ha en gemensam skolledning för engymnasieskola och en vuxenskola. Jag vill erinra om aft från gäller ettnytt system för resurstilldelning och statsbidrag till skolledning vidgymnasieskola resp. utbildning för vuxna. I samband med att förslag omdet nya systemet fördes fram fill (prop. 1984/85:100) taladeföredraganden bl. a. om ökade möjligheter aff samordna skolledning i olikaskolformer. En sådan samordning skulle kunna medföra pedagogiska ochadministrativa fördelar i de fall någon eller några skolformer i en kommun ärav ringa omfattning, alltså t. ex. i en kommun som , men givetvis inte iStockholm. Utrymme för detta har också givits i bestämmelserna omskolledningsresurser. Vad jag nu har sagt har jag också anmält i åretsbudgetproposition under anslaget B 19. Bidrag till driften av gymnasieskolor. 6 HÄDAR (); Norra real är ett av de mest välkändaStockholmsgymnasierna. Skolan har funnits och har haft tyngdpunkten lagd på utbildning inom naturvetenskapliga ochmatematiska ämnen. Många framstående personer inom forsknings- ochuppfinnarvärl-den, civilingenjörer och andra tekniker, har hämtat infe bara sinkunskap utan även sin inspiration från de skickliga lärare som detta gymnasiumär välkänt för. Den sociala sammansättningen vid Norra real har också på ettfördelaktigt sätt skilt sig från sammansättningen vid många andra Stockholmsskolor.Den har varit bredare än i fiera av de andra gymnasierna. Sjunkande elevantal och det allmänna kravet på sparsamhefinnebar aft det en fid fanns ett hot mot skolan. De politiska parfierna varöver lag ganska ense om atf man infe kunde fortsätta med vuxengymnasief. Ettomtänkande har skett. Det har skett inom , och det har ocksåbörjat ske inom moderata samlingsparfiet. Sfockholmsparfiet har hela fidenhävdat att gymnasiet bör vara kvar. Man har i skolstyrelsen försökt att hitta enövergångsform för aft kunna trygga ett fortsatt vuxengymnasium i Norra real.Man har vänt sig till regeringen för att få möjlighet till detta med hjälp aven samordnad skolledning för vuxenskola och gymnasieskola. Jag är medveten om det som statsrådet anförde om vad somstår i propositionen. Jag anser ändå att det för en regering som hade önskatgöra någonting för aft förbättra förutsättningarna för fortsatt vuxengymnasiumi Norra real hade varit möjligt att gå denna hemsfällan från skolstyrelsen fillmötes. Jag beklagar att så inte har skett. 7 UtbildningsministerLENNART : Herr talman! Hur disponerar sinaskolbyggnader bestämmer inte regeringen. Det är som avgör omdenna byggnad skall användas fill gymnasium för ungdomar eller gymnasium förvuxenutbildning, eller eventuellt till båda. Vadregeringen har föreslagit och vad har beslutat är atfvuxenutbildningen skall ha sina egna skolledningsresurser. Undantag från denregeln skall bara göras i en kommun som är så liten att det inte finnsfillräckligt underlag för en särskild skolledning både för vuxenutbildning ochungdomsutbildning. 1987/88:51 14januaril988 8 HÄDAR (): Det är riktigt atf man skall skilja på de uppgifter som i dessasammanhang åligger kommuner och de som åligger statsmakterna - någon annantanke har heller aldrig föresvävat mig. Utbildningsministernsade att denna möjlighet atf göra undantag bara skall användas i vissasammanhang. Jag är inte säker på atf man behöver göra en så restriktiv tolkningsom utbildningsministern här gör. Jag vet att regeringar, om de vill, harförutsättningar aft kunna tolka bestämmelser på ett sådant sätt atf man iblandkan sträcka sig.längre än vad som möjligen kan framgå av föredragandens text ipropositionen. Jagvill än en gång säga att jag beklagar aft man i detta fall infe har kunnathjälpa till aft hitta en lösning som hade kunnat underlätta kvarvarandet avvuxengymnasiet vid Norra real. Överläggningenvar härmed avslutad. 5§ Svar på fråga 1987/88:222 om kostnadsutvecklingen i Gotlandstraflken har, med referens till en promemoria av statens pris-och kartellnämnd angående transportrådets beslut om taxehöjningar iGofiandstrafiken från , frågat vilka åtgärderfinansministern är beredd aft vidta med anledning av SPK;s påpekande. Fråganhar överlämnats till mig. Statsmakternabeslutade senast om riktlinjer för taxesättningen avseendeGofiandstrafiken. Förutom trafikens kostnadsutveckling och krav på kapacitetoch komfort skall transportrådef via taxesättningen bl. a. beakta trafikensmarknadsmässiga villkor samt det anslag som anvisat förGofiandstrafiken. Jag utgår från att transportrådet vid fastställande av taxorför Gofiandstrafiken följer de principer har beslutat. Transportrådeffattade sitt beslut . Beslutet och underrättelse om hur detkan överklagas delgavs direkt därefter olika intressenter. Något överklagandehar inte kommit in till regeringen. Om kostnadsutvecklingen i Gotlandstrafiken 10GUNHILD (): Tack för svaret på frågan. Svaret var välinte särskilt innehållsrikt. När statens pris- och karfellnämnd i enpromemoria redovisade sin bedömning av prissättningen i Gofiandstrafiken skeddedetta i ganska krifiska ordalag. Transportrådef har beslutat om en höjning avbiljettpriserna från . Statens pris-och karfellnämndanser aff hade varit en rikfig siffra och menar också att systemet med atfi prissättningen ta hänsyn till förväntade kostnadsökningar infe stämmeröverens med regeringens riktlinjer för SPK:s prisövervakning. Det är nu inte första gången som SPK har krifiserattransporfrådets höjningar av biljettpriserna. beslötman om en höjning , vilken ju inte kom fill stånd på grund avprisstoppet. Då, alltså , föreslog SPK en sänkning av prisernamed . När prisstoppet sedan hävdes , höjdes priset . Jagmenar att det inte kan anses motiverat aff utgå från en tänkt löneökning på 7 %när finansministern talar om . generaldirektör har i olikasammanhang uttryckt aft man från rådefs sida strävar efter att ordna trafikenpå ett för Gotlandsresenärerna positivt sätt. I detta sammanhang spelarprissättningen faktiskt en mycket stor roll. slog en gång i tidenfast att denna trafik skulle ha en prissättning som var jämförbar med SJ:s. Avdenna princip återstår ingenfing. För varje gång man gör en procentuelluppräkning, ökar klyftan gentemot SJ. Statsrådet säger aft något överklagande av transportrådetsbeslut infe har skett. Jag skulle därför vilja fråga statsrådet om vilken rollhan anser atf SPK skall ha. Kan statsrådet vidare acceptera det mått avnonchalans som transportrådef visar gentemot statens pris- och karfellnämnd? 11 Kommunikationsminister : Herrtalman! Det finns en skillnad här när det gäller uppgifterna som det är viktigtatt påpeka. Vid den här typen av bedömningar utgår SPK, såvitt jag förstår,bara från kostnadsutvecklingen från en viss tidpunkt till en annan, medantransportrådef ju bl. a. har att ta hänsyn till uttalade mening attkostnaderna för Gofiandstrafiken skall hållas inom vissa ramar. 12 (): När SJ ville höja sinabiljettpriser fann pris- och kartellnämnden att det var fråga om en alltförstor uppräkning. SJ fog då fill sig denna kritik och begränsade höjningen. Mennär det gäller Gotlandstrafiken behöver man tydligen inte alls ta någon hänsynfill vad den centrala myndigheten pris- och kartellnämnden har att anföra i sinmyndighetsutövning. Jag menar att SPK har vunnit i respekt i sittarbete och aff dess rekommendationer förtjänar aff bli beaktade. För aft fåtill stånd konsekvens i handlandet borde regeringen ingripa, och jag villdärför fråga om statsrådet är beredd att göra det. Överläggningenvar härmed avslutad. 6 § Svar på frågorna1987/88:237 och 252 om SJ:s banregion i har frågat mig om jag är beredd atf medverka till affSJ;s banregionkonfor i infe flyttas till . har frågat mig om jag är beredd aft undanröja beslutet atfflytta SJ:s banregion i . SJpåbörjade ett omorganisafionsarbete. 1 detta projekt prövas hurbanregionerna skall rationaliseras och anpassas fill framfida förutsättningar. Detär i SJ:s projekt som frågan om organisationen av bl. a. regionkontoret iNorrköping har väckts. SJ sköter enligt beslut sådant organisationsarbeteunder eget ansvar. trafikpolitiska proposifionen föreslår regeringen att SJ delas upp i enaffärsrörelse och ett självständigt banverk med ställning som egen myndighet.I likhet med vad som gäller för dagens SJ föreslås få besluta om sinegen organisation. Föratt förbereda och, under förutsättning av godkännande, genomföradenna reform har regeringen tillsatt en organisationskommitté med uppdrag attbl. a. utarbeta förslag till organisafion. SJ kommer innanslutgiltigt beslut fas i frågan om banavdelningens regionindelning atf ta delav organisationskommitténs förslag. Någon åtgärd från min sida är förnärvarande inte aktuell. 14 (): Jag ber atffå tacka för svaret. Jaghar läst , dateratden . Pä en halv A 4-sida talar man först om hur mycketStockholms banregion har att göra och kommer atf få att göra med "fortsattomfattande utbyggnad av bananläggningar inom fram fill år2000". Därefter avrättar man på nio rader banregion, bl. a.med hänsyn till den tekniska kompetens som finns i . Vet intebanverkets nyä styrelse aft har både universitetoch teknisk högskola? Minförsta följdfråga fill kommunikationsministern blir då: Anser statsrådet atfdet beslutsunderiag som ligger till grund för det, hoppas jag, preliminärabeslutet atf slå sönder och dela upp nuvarande effekfiva och välfungerande banavdelning, är tillräckligt och aft man har tagit hänsyn fill allakonsekvenser? 1beslutsunderlaget skriver styrelsen för också atf målen för det nyaverket bl. a. skall vara effektivitet, affärsmässighet, arbetsglädje,långtgående decentralisering och delegering. Minnästa följdfråga fill statsrådet blir därför: Anser statsrådet atf det förslagsom innebär att en väl fungerande organisafion med som huvudortbryts sönder kommer aff ge effektivitet och arbetsglädje? Hurkan målet långtgående decentralisering gå ihop med aft flytta folk, tjänsteroch beslut fill och ? Om SJ:s banregion i Jag vill betona att det inte är bara jag som frågar utangenom mig alla de anställda i de fre berörda regionerna. Kommunikationsministern föreslår i trafikproposifionen attbanavdelningens huvudkontor flyttas fill , Om detta blir riksdagensbeslut, är det då inte speciellt vikfigt att ha kvar de åtta nu fungerandebanregionerna, eftersom det ju måste blir inkörningssvårighefer förhuvudkontoret? Det är min tredje fråga. Varför har beslutet fattats utan hänsyn fill vadregionchef och personal tycker? Ingen remissomgång, ingen diskussion omfördelarna med atf behålla nuvarande regioner! Socialdemokraterna talar såmycket om de anställdas inflytande och vikten av atf ta fill vara deraskunskaper. Varför lever man inte som man lär? 15MAJ-LIS (): Jag ber atf få tacka kommunikationsministern för svaret. Jag behöver inte gå in pä de detaljer i utredningen ombanverkefs flyttning som har tagit upp. Enligt förslagetskulle kontoret i läggas ned. Då måste jag säga aff förslaget atföverflytta verksamhet från till det överhettade stridermot alla strävanden från regering och riksdag - detta säger jag allra helst somvi i tycker aff motiven för flyttningen är mycket svaga. Staten har, alltsedan textilkrisen, genom lokalisering avstatliga verk gjort berömvärda insatser för att stärka och förändraarbetsmarknaden i . Kommunen var en av de första som med egna medelbedrev akfiv lokaliseringspolitik, men trots alla ansträngningar harbefolkningen ännu infe kommit upp nivå. Börjar staten flyttaverksamhet från riskerar vi atf återigen få en negativbefolkningsutveckling. Jag tänker infe ställa nya frågor tillkommunikationsministern i detta ämne. Svaret vill jag tolka så aft någotdefinitivt beslut ännu inte är fattat. Om inte kommunikationsministern här vill säga någonting borde man ändå tala om för dem som skall fattabesluten, atf förslaget strider mot alla strävanden aff föra enlokaliseringspolitik som förhindrar överhettningen i . Vi har ju nyssi tidningarna läst atf man från polifiskt håll i vill atf trycket påinflyttningen till minskar. Förslaget i beslutsunderlaget är felaktigt, och jag hoppasverkligen aff alla krafter ser fill aft det blir en förändring. Jag behöver väl inte överlåta åt Maj-LisLandberg aft tolka någon tystnad som svar på denna fråga. Jag kan säga affnågra ställningstaganden från regeringens sida inte har skett i sammanhanget.De handlingar - jag uppfattade infe exakt datum som åberopar har regeringen inte tagit ställning fill. Vadregeringen har beslutat -så sent som - är atf utse denkommitté som skall lägga fram förslag om organisation, I organisationskommittén flnns dels ett parlamentarisktinflytande där bl, a, parti är representerat, dels påsedvanligt sätt också ett fackligt inflytande. När talar om att socialdemokratininte skulle fa hänsyn fill fackliga intressen är detta såvitt jag försfår fel;dels finns nämligen en facklig referensgrupp som har deltagit i arbetet, delshåller man på med MBL-förhandlingar enligt de regler som gälleri sådana här sammanhang och som givetvis ingen kan hoppa över, eftersom det närdet gäller medbestämmande finns lagsfiftning om saken. Det är alltså enfelaktig bild man får. Jag kan mycket väl förstå aft det på sina håll blirupprörda diskussioner. Det brukar ofta vara så vid organisationsförändringar.Man skall dock infe gå ut för tidigt och ta ställning, och framför allt skallinte regeringen som man tillsätter en organisationskommitté börja gefingervisningar om vilka slutsatser kommittén skall komma fram fill. Mot denna bakgrund tycker jag atf vi kan avvakta med attdiskutera frågan till dess att organisationskommittén har lämnat sitt förslag. Om SJ.s banregion i 17 (): Det sista som statsrådet sadeinstämmer jag helt i. . Det som gör mig speciellt oroad i svaret är menirigen;"1 likhet med vad som gäller för dagens SJ föreslås få beslutaom sin egen organisation." Aft skall godkänna banverkefs huvudkontorseventuella omlokalisering tycker jag är rätt. Det rör sig om ca 300 personer.De eventuella omlokaliseringarna berör , och , ochdet rör sig här om ca 250 tjänster. Jag är en smula konfunderad och undrar omjag skall fatta det som det står i svaret så, aft självt beslutar omdetta eller om statsrådet menar att det här skall fil syvende og sidst regeringenbesluta om. Det är möjligt aft det bara är jag som infe begriper saken, men jagvore tacksam atf få ett klargörande på denna punkt. Anf.18 Kommunikafionsminister : Herr talman! Det beror naturligtvispå vilken detaljeringsgrad i organisationen vi talar om. måste naturligtvis regeringen fa ställning till närorganisationskommittén har redovisat sitt förslag. Inom ramen för dennaorganisafion kommer liksom andra myndigheter aff kunna besluta omdefaljorganisationen - det förutsätter jag. Detta grundar sig i sin fur påfidigare principbeslut i om hur långt man skall gå i fråga omdetaljreglering av olika verks och myndigheters organisation. Anf.19 (): Jag vill tacka för det senaste svaret. Jag vet att det är svårt aff dra gränser mellan vilkatyper av beslut som skall fattas på regeringsnivå resp. hos resp. organisation,men jag delar ändå statsrådets uppfattning aff det här är så pass viktiga sakeraff regeringen bör få ta ställning fill dem. Som slutord vill jag bara skicka med aft det frånpersonalorganisafionerna har ställts 52 frågor i ett brev daterat imitten av december. 5 protokoll 1987/88:48-52 Prot.1987/88:51 man inte haft.tid atf svara på de frågorna än har jagförståelse för, I det här sammanhanget vill jag bara genomstatsrådet vädja fill styrelse Om tågförbindelserna i Bergslagen och tillorganisationskommittén att titta noga pä dessa frågor och se till aff man fårett allsidigt beslutsunderlag. Överläggningenvar härmed avslutad. 7 §Svar på fråga 1987/88:245 om tågförbindelserna i Bergslagen har frågat mig om regeringenär beredd atf medverka fill aft de planerade nedskärningarna av tågförbindelseri län inte kommer till stånd. Frågeställaren syftar på ett förslag fillfidtabellsförändring som SJ bereder. De principer som gäller äratt SJ själv skall anpassa sina insatser fill resandeunderlaget. Regeringendetaljstyr alltså inte SJ i frågor rörande tidtabellsförändringar. 21 (): Jag tackar statsrådet för svaret, även om jaghade hoppats aft svaret skulle ha blivit annorlunda. Det handlar här om inställda tåg, vilket får konsekvenserför norra delen av län - ja även för , framför allt Arbogaoch . I regionalpolitiska sammanhang falas ofta om hur viktigtdet är för en regions utveckling att man har bra kommunikationer.Industriministern har ofta talat om att företrädare för näringslivet säger atfen av orsakerna till atf företag inte vill etablera sig i Bergslagen är dedåliga kommunikationerna. Här motverkar och motarbetar alltså SJ deregionalpolitiska målen. Om Tågplan 88 genomförs, innebär det färre fågförbindelserför den här delen av Bergslagen. Det är två turer som tas bort mellan Örebrooch , och det är de som har anknytning till . MellanStockholm och är det . kan man alltså här inte längreåka tåg fram och tillbaka på en och . Man kan bara välja vägen överHallsberg. Det innebär atf man först måste åka bil till , och det är ettalternativ som man knappast kommer aft välja. I stället tar man bilen helasträckan. Men då får SJ färre resenärer, och ytterligare ett argument för fiertågneddragningar. Sträckan mellan och blir alltså en blindtarm. Man kan fråga sig vad som kommer aft hända medMälarbaneprojektet, eftersom SJ nu medvetet är på väg att minskapassagerarunderlagef. har i en skrivelse till SJ protesteratmot förslaget om en fågneddragning. Det har också i längjort.