prot · GB09128 · 1987-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1987/88:128 1 § Justerades protokollet för den 18 innevarande månad. 2 § Talmannen meddelade atf () i dagåtertagit sin plats i , varigenom tjänstgöring somersättare upphört. 3 § Förlängning av Om intet annat beslutas skall avslutas senast den31 maj. I 1 kap. 4 § riksdagsordningen stadgas att omsynnerliga skäl föreligger kan förlänga , dock längst t. o. m. den 15juni. Vid sammanträde har talmanskonferensen medhänsyn fill lämnade upplysningar om den väntade arbetsbelastningen i riksmötetsslutskede ansett aff synnerliga skäl föreligger att förlänga /88och tillstyrkt att det får pågå längst t. o. m. . Kammaren beslöt att fickpågå t. o. m. . 4 § Meddelande om avtäckning av riksvapen i plenisalen Det riksvapen som kommer att sättas upp i plenisalenavtäcks i början av kammarens arbetsplenum . I ceremoninmedverkar bl. a. kör. 5 § Föredrogs och hänvisades 1987/88:177fill utrikesutskottet 1987/88:128 6 §Föredrogs och hänvisades Motionerna 1987/88:N67-N71 tillnäringsutskottet 7§ Föredrogs men bordlades åter betänkanden /88:21, 25 och32 8§ Företogs till avgörande arbetsmarknadsutskottets betänkande 1987/88:13 ochjordbruksutskottets betänkande 1987/88:22 (beträffande debatten i dessaärenden, se prot. A/om. 7 (regionalpolitikensallmänna inriktning m. Förstbiträddes reservation 2 av - som ställdes mot utskottetshemställan med den ändring däri som föranleddes av bifall till motion A465 avAlf i motsvarande del - med acklamation. Härefterbiträddes reservation 1 av m.fl. med 137 röster mot 18 förreservation 2 av . 129 ledamöter avstod från att rösta. Slufligenbifölls utskottets hemställan med 153 röster mot 138 för reservafion 1 av ElverJonsson m. fl. 1 ledamot avstod frän att rösta. () anmälde att hon i huvudvoteringenavsett att rösta nej men markerats ha röstat ja. Mom.3 (nya utvecklingsprogram i utsatta regioner) Utskottetshemställan bifölls med 255 röster mot 36 för reservation 3 av . Mom.4 (avskaffande av lagen om byggnadstillstånd m. Utskottetshemställan bifölls med 229 röster mot 65 för reservation 4 av m.fl. Mom.5 (decentralisering av statlig verksamhet m.m.) Utskottetshemställan - som ställdes mot dels reservation 5 av m.fl., dels reservation 6 av BörjeHörnlund och , dels utskottets hemställan med den ändring därisom föranleddes av bifall till motion A476 av - bifölls medacklamation. Mom.7 (de regionalpolitiska stödformerna) Utskottefshemställan - som ställdes mot reservation 7 av m. fl. - biföllsmed acklamation. Mom.8 (företagsinriktat stöd) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 8 av och - bifölls med acklamation. /v/om. 9 (individinriktadestödåtgärder) Prot. Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 9 av 27 maj 1988och - bifölls med acklamation. Mom.10 (tillfälliga stödområden) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 10 av och - bifölls med acklamation. Mom.II (inplacering av enskilda kommuner i stödområde) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 11 av - bifölls medacklamation. Mom.14 (lokaliseringsstödet till lokaler för uthyrning) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 12 av och - bifölls med acklamation. Mom.15 (statliga kreditgarantier) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 13 av m. fl. - biföllsmed acklamation. Mom.16 (avskaffande av offerfsfödet) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 14 av och -bifölls med acklamafion. Mom.18 (sysselsättningsstödet) Utskottetshemställan bifölls med 216 röster mot 76 för reservation 16 av . Mom.19 (stödformen nedsättning av socialavgifter) Utskottetshemställan - som ställdes mot dels reservation 17 av m.fl., delsreservation 18 av och , dels reservation 19 av BörjeHörnlund och , dels reservation 20 av , delsutskottets hemstäUan med den ändring däri som föranleddes av bifall tillrnotion A465 av i motsvarande del -bifölls med acklamation. Mom.20 (åtgärder och program för utveckling av landsbygden) Utskottetshemställan - som ställdes mot dels reservation 21 av m.fl., delsreservation 22 av och - bifölls medacklamation. Mom.22 (höjda beloppsgränser för stöd till företag i glesbygd) Utskottetshemställan bifölls med 217 röster mot 76 för reservation 23 av . Mom.23 (möjligheten att lämna servicebidrag m.m.) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 24 av m.fl. - bifölls med acklamation. Prot.1987/88:128 Mom. 25 (äldre arbetslösas företrädesrätt till.IKS) 27 maj1988 , Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 25 av ~~ och -bifölls med acklamation. Mom. 27 (stöd fill glesbygdsskolor) Utskottets hemställan bifölls med,271 röster mot 23 förreservation 26 av . Mom. 28 (regionalpolitiskt stöd vid etablering avläkarpraktik). Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 27,avAlf Wennerfors m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 34 (anslag fill Regionala utvecklingsinsatser m.m.) Utskottets hemsfällan - som ställdes mot dels reservation32 av och , dels utskottets hemställan med denändring däri som föranleddes av bifall fill motion A465 av imotsvarande del - bifölls med acklamation. Mom. 35 (avskaffande av gränsen för projektrnedlen) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 33 avElver och - bifölls med acklamation. Mom. 48 (anslag till Expertgruppen för forskning omregional utveckling) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 39 av och - bifölls med acklamafion. 51 (utvecklingen i ) Utskottets hemställan - som ställdes mot dels reservation41 av m.fl., dels reservation 42 av och , t/e/i.reservation 43 av - bifölls med acklamation. Mom. 53 (åtgärdsprogram för ) Utskottets hemställan bifölls med 275 röster mot 16 förreservation 44 av . 2 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 54 (åtgärder i sydöstra ), - som ställdes mot.reservation 46av - bifölls med acklamafion. Mom. 58 (alternafiv fill bilindusfriproduktionen iGöteborgsregionen) Utskottets hemsfällan - som ställdes mot reservation 47 avKarl-Erik - bifölls med acklamation. Mom. 62 (åtgärder för att främja utvecklingen i Värmlandsoch län) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 49 avKarl-Erik - bifölls med acklamation. Mom. 6J (regionalpolitiskaåtgärder i ) ' ' Prot. Utskottetshemställan - som ställdes mot hemställan i reservation 52 av med acklamation. Utskottetsmotivering - som ställdes mot den i reservation 50 av m.fl.anförda motiveringen - godkändes med acklamation. Mom. 3 (samråd vidutarbetande av tillämpningsföreskrifter m.m.) Utskottetshemställan bifölls med 227 röster mot 65 för reservation 1 av m.fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom.15 (krav på befesgång) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 2 av m. fl. -bifölls med acklamation. /V/om.77 (avveckling av burhönssystemet m. Utskottetshemställan - som ställdes mot dels reservation 3 av m.fl.,dels reservation 4 av och -bifölls med acklamation. Mom.18 (importförbud för ägg) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 5 av och - bifölls med acklamation. Mom.19 (genteknik m. Utskottetshemställan bifölls med 255 röster mot 37 för reservation 6 av . 1 led'amof avstod från atf rösta. Mom.20 (operativa ingrepp) Utskottetshemställan bifölls med 216 röster mot' 68 för utskottets hemsfällan med denändring däri som föranleddes av bifalltill motionerna Jo506 av , Jo509 av , Jo510 av och Hans Petterssoni samt Jo42 av m.fl. i niotsvarande del. 7 ledamöteravstod från aff rösta. Mom.22 (koscherslakt) Utskottetshemställan bifölls med 251 röster mot 34 för rriolion 1986/87:Jo534 av LarsLeijonborg och . 7 ledamöter avstod från atl rösta. Mom.23 och 24 (tillståndsplikt för viss djurhållning; m. Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 7 av m. fl. -bifölls med acklamation. Prot.1987/88:128 Mom. 44 (bekämpning av mul- och klövsjuka) Utskottetshemställan - som ställdes mot motion 1986/87:Jo532 av - bifölls med acklamation.Studiemedel Övriga moment Utskottefs hemstäUanbifölls. 1987/88:26om studiemedel (prop. 1987/88:116 och 1987/88:100 bil. 3 (): skall fatta beslut i enmycket viktig fråga, nämUgen frågan om ett nytt studiemedelssystem. Frågan ärgivetvis viktig för de studerande och för blivande studerande, men jag villpåstå att den är ännu viktigare för samhället. Att satsa på studier är attinvestera för framtiden från samhällets sida sett. Det bör det vara även förden enskilde, men tyvärr är så inte alltid fallet, vilket jag skall be aft fååterkomma till. Vi moderater har länge efterlyst ett bättrestudiemedelssystem. Men en reform har fördröjts, bl. a. beroende på enutredning som styrdes åt fel håll. vill man utbrista: Äntligen! Jag villockså faktiskt gratulera de studerande fill att reformviljan varit större hosoppositionen och alt vi fattar beslut om det nya studiemedelssystemet ettvalår. Den proposifion som utskottet har tagit ställning till är faktiskt istora drag baserad på den reservation till utredningsbetänkandet sommoderaternas och representanter i utredningen avgav. Del är alltså fråga om ett mycket bättrestudiemedelssystem än det som studiemedelskommitténs majoritet ville införa.Systemet innebär i korthet att studiemedlens totalbelopp höjs från avbasbeloppet till av basbeloppet. Därav är bidragsdelen avbasbeloppet. Återbetalnings-systemet bUr inkomstrelaterat med en i princip4-procenfig återbetalning . Äktamakeprövningen är äntligen heltborttagen, vilket egentligen är en självklarhet ur jämställdhetssynpunkt. Vi moderater vill på några punkter gå ett ganska stortsteg längre än utskoffsmajorifefen. Vi har ju ord om oss alt vara mycket sparsamma,men ett bra studiemedelssystem är för oss en högprioriterad fråga. Vi sträckeross därför ca 200 milj. kr. längre än utskotfsmajoriteten. Vi har ocksånågra morötter att ge till dem som satsar på långvariga studier. Vad skall man då kräva av ett bra studiemedelssystem?Först och främst bör stödet vara generejlt. Det är enbart den studerandesintresse och förmåga som skall ligga till grund för utbildningsvalet ochmöjligheten aft få studiemedel. Därför är det bra att regeringen övergav tankenpå ett differentierat studiemedelssystem med hänsyn till familjesituation ochövriga Frågan om barns försörjning bör t. ex. lösas inomfamiljepolitikens ram och inte genom ett barntillägg. Jag vill i det sammanhangetsärskilt framhålla den betydelse som det borgerliga familjepolitiska förslagethar för alla barnfamiljer och inte minst kommer aft ha förstuderandefamiljerna. Tyvärr har regeringen inte helt övergett tanken på ettsärskilt bostadsbidrag till studerande som saknar barn utan tvärtomåstadkommit ett ganska egendomligt åldersrelaterat förslag. Men det ämnet, herrtalman, får bli föremål för en debatt i bostadsutskottet, då det inte behandlasav vårt utskott. Av ett bra studiemedelssystem bör krävas att denstuderande skall ha möjlighet att leva under ekonomiskt drägliga förhållanden,vilket inte varit fallet med det nuvarande systemet. Studiemedelssystemet skall vidare vara så konstruerat alldet stimulerar rekrytering till högre studier oavsett socialgrupp. Det har inteheller varit fallet med det rådande systemet. Det är min förhoppning att det nyastudiemedelssystemet skall innebära väsentliga förbättringar för de studerande- särskilt om de moderata reservationerna vinner bifall - och aft deunga skall kunna sjunga "den ljusnande framfid är vår" utan bävan ochoro i rösten. Def är viktigt att det nya systemet följs noggrant. Vianser att skrivningen i propositionen och i utskottsbetänkandet är en vissförsäkran härom. Återbetalningen får inte bli alltför betungande, vilket mångastuderande oroar sig för att den skall bli - utskottet har fått en hel del brevom det. De varnar för en 4-procenfig "akademikerskatt". Främstagarantin för en trygg framtid för de studerande är en annan lönepolitik ochmoderat lågskattepolitik. De moderata förslagen i betänkandet med ett annatinkomstbegrepp och vissa avskrivningsmöjlighefer är dessutom ägnade attunderlätta återbetalningen. Därmed övergår jag, herr talman, till att kommentera vårareservationer till betänkandet. I reservation 3, som vi avgett fillsammans medfolkpartiels representanter i utskottet, påpekar vi att def förvisso är mångaandra faktorer än studiestödets utformning som har betydelse för att människorskall bedriva högre studier. Ser man fill den s. k. livslönen finner man attmånga unga människor har insett att den unge studerande med många årsakademiska studier framför sig under relativt knappa förhållanden ärförloraren, medan den som satsar på en verkstadsteknisk utbildning eller påannan utbildning, som t. ex. arbetsgivaren eller länsarbetsnämnden svarar för,är vinnaren. Detta är faktorer som har sin grund i bl. a. hurlönebildningen går till och hur kunskap inom olika områden värdesätts. Den s.k. solidariska lönepolitiken har sannerligen inte gynnat den som har långastudier bakom sig. Dagens något ensidigt positiva syn på teknik och ekonomi gördessutom aff yrken inom vård och omsorg, kultur och utbildning - oftakvinnoyrken inom den offentliga sektorn - missgynnas lönepolitiskt, medanyrkesutövaren i fråga kanske har lika lång utbildning och lika storastudieskulder som de lönemässigt gynnade. Vireservanter anser också att skattesystemets utformning är av vital Prot.1987/88:128 betydelse för om unga människor verkligen skall lockas tiU högrestudier. 27 maj1988 Världens högsta skattetryckmissgynnar inte minst dem som har offrat många Vi anser atf såväl lönebildning som skattepolitik bör utformas så att.denenskilde stimuleras till högre studier - till den enskildes men framförallt till samhällets bästa. Jag yrkar bifall till reservafion 3. I reservation 9 framför vi vår åsikt att inkomstbegreppetbör ändras när det gäller rätten till studiemedel. Vi anser att det är dentaxerade och infe den sammanräknade inkomsten som skall gälla vid bedömningenav rätfen till studiemedel. I reservation 15 framför vi samma krav när detgäller återbetalningen av. Barnfamiljer, som ofta väljer att bo ieget hem, liksom nyetablerade egna företagare kommer att drabbas, om underskotts-eller förlustavdrag inte får tillgodoräknas. Det är vikfigt atf återbetalningsreglernaspeglar den verkliga återbetalningsförmågan och inte en nprninell inkomst. Ireservafion 15 anser vi också att även låntagare som är bosatta i börkunna få välja def återbefalningssystem som gäller för personer bosatta utomlands,så att den årUga avbetalningen skall utgöra en tjugondel av skulden, dock lägst15 % av basbeloppet. Jag yrkar bifaU tUl reservationerna 9 och 15. I reservation 10 deklarerar vi vår uppfattning attprövningen av rätt till studiemedel mot egen inkomst helt bör upphöra.Därmed understryks alt studiemedelssystemet är ett generellt system. Det finnsknappast någon risk för aft de studerande arbetar för mycket jämsides medstudierna, eftersom rätten till studiemedel är anknuten fill en vissstudietakt. Egentligen skulle vi genast vilja ta bort inkomstprövningen helt,men av samhällsekonomiska skäl får vi göra det etappvis. Vi anser atffribeloppsgränsen bör höjas för vartdera halvåret fr. o.m. , och vi anser aft regeringen bör lägga fram ett förslagom detta . Jag yrkar bifall till reservation 10. I reservation 18 föreslår vi viss avskrivning aystudieskulden för alla som uppburit studiemedel . Defta är någraav de morötter som jag tidigare antydde att vi har och som verkligen skullevara en stimulans till längre studier. Vi anser att det är motiverat atf statenavskriver en viss skuld till dem som har dragit på sig en stor skuldbörda. Rätttill avskrivning av studieskuld bör tillkomma alla som uppburit studiemedel förminst sex terminer eller bedrivit studier på deltid av motsvarande omfattning.Avskrivning bör ske av basbeloppet eller av lånet förgymnasiala studier och av basbeloppet per uppnådda 20 poäng förpostgymna-siala studier. Del är oerhört viktigt att stimulera till ökad forskning,och vi anser därför atl skuldavskrivning, bör ske med en summa motsvarande ettbasbelopp för dem som avlägger doktorsexamen. Därmed yrkar jag bifall till reservation 18. Ireservation 19 säger vi atf beräkningen av årsbeloppet enligt beslut i förstainstans kan få orimliga konsekvenser i vissa fall. tillnedsättning av äierbelalningsbeloppet måste över huvud taget fillämpas generöst.I de fall den taxerade inkomsten nedsatts vid prövning i högre instansanser vi också att en korrigering av återbetalningsbeloppet bör görasautomatiskt. Jag yrkar bifall till reservation 19. Enligt propositionen och utskottsmajöritetens förslagskall medelshanteringen skötas av riksgäldskontoref och centralastudiestödsnämnden. Vi anser atf centrala , som är en välfungerande myndighet, behövs för alt bl.a. avgöra vilka som är berättigade tillstudiemedel. Däremot anser vi - liksom en del studerandeorganisationer - attmedelshan-teiingen mycket väl skulle kunna skötas av det allmänna bankväsendet.Vi anser aft bankerna bör ges fillfälle aft erbjuda sina tjänster för aftutröna om de kan ge bättre service och huruvida de är konkurrenskraftiga. Vianser att en sådan bedömning bör ske omgående, innan def nyastudiemedelssystemet träder i kraft. Jag yrkar bifall fill reservation 22. I reservation 24, som är en följdreservation till tidigarepresenterade reservationer, anvisar vi de ytterligare 200 milj. kr. som jagtalade om och som går utöver regeringens förslag. Jag yrkar bifall även fill denna reservation. Slutligen några ord om det särskilda yttrandésom vi haravgivit tillsammans med . I en motion av haryrkats att studiemedel skall kunna utgå även till elever vid . Vi delar den uppfattningen men konstaterar attstudiemedel kan utgå, om skolan är beredd att ställas under statlig tillsyn. Vihar därför inte nu reserverat oss på den punkten. Därmed, herr talman, är de moderata reservafionernapresenterade, och jag yrkar bifall till dessa och i övrigt bifall tillutskottets hemställan. Jag ser atf utbildningsminister är i kammaren.Jag hoppas att han utvecklar sin syn på de frågor som jag här har tagit upp.Det är många åtgärder utöver studiemedelssystemet som är vikliga för att Sverigesungdom verkligen skall vara beredd att satsa på högre studier. Jag kommer medintresse aft åhöra vad utbildningsministern har att säga på den punkten.Naturligtvis är jag tacksam för atl utbildningsministern har gått demoderataoch folkpartistiska ledamöterna i utskottet till mötes. Det är ju faktiskt istora delar vårt förslag.som det talas om. 4BARBRO (): Utbildning syftar till aft stärka denenskildes kompefens i yrkeslivet och som medborgare. För framfidavälstånd och tillväxt är det en förutsättning atl ha välutbildad arbetskraft.Del är därför viktigt att samhället på skilda sätt främjar .utbildning. Det kanske genom aft tillhandahålla grafis undervisning, atf ge sådana resurser lillutbildningen aft den håller en hög kvalitet samt atl genom ettsludiefinansieringssysiem ge alla som har förutsättningar att studera möjlighettill det oberoende av deras egna ekonomiska förutsättningar. I har utvecklingen för flera yrkeskategorierblivit sådan atl det är tveksamt om del, trots fri undervisning ochstudiemedel, är lönsamt i ekonomisk mening all bedriva högre studier.Lönenivån, löneutvecklingen och marginalskatten är nämligen sådana att denekonomiska uppoffring som destuderande gör , i form av utebliven alternafiv lön ochstudieskuld, i ett livslöneperspekfiv inte blir "lönsam". För vissaför samhället särskilt angelägna yrkeskategorier, militär och polis samt undersenare tid vidareutbildning av viss vårdpersonal, har samhället tagit konsekvensernaav detta och ger lön fill de studerande . Givetvis är utbildning berikande i annan mening än baraekonomisk. Men ofrånkomligen vägs de ekonomiska aspekterna in när en personfattar beslut i dessa frågor. Det är på sitt sätt märkligt att det i ett högtutvecklat land som vårt inte skall vara möjligt för den enskilde aft förutsättaatf kostnaderna studier fullt ut skall kunna återbetalas medframtida inkomster. En högskolesfuderande sade vid ett seminarium affstudiemedlen är för låga när man skall leva på dem och för höga när man skallbetala tillbaka dem. Det är detta, herr talman, dagens debatt handlar om.Socialförsäkringsutskottets betänkande nr 26 föreslår ett förbättratstudiestöd, som det skall bli möjligt för de studerande att leva och även ge rimliga återbetalningsvillkor därefter. Den sfudiemedelskommitté som tillsattes 1985 hade sommålsättning att utforma ett system som det kunde råda så stor enighet om attdet i sina huvuddrag kunde ligga fast' . kundekommittén inte enas. Folkparfiet reserverade sig tillsammans med moderaternamot bl. att bostadsbidrag till ensamstående skulle bli en del avstudiefinansieringen, totalbeloppets storlek, prövningen mot egen inkomst,minimiavgift vid återbetalning, inkomstbegreppet vid återbetalning samt ansåg viatf bankerna skall erbjudas ansvar för finansiering och administration. kan medfillfredsställelse konstatera atf regeringen i den framlagda propositionenavvikit från majoritetens i studiemedelskommittén förslag och gått oss ochmoderaterna till mötes på den vikfigaste punkten, den att totalbeloppet höjtsfill av basbeloppet som vi föreslog. Det är bra aff det därmed råder bredpolitisk enighet kring huvuddragen i det framtida studiemedelssystemet, såvälvad gäller utformningen av principerna för filldelning som återbetalning. Men enigheten är inte total. I ett antal avseenden har vireserverat oss i utskottet. När det gäller fribeloppsgränserna anserfolkpartiet, att ett alternativ lill atl helt slopa dessa vore att låtaprövningen endast omfatta den tid då studiemedel utgår, dvs. Under ferierna förväntas de studerande arbeta, att då också gå miste om endel av studiemedlen som faktiskt ej utgår är ologiskt. Vi har ireservation 11 föreslagit att CSN får i uppdrag att utreda hur ett sådantsystem skall kunna utformas och vilka kostnader det skulle medföra. I reservation nr 16 säger att man bör följaupp återbetalnings-systemets eventuella följder. Def är ju på den här punktensom kritiken mot det föreliggande förslaget har varit hårdast. Om t. ex. detvalda inkomstbegreppet, sammanräknad inkomst, som folkparfiet har accepterat,skulle visa sig alltför betungande för låntagarna, främst för dem som ocksåvarit tvungna attskuldsälta sig för att få en bostad, måste man kunna förändra reglerna. Ipropositionen föreslås atf studiemedelssystemet skall läggas utanförstatsbudgeten. Det tycker är bra. Under studiemedelskommitténsarbete hade man kontakter med såväl som ,kontakter som visade att särskilt den förstnämnda var intresserad av attdiskutera ett bredare engagemang i hanteringen av systemet. anser,att man bör pröva en ordning där bankväsendet kan medverka i såvälfinansiering som administration av studiemedlen. Defta skulle vara en fördelför de studerande, som därigenom skulle få tillgång till sådan ekonomiskrådgivning och specialkunskap som CSN inte har eller inte bör skaffa resurserför att ge. Regeringenbör inbjuda bankerna till konkreta diskussioner för att få veta hur dessa skallkunna medverka i större omfattning än vad som är möjligt. Enförutsättning för en sådan medverkan är givetvis atl staten ävenfortsättningsvis lämnar lånegaranti. ett gammalt folkparfikrav. Vi har motioneratom att läkare som tar tjänst i glesbygd skall få sina studieskulder delvisavskrivna. Vi anser det angeläget att pröva skilda vägar för att sfimuleraläkare atf ta anställning eller öppna praktik i läkarglesa län. En väg är justden i motion Sf418 föreslagna, nämligen att skriva ned dessa läkaresstudieskuld.Folkpartiet anser, i motsats till vad som framhålls i propositionen,att en sådan åtgärd varken är orättvis eller principiellt felaktig. Rätt tillnedskrivning av studieskulden bör förbehållas de läkare som förbinder sig attupprätthålla tjänsten under en viss minsta tid. Urvalet av län eller delar avlän som kan komma i fråga bör göras av . ochsocialstyrelsen har också förordat aft denna möjlighet prövas. Meddetta, herr talman, yrkar jag bifall till reservationerna 3, 11, 16, 20 och 23, 5 (): Det har gått i det närmaste beslutadeinföra dagens studiemedelssystem.