prot · GB0927 · 1987-12-31 00:00:00 — Bland 4 220 intervjuade kvinnor, av vilka hälftensvarade, har utsatts för sexuella trakasserier. JämO har föreslagit enändring i jämställdhetslagen, och det tycker vi också vore bra. JämO har dessutom gjort en delrapport i FRIDA-projektetsom visar resultatet från en enkät. Av 465 tillfrågade kvinnor har 313 svaratoch av dem har 112 givit svaret att de har haft negativa erfarenheter avtrakasserier på grund av anmälningar. Här har JämO också föreslagit en ändringav lagen, och den ändringen stöder vi från sida. Av de AD-domar som förekommit har JämO fått niostycken bifallna och 22 avslagna. I 6 tillsättningsärenden har JämO vunnit. Dethögsta skadeståndet som fått betalas ut är . Det tycker vi inte ärtillräckligt. Vi tycker att det är rimligt att den som har fått rätt iarbetsdomstolen, och som har gått hela denna väg, också skall ha rätt tilljobbet. Detta är några exempel på, , hur en sådan härskärpning skulle kunna utformas. Det vore intressant att få veta vad IngelaThalén tycker om dessa förslag. Om skärpning av jämställdhetslagen 90Arbetsmarknadsminister : Fru talman! Rapporten från JämO är ute påremiss till . I övrigt hänvisar jag till det svar jag lämnadetidigare, dvs. att översyn och diskussion pågår. När det gäller en utvärderingmåste man gå igenom den ordentligt för att kontrollera att man använt sig avrätt undersökningsmetod för att utvärderingsresultatet skall bli det bästa. 91 (): Det skulle ändå vara mycket bra att få hörahuruvida ändå inte tycker att det är orimligt att en person somhar fått rätt i arbetsdomstolen endast kan fä ersättning med högst . Vi är medvetna om att det kanske skulle medföra vissa problemom hon fick rätt till jobbet - i av fallen handlar det ofta om en kvinna.Vi tycker ändå att grundtanken skall vara att den som har fått rätten på sinsida också skall få jobbet. Jag vill fråga om hon anser att JämO enligtjämställdhetslagen skulle kunna gå in i avtalsfrågor. Det finnsjämställdhetsavtal på av arbetsmarknaden . Dessa avtal harvisat sig vara mycket dåliga och svaga och ofta mycket luddigt skrivna. Detskulle onekligen vara bra om JämO även kunde gå in på den avtalsbundna sektorn. vill jag fråga om har någrasynpunkter på varför man så sällan tillämpar 4 § p. 1 som handlar omanställningsvillkoren på arbetsmarknaden. Vi vet att det finns en mycket storskillnad på kvinno- och manslöner. Här fordras det tydligen en skärpning föratt lagen verkligen skulle kunna bli användbar. Hur ser på detta?Vi har i praktiken ingalunda lika lön för lika arbete även om vi har det iteorin. Om åtgärder mot kvinnlig partiell arbetslöshet 92Arbetsmarknadsminister : Fru talman! Av mitt svar framgår det attmed anledning av de diskussioner som har förts har man inom departementet underhösten påbörjat arbetet med att samla in erfarenheter från de år som har gåttsedan lagen trädde i kraft och sedan ändringarna i lagen trädde i kraft.Påpekanden härvidlag har också gjorts från talarstolen. Trots att den genomgången inte är klar, har jag ändåkunnat konstatera att en allmän utvärdering av lagen bör komma till stånd, ochjag vill återigen hänvisa fill det innan jag gör några fasta utfästelser. Jagkan naturligtvis också här ha mer allmänmänskliga, kvinnliga och kanske också litetfilosofiska funderingar kring hur det borde vara, men jag tycker det är merarätt och riktigt att avvakta tills det har gjorts en grundlig utvärdering, därockså, vilket är inte minst viktigt, den kommande JämO och andra får möjlighetatt delta i diskussionen. 93 (): Jag tycker mig ändå märka en posifivinställning från jämställdhetsministern i de här frågorna, och jag ser alltsåfram emot en rejäl skärpning av jämställdhetslagen. Jag är alldeles övertygadom att den behövs, inte minst på de fyra punkter som jag har tagit upp: Förbud mottrakasserier, också sexuella trakasserier, på arbetsplatsen. Rätt attfå jobbet, om man har fått rätt i arbetsdomstolen. JämO skallkunna gå in på den avtalsbundna sektorn. Bättre möjlighet att följa upp lagen, så att vi får likalön för likvärdigt arbete. Överläggningen var härmed avslutad. 21§ Svar på fråga 1987/88:175 om åtgärder mot kvinnlig partiell arbetslöshet har frågat mig om jag avservidta några åtgärder för att motverka kvinnlig partiell arbetslöshet. Under1980-talet har antalet ofrivilligt deltidsarbetande ökat. Regeringen redovisade i kompletteringspropositionen våren1987 ett antal åtgärder för att minska antalet deltidsarbetslösa. Bland dessaåtgärder kan nämnas den av beslutade ändringen av reglerna förersättning från arbetslöshetskassorna, ett av AMS utarbetat handlingsprogramför arbetsmarknadsproblem inom den kommunala sektorn och ett flertal initiativfrån de fackliga organisationerna. tog vidare beslut om ett särskiltanslag för att hjälpa de ofrivilligt deltidsarbetande till en fastareförankring på arbetsmarknaden. har också haft överiäggningarmed flera av de särskilt berörda arbetsgivarna i denna fråga. Jag anser det ännu för fidigt att bedöma effekterna avdessa åtgärder men konstaterar ändå att det totala antalet deltidsarbetandekontinueriigt min- Nedgångenhar fortsatt och är ca 20 000. Vadbeträffar de anförda exemplen angående delfidsanställningar vid postverket villjag emellertid understryka vikten av att arbetsgivare och fack på de enskildaarbetsplatserna så långt möjligt deltar i ansträngningarna att reducera denofrivilliga deltiden. Som ett led i de tidigare nämnda överläggningarna med företrädareför olika arbetsgivare kommer jag även att träffa postverket för att diskuterade delfidsanställdas villkor. Anf.95 (): Jag tackar arbetsmarknadsministern för svaret. Jag tolkar svaret så attIngela inte tycker att det är bra att man inrättar deltidstjänster. Ensak är när kvinnorna själva önskar deltid, en annan när de tvingas fill deltidpå grund av att det är förmånligt för arbetsgivaren. Statliga verk ochförvaltningar borde verkligen föregå med gott exempel och inte tvärtom. På70-talet var det många kvinnor som önskade deltid för att kunna varatillsammans med sina barn, och de bad att få gå ner . Då var det iblandsvårt att få gehör för den önskan. är det tvärtom. vill de flesta kvinnor jobba heltid, och arbetsgivaren har uppmärksammatatt det kan vara förmånligt att ha deltidstjänster. Som jag har påpekat,inrättar arbetsgivarna deltidstjänster av ekonomiska skäl, och det är svårt förkvinnorna att få gå upp från deltid till heltid. Dethär gör att det blir en deltidsarbetslöshet som drabbar framför allt ungakvinnor, i många fall kvinnor som ännu inte har skaffat sig barn. att antalet deltidsarbetande har minskat. Men faktum är att det ärmånga som drabbas av detta problem. Närdet gäller uppskattar man utifrån olikaundersökningar att deltidsarbetslösheten är för unga kvinnor. För män isamma ålder är den mindre än hälften, dvs. Här finns således enskillnad mellan könen. Arbetslösheten är större i gruppen , eftersomden över huvud taget har det besvärligt på arbetsmarknaden. Totalt sett är détalltså av de unga kvinnorna som är arbetslösa på heltid eller deltid,dvs. var sjätte kvinna kan inte försörja sig själv. Dettaär en kostnad som staten får betala. Jag önskar framgång iöverläggningarna med postverket - för det behövs. Överläggningenvar härmed avslutad. Prot;1987/88:27 22 § Svar på fråga1987/88:156 om avfallsförbränningen till havs 96 Miljö- ochenergiminister : har frågat mig om den avser stödja avdanska godkända förslag, som innebär att den danska regeringenskall dels vid kräva att inga tillstånd för havsförbränningutfärdas efter , dels lägga fram förslag om globalt förbudmot dumpning. Om avfallsförbränningen till havs Som ett led i förberedelsearbetet införmiljöministerkonferensen om miljö i den 24-25 november1987 har de nordiska miljöministrarna enhälligt kommit överens om att hållafast vid tidigare framlagda gemensamma nordiska förslag om stopp förhavsförbränning och för dumpning av avfall till havs senast år1989. Vi har beslutat att driva denna linje trots motstånd vid tidigareinternationella förhandlingar. Den stora svårigheten ligger i att nåuppslutning bland övriga länder runt för linjen och därigenom fåutövarna att sluta med sin miljöskadliga verksamhet. Inget hinder föreligger för svenskt vidkommande att ensådan överenskommelse träder i kraft . Svensk lagstiftning förbjuderdumpning av avfall till havs. Enligt förordningen om miljöfarligt avfall måstestatens naturvårdsverk utfärda exporttillstånd för svenskt avfan avsett attförbrännas till havs. Sådana tillstånd gavs fram . Jag kan försäkra att den svenska regeringenskall göra sitt yttersta för att möjligt få tin stånd ett upphörande avsåväl förbränning som dumpning av avfall till havs. 97 FÖRSTE VICE TALMANNEN: Jag medger att får ta emot svaret. 98 (): Jag tackar för att jag får ta emot svaret, ochjag tackar statsrådet för svaret. Jag vill gärna säga att det var ett mycket intressant svarför den som kanske inte är lika väl insatt i miljöfrågor som miljöministernrimligen är. Jag har hunnit lära mig en hel del . Vad händer om den danska regeringen, som det danskafolketinget har sagt, kräver att det skall utfärdas ett förbud ? Densista innebär strängt taget . Är den svenska regeringeni så fall villig att stötta det beslutet? Jag skulle också gärna vilja vetavilka diplomatiska framställningar gör för att övertyga övrigaicke så miljövänliga länder kring om att de bör ställa upp på dessakrav. 99Miljö- och energiminister : Jag tycker också att detta är en mycketfascinerande verklighet. För det första vill jag än en gång slå fast att det frånsvensk synpunkt inte är några svårigheter att leva upp till kraven . Vi leverefter dem tillbaka. För det andra förbereder de nordiska ministrarna ochämbetsmännen den här typen av överläggningar mycket noggrant. Avsikten är attvi med ett gemensamt agerande skall kunna få styrka bakom krav som andra intevill uppfylla. Vi träffades i och beslöt trotspåtryckningar om att gå med på mindre långtgående krav att hålla fast vid demsom jag redovisat i mitt svar. Vi har fortsatt att förbereda Nordsjökonferensenpå ämbetsmannanivå, och vi kommer att ha en gemensam ministeröverläggning i Londonföre inledning. Vidsidan om detta arbete har man alltså fattat beslut från dansk sida, och omdessa har man inte i någon form samrått med de övriga nordiska regeringarnaeller ämbetsmännen. Självfallet är det en komphkation om man går in idiskussionerna med helt låsta mandat och hellre gör manifestationer somblockerar förhandlingar än arbetar för rejäla åtaganden från andra länder. Jagvill bära än en gång upprepa att vi från svensk sida kommer att göra allt föratt trycka på. Jagvill också framhålla att vi har haft en rad både bilaterala och andra kontakteri påtryckande syfte, bl. a. vid det gemensamma möte mellan EG:s och EFTA;smiljö- och energiministrar som hölls i och därvi från svensk sida mycket bestämt drev de krav som det nu talas om. Viförsökte både vid de officiella förhandhngarna och i enskilda samtal övertygavåra kolleger om att de måste skärpa sig. 100 (): Jag tvivlar inte på ambitioner i det här fallet. Jaginbillar mig faktiskt bara att folkefinget på något sätt har kört över dendanska regeringen. I så fall bör ju den danska regeringen följa ,precis som den bör följa beslut. Då uppstårföljande fråga: Är ni så bundna vid tidigare överenskommelser att ni integemensamt med den danska regeringen kan göra framställningar om snabbarebeslut? Anf.101 Miljö- och energiminister : Den danska regeringen har inte tagit någrakontakter med oss för samråd i dessa frågor. Vi har fått lägga ned mycketarbete för att ta reda på vad det danska egentligen har beslutat.Jag kan försäkra att vi kommer att fortsätta med detta detektivarbete. Jagvill upprepa att det viktiga är att vi agerar på ett sådant sätt att vi kan nåkonkreta förhandlingsresultat. Förra gången man träffades för att diskuteraNordsjöns miljö sprack förhandlingarna, och det blev inga åtaganden alls. Dennagång hoppas jag att man skall kunna nå längre. Jag hoppas att accepterar att jag inte här spelar ut allaförhandlingskort. Anf.102 (); Visst gör jag det. Min sista replik, som inte behöverkommentera, är att jag tycker att det verkar vara skräp med den danskaregeringen. Med detta anförande - under vilket andre vicetalmannen övertog ledningen av kammarens förhandlingar - var överläggningenavslutad. Om åtgärder för snabbare skrotning av bilvrak 23 §Svar på fråga 1987/88:161 om åtgärder för snabbare skrotning av bilvrak 103 Miljö- och energiminister : i har frågat migom regeringen avser att vidta ytterligare åtgärder för att få bort bilvrak ochnär skrotningspremien kommer att höjas. Som jag redovisade i mitt svar på eninterpellation från bereds frågan otn nivån påbilskrotningspremien inom . I samband med ändringen av bilskrotningsförordningen görtrafiksäkerhetsverket en genomgång av det centrala bilregistret för attaktualisera detsamma. 104INGVAR i (c): Jag tackar för svaret på min fråga. Vi hade detta ärende uppe till diskussion för ungefär ettår sedan, och den gången sade att det pågick ett febrilt arbeteinom och att förslag skulle komma inom den närmaste tiden.Nu har det gått , och det är med tanke på detta besked en långtid. Jag får verkligen hoppas, herr talman, att det inte kommer att dra ut påtiden så, att vi står här och diskuterar samma fråga igen.Miljöministern verkar onekligen mycket positiv när det gäller denna fråga.Faran är väl att miljöministern är ute för att förföra vissa miljövänner genomatt verka positiv men att det hela sedan drar ut . Jag vill nämna ett exempel från min egen hemkommun. Införbudgetarbetet ville man avsätta pengar för att frakta bort bilvrak. Manräknade med att det i denna lilla kommun stod 200 bilvrak. Tyvärr avsattes intedessa pengar vid budgetmanglingen, sä bilarna får stå kvar ytterligare ett år.Jag vill peka på detta som ett exempel, eftersom det inte bara är i minhemkommun som det finns bilvrak, utan de finns i tusental över hela landet.Detta är således en fråga som brådskar, miljöministern. Jag hoppas verkligenatt regeringen tar tag i denna fråga ordentligt. 105 Miljö- och energiminister : Först och främst tror jag att vi är överens om att det här faktisktär ett mycket besvärligt problem och att det är skräp att vi inte har kommit längre med det. Det erkännerjag oförbehållsamt. När vi diskuterade frågan trodde jag upprikfigtatt det låg en Jag skall inte hyckla utan säga som det är - vi sliter med fråganoch har dess värre dragit den i långbänk. 106 i Bengtfors (c); Det är intressant att höra att det finns flerstatsråd som drar frågorna i långbänk. Men jag hoppas verkligen inte attmiljöministern skall dra frågan alltför länge i långbänk utan uppnå ettreslutat. Bilskrotningspremien behöver höjas. Den har inte höjts någon gångsedan den infördes. Det är nödvändigt att höja den . Överläggningen var härmed avslutad. 24 § Meddelande om svar på interpellation 1987/88:86 Jag vin anmäla att om villkoren för förvärv av jordbruksfastigheter inte kanbesvaras inom föreskriven tid pä grund av att interpellanten är förhindrad attnärvara. Jag har kommit överens med om att besvara dennainterpellation . Om spannmålspriserna, spannmålsodlingen och den svenskalandsbygden 25 §Svar på frågorna 1987/88:134 och 135 om spannmålspriserna, spannmålsodlingenoch den svenska landsbygden har dels frågat mig omregeringen kommer att svika gjorda utfästelser gentemot jordbruket, dels frågatmiljö- och energiministern om regeringen fortfarande står bakom strävandena i"Landsbygd 90". Den senare frågan har överlämnats till mig för besvarande.Jag besvarar frågorna i ett sammanhang. utgår i sin fråga från starkt felaktigabeskrivningar av regeringens avsikter. Spannmålsöverskottet är ett problem. Detta måste säljasutomlands till förluster i miljardklassen . Därigenom sänks böndernasinkomster, som konsumenterna i får betala höjda priser. Ocksåskattebetalarna får bidra till att täcka förlusterna. Överskotten drivsdessutom fram av en alltför stor användning av kemikalier i jordbruket, vilkaskadar vår miljö. Det är mot denna bakgrund viktigt att diskutera bl. a. hurstödet till spannmålsproducenterna skall kunna användas så effektivt ochrättvist som möjligt, så att också omställningen och utveckHngen avalternativa, miljövänliga grödor underlättas och landsbygdens utvecklingfrämjas. Därför har jag inbjudit företrädare för samtligariksdagspartier och för och konsumentdelegationentill samtal om dessa frågor. Jag har också gjort ett gemensamt uttalande medLRF:s ordförande om bl. a. det nödvändiga i att intensifiera ansträngningarnaatt nedbringa spannmålsöverskottet . En självklar utgångspunkt för regeringen är därvid attgjorda utfästelser gentemot jordbruket skall hållas och att strävandena i"Landsbygd 90" skall ligga fast. 109 (): Jag vill tacka statsrådet för svaret på minafrågor. Jag är dock något överraskad över att inte miljöministern, som harvarit här under frågestunden, har svarat på frågan om "Landsbygd90". Jag tackar emellertid ändå för svaret. Jag blirhär beskyHd för att dra felaktiga slutsatser. Skulle det vara så, herr Om spannmålspriserna, spannmålsodlingen och den svenska landsbygden 1987/88:27 statsråd,att jag drar felaktiga slutsatser, skulle det glädja mig i denna fråga, 19november 1987 för den debatt som har förts på detta område harju indikerat att det var någonting på gång i som är heltoacceptabelt för svenskt lantbruk och svensk landsbygd. I den regeringspromemoriasom det talats om fanns planer på drastiska sänkningar av spannmålsprisernaunder de år som vi har framför oss. Det skulle utan tvivel leda till mycketdrastiska omläggningar av själva jordbruksdriften, och resultatet skulle ocksåbli drastiskt för den svenska landsbygden. Det skulle utan tvivel även påverkamålsättningarna i Landsbygd 90. Jaghoppas verkligen att statsrådet kan leva upp till den ståndpunkt som han härgör gällande, att det inte är fråga om några drastiska omläggningar. Skulle detvara så som man här sagt, att man t. o. m. känt oro för att en del jordbrukareskulle hotas av konkurs på grund av omläggningen av jordbrukspolitiken ochprissättningen på spannmål - man har ändock i promemorian vissa tankar om skulle hjälpa och ersätta dem som hotas av konkurs-är det första gången jaghar hört att regeringen talar om att dess politik hotar leda till en konkursför en näringsgren. När sådana propåer kommer finns det verkligen anledning attkänna oro. Jagvin då fråga: Är det här något slags försöksballong för att se hur mycket detsvenska jordbruket tål, eller vad är det fråga om? Är det verkligen så att niinte tänker socialisera svensk ? Dessutom vill jag ställa frågan: Kansträvandena i Landsbygd 90 ligga fast, om man genomför en sådan drastiskomläggning som den aviserade planen på en stegvis nedtrappning avspannmålspriserna skulle innebära? Jag vill fråga jordbruksministern:Är det verkhgen så här, eller vad Hgger bakom den promemoria som harcirkulerat, inte minst i pressen, och som tydligtvis funnits i departementet? Anf.110 Jordbruksminister : Herr talman! Jag upprepar vad jagtidigare sade, att utgår från helt felaktiga beskrivningar. Hantalar om socialisering av mark, anknytning till världsmarknadspriser och annat.Det finns ingen departementspromemoria med ett sådant innehåll. Det finns överhuvud taget inget förslag från departementet eller från regeringen på dettaområde. Vi har fidigt fört diskussioner med LRF om de långsiktigafrågorna. Då LRF inte önskade gå vidare med dessa frågor, gick vi inte vidare.Det finns alltså inget regeringsförlag, och det har heller aldrig funnits någratankar på sådant som talar om, socialisering av mark eller i skall införa världsmarknadspriser. Precissom jag säger i mitt svar arbetar vi nu för att fillsammans med LRF intensifiera ansträngningarna för att nedbringa spannmålsöverskottet . Det är bra att vi har kunnat träffa denna överenskommelse. Jag utgår från och hoppas att de samtal som jag inbjudit alla riksdagspartier, LRF och konsumentdelegationen till blir konstrukfiva och att vi ordentligt skall kunna tackla huvudproblemet för det svenska jordbruket, spannmålsö verskottet, men att vi också skall kunna, precis som sade, stärka 90. Jag tror att vi delar uppfattningen att 48 Landsbygd 90 är en mycket viktig kampanj som vi börägna oss åt med stor intensitet.Det är ingalunda onaturligt att jag svarade i detta sammanhang, eftersom detfinns ett starkt engagemang i mitt departement i denna fråga. 111 (): Tack, jordbruksministern, för detkompletterande svaret. Givetvis har vi samma uppfattning vad gäller strävandenai Landsbygd 90. Men jag tror att regeringen får svårt att klara målet med tankepå de propåer som dock har funnits och kanske inte minst kommit från LO-håll.Jag vet inte om regeringen använder LO som försöksballong. Jag har inte varitpå departementet och sett om en sådan promemoria funnits, men mycket tyder pådet. Sedan en annan sak: Jordbruksministern anklagade mig föratt ha gjort felaktiga bedömningar. Dessutom anklagade han jordbrukare för attanvända för mycket kemikalier. Jag tycker det är grovt att gå ut och anklagaen näring för detta. Det är en dålig förhandlingsbas. Det är väldigt svårt attförstå att man så direkt, frankt och säkert som jordbruksministern här göranklagar en näringsgren för att använda felaktiga produktionsmetoder. Jag villha ett förtydligande på den punkten. bara upprepar sig. Jag harsvarat honom att han har fel i sin beskrivning, och det tycker jag att hanborde respektera. I fråga om miljöeffekterna har vi just fått ettutredningsförslag om hur vi skall kunna nedbringa de miljöskador som utantvivel kommer från jordbruket. Vi måste givetvis angripa jordbruketsmiljöproblem lika väl som vi angriper industrins och kommunikationernas miljöproblem,städernas miljöproblem osv. Det fillhör också den inbjudan till samtal som jaghar utfärdat. 113 (): Det verkar som om man huvudsakligen anklagarjordbruket för miljöproblemen, och det tycker jag är olyckligt. Jag tycker måste se helheten på ett annat sätt. Bland lantbrukarna finns en stark medvetenhet kringmiljöfrågorna: Man arbetar målmedvetet för att minska och eliminera de riskersom kan förekomma. Man anpassar mängden gödsel till det som växterna behöver,och man är noggrann i sin spridning av både handelsgödsel och naturlig gödselsamt av växtskyddsmedel. Man måste basera användningen av produktionsmedlen på denrådgivning som sker, de senaste forskningsrönen och de markanalyser och försöksom är gjorda. Det är på den grunden som det svenska jordbruket sökerlägga upp sin produktion. Jag tycker att näringen skall respekteras i detta och attvi skall lösa problemen i samverkan. Överläggningen var härmed avslutad. Om spannmålspriserna, spannmålsodlingen och den svenskalandsbygden 4 protokoll 1987/88:27-28 Prot.1987/88:27 26 § Svar på frågorna 1987/88:131 och 136 om viss kontroll avimporterad 19november 1987 spannmål Om viss kontroll av importeradspannmål i har frågat mig om jag anser att importeradspannmål skall kontrolleras med avseende på stråförkortningsmedel och omlivsmedelsverkets resurser i så fall är tillräckliga för sådan kontroll. RosaÖsth har frågat mig om regeringen kommer att vidta några åtgärder med anledningav att livsmedelsverket har meddelat att en analys avseendestråförkortningsmedel i spannmål skuHe utföras endast om vissa lantbrukaresjälva stod för kostnaderna. Jag besvarar frågorna iett sammanhang. SomArne anger svarade jag på en fråga av IngbrittIrhammar med delvis likartat innehåll. I det svaret beskrev jag bl. a.livsmedelsverkets kontroll av spannmål. Jag nämnde att det kommer att varamöjHgt att kontrollera importen från årets spannmålsskörd, bl. a. med avseendepå stråförkortningsmedel. har planerat för en sådan kontroll ifråga om både metodik och resursåtgång och kommer att genomföra kontrollen.Detta är enligt min mening en angelägen åtgärd. Densärskilda analys som syftar på skall i enlighet med de bestämmelsersom gäller betalas av importören, i detta fall Svenska lantmännens riksförbund.Påståenden om att de lantbrukare nämner i sin fråga skulle behövabetala analysen bygger på ett missförstånd.