prot · GB09119 · 1987-12-31 00:00:00 — frågade vad utskottet menar, när man skriver att motionärernas kravpå en ytterligare ökning av de svenska insatserna beträffande det europeiskarymdsamarbetet skulle innebära en felaktig prioritering. uppfattning skall de statliga insatserna på detta område vägas emotandra insatser som sker i syfte att främja den tekniska utvecklingen och denlångsiktiga konkurrenskraften inom svensk industri. Eftersom detta projekt äromdiskuterat med hänvisning till vår neutralitet, har regeringen gjort denprioritering som föreslås. Från utskottsmajoritetens sida tycker vi att detär motiverat med denna prioritering. 8 (): Det är inte tillfredsställande att få svaret att ett projekt äromdiskuterat. Man måste rimligen inför kammaren också redovisa vad som liggerbakom ett sådant uttryckssätt. Låtmig till protokollet få läsa in vad professor vid säger i ett uttalande från . Han anför följande: "Sverigesom deltar i satellitprojekt som ERS1 kan inte avstå från att delta i denfortsatta utvecklingen utan mycket goda skäl! I tidningsuppgifter har en möjligamerikansk anknytning av rymdstationen till SDI framskymtat som anledning tillatt inte skulle vilja delta i . Men begreppet omfattarflera delar. Om detta varit ett skäl kan det endast vara ett skäl för andradelar av än den polära plattformen. Förhandlingarna mellan och dessutom inte avslutats och enligt stadgarna gäller att inte kanacceptera någon militär aspekt på tekniken." Jagvet inte om det är denna typ av omständigheter som avses, men jag har anledningatt anta det. Därför är det klart att detta projekt, om det inte skulle blinågon uppgörelse mellan och , kan omvandlas till ett rent europeisktprojekt. Det finns alltså ingen som helst anledning att räkna med att projektetkoriimer att få en sådan utformning att ett svenskt deltagande är 1987/88:119 olämpligt från utrikespolitisk synpunkt. Jag menar således att det inte finns fog för den oro som framskymtar iutskottsbetänkandet men som Radesjö av någon anledninginte rent ut vill bekräfta. Sverigesmöjligheter att följa med i den internationella utvecklingen på rymdområdetskulle alltså försämras om det svenska engagemanget i det europeiskarymdsamarbetet trappades ned. Jag antar att i den informationsom jag i mitt förra inlägg erinrade om kraftigt har understrukit atteffekterna skulle bli negativa för viktiga delar av svensk industri. Vimåste alltså i vårt land vara öppna för fortsatta förhandlingar och snabbtkomma fram till en överenskommelse med . Redan under innevarande år kommergrundläggande beslut att.fattas och kontrakt att läggas ut. . Om svenskindustri och svenska myndigheter och forskare skall kunna delta iden europeiska utvecklingen, är det uppenbart att vårt land måste vara med frånbörjan. Anf.9 (): envisas med att vi inte nu skall diskuteraexportkreditstöd för miljöteknik. Hon menar att det skall vi göra i annatsammanhang. Jag vill stillsamt påpeka för att det är justnäringsutskottet som har hand om exportfrågor. Det är vi i näringsutskottet somockså behandlar anslaget till och principerna för exportstöd. Detär anledningen till att den här frågan har hamnat i vårt utskott, där centernställt sig bakom förslaget att man skall ge stöd till export av miljöteknik.John har i sitt inlägg motiverat förslaget genom att påpeka hursituationen ser ut i länderna runt , och jag kan bara instämma i detsomhan sade. Jag vidhåller vårt yrkande om bifaU till den reservation som rörexportkreditstöd. Den reservationen har undertecknat. Avslutningsvisvill jag fråga var någonstans i beslutet om en nyhemslöjdsorganisation, som fattade , hon finnerstöd för sin uppfattning att den nya hemslöjdsorganisationen skall finansierasgenom att länsanslaget naggas i kanten. Såvitt jag har kunnat se finns det intenågot stöd för hennes uppfattning i det tidigare beslutet. Vadsocialdemokraterna nu gör är att de smiter förbi ett tidigare beslut ochförsöker klara finansieringen genom att ta pengar från ett annat anslag. Dettycker jag är litet för billigt. Anf,10 (): Ja, , socialdemokraterna tycker också att rymdverksamhetenär mycket viktig för svenskt näringsliv. Därför är det faktiskt fråga om enökning på av anslaget till rymdverksamheten. Det samarbete som StenSvensson redogjorde för mer utförligt och som anges i utskottsbetänkandet varprecis vad jag syftade på. Enligt min mening har vi inte stängt alla dörrar. Viskall väl framöver också ha möjlighet att fortsätta samarbetet inom . Närdet gäller exportfinansiering ay miljöteknik, , så 14 finns faktiskt den möjligheten inomramprogrammet, så jag tycker inte att vi haravsagt oss rättigheterna att behandla dessa frågor i näringsutskottet. Anf.11 (): Jag vill bara korrigera , när hon säger att anslagetinnebär en total ökning. Det är inte fråga pm det, utan innebäranslagsramen att vår andel av ESA:s totala budget kommer att minska från förnärvarande till . Denna minskade andel av dentotala budgeten ter sig anmärkningsvärd mot bakgrund av att är ett avde få länderna i som har en avancerad flygindustri pch utpmordentligtgoda förutsättningar att nyttiggöra detta samarbete industriellt. Det finnsockså en annan risk, som tidigare påpekade, nämligen att dettakan gå ut över de satsningar som är gjorda i på . Anf.12 (): Jag skall, , citera direkt ur utskottsbetänkandet, s. 35:"Det bör slås fast att förslaget innebär avsevärt ökade resurser för detsvenska deltagandet i ESA-samarbetet. Den anslagsnivå under budgetåren1990/91-1992/93 som förutskickas i propositionen motsvarar en real höjning mednära . I sammanhanget bör påpekas att anslagsramen för europeisktrymdsamarbete, till skillnad från ramarna för flertalet andra forsknings- ochutvecklingsändamål, anges i fasta priser och att den alltså räknas upp vidkostnadsökningar." Anf.13 (): Det är fortfarande inte korrekt beskrivet. Jag har talat om andelen avESA:s totala budget. Det är ett faktum att regeringen i den här situationen harvalt att ställa sig utanför . Överläggningenvar härmed avslutad. Mom. 1 (nytt namn påindustridepartementet) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 1 av andre vice talman och - bifölls med acklamation. Punkt3 (utredningar m. Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 2 av andre vice talman m.fl. - bifölls med acklamation. Punkt 6 (statensindustriverk) Utskottetshemställan - som ställdes mot dels reservation 3 av m.fl., delsreservation 4 av andre vice talman och -bifölls med acklamation. Punkt7 (åtgärder för att främja industridesign) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 5 av andre vice talman och - bifölls med acklamation. Mom. 1 (finansiering avstödet till hemslöjden) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 6 av andre vice talman m. fl. - bifölls med acklamation. Mom.2 (flyttning av ) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 7 av andre vice talman m. fl. - bifölls med acklamation. Punkt9 (statsstödd exportkreditgivning) Förstbiträddes reservation 8 av andre vice talman m.fl. med 142röster mot 15 för reservafipn 9 av , 154 ledamöter avstod från attrösta. Härefterbifölls reservation 8 av andre vice talman m. fl. med 157röster mot 153 för utskottets hemställan. I ledamot avstod från att rösta. Punkt11 (anslag till Ersättning för extra kostnader för förmånlig kreditgivning tillu-länder) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservafion 10 av m. fl. - biföllsmed acklamation. Punkt12 (anslag till Kostnader för viss kreditgivning hos ) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 11 av m. fl. - biföllsmed acklamation. Mom. 1 (anslag tillBranschfrämjande åtgärder) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 12 av andre vice talman m. fl. - bifölls med acklamation. Mom.2 (ökad förädling inom skogsindustrin) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 13 av -bifölls medacklamafion. Mom. 1 (riktlinjer förutvecklingsfonderna) Utskottetshemställan - som ställdes mot dels reservation 14 ay m.fl., delsreservation 15 av andre vice talman och -bifölls med acklamation. Mom.2 (utveckUngsfondernas målgrupp) Utskottets hemställan - som ställdes motreservation 16 av andre vice talman och -bifölls med acklamation. Mom. 4 () Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 17 av andre vice talman m. fl. - bifölls med acklamation. 5(hantverkskonsulenter) Pröt. Utskottets hemställan -som ställdes mot reservation 18 av andre vice talman m.fl. - bifölls med acklamation. .. , , . ,, . . industridepartementets Mom. 6(nyetablermgsinsatser) TT ..,, område Utskottets hemställan -som ställdes mot hemställan i reservation 20 av och Per-OlaEriksson - bifölls med acklamation. Utskottetsmotivering - som ställdes mot den i reservation 19 av andre vice talmanChrister Eirefelt m.fl. anförda motiveringen - godkändes med acklamation. Mom.7 (stateris stöd till SIFU) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 21 av andre vice talman m.fl. - bifölls med acklamation. Mom.8 (skattskyldighet för SIFU) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 22 av andre vice talman m. fl. - biföUs med acklamation. Mom.9 (anslag till Småföretagsutveckling) Utskottetshemställan - som ställdes mot dels reservation 23 av andre vice talman m.fl., dels reservation 24 av och -bifölls med acklamation. Mom.10 (anslagsredovisningen) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 25 av andre vice talman m. fl. - bifölls med acklamation. Punkt20 (anslag till Kostnader för kronotorp) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 26 av m. fl. -bifölls med acklamation. Mom. 1 (anslag tillStyrelsen för teknisk utveckling) Utskottetshemställan - som ställdes mot dels reservation 27 av m.fl., delsreservation 28 av - biföUs med acklamation. Mom.3 (stöd till uppfinnare) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 29 av andre vice talman m. fl. - bifölls med acklamafion. 2 protokoll 1987/88:119-121 ' 17 1987/88:119 Punkt27 Mom.1 (riktlinjer för det framtida europeiska rymdsamarbetet) " Utskottets hemställan bifölls med 164 röster mot147 för reservation 30 av 3§ Företogs till avgörande bostadsutskottets betänkanden /88:14, 15, 16 och,19 (beträffande debatten i dessa ärenden, se prot. Mom. 1 (grunderna för PBL) Förstbiträddes reservation 1 av m. fl. med 66 röster mot 46 förreservation 2 av . 200 ledamöter avstod från att rösta. Härefterbifölls utskottets hemställan med 203 röster mot 64 för reservation 1 av RolfDahlberg m. fl. 45 ledamöter avstod från att rösta. Mom.2 (permanentbostäder i skärgårdsområdena) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 3 av m.fl.- bifölls medacklamation. Mom.3 (de handikappade och samhällsplaneririgen) Utskottetshemställan bifölls med 258 röster mot 55 för reservation 4 av m.fl. Mom.5 (dispens m. Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 5 av m.fl. - biföllsmed acklamation. Mom.6 (handikapporganisationer och utställningsförfarandet) Utskottetshemställan bifölls med 298 röster mot 15 för reservation 6 av . Mom.8 (storleken på lovfria komplementbyggnader) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 7 av m. fl. - biföllsmed acklamation. Mom.10 (lovpliktens omfattning för va-anordningar för småhus utanför samlad bebyggelse) ., , Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 9 av m. fl. - biföllsmed acklamation. Mom.II (lovpliktens omfattning för va-anordningar utanför byggnad) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 10 av 18 m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 13 (dispens frånva-lagens regler om avgiftsskyldighet) Prot.1987/88:119 Utskottets hemställan -som ställdes mot reservation 11 av Biörsmark - bifölls medacklamation. ,, , , ... , . ,.. r.. , j v industridepartementets Mom. 15 (sakägaresmöjlighet att fa ersättning for förrattningskostnader) ., T, , . .... .... . ,-. Utskottets hemställan -som ställdes mot reservation 12 av och - biföllsmed acklamation. Mom.16 (kallelseförfarandet vid fastighetsbildningsförrättningar) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 13 av - biföllsmed acklamation. Mom.18 (fastighetsbeteckningsreformen för ) Utskottetshemställan bifölls med 165 röster mot 146 för reservation 14 av m.fl. Övriga moment Utskottets hemställan bifölls. Mom. 1 (översyn avhushållningsbestämmelserna i ) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 1 av och -bifölls med acklamation. Mom.2 (exploatering av de obrutna fjällområdena) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 2 av och Karl-GöranBiörsmark - bifölls med acklamation. Mom.3 (vissa kommunala bedömningar av NRL) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 3 av m. fl. - biföllsmed acklamation. Mom.4 (ansvaret för NRL på central nivå) Utskottetshemställan bifölls med 264 röster mot 45 för reservation 4 av ochKarl-Göran Biörsmark. Mom.5 (vattenkraftens roll i energibalansen) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 5 av och Karl-GöranBiörsmark - bifölls med acklamation. Afom.6 (de fyra huvudälvarna m.fl.) Utskottetshemställan bifölls med 227 röster mot 84 för reservation 6 av . Mom. 7 Utskottets hemställan bifölls. Mom. 8 (Ammerån, Hårkan,och ) Utskottetshemställan bifölls med 207 röster mot 100 för reservation 7 av m.fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom.9 (utflöden i Hotagen) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 8 av m. fl. - biföllsmed acklamation. Mom.10 (Meåforsen, Klippen och Jaiirekaska) Utskottetshemställan biföUs med 251 röster mot 57 för reservation 9 av m.fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. I (formerna förlåneförvaltningen) Förstbiträddes reservation 1 av m. fl. med 105 röster mot 45 för reservation2 av och . 161 ledamöter avstod från attrösta. Härefterbifölls utskottets hemställan med 166 röster mot 104 för reservation 1 av AgneHansson m. fl. 42 ledamöter avstod från att rösta. Mom.2 (förändring av räntebidragssystemet) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 3 av m. fl. - biföllsmed acklamation. A/om.J (lokalisering av bidragsförvaltningen) Förstbiträddes reservation 4 av Rplf m. fl. med 124 röster mot 36 förreservafipn 5 av och . 150 ledamöter avstod från attrösta. Härefterbifölls utskottets hemställan med 150 röster mot 122 för reservation 4 av RolfDahlberg m. fl. 39 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 46 Utskottets hemställan bifölls. Mom. 1 (pk-belåning vidbyggande i egen regi) Utskottetshemställan bifölls med 164 röster mot 147 för reservation 1 av m.fl. Mom.2 (kostnaden för kompletterande värmeanläggningar) Utskottetshemställan bifölls med 259 röster mot 50 för reservation 2 av ochEva . 1 ledamot avstod från att rösta. Talmannenövertog ledningen av kammarens förhandlingar. 4§ Föredrogs skatteutskottets betänkande 1987/88:33 om anslag till skatteförvaltningen, m.m. (prop. 1987/88:100 bil. 9 och 1987/88:168). Skatteregleroch skatteförvaltning, m. m. Skatteregler ochskatteförvaltning, m. m. 14 BO (): Det skatteutskottsbetänkande som kammaren' nu skall debattera och sedanbesluta om har ett mycket oskyldigt och kanske intetsägande namn. Det heterbetänkande "om anslag till skatteförvaltningen, m.m.". Bakom"m.m." ryms mycket betydelsefulla frågor. Det gäller nämligen deskattskyldigas rättssäkerhet .vid beskattning. Dethöga skattetrycket i - världens högsta - leder med naturnödvändighettill mycket kompUcerade regler för skatteuttag och skatteberäkning, för atträttvisa i görligaste mån skall skapas. Detta åstadkoms inte fullt ut, men detligger utanför äriinet för dagens debatt. Dethöga skattetrycket och de komplicerade reglerna gör också behovet av kontrollåtgärder mycket stort. Kontrollapparaten har mot den bakgrunden byggts ut, och regelsystemet, som ger skattemyndigheterna möjlighet att kontrollera medborgarna, har också byggts ut. Sedan det socialdemokratiska maktövertagandet 1982 har det skett en förskjutning i balansen mellan den enskilde skattebetalaren och staten, till den enskildes nackdel. Det gäller såväl faktiska beslut i som den inriktning som ligger bakom en socialistisk politik i sig. Deregler som gäller innebär att människor riskerar att komma i kläm. När de gördet, har de svårt att komriia ur situationen och - framför allt - om de drabbasekonomiskt får de inte tillräcklig ersättning. namn har blivit kända. Det gäller snickaren i , somvisserligen i kammarrätten fick sin rätt - han blev inte skyldig att betalaskatt för personer han anlitat i tron att de själva var skyldiga att betala sinskatt som företagare. Men vid sidan om Hjortberg finns hundratals andra sominte haft samma tur som Hjortberg, fall där man fortfarande tolkaruppbördslagen och andra skatteregler på ett sätt som leder till att dessapersoner blir skyldiga att betala andras skatt, trots att de efter bästaförmåga gjort vad de kunnat för att kontrollera om deri de anlitat själv skullebetala skatten eller om arbetsgivaren skulle göra det. En som inte gjorde det var bilhandlaren i HalvarAlvgaard, som fick en betalningssäkring. Denna upphävdes sedan han fått rätt iskattedornstolarna, men han kom att lida stor ekonomisk skada. Han har intefått någon ersättning av staten som tillnärmelsevis uppgår till de storaförluster han i realiteten gjort. Motbakgrund av den situation vi befinner oss i - den obalans till den enskildesnackdel som råder - har vi moderater i en motion fill årets riksdag, liksom imotioner , framlagt förslag som skulle innebära enförstärkning av rättssäkerheten för den skattskyldige, en förändring avbalansen till den enskildes fördel, en balans som är till hans nackdel. 1987/88:119 Irätt många avseenden har vi också blivit överens med och i skatteutskottet. Det innebär att denicke-socialistiska oppositio- Skatteregler och skatteförvaltning, m.m. nen har ett mycket rejältprogram för att stärka rättssäkerheten i beskattningen, ett program som kangenomföras efter ett majoritetsskifte i . Ett sådant majoritetsskiftekan leda till att generalklausulen vid beskattningen slopas, attbevissäkringslagen slopas, att betalningssäkringslagen förändras i en för denenskilde gynnsam riktning, att reglerna för skattetillägg mjukas upp, så attenskilda fall kan hanteras på ett enklare och mer rättvist sätt, attarbetsgivarens ansvar för arbetstagares skatt styrs av regler som är lättareatt hantera för den enskilde företagen. Jag skall gå igenom framför allt dessafrågeställningar. Socialdemokraternagenomförde efter sitt regeringsövertagande en skärpning av dengeneralklausul som dittills hade gällt, en generalklausul som vi moderater frånmånga utgångspunkter i och för sig hade ifrågasatt. Den skärpning somgenomfördes innebar att generalklausulen nu har en utformning som inte gertillräcklig rättssäkerhet för den enskilde. Det är inte möjligt att i förvägförutse konsekvenserna av en speciell ekonomisk handling. Det finns en risk föratt man kan.applicera generalklausulen och få fram helt andra skattekonsekvenserän vid- en civilrättslig handläggning. Detta är naturligtvisotillfredsställande. Sannolikheten talar för att det inte går att hitta någonform av generalklausul med bibehållen rättssäkerhet för den enskilde. Mot denbakgrunden föreslår de tre icke-socialistiska partierna att generalklausulenslopas. Mot detta står socialdemokraternas tankegångar ikompletteringspropositionen att ytterligare skärpa generalklausulen, attytterligare försämra rättssäkerheten för skattebetalarna. Jaghar en känsla av att socialdemokraterna med sin poUtik syftadetill att kämpa för de enskilda människorna och att skapa en bättre situationför dessa. Men uppenbarligen har man som statsbärande och maktinnehavande partien helt annan inriktning och sysslar nu i första hand med att skapa regler,dels genom beskattningen i sig som är besvärlig för de enskilda, dels genomkontrollregler, generalklausuler och annat, som inte tar hänsyn till enskildamänniskors situation utan i första hand ser till statens, det kollektivasintressen. Det ligger också i en socialistisk politik, men det är naturligtvisbeklagligt och besvärande för de enskilda människorna. Denborgerliga oppositionen anser också att bevissäkringslagen skall slopas: Deregler som kan användas utanför bevissäkringslagen är tillräckliga föratt få fram det material som kan behövas i samband med kontroll av enskildaskattebetalare. Man kan använda vitesförelägganden för att få fram material.Man kan också begära husrannsakan och då få en prövning på samma sätt som närdet gäller andra misstankar om brott. Det finns alltså redan utanbevissäkringslagen tillräckliga instrument för att klara den kontroll som mankan vara intresserad av att göra. Mot den bakgrunden är bevissäkringslagenobehövlig. Vi vill inte-avskaffabetalningssäkringslagen. Men vi anser att den i flera avseenden måste stramasupp så. att rättssäkerheten stärks. skall man bara få användalagen om betalningssäkring när det kan göras sannolikt att en vissskattefordran föreligger och då även ta hänsyn till Man skall klara ut hurmycket man kanräkna med att staten har att För det andraskall man få använda betalningssäkringslagen enbart i Prot. 1987/88:119 de fall där det föreligger en s.k. sabotagerisk, dvs. när man gör den 11maj 1988 bedömningen att den skyldige kan tänkas försöka flytta sina pengar någon , . . . r. annanstans, kanske utanförlandet. Däremot skall betalningssäkringslagen f i, intefå användas när det gäller allmän betalningsoförmåga, t. ex. i fråga om ettmindre företag som redan från början har ekonomiska problem. Vi vill också haen återkoriimande omprövning av beslut om betalningssäkring, så irite riskerar att den skattskyldige utan omprövning under lång fid har ettbelopp säkrat och därmed inte kan disponera över det, exempelvis i den egnarörelsen. Slufligen- och kanske allra viktigast: I de fall det visar sig, som när det gälldebilhandlaren i , att betalningssäkringslagen här använts på ettfelaktigt sätt, skall den enskilde få full ersättning för de föriuster haneller hon lidit. Reglernaom skattetillägg hade när de infördes ett i och för sig ganska bra syfte.Tanken var att man skulle hitta ett administrativt sankfionssystem närmänniskor lämnade fel uppgifter i samband med deklarationen. Man skulle slippagå vägen via skattebrottsutredning och annat och i vanlig domstol anhängiggöradessa mål. Man skulle alltså ha ett administrativt sanktionssystem. Detta blevemellertid stelbent och kunde leda till mycket besvärliga konsekvenser medtanke på de stora belopp som påfördes i skattetillägg. Enviss uppmjukning av reglerna har skett. Men fortfarande saknas det allraviktigaste, nämligen möjligheten att i de eriskilda fallen ta hänsyn tillspeciella omständigheter. Det finns nu en viss möjlighet att göra det médhänvisning till ålder, oerfarenhet och sjukdorii. Men även när dessa rekvisitinte föreligger bör det finnas möjligheter att fundera över om omständigheternainte borde föranleda att skattetillägg inte utgår. ElofHjortberg råkade illa ut därför att han anlitade ett par personer som han ansågvara företagare. Det var bara det att skattemyndigheterna inte ansåg att de varföretagare. Vi är överens om att man naturligtvis skall göra en viss prövningav om man anUtat anställd arbetskraft eller en företagare, eftersom man har ettansvar för inbetalning av skatten när det gäller anställd personal. Så äruppbördssystemet i uppbyggt. Frågan är då vilka krav man skallkunna ställa på en enskild mindre företagare i det avseendet. Kraven är,åtminstone som de inledningsvis tolkades i Hjortbergfallet och i andra fallhelt igenom, så hårda att det är svårt för den enskilde företagaren att hanteradem. De krav man ställer är i realiteten att företagaren skall kontrollera omden han anlitar betalar B-skatt eller inte. I det fall som gällde Hjortberghade han tagit kontakt med skattemyndigheterna. Han hade kontrollerat att denfirma han anlitade var registrerad som företag, han kontrollerade att den varregistrerad för mervärdeskatt. De anbud han fick låg på en rimlig nivå, och hangjorde en mängd andra kontroller, men han glömde en sak, dvs. att kontrolleraom vederbörande hade B-skatt.