prot · GB0947 · 1987-12-31 00:00:00 — Enligt det synsättet skall sparandet skekollektivt, gärna i offentlig regi, så att politiker och fackföreningsledarefår större inflytande över kapitalets användning i samhället. Nedgången ihushållssparandet är alltså ingen fillfällighet. Jag vill se det som ett utslagav ideologisk medvetenhet, någonting som man avsiktiigt har drivit fram. Närsocialdemokraterna säger att det vore angeläget med ett ökat hushållssparande,ger de små dusörer till spardelegationen för dess annonskampanjer med den enahanden. Men med den andra handen passar man på att höja ohka typer avskatter som försämrar sparandet i den privata sektorn, t. ex. pensionsskattensom i ett slag socialiserade av enskilt sparande. Jagvill då fråga: Tycker det vore bra med ett positivt hushållssparandei nivå med jämförbara länder? Vad vill han göra för att vi skall uppnå dettahär i ? Vissaekonomisk-politiskaåtgärder, m. m. 9 ANNEWIBBLE (fp) rephk: ägnade sig mest åt en lång litania över att opposifionen hadetyckt för mycket och föreslagit för många saker. Han talade om konvulsioner pågrund av en så oskylott säga. Det är just för att den är så oskyldig och såotillräcklig som vi från oppositionen har känt oss tvungna att komplettera medsådana förslag som regeringen uppenbarligen inte har vågat eller velat läggafram. Jagmåste också få reagera mot sätt att beskriva partiernas ställning ifråga om arbetsgivaravgifterna. Jag skall tala om vad som faktiskt harförevarit. sade nej till denna höjning, vi sade i aprilnej till höjningen, vi sade nej till den föreslagna höjningen och visäger nu nej till den föreslagna höjningen. Regeringens uppfattning kan man Vissa ekonomisk-politiska åtgärder, m. m. beskriva på följande sätt:Man föreslog höjningen , man sade nja, kanske, kanske inte ,man sade nja, kanske, kanske infe , och säger man nej. Med bästavilja i världen kan man inte anse annat än att det är regeringen som har ändratåsikt. ArneGadd uttryckte ändå en uppfattning som var något positiv i det att han sade attprisregleringar inte är bra. Då kan man fråga vad harför tidsperspektiv. Vad är lång fid? Den prisreglering som är i kraft harfaktiskt varit i kraft under större delen av detta år och kommer aft gällaytterligare några månader. Om man går fill den period under vilkensocialdemokraterna har regerat nu senast, , har prisregleringen variti kraft under summa . Det tycker jag är en . ArneGadd tycker inte om vinstandelar för de anställda, det framgick med önskvärdtydlighet. Men det var litet motsägelsefulla motiveringar, får jag säga. Förstär det lön, och då skall det beskattas som lön. Sedan är det infe lön därföratt det bestäms på ett annat sätt. Om tänker efter en gång till skallhan finna att vinstandelar för de anställda har flera förtjänster. De skaparsparande, de skapar medägande, de skapar en vi-känsla i företaget och de kan dämpalöneglidningen. Det är synd att har denna negativa inställning. Avslutningsvisvill jag, herr talman, fråga med anledning av hans anförande; Är haninte ett enda dugg orolig över vad som kommer att hända medlönekostnadsökningarna i svensk ekonomi? 10 ()replik: inlägg var väl inget under av klarhet. Han hade mest en radfunderingar kring andras reservafioner. Närdet först gäller NCB-frågorna tycker jag att skall ta upp dem medbonderörelsen. Den får svara för sig, och jag har ingen anledning attkommentera detta. Vadsedan gäller skattefrågorna tycker jag det är viktigt aft de skattesänkningarsom skall göras sker med en fördelningspolitisk profil. tycker det ärviktigt aft slåss för att behälla grundavdraget, för att få rättvisakommunalskatter, också med regionalpolifisk. profil; för att sänka momsen pålivsmedel och också sänka marginalskatten. Det är också viktigt aff man beaktarde marginaleffekter som skatteskalan har i relation till inkomstprövadebidrag. Det är viktigt aft sträva efter ett sänkt skattetryck, men man börockså då och då tänka på den bottensats alla har i form av . Närdet gäller den differentierade momsen innebär förslag en omfördelninginom momssystemets ram. Det är också en fördelningspolitisk åtgärd som ärvärdefull. Vår inriktning är inte att avskaffa momsen helt. Vi vill sänkaskattesatsen till byggmomsnivå, och det skulle innebära att man fick höjaskatten på en del s.k. umbärliga varor. Detta skulle ha en. fördelningspolifiskprofil som vore bra för barnfamiljer och pensionärer och för en och annanskolkamrer som skall räkna fram vad maten i skolorna kostar. Det vore envärdefull reform både i en framtida avtalsdiskussion och i en skattedebatt. Omman sänkte momsen till byggmomsnivå skulle det innebära en sänkning avlivsmedelskostnaderna , vilket infe är aff Det finns ocksåett starkt folkligt stöd för detta, och det är bra att frågan diskuteras avmånga. Det föreligger naturiigtvis vissa åsiktsskillnader mellan vpk och ossnär det gäller finansieringsansvaret, eftersom vi är beredda att ta det fulltut. ArneGadd kommenterar också reservationen om . Man har tydligen vissaideologiska bekymmer med att klara av detta. Vi har sagt att inteskall säljas ut fill dagskursen utan först . Jag antar attArne Gadd har någon förhoppning om att landets ekonomi skall vara bra framöveroch att det skall finnas möjlighet att hantera detta ärende. Jag förstårfortfarande inte varför socialdemokraterna slåss för att vi skall ägalyxhotell. Vi har hotellkedjor med en överstandard som ingen människa harbett om att få. Varför skall vi ha hamburgerrestauranger osv.? Enligtregeringen skall den inhemska efterfrågan minska. Tycker man att de 7miljarderna då är en vetfig inriktning? Jag yrkar bifall ocksåfill reservation 9, vilket jag glömde tidigare. Vissaekonomisk-politiska åtgärder, m. m. 11 HANS iHallstahammar (vpk) replik: Det är intressant att matmomsfrågan alltid väcker så stor debatt. Detvisar att den är intressant för det stora flertalet och även för partierna,även om de så gott det går försöker ta avstånd från förslaget. Jagtyckte ironiserade litet över mitt ställningstagande. Han sade attjag hade suttit med i utredningen, så jag borde verkligen veta. Ja, det är detjag gör - det är därför jag har en annan text i min reservation än . Direktiven,som var så bindande för utredningen, sade att ett eventuellt förslag skullefinansieras inom momsens.ram; då blev det inte så stora fördelningspolitiskaeffekter som det bhr om man finansierar det på ett annat sätt. Det tycker jagatt man gott kan diskutera. Jag vill inte binda mig när det gällerfinansieringen, utan jag är öppen för olika lösningar och tycker att man börkunna diskutera de förslag som kan komma fram för att åstadkomma en öppning iden här frågan. Därmedär jag inne på det andra yrkande som jag ställde och som sade intevar särskilt precist fill innebörden. Nej, det är det inte. Men det anger eninriktning och visar på en vilja att låta företagen betala en rimlig andel avstatens inkomster, vilket de i rådande vinstläge gott och väl kan göra. ArneGadd sade att den här proposifionen var fill för att ge möjlighet attta del av vad man hade tänkt sig i budgetarbetet. Om då uttalar sig ienlighet med vårt yrkande är det också någonfing att ta hänsyn till ibudgetarbetet. misstänker jag att budgetarbetet kommit så långt attmöjligheterna att påverka det är ganska små. Kopplingenfill matmomsfrågan i det här fallet är intressant. Det är 7,5 miljarder kronorsom man ursprungligen hade tänkt ta in från företagen men som man nu avstårfrån. Då är vi inne på finansieringsfrågan. Medanknytning till vad företrädare sade vill jag säga aft 7,5 miljarderkronor skulle räcka en god bit på vägen för att ta bort momseffekten på detidigare subventionerade livsmedlen, som enligt utredningen utgör av devanliga låginkomsthushållens inköp. Man skulle alltså kunna Vissa ekonomisk-politiska åtgärder, m. m: få fillstånd en både riktad och fördelningspolitiskt viktig lättnad i hushållsutgifternagenom en sådan reforrn. Till detta skall läggas - nu när man vill hålla igen iekonomin och oroar sig så mycket för att folk skall förköpa sig - att deområden där kostnaderna ökat mest och även i den senasteredovisningen av pris- och kostnadsläget är maten, hyran och kollekfivtrafiken.Och vilka hushåll är det som är mest beroende av att klara de utgifterna - ärdet låginkomst- eller höginkomsthushållen? Jag anser att det ärlåginkomsthushållen, där kostnaderna för maten och hyran är en mycket störreandel av utgifterna än i höginkomsthushåll och där de kollektiva trafikmedlenkanske är den enda kommunikafionsmöjligheten. 12 () replik: lever i den föreställningen attdet skulle ske någon maktförändring här i landet 1988. Det var skälet till formulerade sig så precist om längden i prisstoppet. Var och en som lyssnartill förstår mycket väl hur en del reservationer kommer fillbland de borgerliga. När det gäller sparandet hänvisar jag till proposifionen.Jag är övertygad om att någon i moderatkansliet har läst vilka insatser somföreslås där. kan fråga där. Vad har emot ett kollekfivt sparande? I dendebatt vi hade uttryckte jag uppfattningen att vi bör försökastimulera också det privata sparandet - det är nödvändigt. Men varför vara såorolig för att vi har fått ordning på statens finanser, så att vi nu har ettoffentligt finansiellt spårande. Är det bara ideologi och ingen intellektuell,spänst alls i den moderata argumentationen? hakade på min karakteristik av proposifionen -att den var oskyldig. Anta då att jag t.o.m. skulle hålla med om attproposifionen vore otillräcklig, vilket jag inte tycker. Det är dockinget skäl alls för era tre partier att vara oense i praktiskt taget allting.Vad jag poängterade i mitt inlägg var den borgerliga oenigheten exempelvis närdet gäller skattepolitiken. Där har tre partier tre förslag. Så en kommentartill prisstoppet och dess längd. Det krav på förhandsmeddelande som är i bruk och har varitdet var i funktion 1978,1979 och under en mycket stor del av 1980. Jagfrågar om hon minns vilka det var som den gången använde tekniken ifråga , vilket hon tycker är när det är ensocialdemokratisk regering som använder det? frågade om jag är orolig för kraven i denlönerörelse som pågår. Svaret är ja. Jag tycker att det är bra att regeringen redan nu klarthar antytt vad den tänker göra. Vad tänker de fre oeniga borgerliga partierna göra? " gjorde gällande att jag inte var så klar imitt inlägg. Jag ber honom om ursäkt för det. Jag gör personligen denbedömningen aff framställning var precis så klar somcenterpolitiken möjliggör. När det gäller frågade vad detfinns för skäl för staten att äga lyxhotell. Ja, det kan man fråga sig, men vadfinns det för skäl aft sälja ut dem just nunär man inte får ordentiigt betalt? Det var det som frågan gällde. Jag villfråga , om han kan ange något sämre tillfälle att sälja ettlyxhotell än just nu? ÄvenHans Petersson i ställde ett antal frågor - jag får återkommatill dem i ett senare inlägg. 13 () replik: Som svar på mina frågor om sparandet hänvisade fillproposifionen. Skäll jag fatta det så, att är helt och fullt nöjd medatt man inför en bonus till dem som inträder i allemanssparandet ochatt man dessutom öppnar möjligheter för vad man kallar för ideellt sparande?Därmed är saken klar - det står i propositionen, och därrned är problemet löst?Jag vill inte tro att ens menar detta. Men han kan ju alltid göra somhan gjort i övrigt: hänvisa i stället till det kommande budgetförslaget. Här iriksdagen skall egentligen inga beslut fattas eller ens frågor diskuteras - detär regeringen som lägger fast polifiken, och såsom ordförande i finansutskottetvidarebefordrar förslagen. Nuhar vi i alla fall fått i gång en liten debatt om inflation och prisstopp. Jagförstod faktiskt inte invändning mot mitt svar. Det är på det sättetatt förlängningen avser 1988, och det är därför som vi är oroliga för vad somdå skall komma. Bakgrundenär ju att den snabba ökningen av löner och inhemsk efterfrågan leder till attprisstegringen accelererar. Skärpningen av skattetrycket driver också upppriserna. Den verkan som årets prisstopp har haft har inte varit någon annan änatt skjuta upp prishöjningarna fill . ArneGadd och utskottsmajoriteten biföll regeringens begäran om enförlängning av prisregleringslagens tillämpning. Det gör det möjligt förregeringen att på egen hand fatta beslut om nya prisstopp. Verkligheten har,tycker jag, klart visat - det tyder inte minst årets inflationssiffror på - attdet inte går aft prata ned prisstegringarna. Inte heller går det att regleraned dem med stöd av lag. Menliksom'har beslutet att förlänga prisregleringslagens tillämpningskapat misstankar om ätt finansministern umgås med planer på nyapriskontrollåtgärder ; att det är val spelar ju sin speciella rolli sammanhanget. Då blir frestelsen a håll att höja priserna i förfid, försäkerhets skull, för att förekomma ett prisstopp som kan tänkas dyka uppsenare. Därför skulle det faktiskt vara ett viktigt inslag i kampen motinflationen om det här i kammaren kunde skapas klarhet på denna punkt. ArneGadd har egentligen avsagt sig rätten att påverka den här frågan genom attså att säga lämna carte till regeringen. Jag kunde fråga om i ärendet. Men jag får också fråga: Kan lova attdet inte blir något prisstopp ? Det är ju möjligt att besvara det idet anförande som finansministern skall hålla. Vissaekonomisk-politiska åtgärder, m. m. Vissaekonomisk-politiska åtgärder, m. m. 14 ()replik: Beträffande prisregleringen vill jag säga till : Ja visst, vianvände den under lång fid - alltför - under de borgerligaregeringsåren. Vi misstänkte att den inte var så bra och tillsatte enutredning, som bekräftade vad många trodde, nämligen attprisregleringen inte var så fördelaktig. Därefter, , har vi fakfisktinfe föreslagit några prisregleringar - i motsats till socialdemokraterna, somrimligen bör ha dragit samma slutsats av utredningen men tydligen infe bryr sigom den. Det är fakfiskt en skillnad mellan att lära av erfarenheterna och atthålla fast vid dåliga lösningar trots att man får bekräftat att de är dåliga. Jagfrågade om han inte var orolig för löneutvecklingen. Jag tyckte atthans anförande egentligen inte handlade om det bekymret. I sin första repliksade han egentligen inte annat än att det är bra att regeringen nu har talat omvad den skall göra - för att minska på oron, får man förmoda. Jag kan inteförstå annat än aft tilltro fill att regeringen har sagt vad dentänker göra måste bero på att han har läst finansministerns anförande i förväg.På något annat sätt kan han knappast ha fått veta vad regeringen skall göra. nu framlagda propositionen står det fakfiskt mycket litet, . Ocksåjag får väl därför vänta på finansministerns anförande. Vadslutligen beträffar skattepolitiken talade om tre parfier och treförslag. Ja, tre parfier har ofta tre förslag. Ett parfi, socialdemokraterna,har inget förslag. Man kan också säga att det hos socialdemokraterna, som ärett parti, finns tre förslag. Def finns socialdemokratiska ledamöter ifinansutskottet som gärna vill sänka marginalskaften. har förmodligeningen åsikt själv. Det gav han i.varje fall uttryck för vad gällde detbetänkande som vi diskuterade . Där ville han inte säga någonting omskatterna. Det finns socialdemokrafiska riksdagsledamöter som absolut infe villsänka marginalskatterna. Det svar som.man får beror helt på vilkensocialdemokrat man frågar. Man kanske kan få 159 olika svar från olikasocialdemokratiska ledamöter. Jagtycker aft det är bra mycket mera fillfredsställande med ett förslag från ettparti. Jag skulle därför önska att ville säga någonting om vad hansjälv tycker. Han är ändå ordförande i finansutskott.Skattepolifiken har en rnycket stor betydelse för den ekonomiska politiken överhuvud taget och i synnerhet för den akuta utvecklingen på avtalsområdet. Trorhan eller tror han inte att det skulle hjälpa om man sänkte marginalskatterna? 15 ()replik: När det gäller frågan om åtstramning vill ju regeringen att deninhemska efterfrågan skall minskas. Anser att ofinansierade reformerpå 7 miljarder och ett frisläppande av skaftefondssparande i storleksordningen20 miljarder tillsammans med avtalsrörelsen kommer aff bromsa den inhemskaefterfrågeökningen? Det är en fråga som finansutskottets ordförande lämpligenborde svara på. Hurvill egentligen socialdemokraterna öka hushållssparandet? har faktisktanvisat en väg. Varför vill socialdemokraterna gynna det offentligasparandet, som kräver höga skatter med negativa effekter och som ökarinstitufionernas makt? Varför väljer regeringen inte i ställethushållssparandet, som skulle kunna ge spridning av makt och en ökad personligtrygghet? Varför tror man på att institutionerna skall göra detta på ett bättresätt? Vad gäller talet om tre parfier vill jag säga att detfaktiskt är fråga om tre icke-socialistiska partier. De har en gemensam syn imånga frågor, men det är ändå trots allt bra för vår demokrafi att de är treolika parfier. Vilket system vill ha i ? Vill han ha ettamerikanskt sysfem med två stora block mot varandra? Det är kanske jobbigt för att behöva argumenteraåt flera håll, men jag tror aft det är ganska bra för demokratin. Hur stor delav sina förslag här i skulle t. ex. ha fått igenom, om haninte hade samarbetat med något annat parfi, såsom t. ex. vidförsvarsuppgörelsen? Jag vill kvittera den julhälsning som jag fick av ArneGadd. Han tyckte aff de icke-socialistiska partierna skulle läsa på litet grandså att de skulle kunna enas på ett bättre sätt. Jag vill inte ge någon sådanpekpinne ät finansutskottets värderade ordförande. Jag skulle hellre önskaArne Gadd en bra bok, t. ex. någon om fördelningspolitiken. Det vore kanskenytfigt för en gammal och duktig socialdemokrat att läsa på om den. Hur skulledet vara med en bok om miljöfrågor, eftersom kamrater i regeringeninte har lyckats få fram en enda proposition om miljöpolitik ? Vissa ekonomisk-politiska åtgärder, m. m. 16HANS i (vpk) replik; Jag förstår aft har problem med aftbemöta alla oppositionsföreträdarna i sina korta repliker. Han sade att hanskulle återkomma fill de frågor som jag hade ställt, och jag ser naturligtvisfram emot hans besked. Det är bara synd att jag inte kan replikera i denomgången för att korrigera eller förtydliga. Det talas mycket om behov av åtstramning i ekonomin, ochdet är väl allmänt känt att osäkerheten efter börsnedgången medfört enavvaktande inställning i bedömningarna av den möjliga fillväxten i ekonomin.Det kommer automatiskt en åtstramning, inte minst beroende på psykologiskafaktorer, som infe har så mycket att göra med verkliga ekonomiska förhållanden.Det är spekulafionsekonomin som har fått sig en smäll, infe så mycket vårvardagliga ekonomiska verklighet, men det inträffade får naturligtvis effekter. Den aktuella propositionen är ett slags mellanproposition.På samma sätt som de borgerliga partierna på sin fid brukade kommamed en krisproposition har det nu framlagts en proposition med ett egentligenganska litet innehåll. Men några frågor i den är ändå viktiga. Den debatt somhar följt på propositionen har kanske sagt mera om polifiken än självapropositionen. Jag syftar då på det fördelningspolifiska innehållet i denekonomiska polifiken, som har blivit ganska tydligt under den diskussion som vinu har förf. Socialdemokraterna säger öppet och frankt nej till 7,5miljarder i inkomster som man fidigare hade beslutat om, och skälet härtill äratt man vill ge arbetsgivarna en rikfig julklapp. Man vill helt enkelt sänkaderas kostnader i förhållande fill vad som är tänkt. 3 protokoll 1987/88:47 Vissaekonomisk-politiska åtgärder, m. m. att åtgärda de problem somnyligen har redovisats i statistiken. Det är fortfarande mat, hyra ochkollekfiva transporter som ökar mest. I det ljuset tycker jag absolut att mankan diskutera de framlagda förslagen om sänkning och differentiering avmatmomsen. Företagen strävar trots en enormt god vinstutveckling efter atthålla lönerna nere och vinsterna uppe. Man går så långt .att man sätter ett takpå den stathga lönerörelsen samfidigt som man bjuder de privata arbetsgivarnapå i lättnader. Jagtycker att detta säger mycket mera om inriktningen av den ekonomiska polifikenän vad proposifionen gör. Jag är faktiskt besviken över att socialdemokraternainte på allvar diskuterar fördelningspolitiken. Det är meningen att det skallfortsätta som förut: mer pengar fill spekulafion och mindre till dem somverkligen behöver förbättringar. Det är helt klart aft det också på detstatliga området finns stora grupper av anställda som inte kan klara sig medett lönetak på . Vissa höjdare och byråkrater kanske kan klara sig . 17 ()repHk; För att börja med i vill jag peka på attdenne från kammarens talarstolhar yrkat följande: "att med bifall till mofion 1987/88:Fi9yrkande 1 som sin mening ger regeringen till känna att - i stället för ensänkning av löneavgiften - uttaget från företagen bör öka på ett annat och ettmera rättvisande sätt". Är det en medkänsla med de svenska företagen somvpk vill visa med orden "ett mera rättvisande sätt"? Skallregeringen, som i olika sammanhang kritiserar, bestämma själv?Det var anledningen till att jag sade att förslaget inte var så genomarbetatsom frågeställningen förtjänar.- Närdet sedan gäller ekonomin befinner vi oss i en situafion, , därvi måste räkna med att betalningarna med utlandet skall ge ett minus på 15miljarder . Att dessutom fa bort momsen på maten, vilket kosfar 5-10miljarder, utan att låtsas om de samhällsekonomiska effekterna, är ett tjosan iden ekonomiska polifiken som jag tycker aft inte ens ett kommunisfiskt parti iSverige borde ägna sig åt. GunnarBjörk ville aft jag skulle läsa någon bok om fördelningspolitiken. Han hadeinfe tänkt igenom saken så långt att han hade någon titel. Jag skulle gärnavilja läsa en roman som förklarar varför , som talar så varmt fören fördelningspolitik, söker sig fill i skattefrågan. Det skullevara intressant aft läsa en sådan roman. Jag skulle läsa den på en gång, såfort jag får veta vad det är för bok som förklarar skattepolitik urfördelningspolitisk synvinkel. AnneWibble berikade kammaren med aff erkänna aft hon börjar förstå aff en del somden borgerliga regeringen gjorde faktiskt inte var bra och aff hon lär averfarenheten. Jag önskar rikfigt Ahlmarkskt lycka fill ifortsättningen med den utvecklingen! återkom fill sparandet och visade närmast något av ett förakt för detjag sade, att regeringen kommer med en budgetproposition om en månad. Jagförstår inte alls atfityd. Skulle det vara något fel att visocialdemokrater faktiskt litar på en socialdemokratisk polifik och aft vi ser fram emot våren med tillförsikt? Ett ytterligare skäl att vi gör det är att vi har läst deborgerliga reservationerna, 23 styckenpå två regeringsförslag, och sett hurintensivt oeniga de borgerliga partierna just nu är. Jag tror inte att den socialdemokrafiskastyrkan enbart ligger i vår egen politik. Den ligger också i att våramotståndare är så djupt splittrade. Vissa ekonomisk-politiska åtgärder, m. m. Talmannen anmälde att i Hallstahammaranhållit att fill protokollet få antecknat att han inte ägde rätt tillytterligare replik. Vi diskuterar en proposition med titelnVissa ekonomisk-politiska åtgärder m.m. Det är inte någon särskilt spännandeeller glamorös rubrik, men under den finns förslag om åtgärder som inrymmeravsevärd dramatik. Vad det handlar om är inget mindre än hur vi skall bäraoss åt för att förhindra att den svenska ekonomin rusar in i alltför höginflation och alltför högt efterfrågetryck, i en situation då den ekonomiskautvecklingen i vår omvärld kräver aft vi bereder oss på hårdare konkurrens,kärvare marknader och osäkrare framtidsutsikter. Den tredje vägens ekonomiska politik har inneburit enmålmedveten satsning på att arbeta och spara ur 70-talskrisen. Genom enkraftig förstärkning av konkurrenskraften och, vill jag gärna tillstå, genomett visst mått av tur har det varit möjligt att på en och samma gång minskaunderskotten i ekonomin och kraftigt minska arbetslösheten. Sparandet harförbättrats, dvs. investeringarna har stigit, och bytesbalansen har förstärkts,som sysselsättningen ökat.