prot · GB0925 · 1987-12-31 00:00:00 — Det är inte acceptabelt att underlåta attgenomföra en opartisk säkerhetsutredning genom att hävda att PFCB-anläggningeninte är en processindustri. 10 protokoll 1987/88:22-25 Med hänvisning till vad som anförts vill jag frågabostadsministern; Vilka varregeringens motiv för beslutet att lämna skrivelsen från - medbegäran om omprövning av lokaliseringstillståndet för PFCB-anläggningen iVärtan med hänvisning till de outredda miljö-och säkerhetsfrågorna - utanåtgärd? Är regeringennu beredd att medverka till att säkerhetsfrågorna kring PFCB-anläggningen iVärtan blir föremål för en opartisk och grundlig utredning? 1987/88:108 av (vpk) fill socialministernom boendekostnaderna i nybyggda områden; presenterades enundersökning om hushållens ekonomi i en nybyggd stadsdel i Stockholm.Undersökningen är gjord av påuppdrag av . Undersökningen är enintervjuundersökning, där man valt det nybyggda bostadsområdet påSkarpnäcksfältet som exempel. Hyrorna är där, liksom i nyproduktionen i sinhelhet, höga. För en trerumslägenhet med hyresrätt får man betala närmare 3 000kr,/månad. Undersökningen visar att av hushållen underundersökningsmånaden beviljats socialbidrag, medan av hushållen hadeinkomster som understeg socialbidragsnormen för . Om samma hushåll istället haft en hyra motsvarande äldre lägenheter i angränsande stadsdelar,skulle ha legat under socialbidragsnivå. Från andra nybyggda bostadsområden, exempelvis iRågsved, Ringen på Söder, Ekensbergs varv i m.fl., rapporteras ettsocialbidragsberoende på . I undersökningsresultatet från framgårockså att barnfamiljerna, som utgör en stor grupp av hushållen, inte harbostadsbidrag i större utsträckning än som helhet, , medandäremot förvärvsfrekvensen var ovanligt hög. Medanledning av ovanstående vill jag fråga socialministern: Ärsocialministern medveten om att av hushållen i nybyggda bostadsområden i exempelvis har så låga inkomster att de ligger under socialbidragsnivå? Avserregeringen vidta några åtgärder med anledning av den aktuella situationen i nybyggda bostadsområden? 1987/88:109av () till miljö- och energiministern om ett återföringssystemvid bensinstationer: I samband med bensinhanteringenfrigörs stora mängder av bensinångor. Detta sker vid bensindepåer, tankbilaroch vid bensinstationer. Bensinångorna innehåller kolväten, bl. a. bensen somär dokumenterat leukemifram-kallande. I uppskattades 1984 de totalakolväteutsläppen till omkring enligt miljö- ochhälsoskyddsförvaltningen. beräknasbensinstationerna svara för . En enda bensinstation släpper normalt settut kolväten. finns teknik tillgänglig som kan i stort setteliminera utsläppen av bensinångor genom återföring. Detta sker i två steg;dels vid leverans av bensin från tankbil till bensinstationens jordcistern,dels vid tankning av bil. Vid steg 1 fyller tankbilen bensinstationens underjordiskatank som bensinångorna pressas ur cisternen. Ångorna sugs tillbakatill tankbilen som efter avslutad påfyllning kör ångorna till enåtervinningsanläggning där ångorna omvandlas till bensin igen. Vid steg 2 sker det att bensinen strömmar från cisternenner i bilens tank. Bensinen pressar ut bensinångorna från tanken och en vakuumpumpsuger dessa tillbaka till cisternen. För steg 2 krävs en muff; en tätslutande bälgformadgummikrage som är monterad vid tankpistolens mynning. "Vid tankning fångarmuffen upp bensinångorna som tränger upp i bensinröret och via en särskildreturslang (inne i bränsleslangen) förs bensinångorna till jordcisternen. presenterade ,forskarstuderande vid enheten för kemisk miljövetenskap vid , en rapport som redogör för kolvätehalter i luft vid bensinstationermed återföringssystem. Rapporten visar påfallande stora minskningar avkolvätehalten vid stationer med återföringssystem i jämförelse medkonventionella stationer. Undersökningar som gjordes visaratt halterna av bensinångor vid tankning på bensinstationer medåterföringssystem endast är av halterna vid konventionella stationer.Av undersökningen framgår att bensenhalter över 5 rng/m förekommer vidkonventionella stationer medan halten i den luft som en tankande bilist vid enstation med återföringssystem är mindre än /m! 1 rapporten hävdas att mätunderlaget visar attåterföringstekniken minskar halterna ungefär lika mycket för alla dehundratals mer eller mindre miljö- och hälsofarliga kolvätena i bensinångor. Utsläppen av bensinångor skadar människor och natur påflera sätt. Direkt inandning av bensen och andra kolväten är cancerframkallandeoch blodska-dande. Bensinångor ger också liknande neurologiska effekter somlösningsmedel, bl. a. ökad trötthet och försämrad koncentrations- ochreaktionsförmåga, vilket kan vara speciellt allvarligt i samband medbilkörning. Vidare bidrar kolväten via oxidantbildning verksamt till skador påskog och annan vegetation. Alla bilister drabbas av bensinångorna. Det gör ävenmänniskor som bor i närheten av bensinstationer och inte minst de människor somarbetar vid bensinstationerna. Detta är således ett problem som omfattar fleramiljoner människor bara i , I är system med återföring och återvinning lagstadgati staterna och . Bara i staten fanns ijanuari 1987 14 000 stationer med detta system. Systemet kan således sägas varaväl utprovat och det finns enligt kds synsätt inga skäl att vänta med enlagstiftning i . En lag som ålägger nya bensinstationer och stationersom besiktigas - vilket enligt lag skall ske - att installeraåtervinningssystem är på intet sätt orimligt. Vid besiktning grävs den under jordliggande cisternen upp och det ytterligare arbete som då krävs för attinstallera återföringssystemet är begränsat. Kostnaden för att bygga om enbefintlig station kan beräknas uppgå till ca , dvs. ca perliter bensin. Denna kostnad kan ingalunda anses vara för hög för att relativtrejält nedbringa mängden kolväten som släpps ut i luften. När jag ställde en fråga till miljö- ochenergiministern om det fanns planer på att vidta åtgärder för att teknikenskulle få en merallmän spridning svarade statsrådet bl. a. att naturvårdsverketarbetar rned ett program för reduktion av kolväteutsläppen i . I svarethette det att "åtgärder vid bensinhanteringen ingår som en del i dettaarbete. Verket har bl. a. tagit initiativ till överläggningar med berördabranschorganisationer och företag om de tekniska och ekonomiska förutsättningarnaför att återvinna kolväten inom ett system som täcker ett så stort antalhanteringsled som möjligt." Miljö- och energiministern uttalade vidare att "detär angeläget att åtgärder vidtas för att minskakolväteutsläppen då dessa medför risker för både hälsa och miljö". har det snart gått miljö- ochenergiministern lämnade sitt svar på min fråga. Tyvärr har inget påtagligt häntpå detta område . Jag tycker mig dock ha anledning attutgå ifrån att miljö- och energiministern är lika angelägen som jag att kommatill rätta med utsläppen av de starkt cancerframkallande kolväteföreningarnaoch därför vill jag fråga miljö- och energiministern: När kan vi vänta oss en lag somålägger bensinbolag att vid nyanläggning eller besiktning av befintlig stationinstallera ett återföringssystem? 1987/88:110 av () till socialministernom" ökade kunskaper om åldrandets sjukdomar: Forskningsresultat rörande äldressituation saknas i stor utsträckning . Den forskning som bedrivs i Sverigehar pågått under en mycket , . Detta medför att debeslut som fattas rörande äldre i stor omfattning sker utan basfakta när detgäller äldres sjukdomspanorama. Det är bara på ett fåtal platser i landet som det i dagsker någon ordentlig undersökning av äldre med ett åldersdement beteende.Normalt för äldres utveckling är inte att bli äldreförvirrad. Men alltför mångaäldre får den allmänna diagnosen demens och placeras då i sådana vårdformer somman anser vara de rätta. Många äldre far genom detta förfarande mycket illa ochvården ges i felaktiga former. Det finns många orsaker till ett åldersdement beteende ochsom är av största vikt att diagnostisera. Alzheimers sjukdom - som på ettmycket påfrestande sätt drabbar den sjuke, och de anhöriga - skulle omdiagnosen sattes tidigt kunna medföra en betydligt bättre vårdsituation för densjuke och ett bättre omhändertagande från de anhörigas sida. Det vårdas i dagett alltför stort antal äldre med den diagnosen utan att man har vetskap omdetta annat än som demens. Hjärninfarkter och Huntings chorea är andra sjukdomar somorsakar ett dement beteende. Även bristsjukdomar beroende på tarmfel ochalkohol- missbrukorsakar demens, samt depressioner. Det finns alltför liten kunskap omdetta ute i sjukvården. Om kunskapen fanns, skulle den äldres situationförbättras. Detta är en viktig grundkunskap som måste finnas när detgäller att skapa rätt vård och omsorgsmöjligheter för den växande skaranpersoner . I de långtidsplaner som kommuner och landstingredovisar finns det ingenting som tyder på någon nybyggnad avinstitutionsplatser. Med vetskap om den stora och tunga vårdinsats dessapatienter med de obotbara demensformerna kräver, kan man se att vi kommer attfå oerhörda vårdproblem framöver. Jag vill med anledning av dettafråga statsrådet vilka åtgärder som regeringen ämnar vidta för attstärka forskningsresurserna samt utredningsresurserna för att skapa störrekunskaper om åldrandets sjukdomar. 1987/88:111av () till socialministern om huvudmannaskapet för äldrevårdoch äldreomsorg; Äldreomsorgens utvecklingdiskuteras i många olika sammanhang. Alla känner till den ålderspiickel vi stårinför och som kommer att kräva utomordentliga krafttag för att vi ävenframdeles skall kunna säga att vi ger ett gott äldreomhändertagande. Den socialtjänstlag vi har lägger ett slutgiltigtoch övergripande ansvar för den enskilde medborgaren på kommunen. Landstingensansvar regleras i hälso- och sjukvårdslagen och innebär att medborgarnatillförsäkras en hälso- och sjukvård på lika villkor varhelst de bor. Dessa lagar är ramlagar som utvecklas i praxis av derättsfall som visar det verkliga innehållet. Många kommuner anser att de nu fårta över en alltför stor ekonomisk börda för ansvarsområden som tidigare låg pålandstinget. Det har t, o.m. gått så långt att kommunerna stämmer landsting,eftersom de anser att landstingen inte uppfyller det hemsjukvårdsavtal mankommit överens om. har diskuterat ett förändrat huvudmannaskapmen har inte funnit anledning att låta kommunerna ansvara för primärvård elleräldreomsorg fullt ut. Även i de kommuner som utgör landsting finns detsvårigheter där vårdåtagande skjuts över på annan nämnd. Rättsfallet med denunge handikappade som behövde promenadhjälp liknar i mycket dessa fall. Härstår striden mellan kommunens socialtjänstlag och den nya omsorgslagen. Konflikter i ansvarsfrågan leder till en mycket olyckligutveckling för de vård- och omsorgsbehövande. Parallellt med detta växer köernatill serviceboende, långvård och ålderdomshem. Det borde i stället vara avstörsta vikt att tillse att alla krafter läggs på att klara vårdkrisen istället för att strida om vem som skall betala denna vård. Personalsituationeninom medför dessutom en otrygghet när det gäller att väljaalternativet att bo kvar hemma när vårdbehovet ökar. Kritiken mot socialtjänstlagen innefattar atthuvudansvaret för alla medborgare ligger på kommunen även i de fall när det somgrundorsak till biståndet ingår att den enskilde har en sjukdom. Avser regeringen att ta några initiativ för att komma tillrätta med de problem för den enskilde som uppkommer genom konflikter mellanhuvudmännen för vård och omsorg? 1987/88:112 av () till socialministern omförbättring av vårdyrkenas status; Vårdyrkenas ställning och statusmåste förbättras om vi skall kunna upprätthålla en god livskvalitet för gamlaoch sjuka. Vård och omsorg måste få vara framtidsyrken. Det är då viockså kan utveckla kvaliteten. Låga intagningspoäng på vårdutbildningarna bådarinte gott för framtiden. Hög personalomsättning omöjliggör uppnåendet av målsom kontinuitet i vård och omsorg. En ny framtidsanda frigör resurser inom vården. Dagensbrister skapar ineffektivitet, även om den enskilde gör så bra insatser sommöjligt efter de förutsättningar som gives. Det ärangeläget att nu snabbt ta tag i konkreta projekt. Det kan gälla; * En rejälmarkering av lönefrågornas betydelse inför kommande avtalsrörelse, * extra insatserför utbildning och fortbildning av vårdpersonal, * försök medförkortad arbetstid för vårdpersonal. Situationen är alltså den attsamhället behöver en kraftigt ökad insats för att klara avvårdarbetet. Den nuvarande bristen på vårdpersonal har samband medvårdarbetets tyngd och samhällets låga uppskattning, uttryckt i ekonomiskatermer. En åtgärd som skulle minska tyngden som denskulle öka det ekonomiska erkännandet vore att utan att sänka lönen förkortaarbetstiden. Det skulle innebära ett erkännande från samhällets sidaoch effekten skulle säkert inte utebli. Vilken konkret effekt en sådan här åtgärdskulle få kan bara en försöksverksamhet ge besked om. Därför vill jag föreslåen sådan, förslagsvis med en sänkning till sex eller sju timmars arbetsdag. Föratt ett sådant försök skall komma till stånd erfordras att regeringen på ettpositivt sätt uttalar sin anslutning. Medhänvisning till ovanstående vill jag till statsrådet ställa följande fråga: Avser regeringen medverka till enhöjning av vårdyrkenas status exempelvis genom att främja en försöksverksamhetmed förkortad arbetstid för vårdpersonal? 9 §Meddelande om frågor Meddeladesatt följande frågor framställts 1987/88:154 av () till statsrådet om övergången från tjänsten som generaldirektör för statens pris- ochkartellnämnd till annan anställning: Generaldirektören för statens pris-och kartellnämnd skall enligt egna uppgifter till media lämna SPK och övergåtill anställning hos . Självfallet är detta hans fullarätt. Ingen kan heller hindra honom från att ta med sig den kunskap ochinformation han redan har. Det är däremot anmärkningsvärt att han sedan han välfattat detta beslut fortsätter på SPK där han rimligen får tillgång till enmängd information om bl. a. prisbildning, sortiment och företagsstrategi somgäller konkurrenter till KF. Detta kan med viss rätt av dessa konkurrerandeföretag uppfattas som både störande och stötande. Jag vill därför fråga om statsrådetJohansson avser vidta några åtgärder för att begränsa den ytterligare tid somförflyter innan SPK;s chef lämnar SPK? 1987/88:155 av () tilljordbruksministern om snörpvadsfiske i ; Regeringen har förklaratLaholmsbukten som särskilt föroreningskänsligt område på grund av den starkaförsämring som skett av havsmiljön med återkommande syrebrist som förorsakarbottendjursdöd och minskad tillgång på fisk. Program med förslag till åtgärder har redovisats ochberörda länsstyrelser och kommuner arbetar nu aktivt med att minska de skadligautsläppen. I detta och angränsande havsområden har gettdispens för snörpvadsfiske enligt moderna metoder. Eftersom det inte förefallerlämpligt att bedriva fiske med snörpvad i detta känsliga havsområde vill jagfråga jordbruksministern om dispensbeslutet föranleder några åtgärder frånregeringens sida. 1987/88:156 av () till miljö- ochenergiministern om avfallsförbränningen till havs: Det danska har godkäntett förslag som innebär att den danska regeringen vid skallta upp frågan om havsförbränning. De krav som man från danskt håll avser attställa är bl. a. att inga tillstånd för havsförbränning skall utfärdas efterden och ett tillbakadragande av tillstånd förhavsförbränning av avfall från länder utanför . avser också attlägga fram ett förslag om ett globalt förbud mot dumpning. Mot dennabakgrund vill jag fråga miljö- och energiministern; Avser regeringen att stödja de danska förslagen på dessapunkter? Prot.1987/88:25 1987/88:157 av i () tilljordbruksministern om dröjsmålet med proposition om det nyaskördeskadeskyddet; Meddelande om frågor Enligt uppgiftkommer inte propositionen om det nya skördeskadeskyddet att föreläggasriksdagen i sådan tid att frågan kan behandlas . Detta medförbetydande olägenheter för såväl den juridiska person, vilken skall övertaskyddet fr. o. m. , som för statsförvaltningen och Sverigesjordbrukare. De avtal som behöver ingås mellan ochlantbruksstyrelsen om det nya skyddet kan inte slutas innan behandlatden förväntade propositionen. Med anledning av ovanstående frågarjag jordbruksministern vad anledningen är till dröjsmålet med propositionen omdet nya skördeskadeskyddet. 1987/88:158 av (vpk) till jordbruksministern omförbud mot import av bestrålade livsmedel: Trots att det finns en lagstiftning som förbjuderbestrålning av livsmedel, kommer det ändå genom import bestrålade livsmedeltill vårt land. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga jordbruksministern; Vad ämnar regeringen göra för attförhindra att bestrålade livsmedel importeras till ? 1987/88:159 av (vpk) till bostadsministernom rätten till bostadsanpassningsbidrag: En anpassning av bostäder så attäldre och handikappade kan bo hemma underlättas av debostadsanpassningsbidrag som beslutat om. Den finansieringsform som en riksdagsmajoritet beslutadeom - där kommunerna skall bidraga av kostnaderna - har emellertidinneburit att flera kommuner nu tydligen inte ställer upp med de pengar sombehövs för att ge möjlighet till bostadsanpassningsbidrag. Rätten till sådant bidrag blir därigenom beroende avkommuntillhörighet, och den bedömning politiska majoriteter i olika kommunergör. Jag villdärför fråga bostadsministern: Är regeringen beredd att vidta eller föreslå åtgärder i syfte att garanteraalla dem som behöver denna rätt till bostadsanpassningsbidrag oavsett var ilandet man är bosatt? 1987/88:160av i (m) till statsrådet om villkoren förstatsbidrag till förskolor: har beslutat om ett nyttstatsbidragssystem för barnomsorgen, vilket träder i kraft den 1 januari 1988.I flera kommuner har beslutet om de nya reglerna skapat problem, Bladinsförskola i har tidigare haft 24 deltidsplatser. man ändratill 12 heltidsplatser för att erhålla statsbidrag. Föräldrar, som inte ansersig behöva ha barnen på dagis under heltid, tvingas nu till detta. Dessutomriskerar några barn sin plats då man ändrar från del- till heltid. Är statsrådet beredd föreslå reglerså att föräldrar till "deltidsbarn" inte diskrimineras i förhållandetill dem som har sina barn på dagis under heltid? 1987/88:161 av i (c) tillmiljö- och energiministern om åtgärder för snabbare skrotning av bilvrak: frågade jagstatsrådet : Vilka åtgärder avser regeringen vidta för att kommatill rätta med det växande antalet bilvrak? I sitt svar var statsrådet mycket positiv och jag tolkadesvaret så att skrotningspremien om . träder en ändring i bilregistret i kraft.Då kommer en avställningsavgift att tas ut. På detta sätt tror myndigheternaatt avställda fordon snabbare kommer till skrotning. Med anledninghärav vill jag fråga statsrådet: Avser regeringen att vidtaytterligare åtgärder för att få bort bilvrak. och när kommer skrotningspremienatt höjas? 1987/88:162 av () till kommunikationsministernom förslag om höjning av avgiften för nummerförfrågningar; Enligt uppgift skall regeringen den26 november ta ställning till förslag att höja teleavgifterna förnummerupplysning från till . Kommunikationsministern bör självfallet vara medveten omde konsekvenser som uppstår för bl. a. synskadade och rörelsehindrade omregeringen ger tillstånd att genomföra höjningen. Vilka åtgärder avserkommunikationsministern vidta för att synskadade, rörelsehindrade och andrautsatta grupper skall ha råd att även i fortsättningen kunna använda telefoneni samma utsträckning som vi andra? 1987/88:163 av Ingbrilt Irhammar (c) tilljordbruksministern om förbud mot import av bestrålade livsmedel: Det är förbjudet att bestrålalivsmedel i . Däremot är det inte förbjudet att importera bestråladelivsmedel till vårt land. Såväl som SLV har krävt importförbud avbestrålade livsmedel. Regeringspartiet och de övriga riksdagspartierna haravslagit detta krav i riksdagsbehandlingen. har besiktningsveterinärer meddelatlivsmedelsverket att bestrålad mat med största sannolikhet importeras tilllandet. Medanledning av detta frågar jag jordbruksminister : Är regeringen beredd att omprövasitt tidigare ställningstagande och förbjuda import av livsmedel somkonserverats med joniserande strålning? Prot.1987/88:25 1987/88:164 av () tillkommunikationsministern om förslag om höjningav avgiften för nummerförfrågningar; Meddelande om frågor harföreslagit nya avgiftshöjningar, bl, a. föreslår man att kostnaden för förfrågningarhos nummerupplysningen skall höjas från till . Detta ärende liggernu hos regeringen. En sådan höjning drabbar framför allt alla människor medsynskador, rörelsehinder, lässvårigheter och begåvningshandikappade. De är heltenkelt tvungna att anlita nummerupplysningen för att få reda på etttelefonnummer. förslag om att göra en specialsatsning förvissa handikappgrupper genom ett hemligt telefonnummer, som skall skickas uttill berörda, är med största sannolikhet mycket svår att genomföra. Den gruppsom är beroende av nummerupplysningens tjänster är stor och svår att avgränsa.Om regeringen godkänner höjningen kommer många handikappade och äldre attdrabbas hårt. Kommer statsrådet att avvisateleverkets förslag till avgiftshöjningar av nummerförfrågningar? 1987/88:165 av () tilljustitieministern om åtgärder mot vandaliseringen i ; Nedklottringen av Stockholmstunnelbana har nått en sådan omfattning att olika åtgärder måste vidtas. Detär högst demoraliserande för de hundratusentals stockholmare som varje dagvistas i svårt nedklottrade vagnar. är det viktigt att samhälletunder inga omständigheter accepterar denna organiserade vandalisering. Många avde ungdomar som klottrar "organiserat" är mycket unga. De behöverhjälp för att sluta med sin destruktiva verksamhet. förhåller sigsamhället för passivt. En del ungdomar kan fortsätta förstörelsen gång på gång,trots att de upptäcks. Avser statsrådet vidta åtgärder föratt denna vandalisering skall kunna stoppas? 1987/88:166 av () till statsrådet om åtgärder för att förhindra att familjer splittras på grund avutvisningsbeslut; har detförekommit att utländska män har utvisats ur trots att de har barn häri landet, riksdag har slagit fast att svenskflyktingpolitik skall vara generös. Att skilja barn från sina fäder vittnarknappast om detta. Svensk flyktingpolitik skall också var human. Inte hellerdet är fallet i ovannämnda exempel. Det borde vara självklart att barn skall ha rätt till bådasina föräldrar. Detta skall vara självklart även i de fall en av föräldrarriaeller båda inte är svenska medborgare. Mot dennabakgrund vill jag fråga invandrarministern följande: Vad ämnar statsrådet göra för attförhindra att familjer splittras på grund av utvisningsbeslut? 1987/88:167av () till arbetsmarknadsministern om bättre tillvaratagande avkvinnors kompetens inom den offentliga sektorn: Majoriteten av dem som arbetar inomden offentliga sektorn är kvinnor. När det gäller just social service ochutbildning är kvinnoandelen mycket hög. är de traditionellt kvinnligasysselsättningarna, från vilka hundratusentals kvinnor har sin erfarenhet ochkompetens, formaliserade, reglerade och belagda med monopol och näringsförbud. Mot bakgrund av detta vill jag frågaarbetsmarknadsministern följande: Vad är statsrådet beredd att göraför att uppmuntra nytänkande och ta till vara kunnandet inom de områden därkvinnors kompetens finns? 1987/88:168 av () tillarbetsmarknadsministern om regeringsinitiativ inför ett planerat nordisktkvinnoforum: skall enligttidningsuppgift ett nordiskt hållas i . Medanledning av detta vill jag fråga jämställdhetsministern följande: Vilka initiativ tänker regeringen ta inför detta forum? 1987/88:169 av () tillarbetsmarknadsministern om skärpning av jämställdhetslagen; Lagen om jämställdhet påarbetsmarknaden har varit i kraft . anser att det nuär dags att på grund av de erfarenheter man gjort försöka göra en bra lag ännubättre. Vi menar bl. a. att JämO bör få möjlighet att bevaka arbetslivet ocksådär jämställdhetsavtal slutits och att den som missgynnats på grund av kön börfå rätt att få jobbet, inte bara ett symboliskt skadestånd.