prot · GB09133 · 1987-12-31 00:00:00 — Jag vill peka på aff def inom , sprängämnesinspekfionenoch kemikalieinspektionen pågår en utredning om rutiner och föreskrifter förhantering av farligt gods. har planer på att genomförainformationsinsatser riktade till personal inom rättsväsendet. I propositionenföreslås förstärkta fortbildningsinsatser för utvald fullpersonal vid deutsatta gränsorterna. Som framgår av betänkandet har försvarsutskottet nyligenbehandlat denna fråga och föreslår särskilda utbildningsinsatser för förare somkör transporter med farligt gods. Jag yrkar avslag på reservafionen. Reservation nr 4 rör tullövervakningen på . Jag villerinra om att fullens verksamhet fill stor del är koncentrerad fillsödra . Den fråga som tas upp i reservafionen är en prioriteringsfrågaför , och något uttalande behövs infe. Reservation nr 5 behandlar samverkan mellan tullen ochpolisen. Def pågår ett visst samarbete mellan tullen och polisen.Jag vill peka på aff spaningsdiarium körs på polisens datorer. Äveninom narkofikabekämpningen har ett samarbete redan etablerats. Jag utgår ifrånaft detta samarbete är välkänt inom och atf det kan leda tillökade samverkansmöjligheter på andra områden. Reservation 6 behandlar tulltillägg. Vi får infe glömmabort att tullfilläggef infördes med anledning av den omfattande förekomsten avfel och brister i tulldeklarationerna, ofta beroende på slarv. Tullfilläggef har haft avsedd verkan. kan vi avläsaaft kvaliteten på tulldeklarationerna har förbättrats. Tulltillägget utgör ettvärdefullt hjälpmedel att hålla bra kvalitet på tulldeklarationerna. Reservafion 7 rör tullfillägg i fråga om mervärdeskaft. Påen stor del av importen utgår infe tull utan bara moms. Aft tillmötesgåreservanterna skulle innebära aft en stor del av deklarationerna skulle fallautanför tullfilläggen. Det är givetvis viktigt aff dessa deklarafioner är likarikfiga som de andra. För importörerna skulle def verka orättvist om den somslarvar med en deklarafion av fullbelagda varor får tullfillägg, medan andrasom gjort grova fel slipper tullfillägg. Jag yrkaravslag på reservafionen. I reservation 8 beträffande tullförrättningsavgift begärde tre borgerliga parfierna en snabb översyn av reglerna förtullförrätfningsavgiffen. Till reservanterna vill jag säga aft def vid denutfrågning utskottet hade i anledning av defta betänkande framkom aff regeringen harsin uppmärksamhet riktad pä frågan. I reservation 11 angående vissa färjelinjer begär deborgerliga partierna ett fillkännagivande med begäran omklassificering av färjetrafiken på till lång ruff. Regeringen har vidskilda fillfällen försökt få fill stånd en ny prövning av klassificeringen avfärjelinjen . Även här gäller aff inte ensidigt kan ändra pånordiska avtal. Vi kan utgå ifrån att regeringen även i framfiden vid lämpligafillfällen far inifiafiv i denna fråga. Jag yrkar avslag på reservation 11. För reservafionerna 9, 10 och 12 hänvisar jag fill vadutskottet anför i betänkandet. Jag yrkar härmed bifall till skatteutskottetshemsfällan och avslag på samtliga reservationer. A ygifter och anslag till bankinspektionen Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut i ärendet skulle fattas vid nästa arbetsplenum.) 16 § Föredrogs socialutskottets betänkande 1987/88:29 om statens giftinformationscentral (prop. 1987/88:161 och 1987/88:100 bil. Beträffande detta betänkande konstaterade tredje vicefalmannen aff ingen talare var anmäld. (Beslut i ärendet skulle fattas vidnästa arbetsplenum.) 17 § Föredrogs näringsutskottets betänkande 1987/88:36 om avgifter och anslagtill bankinspekfionen (prop. 1987/88:100 bil. 9 och 1987/88:169). Avgifteroch anslag till bankinspektionen 146NIC (): Detta ärende har ett alldeles specielltprincipiellt intresse på def sättet alt i det kommer fill uttryck sä tydligtden socialisfiska majoritetens förakt för roll. Häri finns nämligenuttryckt en syn på beslutsförmågan när det gäller avgiftsuttaget som är såtypisk för den nuvarande socialisfiska majoriteten i denna riksdag, nämligenden aft man överlåter åt regeringen aft avgöra så centrala frågor somexempelvis kan ha betydelse för konkurrensen mellan olikafinansieringsinstitut. Vi borgerliga har med anledning av en motion i reservafion1 uttalat en kritik av att regeringen har full frihet på denna punkt och harhos regeringen hemställt att ett förslag skall framläggas som begränsarregeringens totala frihet på denna punkt. Jag yrkarbifall fill reservation 1. Ä vgifter och anslag till bankinspektionen I reservafion 2 har samma reservanter givit uttryck förbehovet av en rättviseprincip som borde vara ganska självklar, nämligen atträttvisan mellan olika institutioner som är föremål för bankinspektionenstillsyn skulle kunna grunda sig också på ett tidsdebiferingssystem.Reservanterna har i sin reservation hernställf aff regeringen föranstaltar omatt en ordentlig prövning sker av efi tidsdebiteringssyslem. Jag yrkarbifall fill reservafion 2. . 147 (): Herr fal man! Betänkande 36 från näringsutskotfet handlarom avgifter för bankinspekfionen och anslag till dess verksamhet. Utskottet delar de uppfattningar som framkommer ibudgetproposifionen och i proposifion 169. Då det gäller.avgifterna innebärförslaget nya normer för debitering av fillsynsavgiffer från banker,kreditakfiebolag, finansbolag, fondkommissionsbolag och fondbolag. I det nya systemet skall avgifterna bestå av dels ett fastbelopp, dels en rörlig del. Normalt skall avgifterna spegla hurbankinspektionens arbete fördelas på olika institut. Det blir sedaninspektionens sak atf föreslå ändringar i avgiftsbesfämmelserna utifrånbedömningar av medelsåfgången för olika uppgifter. säger nu att reservanterna inte vill geregeringen den yttersta bestämmanderätten över avgiftsbeloppen. Reservanternaförordar alltså ett maximibelopp. Jag har litet svårt att förstå den merautvecklade argumentering som vall presterade på den punkten.Om man fastställer ett maximibelopp kan jag inte se aft man på något särskiltingripande sätt har möjlighet atf påverka eventuella konkurrenssituationermellan olika finansbolag. är det ju så, , aft vi har parlamentarism iSverige. Del innebär atf regeringens handlande förhoppningsvis grundas på enpolitisk majoritet i denna kammare. Def är ganska naturligt att vi har detförtroendet för regeringen aff den skall kunna hantera dessa frågor på ettriktigt sätt. Dessutom har möjlighet aff i samband medbudgefbehand-lingen kontrollera huruvida avgiftssäftningen sker på ett riktigtsätt. När def gäller frågan om tidsdebitering är det i dessasammanhang svårt atf med utgångspunkt från en exakt tidsprecisering fördela bankinspektionens kostnader, och def är bakgrunden till aff förslaget har fått den utformning det har fått. Jag ber atl få yrka bifall lillnäringsutskottets hemsfällan i betänkande 36. 148NIC (): Eftersom kammaren väl inte behöver behandlaså många fler ärenden tänkte jag fylla tiden fram till rnedreplikväxling med . Jag vill gärna säga honom att hans tilltrotill de föreslagna metoderna för uttag av avgifter till bankinspektionenuppenbarligen bygger på ett förtroende för den nuvarande regeringens oväld. Jagkan väl dela den uppfattningen. Den nuvarande regeringen behöver intemisstänkas för bristande oväld på något sätt. Men jag ser detta meraprincipiellt, Def är frågaom vem som bestämmer i landet. Ur min synpukt sett är def som bestämmer.Man kan inte tolerera aft ger beslulsfullmakter i alla riktningar ialla frågor. Därför har vi borgerliga sagt aft om nu fullmaktsregeln skallgälla till förmån för regeringen så måste det i varje fall ske inom en ram somhar fastställts av . Jaghar full förståelse för aft det är svårt för att förstå det, menjag vill ändå förtydliga min argumentation för att se om det möjligen kundehjälpa honom att förstå. Anf.149 (): Jag kanske infe har samma behov som att fylla uf tidentill . Jag tror atf både ledamöter och personal skulle uppskatta om vibegränsade debatten och i varje fall försökte hålla oss till en sakligdiskussion på denna punkt. Vad principiellt skall hantera tycker jagfaktiskt aren fråga av betydligt större räckvidd. Skall vi belasta riksdagenmed en mängd detaljbeslut på en rad förvaltningsområden, är jag' inte övertygadom atf inflytande och styrka i svenskt politiskt liv ökar i förhållandetill det antal detaljuppgifter som vi ger den. Jag vidhåller mitt yrkande om bifall fill hemställan inäringsutskottets betänkande 36. Överläggningenvar härmed avslutad. (Beslut i ärendet skullefatfas vid nästa arbetsplenum.) 1987/88:1333 juni 1988 ,. 1987/88:37om finansbolag (prop. 1987/88:149). Anf.150 (): Det här ärendet har möjligen en djupare principiell innebörd än defförra från den synpunkten att man här berör en fråga som vi moderater fästerstort avseende vid, nämligen näringsfriheten. Moderatasamlingsparfiet har velat markera här i behovet av engrundlagsfäst näringsfrihet och har mycket svårt att förslå alt man påkapitalmarknaden skall behöva en särreglering som begränsar näringsfriheten.Dels är vår svårighet aff förstå betingad av vår ideologiskt fasta tro pånäringsfrihetens nytta för vårt samhälle, dels är den betingad av def faktumatf kapitalmarknadens aktörer regleras av en långtgående lagstiftning, somsyftar till att säkersfälla dessa aktörers kunder. Man kan också säga dessaaktörers intressenter. Defär alltså från vår synpunkt en princip av betydelse som här-träds för nära. Denträds i defta fall för nära utan att några tvingande skäl kan åberopas. Läggerman därtill; herr talman, def faktum atf det i vårt land finns en högstbetydande kommitté söm vi har talat om i kammaren, nämligenkreditmarknadskommittén, som skall avge ett slufbe- tänkandeinom relativt rimUg tid över vilka regler som skall gälla för kredifmarknadensaktörer, måste man säga sig atf det är egendomligt aff den socialdemokratiskaregeringen känner sig så tvingad atf framlägga en proposifion om reglering avfinansbolagen aff den bara något halvår före kommitténs slutbetänkande ger sig ini arbete med denna lagstiftning. Vi menar aUtså aff lagsfiftningen inte bara är onödig, viväntar på ett övergripande utredningsarbete. Den är också inkräktande på envikfig princip, näringsfrihetens princip. Därför har vi yrkat avslag på propositionensförslag om den här lagregleringen av finansbolagens verksamhet. I lagstiftningen ges också regler om på vilka villkortillstånd skall ges till finansbolag. Det handlar framför allt om kapitalbasen,det egna kapitalets storlek och bestämmandet av det egna kapitalet. Vi har sagtoss, atf i händelse av atf vår utomordentligt välgrundade ståndpunkt ihuvudfrågan skulle falla inför mindre insiktsfulla majoritet, yrkarvi i stället bifall fill två reservafioner, som far sikte pä att ge fillfälletill övergångsbestämmelser som ger utrymme för en mera flexibel hållning, ÅkeWictorsson, till de stränga kapitalbasreglerna. Detta skulle gebankinspektionen tillfälle alt verkligen pröva om det finns finansbolag avmindre storlek - mindre än enligt de regler som anges i def nu framlagdalagförslaget - som kunde ges bankinspektionens förtroende, en vanlig, rimUg,hederlig svensk syn på aktörerna, exempelvis på denna marknad. I reservafion 3 hemställer vi om bifall till det synsättetaff självklara, obeskattade reserver - t. ex. övervärden på leasingfonder -skulle få läggas till def egna kapitalet. Med detta yrkar jag alltså bifall i förstahand till reservation 1, och i händelse av aff denna på grund av någonoförufsebar omständighet inte skulle vinna kammarens gillande, tillreservafionerna 2 och 3. 151ÅKE WICTORSSON (s): I betänkande nr 137 frän näringsutskotfet tasalltså frågan om auktorisation av finansbolagen upp. Finansbolagen har kommit att spela en betydelsefull roll,en roll som har blivit alltmer framträdande på kredifmarknaden under senare år.Antalet bolag är närmare 300. Gruppen är mycket heterogen. Vissa har ett brettutbud av tjänster, andra har specialiserat sig på en eller ett parkreditformer. Många finansbolag erbjuder allmänheten finansiella tjänster somliknar bankernas och i hård konkurrens med bankerna. Det är rikfigt aff det är en vikfig uppgift förkreditmarknadskommittén aft se över regleringen av finansbolagen. a. skallkommittén se pä frågan om ett nytt auktorisafionssystem.Kreditmarknadskommitténs slutbetänkande sägs nu vara atf vänta först sommaren1988. Jag har tidigare hört andra tidsuppgifter. Ser man på den situationen kanman alltså inte vänta något konkret föjslag som kan vara i kraft förränsannolikt om . Därför har regeringen, liksom också utskottetsmajoritet, ansett atl de frågor som berör finansbolagen och kredilgivningenskonsumenter kräver en mer skyndsam handläggning än om man skulle koppla dethela lill kreditmarknadskommitténs mer övergripande utredningsuppdrag. Jag äri och för sig den förste alt beklagaalt kommitténs arbete drar ut på fiden, så aft det är nödvändigt aft på områdeefter område aktualisera provisoriska lagstiftningar, men ser inget skäl tillaft vi nu avstår från åtgärder, som i detta fall innebär vidgade befogenheterför bankinspekfionen när det gäller aff komma fill rätta med de missförhållandeni finansbolagen, som ovedersägligen finns i viss utsträckning. Huvudmofivet för lagförslaget är konsumenfpolitiskt. Föratt vi skall kunna ha ett väl fungerande kreditväsende är det av vikt attkreditinstituten verkar så, atf allmänheten har fullt förtroende för derasförmåga aff fullgöra sina förpliktelser. Detta är skälet fill attutskoftsmajoriteten har anslutit sig till regeringens förslag.Utskotfsmajoriteten stöder också regeringen när det gäller aktiekapitalet, somenligt regeringens förslag skall uppgå fill minst 5 milj. kr. Mot denna bakgrund yrkar jag avslag på den borgerligareservationen, som ger uttryck för en övertro på marknadskrafterna, vilka förövrigt också har gjort sig till talesman för här i kammaren. Mantror på atf branschen skall kunna klara problemen genom självsanering. Detfinns fillräckligt med underlag för aff kunna konstatera atf det är nödvändigtmed en uppstramning inom branschen. har även i andra sammanhang pläderat starktför självsanering. Jag tänker exempelvis på akfiemarknaden där verklighetengrovt har korrigerat . Därför tycker jag aft det skulle finnasanledning för aff vara litet mindre självsäker när def gällermarknadskrafternas förmåga på defta område. När def finns stora vinster afthämta fungerar infe självsaneringen. Jag ber om ursäkt, herr talman,'men NicGrönvalls argumentering gör aff jag måste fråga : Tror herrGrönvall också på jultomten? 152NIC (): Min tro på jultomten är rätt svag, men minövertygelse om atf borde läsa betänkandet mera noggrant är rättstark. tror nämligen aft ärendet handlar om auktorisation avfinansbolag. Regeringens proposifion gjorde def, men fack vare en insiktsfullutskottsbehandling heter nu betänkandet "om finansbolag", ochbegreppet auktorisation är utrangerat såsom ett alldeles ovidkommande begrepp idetta ärende. Jag vill gärna säga med ariledning av vad om def konsumenfpolitiskt betingade i proposifionen, aff skillnadenmellan socialdemokratisk syn på en konsument och moderat syn på en konsumentär att vi moderater har den uppfattningen - och den är alldeles fast - affkonsumenter vet vad de gör och kan klara aft avgöra sina egna affärer, medansocialdemokrater är övertygade om att de måste avgöra konsumenternas affärer.Det är därför vi anser atf den här lagsfiftningen är onödig. 153 (): Med anledning av def sista sadevill jag bara konstatera all frågan inte är vad socialdemokraterna i riksdageneventuellt anser, utan frågan är vad konsumenteina på det här området anser.Jag är 1987/88:133 övertygad om aft vårt förslag vid konsumenternas prövning kommer aff falla i god jord. ° Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut i ärendet skullefatfas vid nästa arbetsplenum.) 19§ Kammaren beslöt att förhandlingarna skulle fortsättas vid . 20§ Anmäldes och bordlades 1987/88:46 om beskattningav barnpension 1987/88:44 om uppskov medbehandlingen av vissa ärenden 1987/88:36 om uppskov medbehandlingen av vissa ärenden- 1987/88:37 om vissalagändringar med anledning av m, m. 1987/88:33 om godkännandeav en överenskommelse mellan och .Sovjetunionen om avgränsningen avkontinentalsockeln samt av den svenska fiskezonen och densovjetiska ekonomiska zonen i m.m. (prop. 1987/88:175) 1987/88:32 om Invandringm. 1987/88:150 bil.. 5) 1987/88:31 om bidragfill missbrukarvård m. m. 1987/88:150 bil. 1987/88:37 om uppskov medbehandlingen av vissa ärenden /88:40 om undervisning för invandrare isvenska språket m. m. 1987/88; 1,50 bil. 4) . ' 1987/88:28 om inriktningav felepolitiken (prop. 1987/88:118) 1987/88:29 om uppskov medbehandlingen av vissa ärenden 1987/88:34 om uppskov medbehandlingen av vissa ärenden .1987/88:40 om energipolitik inför 1990.-talet (prop. 1987/88:90 och ' 1987/88:100 bil. 16) 174 1987/88:41 om ny ekonomisk styrning ay statensyatlenfallsverk m. m. 1987/88:87 och 1987/88:90) 1987/88:22 omsysselsättningsskapande åtgärder m.m. (prop. 1987/88:150) 1987/88:24 om uppskov medbehandlingen av vissa ärenden 21§ Kammaren åtskildes . In fidem ,. 1987/88:133 (Siffrornaavser sida i protokollet) Förste vice talmannen 86,101 Allmér, () 119,133, 134, 143, 145, 150, 159 , () 161 , , statsråd40, 46 , ()110, 116, 118 , , i (m) 48, 52, 55, 56 , GuniUa (c) 89, 96,99 , () 108,115, 117, 119, 125, 133, 135,143, 146, 152, 153, 160Backlund, () 30, 38, 44 Berndfson, (vpk) 6 Björnemalrn, () 35,40 , ,utbildningsminister 148, 152, 154 , () 77, 82, 84, 97, 99Carishamre, () 56, 60, 61 Chrisopoulos, (vpk) 32, 39, 43, 47Claesson, (vpk) 102 , () 13 , () 25Friggebo, () 5 , () 169, 170, 171, 173 , () 86, 95, 98 Hedkvist , () 113, 116, 118 , ()76, 81, 85 , () 64, 69, 71, 73 , Margö (vpk) 63, 69, 101Irhammar, () 16, 19, 23 , () 61, 68, 70 ,Kersfi (c) 83 , () 128,134, 135, 144, 147, 151, 153 Josefson, () 166 Körlof, () 7, 10,12, 16, 22, 24 , () 26, 38, 45, 52 , () 19,23, 24 , () 56 , () 160 Nyhage, Hans (m) 5Olsson, () 164 , () 167 , () 77 , Hans, iHallstahammar (vpk) 112, 136 , Hans, i Rösfånga (fp) 18 , () 155 176 Rydle, () 107, 114, 117 Rytfar, () 9,11, 12 Prot. Skårvik, () 27,38, 45 1987/88:133 , () 8, 11,12 , ()162 , () 52, 55,71 , () 139,145, 147 , () 6 , ,arbetsmarknadsminister 78, 83, 85 Tarschys, () 58,60, 61, 67, 70, 73 , () 170,171, 172, 173 , () 92,97, 100