prot · GB09124 · 1987-12-31 00:00:00 — Av denna anledning är jag inte bereddatt närmare kommentera - eller gripa in i - de förhandlingar som har förevaritmellan och Nobelindustrier. Rent allmänt vill jag dock framhålla att de lagar ochallmänna rikflinjer som gäller för denna verksamhet skaU följas. a. att prissättningen skall grundas på de kostnader som gäller förproduktion och överföring av el. Under detta anförande överlogtredje vice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. 96 (): Jag tackar statsrådet för svaret. Först någraord om situationen i . Datum för medbestämmandeförhandlingar om nedläggning avkiseltill-verkningen är utsatt till . Antalet anställda som ärberörda av den nu aktuella förhandlingen uppgår till 180-200, men det finnskopplingar även till andra verksamheter i som gör att man kan befaraen kedjereakfion. Orten , med ca 1.500 invånare, är för sinexistens helt beroende av industrin. En nedläggning av industrin är kort sagtförödande, inte bara för samhället . Den blir också ett mycket stortbekymmer för hela inlandskommunen Ange. byggdes samhälle uppkring industrin. Skälet till alt industrin kom att förläggas just dit varnärheten till forsarna i - där fanns fillgång till den då ganska nyaelkraften. I 75 årsfid har kraftverket - med samma ägare som ägaren till industrin - Omelpriset för Nobelindustriers kiselmetallverk i snurrat och produceratkraft för industrins behov. finns annan teknik för överföring av elkraft änvad som fanns vid seklets början. finns också möjlighet att sälja kraftenpå en större marknad och till ett högre pris. Angekommun är en av de kommuner i vårt land där vattenkraften är utbyggd tillprakfiskt taget sista droppen. Det gäller inte bara , som inom kommunenär en trappa från kraftverk till kraftverk, utan det gäller också många bäckaroch åar, som är utbyggda med minikraftverk. Kommuninvånarna har ställt upp fördessa kraftutbyggnader. Det har rått en stor enighet om dessa, vilket till stordel har sin grund i kopplingen till industrin -den industri som är basen isysselsättningen och som är mycket elkraftsberoende. Angeär inte bara en av de vattenkraftstätaste kommunerna. Ange är också en av dekommuner i landet som har den mest energikrävande industrin. Det handlar intebara om kiseltillverkningen i utan också om annan kemisk industri. Motbakgrund av att vi människor i Ange har ställt upp för kraftutbyggnader är detsärskilt bittert för oss att se vår elberoende industri slås ut medmotiveringen att vår energi är för-dyr. Decennium efter decennium harkraftverket producerat billig el till ägare som har kammat hem miljoner. Ifrågesvaret sägs att prissättningen skall grundas på produktionskostnader. Detinnebär att vi borde ges möjlighet att komma åt den billiga energi somproduceras i kraftverken - i fallet nästan vägg i vägg medindustrin. Det är obegripligt att det inte skulle kunna komma till stånd avtalsom kan möjliggöra industrins fortlevnad. Jag vill därför ställa ytterligareett par frågor: . Omnu statsrådet inte kan gripa in i affärer, går det ändå inte attpåverka att avstå från att köpa de marginella kvantiteter som dethär är fråga om? Vad kan statsrådet vidare göra för att få företaget att tasitt sociala ansvar i en bygd där det har varit i verksamhet i fleramansåldrar? 97 Miljö- ochenergiminister : Jag delar och Ijungaverksbornas upprördhet över densituation som har uppstått. Jag vill också klargöra att det, så länge det skerpå affärsmässigt riktiga grunder, inte finns några som helst formella hinderför vare sig att sluta avtal eller att avstå från att sluta avtal.Det står alltså helt fritt att sluta avtal eller att avstå från attsluta avtal. Under processens gång har jag också försäkrat mig om att man inomVattenfall är väl medveten om detta. Man har fått klara signaler på dennapunkt. Naturligtvishar jag också sett till att vi mycket noggrant har analyserat verkligheten föratt få klart för oss vilka krafter som här är verksamma. Så sent som i morsehar jag haft ett långt samtal med . Han bekräftar i alltväsentligt att den analys som vi har gjort är riktig. De slutsatser som kandras ansluter till vad Marfin här har sagt. Efteratt ha utnyttjat vattenkraftstillgångarna som bas iindustriproduktionen har Nobelindustrier nu sålt vissa delar av dessa ochorganiserat kraftverksamheten i ett särskilt företag, som säljer kraften fillVattenfall till marknadsmässiga priser. Vi har inte kunnat få reda på exakt Om uppvärmningen av småhus hur många ören som kraftenkostar per kWh, men det rör sig om nästan Prot. 1987/88:124 dubbelt så högtpris som det som företaget nu är villigt att betala för att köpa 20 maj 1988tillbaka kraften från . Nobelindustriervägrar att använda vinsterna för återinvesteringar eller för att på annat sättsäkra verksamheten i . Företaget kräver att skattebetalarna genomnågon form av statsbidrag skall ställa upp för att finanisera verksamheten iLjungaverk, som man fortsätter att göra stora inkomster på försäljning av vattenkraftsproduktionen. Detta är givetvis inte acceptabelt. Jaghar fill framfört kravet att Nobelindustrier bör ta ansvar förbygden, där man har genererat stora vinster och så kommer att göra även ifortsättningen. Anf.98 (): Jag tackar för de ytterligare klarläggandena om vad som har hänt underdet allra . På hemmaplan skall vi följa upp denna fråga, detförsäkrar jag. Jag är dock övertygad om att vi i Ange kommun och i denna del avMedelpad kommer att bli beroende av ytterligare insatser från regeringens sidai den aktiva regionalpolitik som vi skall driva. Överläggningenvar härmed avslutad. 23§ Svar på fråga 1987/88:471 om uppvärmningen av småhus Anf.99 Miljö- och energiminister : har frågat mig vilket råd jag vill ge de småhusägare somstår i begrepp att byta värmekälla. Redani samband med energipolifiska beslut (prop. 1984/85:120,NU 30, rskr. 362) lades nu gällande riktlinjer för energianvändning ochenergihushållning fast. Dessa rikflinjer innebär bl.a. att användningen av elskall ske i sådana former som inte låser oss till ett fortsatt högt elutnyttjande.Den el som övergångsvis utnyttjats för att bl. a. ersätta olja för uppvärmningav småhus skall i ett längre perspektiv ersättas genom övergång fill inhemskabränslen, naturgas, sol och annan ny teknik för uppvärmning ochenergihushållning. skall således el för uppvärmning i allt väsentligtendast användas i omställbara, flexibla och utveckUngsbara system eller ikombination med extremt energisnål teknik. Föratt underlätta denna omställning föreslås i regeringens proposition omenergipolifik inför 90-talet (prop. 1987/88:90) omfattande forsknings- ochutvecklingsinsatser, framför allt i vad gäller alternativ uppvärmningsteknik. Iavvaktan på resultaten av dessa satsningar viU jag ge följande råd fill desmåhusägare som står i begrepp att byta värmekälla i sina hus. Fördet första vill jag råda dessa husägare att först undersöka vilka möjlighetertill lönsamma energihushållningsåtgärder som finns. Om man installerar ettvärmesystem utan att beakta hushållningsmöjligheterna riskerar man att den nyavärmeanläggningen blir överdimensionerad. Detta ger vanligtvis sämreverkningsgrad som investeringskostna-. 1987/88:124 dernablir onödigt höga. Miljöbelastningen minskar också om energianvänd- blir känsligheten för framfida prishöjningar I i mindre. ° Fördetandra vill jag råda dessa småhusägare altvälja en värmeanläggning som möjliggör ettfiexibelt utnyttjande av olika energislag, dvs. kombinationspanna än enelpanna om förutsättningar finns för, detta. samma sätt ger vattenbureneller luftburen elvärme större möjligheter fill utnyttjande av nyuppvärmningsteknik än direktverkande elvärme. Fördet tredje vill jag uppmana samtliga småhusägare som befinner sig i dennavalsituation att välja en värmeanläggning som uppvisar goda miljöprestanda.Genom att efterfråga de produkter som har de bästa miljöegenskaperna kan vialla bidra till att påverka utvecklingen i rätt riktning. Slutligenvill jag också framhålla betydelsen av att åtgärder för att förbättra enbyggnads energiegenskaper, t. ex. tilläggsisolering, tätning, byte avvärmeanläggning och olika eleffektiviseringsåtgärder, samordnas med andrabostadsförbättringsåtgärder samt åtgärder för att avhjälpa eventuella problemmed radon eller fukt och mögel. Anf.100 (): Jag vill tacka energiministern för svaret på den fråga jag har ställt.Jag måste ändå säga att jag är besviken. Det blev ungefär som jag trodde. Detblev inget svar alls. Att vi skall hushålla, isolera, vara flexibla och väntapå ny teknik vet alla, och det gör människor. Frågangällde, , vilket råd man skall ge den småhusägare som skallbyta värmekälla. Vilket energislag skall man då välja? Nyinstallation ellerbyte av värmekälla i småhus är en långsiktig och kostsam investering. Denansvarsfulle småhusägaren gör sitt val av energikälla utifrån den framtidatillgången och kostnaden för energin. Densituation som råder är högst otillfredsställande..Det finns inget energislagsom kan rekommenderas av miljömässiga och kostnadsmässiga skäl. Man måste ävenha garanfier för tillgängligheten . Detär många småhusägare, cirka en halv miljon, somi är djupt bekymradeöver de ökade uppvärmningskostnader som drabbar dem på grund av de höjdaelpriserna. När de en gång i.tiden installerade direktverkande el, var det föratt minska vårt oljeberoende och för att förbättra miljön. De valdeeluppvärmning efter den situation som då rådde och i tron att detta varframtidens mest tillförlitliga och mest ekonomiskt fördelaktiga energislag. Såkunde det också ha blivit. Dessa småhusägare straffas nu av regeringen och stårinför valet alt investera ca . eller fortsätta att ha orimligthöga uppvärmningskostnader: Dettafår inte upprepas, energiministern. Människor har rätt all få mera långsikligagarantier för att deras investeringar inte skall belastas med orimligakostnader eller förbud av olika slag, i synnerhet när det gäller miljövänlig,inhemskt producerad energi som regeringen har rådighet över. Överläggningenvar härmed avslutad. 24 § Svarpå frågorna 1987/88:473 och 476 om . 101 Miljö- och energiminister : Om har frågat mig på vilkagrunder jag har sagt att skulle vara den mest onödiga flygplatssom jag känner tiU samt om mitt yttrande innebär ett avståndstagande tillBergslagspropositionen. har frågat mig vilka åtgärder regeringentänker vidta för att i första hand stoppa trafik på med Fokkerplan och om regeringen är beredd att satsa på snabbtåg till /i stället för flyg. Jag harför avsikt att besvara frågorna i ett sammanhang. Låt mig först konstatera att jag i samband med ett besökvid deltog i en diskussion som rörde olika miljöfrågor.I detta sammanhang kom frågan om flygtrafikeri i och i andra regionerupp. Jag nämnde aldrig vid namn. Jag är väl medveten om att flygtrafiken vid bara skall ses i förhållande till resebehovet till och frånStockholmsregionen. För resor på längre avstånd - både inom landet ochutomlarids - fyller flygplatsen en viktig funktion. Men som väl känner till är flygtrafik ocksåförknippad med olika miljöstörningar. Det gäller t. ex. buller samt utsläpp avolika ämnen till luft, mark och vatten. Iririkesflygets snabba tillväxt innebärdärför inte bara fördelar. Beräkningar visar t. ex. att den väntade ökningen avflygtrafiken medför att dess utsläpp av kväve till luft motverkar vinsten avden katalyfiska avgasreningen på bilar. Det är därför viktigt att ägnaflygtrafikens utveckling stor uppmärksamhet i det fortsatta trafik- ochmiljöpolitiska arbetet. Det är också mot denna bakgrund som regeringen i detrafik- och miljöpolitiska proposifionerna har framhåUit att trafikverken börges i uppdrag att i samråd med utreda resp. trafikslagsmiljöeffekter och ge förslag till åtgärder för att begränsa störningarna. Frän samhällets sida är det vikfigt att resenärens val avtransportmedel grundas på ett medvetet val där de olika trafikslagenkonkurrerar på lika villkor och där strävan skall vara att i största möjligautsträckning minska miljöstörningarna. Därför är det vikfigt att det finnskonkurrenskraftiga och miljövänliga alternativ. Detta är ett av skälen förregeringens satsning på bl. a. järnvägstrafiken i den trafikpolifiskapropositionen: Vad gällerMargareta andra fråga är svaret naturligtvis nej. I anslutning fill första fråga vill jagpoängtera att berörda myndigheter har både möjlighet och skyldighet att ingripaom verksamheten vid skulle bli så störande att en ändring ärpåkallad. Jag kan i sammanhanget notera att Linjeflyg harbeslutat att förnya sin flotta med flygplan som begränsar miljöstörningarna iflera avseenden. Bolaget har också enligt vad jag erfarit beslutat attmodifiera motorerna på befintliga flygplan för att väsentligt elimineraavgasutsläppen. Jag utgår från att den senare åtgärden är ett resultat av denmiljöavgift som skall införas på inrikesflyget. Jag vill vidare erinra om attriksdagen har godkänt de förslag som presenteras i dentrafikpolitiska propositionen och som syftar till att dels beakta miljöfrågornapå ett tidigt stadium vid planering av flygplatser, dels åstadkomma skärptamiljökrav. Närdet gäller Lars-Oye fråga om snabbtåg till och villjag framhålla att den berör en för hela mycket viktigfrågeställning om hur trafiksystemets s. k. infrastruktur bör byggas ut.Självfallet är det viktigt att i detta sammanhang främja miljövänligaalternativ. Anf.102 (): Tack för svaret, . Det är bra att vi får svar på dennafråga, som har väckt så stor uppmärksamhet i vår press i Dalarna.Miljöministern nämnde aldrig , men fidningarna har varitsamstämmiga om att hon i alla fall avsåg . Vadmiljöministern sade om har väckt stor förvåning, inte minst gällerdetta alla representanter för exportindustrin som upplever att harflyttats ett steg närmare kontinenten genom tillkomsten av denna flygplats. Detär också häpnadsväckande, tycker jag och många med mig, att miljöministern togsig själv som måttstock för nödvändigheten av . Om man är ministeroch reser till är det faktiskt bättre att åka tåg, det kan jaginstämma i, men för alla de människor som har andra uppgifter och framför alltför dem som skall vidare utomlands är en stor tillgång. Det harskett en rekordartad ökning av passagerarantalet och ökningenfortskrider. av dem som reser från reser vidare medflyg. Detta visar att det är svårt att ersätta flyget med tåg för just dessapassagerare. Jagskulle vilja rekommendera miljöministern att prya inom industrin iDalarna och göra sig underkunnig om nödvändigheten av snabba och godakommunikationer. Jag finner det dessutom märkligt att miljöministern varit medom beslutet i Bergslagspropositionen och inte haft några invändningar motBorlänge flygplats - med tanke på miljöministerns klara uppfattning om DalaAirport. Förutommiljöministerns nedvärdering av är den förtida avvecklingen avkärnkraften ett hårt slag mot industrier, framför allt gäller dettaden elintensiva industrin. Jag vill därför fråga miljöministern vad nästautspel som miljöministern tänker göra i sina försök att krossa Dalarnasindustrier blir. Anf.103 (vpk): Jag tackar för svaret på frågan. uttalande den 27 aprili om , som litet storvulet hemma kallas för DalaAirport, som den mest onödiga flygplats hon känner till var ett av de mestgenomtänkta och välgrundade uttalanden som miljöministern har gjort. Jagförutsätter att det har grundats på insikten om att flyget, framför allt debullrande Fokkerplanen, är miljöstörande och är en ovärdig konkurrent tilljärnvägen, som är betydligt mer miljöinriktad. Jag är som vpk-are tacksamför det uttalandet, eftersom jag har gått emot satsningarnapå flygplatsen både i fullmäktigeförsamlingar och i . Som medlem avmiljörörelsen är jag också väldigt glad att vågar gå i spetsenför en opinion för att förändra en vansinnig utveckUng. Miljöministernskommentarer när hon skall ta konsekvenserna av sitt lilla uttalande blir kanskeinte så helhjärtade. Det är väl framför allt som statsråd som kanfastställa mycket klara gränser för buller. är det problem på en mängdflygplatser, inte minst på , som debatten nu gäller. Vi måstei första hand få bort de jetdrivna Fokkerplanen och även andra flygplan medmotorer som är alltför bullrande. Flyget måste alltså komma ner till en heltannan bullernivå. Jagär också tacksam över att jag i svaret kan läsa att instämmer iatt vi måste satsa på järnvägstrafiken. Då är frågan: Vad kommer regeringen attgöra? har inga pengar avsatts t. ex. till övre delarna av Bergslagen.Det är väl kanske det jag skulle fråga om. På vilket sätt avser egentligenregeringen att fullfölja ett sådant uttalande som energiministern gör här iriksdagen? Kan vi verkligen förvänta oss att hela regeringen gör denna satsningeller är det bara på detta departement som man ser positivt på möjligheten attförhindra flygets utveckling? Anf.104 Miljö- och energiminister : Den något märkliga uppståndelse som den här diskussionen i en nödvändigfråga har väckt visar väl kanske mer än något annat hur viktigt det är att vitalar om trafikens miljökonsekvenser och ser till att göra medvetna val vidanvändningen av olika färdmedel. här frågorna står jag sannerligen inte ensam i regeringen eller i mittparti. Vi har uttryckt vår uppfattning såväl i de beslut som fattades vidparfikongressen som i de miljö- och trafikpolitiska propositioner som påtalarutsläppen och bullret från inrikesflyget och dess mycket hastiga expansion. Dennaturliga slutsatsen är att vi skall använda inrikesflyget med förnuft, precissom vi skall använda bilen med förnuft. Där det finns goda miljövänligaalternativ bör vi välja dem. Regeringenhar också konkret tagit ställning i den här frågan genom att redan nu satsa påsnabbtågsförbindelser i den s. k. storstadstriangeln, i det klart uttaladesyftet att lyfta trafik från vägen och flyget. Hur vi skall gå vidare i den härfrågan har vi ännu inte tagit ställning till; det är därför jag uttrycker migförsiktigt i svaret. Den diskussion som jag förde i handladeom dessa mycket enkla och viktiga frågor. Vi får passa oss så att vi inte tarbort det underlag som är nödvändigt för att tågtrafiken till skallkunna upprätthållas. 105 (): När säger att hon uttalat sig i av miljömässigaskäl måste jag fråga varför hon uttalade sig om just . Vi har juflygplatser överallt i . Det är litet märkligt att hon gör ell uttalandemed innebörden att just är så onödig. Jaghoppas att känner till alla de exportindustrier som vi har ilänet och som inte ligger så långt från . En hel del av de industriernasäljer faktiskt av sin produkfion på export. Sådant kan man inte 1987/88:124 administrera från ett skrivbord. Människorna måste resa, och de ser Airportsom en stor tillgång som förkortar deras restid och gör det lättare för \ '~. dem att resa. Därför är flygplatsen nödvändig för framför allt vårindustri. Anf.106 (vpk): Frågan är vilka som gör det här medvetna valet, vilka som flyger istäUet för att ta tåget. Det är kanske gräddan i samhället som har behov avmycket transporter och som då också bestämmer val av transportmedel. Just nuär det fritt fram för expansion av inrikesflyget, och det är ju det som är detallvarliga när vi framöver skall fatta beslut. De lokala potentaterna ställert.o.m. bakom den här utvecklingen, vilket betyder att t. ex. denmiljövänliga järnvägstrafiken inte får samm.i. uppbackning sorii annan trafik.Just detta ansvar saknas hos regeringen, men det borde vara konsekvensen av detniycket insiktsfulla uttalande som gjorde i . -Närskall försikfiga uttalande om järnvägstrafiken och t. o. m.snabbtåg från fill t. ex. bli verklighet? Hur kommerflygtrafiken att ha utvecklats? Det är ju det sorri är väsentligt isammanhanget. Frågan är vem som skall fatta beslut om den utvecklingen. Anf.107 Miljö- och energiminister : Får jag bara än en gång säga till att jag icke namngav dennaflygplats. Däremotförde jag en diskussion om skillnaden i miljöpåfrestning per kilometer och perperson mellan långdistans- och kortdistansflyg. Den är mycket liten, och detberor på att de största utsläppen öch bullerproblemen finns vid start ochlandning. Vikan faktiskt inte bara gå omkring och säga bekväma saker om vi skall reda utmiljöproblemen och' staka ut en väg för de strategiska valen inför framtiden.Vi är tvungna att se verkligen i ögonen. Anf.108 (): Jag skulle vilja säga till miljöministern att vi väl ändå måste ta nyteknik i anspråk. Jag tycker det är litet bakåtsträvande att säga att vi måstetitta på hur stor miljöbelastning detta innebär. Våraregioner måste ju också utvecklas. Om inte industrin i Bergslagen och Dalarnakan få den chans som den behöver, får inte heller några pengaratt göra övriga miljöinsatser för. Det är en förutsättning för att upprätthållavälfärden och en god miljö att vi får fungerande industrier i vårt land. Anf.109 (vpk): Återigen kommer vi alltså till frågan: När skall man välja? Vilka ärdet som väljer just nu? Det är tydligen regeringen eller någon annan som skallvälja väg. väljer gräddan av dem som reser.. Jagkan inte förstå att inte denna grädda, som i första hand tar flyget, i 90 fortsättningen kan sätta sig på ett snabbtåg lillArlanda. Det är just det beslutet som vi behöverfrån regeringen . Om regeringen inte tar Prot.1987/88:124 det, kommer man inteheller att göra miljön någon tjänst, för då kommer just 20 maj1988 denna grädda isamhället att fortsätta att flyga. Och har regeringen kontrollen av egentligen gjort miljönen otjänst. Anf.110 Miljö- och energiminister : Herr talman! Jag vet inte omLars-Ove räknar mig till gräddan - i varje fall är jag ju ganskaprivilegierad - men jag väljer tåget om jag kan. Anf.111 (vpk): I första hand har jag inte valt in i gräddan, utan jagmenar dem som utnyttjar inrikesflyget bl. a. på , som i dagställer krav på att det skall utvecklas med större plan och mer bullrandeeffekter. Det är dem jag kallar för gräddan i samhället - som i andrasammanhang också kallas portföljbärare. Jagvet inte om har använt flyget till eller inte.Det kan ju ibland vara nödvändigt, som sade, om man kommer frånett annat håll. Detvi skall stoppa framöver är framför allt utvecklingen mot mer buller och denmiljöförstörelse som vi har . Överläggningenvar härmed avslutad. 25 § Svar på fråga1987/88:482 om kontrollen av iniöfarliga utsläpp 112 Miljö- ochenergiriiinister : har frågat mig vilka åtgärder regeringen avser vidta föratt tillsyn och kontroll av miljöfarliga utsläpp inriktas mot dem som orsakarde största negativa effekterna på miljön. Förstvill jag åter understryka betydelsen av att samhällets kontroll av miljöfarligautsläpp skärps väsentligt. Detta har fidigare framhållits av regeringen, bl. a.i den presenterade miljöpolitiska propositionen. Att så verkligen skerär utomordentligt vikfigt för att vi skall kunna åstadkomma minskningar avutsläppen. Det är också nödvändigt för att medborgarna skall kunna haförtroende för samhällets vilja och kraft att se till attmiljöskyddslagstiftningens regler följs av företagen. Somframgår av den miljöpolitiska jjropositionen avser regeringen att genomföra enrad konkreta åtgärder för att förbättra samhällets kontroll av och åtgärder motmiljöfarliga utsläpp. Jag vill återge några av de viktigare. Företagensansvar skall göras klarare och utvidgas. Tillstånden skall kompletteras mednoggranna mätprogram. Företagen skall avge årUga miljörapporter. Det skall blilättare att bedöma om företagen verkligen följer de krav som ställts upp. Resursernaför samhällets tillsyn koriimer att förstärkas väsentligt. I propositionenbedömer regeringen att storleksordningen 100 handläggar-tjänster behövertillföras de statliga myndigheterna. Redan för /99 harregeringen föreslagit att länsstyrelserna skall tillföras 10 milj. kr. Prot.1987/88:124 .1988 Omkontrollen av miljöfarliga utsläpp Kommunernasmiljö- och hälsoskyddsnämnder kommer att ta över kontrollen av utsläpp frånsådana mindre verksamheter vilkas störningar i huvudsak är lokala, mindreallvarliga och mindre komplicerade. Detta kommer att innebära att kontrollenblir bättre över sådana mindre verksamheter som länsstyrelserna tidigareendast i begränsad omfattning hunnit med.