prot · GB09135 · 1987-12-31 00:00:00 — Om man skall fala om människors oro finrts defrtämligert en mycket stor och stark folkopinion som är emot Oxelösundsverketdär rtere. När det gäller ert detalj som djupgasprojektet är detfråga om vad mau anser som intressant och vikfigt vid användandet avskattemedel. och djupgasfeorin är fortfarande av mycket stortinternationellt intresse. Därför är det märkvärdigt aft regeringert infe skallkunna släppa till de få miljoner som hade behövts. Någon spekulation bör detinte kuurta bli eftersom regeringen bestämmer hur pengarrta skall användas. AnL 30 () repUk: Miljö- och energimirtisterrt talade om strävanfill god moral inom del socialdemokratiska partiet. Jag bara konstaterar aff desenaste dagarna trots allt visat aff moralen hos en del personer inom defsocialdemokratiska partiet inte är särskilt utvecklad. Den ertajusfiliemirtislerrt efter dert andra avgår. Energiministern hävdade att socialdemokraterna står fördemokrafin och att vi moderater svarar för industrin. Det är givetvis infe så.För oss moderater är industrin ett medel atf skapa en högre levrtadssfartdardför de svcrtska konsumenterna. Vi ställer upp för de svenska konsumenterna.Socialdemokraterna ställer upp för aft förstärka statskassan, den stafiiga styrningenoch, inte minst, planerirtgert. Vi moderater ställer upp på kortsumenterrtassida. Vi färtker på de 500 000 som har direktverkande el och Prot.1987/88:135 mycket högre kostnader för ett syslem som de under 1970-taletmer eller 7 juni1988 mindre uppfordrades att skaffa sig. ---------------------- Vi tänker på de 70 000 som av statens energiverk beräknas bli berörda av Energipolitikinfor högre elpriser och de framtvingade strukturrationaliseringarna. dem som kommer atf bli arbetslösa iLjungaverk. Socialdemokraterna visar, infe någort särskild omtanke omden enskilde. Del är uppenbarligen kollektivet, eller några få i detkollektivet, som skall styra, och detta präglar i mycket hög grad denenergipolitik regeringen bedriver. AnL 31 HÄDAR () replik: Innebörden i anförande vardels atf vi skulle påskynda avvecklingen av några reaktorer, dels atf vi skullearbeta oss bort från de negafiva verkningarna av förbränning av fossilabränslen. Inrtebär def atf säger nej till en snabb utbyggnad avnaturgasen eller en ökad användrtirtg av kol och olja? Hur klarar man i detläget energiförsörjrtirtgen ? I är vi på det klara med atl vi behöver denlid som vi har utmätt åt oss själva, fram fill , för aff på ett riktigtsätt klara kärnkraftsawecklingen. Företrädare för samtliga partier, inkl.socialdemokratirt, har i dagens debatt påtalat def lappkast som.socialdemokraterna har gjort i energifrågan. Somliga välkomnar del, medan andrabeklagar del. Som jag ser del, fru talman, skulle inle ha sattlikhetstecken mellan opportunism och moral. Mert all socialdemokraterna ienergifrågart nalkas komrnunisterrta - om det kan vi vara helt överens. Kvar står, fru talman, aft splittringert när detgäller energifrågart, i och inom det socialdemokratiska parfiet, ärdjupare äu på . Det förhållandet undergräver starkt den långsiktigatrovärdigheten i de beslut i energifrågart som kommer allfatta. Socialdemokratin har i utskottei liksom här i kammarenkryssat mellan de partier som har egna, kända och väl utformadeståndpunkter. kastar sig socialdemokrafin i famnen på och vpk,ibland söker man stöd hos , ibland hos . känna sig myckel väl hemma i den utförslöpa i energipolitiken som i dagbär . AnL 32 () replik: Varför ger ni bilindustrin skattebetalarnaspengar, när det bara är all ställa krav i stället? Vad har bilindustrin för intresse av allförlänga livstiden för befintliga bilar? Dessa pengar är självfallet ingenfirtg som bilirtdusfrin applåderar, utan def är ett stöd fill bilisterna, som ger dem en möjlighet atl lill en rimlig kosirtad göra om dert bil som de inte har råd attbyta till en ny rner miljövänlig. Del är inle bara fråga om katalytisk avgasrening, utan det handlar i lika hög grad om insatser som gör att vi förbättrar förbränningen och därmed minskar produkfionen av farliga avgaser från bilarna, t. ex. Lemisysfemet, som borde komma in i def här sammanhartget. 66 Hycklaie säger miljö- ochertergiminislern alt vi är. mellanlal och handling som miljö- och energiministern slår för är del fråga PrOt. 1987/88:135 om vem som skall ta ät sig av det uttalandet. Miljö- och energiministern talar om en borgerlig regeringdär infe har något inflytande. Självfallet kommer vi inte all vara medi en sådan regering. Före regeringsbildningen kommer del atl förhandlas fram enregeringsförklaring, och det är där del avgörs vilket inflytande som vi får. Vikommer att försöka skapa ett rent bord innan vi går in i dert regeringen. Sedan vet inte ens miljö- och energiministern riktigtvilket ärende det gäller. Jo, det var det ärende som hade anmälts till KU ochsom omfattade en lång rad punkter, ett ärende där regeringen räddade sig genomaff säga att vad man hade noterat om att ärendet var slutbehandlat inte varriktigt sant, utart mart hade forlfarartde ärcrtdet uuder arbete. Def var detärendet som det gällde-del rörde både biobränsle, vattenkraft, solenergi ochavdragsräft för villaägare och bostadsräffsinnehavare. Det gällde hela delpaketet, och detta borde väl miljö- och energiminislerrt komma ihäg. Vi är infe särskilt modiga, säger miljö- ochenergiministern vidare, beträffande all höja skatten. Nej, är inle detslaviska skaltehöjarpar-tiet. Vi uppfattar den här styrrtirtgen som myckelartgelägert, men vi vill åstadkomma den genom en omfördelning. Den frågan harvi drivit mycket hårt, och vi har gång efter annan erbjudit socialdemokraternamöjligheten all höja skatten på energi men sänka skatten på arbete. Def harvarit vår linje, den har varit konsekvent och den är mycket bekant. Men detta harinle socialdemokraterna velat gå med på. Får man inte höja skaften fotall såskall del irtte bli rtågon skatteförändring alls - ungefär den politiken harmiljö- och energiministern fört i def här sammanhanget, och det beklagar jag. Med en omfördelrtirtg av skatten - utan atl höja de totalaskatterrta - kurtde vi fa dessa rejäla grepp och ärtdå irtte belasta enskildamänniskor. Då kunde vi ge den en sfimulaus till atf handla så som vi bådatycker är rätt och rikfigt. Välkommen åter, så skall vi se lill aft klara avdetta. Men, del går irtte att ytterligare höja skattetrycket i mednågon långsiktigt god effekt. Vi mäste göra skatteomfördelningar. 33 Miljö- och energiminister : Del var ett mycket intressant besked . Del betyder alt centerrt irtte är beredd alt för kärrtkraflsawecklirtgeneller för miljön kräva några uppoffringar av de enskilda medborgarna. Hur skallvi resonera beträffande ekonomiska styrmedel? Skall inte heller de få kostanågot, utan att man särtker skallen på anrtai sätt? Moral och hederlighet kräver faktiskt av oss alt vi talarom atl även om den omställning som vi skall göra på energipolitikcrts områdeoch för miljört långsiktigt är ekonomiskt riklig och det enda rätta, kommeromslällningcrt atl kosta pertgar och kräva uppoffrirtgar. beskedvar som sagt mycket intressartl för oss socialdemokrater. blandade sedan ihop del jag sadebeträffande bilarna. Jag talade inte om katalysatorer på gamla bilar, ulan jag talade om den centerparlimolion av som gick emol regeringens utta lande all bilindustrin själv bör slå för kostnaderna för den miljövänliga motorn och bilen och som krävde att skattebetalarna skulle stå för de 67 Prot,1987/88:135 kostnaderna.Det förslaget gick de borgerliga partierna och vpk ihop om. Jag vill ytterligare precisera debatten om fossilabränslert, kärrtkraff och def framfida systemet. Vad jag sade - tidigare i dagoch i miljödebatten i går -var all energisystemet i framtidert måste befriasfrån såväl kärnkraftens som fossilförbrännirtgens risker, vilka båda äroacceptabla. Def kommer kanske aff ta en eller två generationer aff genomföradert omställrtirtgert, och på vägen dit måste vi arbeta på ett sådant sätt attvi steg för steg minimerar riskerna och miljöförstörelsen. Vi haren myckel klar prioritering rtär vi säger att vi påen gårtg-också fram - skall klara det tredubbla uppdraget attavveckla kärrtkraflert, minska användningen av och effekterna frånfossilbränslen så myckel som möjligt samt bevara våra älvar. Ett sådant sysfemvilar naturligtvis på hushållning och effektivisering. Del är också detta sombäst håller prisutvecklingen i schack - samhällsekonomirt och förefagcrtskonkurrenskraft. I valet mellan olika bränslen är naturligtvis naturgasbättre än olja och kol och kart under en övergångstid accepteras. För allabränslert skall gälla ufomorderttligt hårda krav. Vi lägger också i dertertergipolifiska propositionen fast aft energisystemets bidrag tillförsurnirtgen och klimafförändrirtgar-na inte får öka utanhelst skall minska. Det kan åstadkommas på olika sätt. Om vi i del kortaperspektivet hamnar i en valsituation prioriterar vi kärnkraffsavvecklingen. Omvi måste välja aft använda naturgas är vi beredda aff göradel - kol och olja skall användas så litet som det över huvud taget är möjligt. Vi har inle släppt fram anläggningarna i vare sigOxelösund eller Nyrtäshamrt. Vi har irtte ärtrtu tagit ställuirtg till om deskall få byggas. Vi har inte heller släppt fram de små koleldadeartläggrtirtgar som släpptes fram under Fälldinregeringens tid. De borgerligaär inle beredda aft ställa högre krav på dem nu för aft tvinga fram denombyggnad som skulle behövas. Def har vi gjort för gamla sopeldadeanläggningar. De måste byggas om . Varför ställde ni inte dessa krav? Och varför försöker nilåtsas som om ni kan stoppa de anläggningar som har blivit symboler förmänrtiskors berätfigade motstårtd mot kolet? Detta kart rti ju inte göra. Delenda fall där man vet vilka krav som verkligen kommer atl fastställas ärVärtan, och där har ju era krav underskridits med bred marginal av de krav somfastställts från myrtdigheternas sida. har vi alltså fått klart och tydligt besked atf deborgerliga inte förrän efter valet, om de tvingas sätta sig ned och försökagöra en regeringsförklaring, tänker tala om vad vi får för energipolitik. Detänker upprepa spelet alt gå ut och värva röster med totalt olikabudskap - i en situation där närmar sig mer och mer. Av omtanke om de många engagerade människor som har käntsympati för er kommer vi att avkräva er besked. Och vi kommer också all kuunalämna besked för egen del om vad väljarna har atl räkna med ifallsocialdemokraterna vinner valet . Förste vice talmannen anmälde allHädar , och anhållit all lill protokolletfå anfeckrtat aff de irtte ägde rätt till ytterligare repliker. AnL 34MARGARETA (): Prot. Efter alt ha lyssnat på debatten här i dagvill jag inleda milt 7juni 1988 anförande med ett citat av den personutanför den politiska kretsen som har FereiDolitik inför defsamladeansvarefför landels elenergiförsörjrtirtg, rtämligengeneraldirek- iggo-talet töreni . Han skriver i lidrtingen Vi i nr 2av följartde: "Del är viktigt atf notera att def inte är avsäkerhetsskäl som regeringert föreslår ert förtida avveckling av två reaktorer.En stärtgning av två reaktorer innebär att ca el till lågt prisförsvinner ur elsystemet. Def kommer att innebära merkostnader för samhället isforleksordrtirtgen ." 1 den motion som jag väckt med anledrtirtg avpropositionen om energipolitiken inför 1990-lalet har jag tagit uppkonsekvenserna för basindustrierna i läu vid ert förlida avvecklingav kärnkraftert. utgör basindustrierna ryggradeu irtomindustrisektorn i . Trots en hård strukturrationaliseringfinrts fortfarartde vitala grenar kvar inom stålindustrin. Skogs- ochpappersindustrin är fortfarande framgångsrik, trots myckel hård konkurrens frånartdra lärtder. Och när nuvarartde fas i sfrukfurrationaliseringen genomförtsfinns endast fvä gruvor kvar i länet, och Falu gruvor. Även dessaverkar under stark prispress från omvärlden. Också industrier som inte tillhörgruppen basindustri lever under stark priskonkurreus frän andra länder och ärdärmed beroende av produktionskostnaderna i form av elkostnader, såväl direktsom indirekt. Def är beklämmande att allt del storartade arbete somlagts ner för att omstrukturera och förnya basindustrierna och arbetet med affförbättra kvalitet och effektivitet nu får ytterligare en törn gcrtom höjtelpris. Aff kompensera detta inom den elintensiva indusfrirt är mycket svårt,eftersom priserna sätts på den internationella marknaden. I befänkartdets avsnitt om konsekvertser för irtdustrinoch sysselsättningen anges alt en arbetsgrupp har lill uppgift alt till 1990redovisa förslag till åtgärder så alt rimliga villkor kan bibehållas för denelintensiva industrin. Det förutspås att speciella regionalpolitiska insatserkan bli nödvändiga för atl säkerställa irtdustrisysselsättningen i vissa utsattaorter och regioner. Def innebär att drygt 1 000 anställda. Forskarlongfabriks 650 anställda, Smedjebacken-Boxholms 1 000 anställda iSmedjebacken, 3 000 anställda i och 2100 artställda i och blir beroende av politikernas välvilja.Def innebär också aft regeringen gör Bergslagen - dit stora delar avKopparbergs län hörtill ett nytt med årliga förhandlingar om stödoch hjälp till länels vikliga industrier. Dessutom vet vi att statligasubveuliorter irtte alllid är ert framkomlig väg när det avserexportirtdustrin. Del kan inle vara obekant för vare sig regeringen ellerutskoftsmajoriteten atf subvenfionerade varor ofta utsätts för importstopp iför oss viktiga exportländer. Med detta framtidsperspektiv kommer del all bli svårt föross all fä våra ungdomar all stanna kvar i hembygden och att få dem all verka ioch utveckla länets industrier. Ett är rtämligert säkert, och det bordeenergiministern vela: den unga generation som höjt utauför lartdelsgränser känner irtgen 1987/88:135 : stimulansi atf arbeta i företag med omöjliga villkor när def gäller aff utvecklas ochstå på egna ben. Det förefaller märkligt aff väl fungerande ochmiljövänliga kärnkraftsreakforer tas ur bruk för atf försätta landet iartfingert en bristsituation eller i en situafion med elproduktion från mindremiljövänliga energikällor. Del är ett dystert beslut som en riksdagsmajoritetkommer all falla om här i kammaren. Det är dystert för landelsindustriella framfid, för vår välfärd och för vår miljö. Jag yrkar bifall till de moderata reservaiionerrta. AnL 35LENNART () replik: För alt inte det goda folket i skalltro alt har rätt återgivit det energipolitiska beslut som vi skallfatta i denna kammare , vill jag ur utskottets betänkartde läsa uppföljande, som just handlar om den elintensiva industrin: "Utskottetär väl medvetet om all en fortsatt strukturomvandling är alt vänta inomindustrin. I detta sammanhartg bör dock särskilt beaktas aff dert elirttensivaindustrin är väslenlligf känsligare för förändringar i elpriset än övrigindustri. Den tidigare nämnda arbetsgruppen skall uppmärksamma situationen förden eliniertsiva irtdustrin. Utskottet vill markera betydelsen av atl det införden första avslämningtidpunkien redovisas förslag lill åtgärder somsyftar lill all vidmakthålla rimliga arbetsvillkor för den elintensivaindustrin. I belänkartdel NU 1987/88:41 om statens vattenfalls-verk harutskottet uppmärksammat konsekvenserna för den elintensiva industrin av ett höjtförräntningskrav på Vallenfall. Del skall tilläggas aff på endasten begränsad del av en elprishöjning för den elintensiva industrin kanförklaras av alt avvecklingen av två kärnkraflsreaklorer tidigareläggs.Utskottet vill särskilt betona vikten av atl statsmaklerrta värrtar om dertelinfertsiva industrins långsikliga överlevnadsmöjligheler, inle minst motbakgrund av alt denna industri har sin tyngdpunkt i Bergslagen och norraSverige som kännetecknas av svära sysselsättningsproblem." . Detta villjag beteckna som dubbla garderingar. Talet om att man behov skulle uppkomma infe kan sänkapriserna för denna industri på grund av konkurreus från ullandel stämmer inteheller. Vi har undersökt detta mycket noggrant i närirtgsutskotlet i samband medvåra utfrågningar, och beskedet från industrins företrädare är eutydigl ochklart: denna irtdustri ute i har i väsentligt större ulsträcknirtg änvad vi har dessa subventionerade priser, om man nu vill kalla det så. Här har vi alltså verkligen både i propositionen och ibetänkandet velat gardera den viktiga del av den svenska industrin somskogsindustrin, järn-och stålverken och den kemiska industrin utgör. All de äroerhört vikliga för Bergslagen och för norra är vi helt överens om. AnL 36 , () replik: Ja, , jag har läst precisdel som läste upp här, och jag kan inte finrta annat än attdet betyder att man skall gå in med subventioner. Man skall göra Bergslagensindustrier beroendeav politikerrtas välvilja, sade jag i mitt anförartde. Det är precis det Prot. 1987/88:135 som sker. Sedan tycker jag atf det är mycketmärkligt aff Lenrtart Petterssort påstår /r-,,p- nltU ' f" aft vi inferåkar ut för importrestriktioner när def gäller subveutiorter. Det ,gp har vi upplevt mårtga gårtger, framför allt då defgäller stålirtduslrin. Det kan bli på samma sätt i fråga om pappers- ochmassaindustrirt. Vi vet ju - det borde också veta somsysslar med EG-frågor - aft importrestriktionerna är ett bekymmer för oss, omvi skall behöva gå in och subvenfionera industrin. Dessutom är det infe bra förvare sig de anställda eller industrin som sådan aft leva på subventiorter. AnL 37 (): I motionen N433 om Fatsjö kraftstation harfrågan om framtiden föv Vojmån i kommun tagils upp. För ett antal är sedan var frågan om byggande avVolgsjöforserts kraftstation aktuell i vår kommun. Det gällde det mest fiskrikaoch.ur rekreatiönssynpurtkf bäsfa fiskevaffrtet. Forsen låg i tätortensnäromräde på ertdast och var mycket lättåtkomlig för såvällokalbefolkningen som passerande turister. I dert diskussion och det beslut som föregick offrandet avVolgsjöforsen uttalades som ett oeftergivligt krav aff Vojmän skulle sparasfråu utbyggnad på konventionellt sätt och atl del, om ytterligarekraffutbyggnadsprojekf skulle komma till stånd, skulle få bli Fatsjö kraftstationsom byggdes ut med överlednirtg av valtrtet samt att dert gamla älvfåran skullefå behällas intakt, Denrta uppfaffuirtg atf Fatsjö är enda framkomstvägen ivårt sista strömmande vatten sitter i ryggmärgen hos folket i vår bygd, och jaghoppas atf ni förstår atf den fråga som vi drivit om Fatsjö har sinuppriurtelse lårtgt fillbaka i fidert då vi tog ställning till aft offraVolgsjöforsen. ' kommun har vid upprepade tillfällenklargjort sin inställning fill vidare vattenkraffsutbyggnad och har uuder desertaste fre åren ihärdigt deklarerat sitt kompromisslösa motstånd till Vojmåkraftstation, den kraftsfafiort som fanrts med i vaftertkrafisberedrtirtgertsförslag och som beslutat om. Som motiv till detta beslut anfördes i huvudsak attVojmåprojektet i förhållande till skulle innebära en mirtdreirtverkan på naturen och ha en bättre ekonomi. Vad gäller inverkan på naturen är aet numera klarlagt alldet var en felaktig bedömning. Del gavs fidigare sken av aff Vojmån skullebyggas ut som strömkraftverk, utan dygnsreglering, vilket är fotalt felaktigt.Detta har kommunen mycket noggrant påtalat i de skriftväxlingar ochuppvaktningar som skett i denna fråga. Vad gäller ekonomin gjordes i ett inledande skede enriktig bedömning, men projektet kart rtu avvisas och i syurterhet ifrarrilidert komma att avvisas med fartke pä de energipriser som förutses förframliden. En samlad bedömning, där hänsyn lagils till alla faktorersom kan påverka enskilda och allmänna intressen, nalurvårdsintressen och miljö, sysselsätt ning, kraflekonomi och framlida behov av energi från icke kärnkraflsbaserad produktiort, ger klart vid hartdenall Falsjö kraftslation skulle vara detrikfiga 71 alternafivetvad gäller utnyttjande av Vojmåns vatfert. Vi har icke drivit någon egen elkraftspolitik, utan våravsikt har varit atf fa fram och peka på def bäsfa alternativet iförhållande fill def förslag som vattenkraftsberedningen på felaktiga grunderlade fram för 1983. Del är ju samma vatten vi pratar om i båda fallen. Varförfår då inte folkflertalet i kommunen ha ett avgörande inflytande på del sätt påvilket vår sista älv skall byggas ut, om den skall byggas ut? Det är den fråganvi ställer oss då vi sett det spel som pågått på olika fronter i dennafråga. har i detta betänkande och i förra åretsbetänkande icke tagit intryck av de, enligt min uppfaftnirtg, överväldigartdeargument som talar för att om någon utbyggrtad skall ske, så måste Fatsjökraftstaliort komma lill utförande. Frågan har också varit aktuell i , därVilhelmina kommun och i i en gemensam skrivninggjort framställan om att bygga Fatsjö kraftstation i stället för den i planenför vattenkraffsutbyggnad beslutade stationen nedströms . Regeringenhar i beslut så sent som avvisat kommunens ochlänsslyrelserts framslällart. Då såväl utskottet som regeringen icke är intresserade avdel förslag som förts fram i motioner och i olika uppvaktningar och skrivelser,kan jag bara konstatera atf det krafflillskott om 225 GWh som Falsjö kanproducera icke är intressant som en liten men dock artdel som kommer atlbehövas vid en framlida kärnkraftsavveckling. Vi kommer därför framgent att avvisa såväl Volgsjö somFalsjö kraftstationer, vilket också kommer att framgå i vårt lokalahandlingsprogram inför kommande val. Vi förväntar oss därför nu atl förslag läggs fram om attplanerrta på ert kraftsfafiort i Vojmån utsorteras och icke fullföljs. Vihoppas framgent få ägna våra krafter åt atl ta fram och förverkliga delfiskeprogram för som var aktuellt för , då denfiskrika Volgsjöforsen logs i anspråk för den elenergiproduktion som vi alla ärberoende av. Fiske kan ju också generera energi, men på artrtal sätt. Vad gäller den effekt i sysselsättning som manpekar på i motionen, ca 300 jobb plus bieffekter, vilket så väl behövsi våra bygder, får vi infe räkrta på något stöd från energidepartemerttet. Detär väl som vanligt så att def slitstarka indusfridepartemenlel får rycka ut ochlyfta det som icke andra orkar med. Vi får nu i kommunen samla oss kring del faktum atl någonsysselsättning genom vattenkraftsulbyggnad icke lärtgre är möjlig. Vi får klarafrågan om arbete ål våra vattenrallare och gruvarbetare och övriga berörda påaunat sätt. Vi förväntar oss stöd från industridepartementet i desträvanden som pågår i vår kommun aft ordna ersäffnirtgsjobb i våra vackrafjälldalar. I deftaanförande instämde (). AnL 38 HÄDAR () replik: Socialdemokraterna kan fortsätta alt inbördesdiskutera vilka vackra outbyggda som skall eller inle skall byggasul. Om man vill ha ert garanti för atf def inte skall ske någon utbyggnad allsskall man ge ökat stöd till folkparfiet. Prot.1987/88:135 7 jum 1988 AnL 39STEN i (m): När jag snabbt blickar uf över kammaren,rtoterar jag att där infe finns en enda skåning då vi skall fatta ett förSkåne mycket viktigt beslut, nämligen beslutet om avveckling av ett aggregat iBarsebäck. När vi hade en folkomröstning omkärnkraftens vara eller icke vara i fanns def en kraftig majoritet iSkåne i allmänhet och i i synrterhef för linjerna 1 och 2. Linje 3 fannsi stort seff bara på papperet. Enligt de undersökrtirtgar som har gjorts efterfolkomröstrtirtgen har situationen inte förändrats. Jag vill då poängtera affdef ingertsfans pä valsedlarna stod alt kärnkraftert skulle avvecklas före år2010, utan awecklingert av kärnkraften skulle baseras på kärnkraftverkenssäkerhet och ingertting annat. Det är nog många i som under lång tidhar förvårtafs över aff det kärrtkraffsaggregat som ert samlad expertis anservara det säkraste i hela världen skall las ur drift i den första omgången. Kanman agera mer inkortsekvent? Som skåning är jag också bekymrad över det som har sagtsfrån denna talarstol för sedan, och som ävert i massmedia har sagts avyrkesmilitärer och militära forskare och experter, om aff man med dagensförsvarsanslag i ett krisläge irtte kart försvara Skårte. skall vi suartfatta beslut om eu mirtskning av fillförseln av energi fill .