prot · GB09104 · 1987-12-31 00:00:00 — säger att villminska stödet till vuxenutbildningen med 110 milj. kr. Ja, vi i folkpartietvill minska stödet, men vi vill i stället lägga pengarna på studieförbunden ochpå ungdomsskolan. Vi menar att det även där finns stora brister och attpengarna behövs bättre där, När det gäller det differentierade stödet säger att löntagarna avstår pengar för att fä vuxenstudiestöd. Det är litetmärkligt att man i den ena omgången säger att löntagarna avstår pengar frånlöneutrymmet, medan man i nästa omgång, när det gäller pensionärerna, som inteavstår några pengar, tycker att de ända skall ha av dessa medel. anser alltså att det kollektivainternatbidraget inte bör utgå till pensionärsorganisationerna, eftersom deborde få sin kursverksamhet finansierad via bl. a. studieförbunden. Jag skulletro att det räcker för deras del. Närdet gäller det kollektiva stödet säger ju också CSN i sina direktiv attpensionärsorganisationer och handikapporganisationer är två skilda grupper,som har olika förutsättningar. De bör alltså behandlas var för sig, och man hardå förordat en fördelning av dessa pengar som kan ges. Detta tycker jag intealls talar för det som säger här. Dessutomvet vi att handikapporganisationer vägras kurser med motiveringen att medlenär slut. Anf.91 MARGÖ (vpk) repUk : måste ha gjort sig skyldig till en felsägning. Hanpåstår att vpk:s förslag går ut på att vi skall höja vuxenutbildningsavgiftenmed . I och för sig tycker jag inte att det vore orimligt, men viföreslår en höjning så att den sammanlagda vuxenutbildningsavgiftenblir . Det är ändå en viss skillnad mellan en höjning på och enhöjning på . Detär beklagligt att socialdemokraterna så värnar om det privata näringslivetsvinster att man anser att det inte finns utrymme för en höjning av densärskilda vuxenutbildningsavgiften - när man tänker på hur många flervuxenstuderande som dä skulle få detta särskilda vuxenstudiestöd. kr., och översiktligt kan jag tänka mig att det skulle räckatill en ungefär 40-procentig utökning av det nuvarande vuxenutbildningsstödet.Det är helt otillständigt att vuxna människor, som inte har haft möjlighet attfå en fullgod grundutbildning, av ekonomiska skäl inte kan kompletteraden. Många av de vuxna måste ju finansiera sina studier med studiemedel, dvs.skuldsätta sig för att komplettera en grundutbildning upp till gymnasienivå. Medhänsyn till vinstutvecklingen inom det privata näringslivet, där de 22 störstaföretagen på börsen har en likviditet , tyckervi att det är ynkligt om det inte skulle finnas utrymme för att höja den häravgiften så att fler vuxenstuderande kan få komplettera sin utbildning. Anf.92 () replik: När det gäller vär reservation nr 1, om studiehjälp utomlands, anserinte att detta tillhör det mest angelägna. Lät vara, men i ettalltmer internationaliserat samhälle är det ändå en viktig fråga. Det är klartatt vi moderater är glada över att det här förslaget trots allt finns med i denproposition som vi nu behandlar i utskottet. Regeringen och vi moderater tyckertydligen ganska lika i den frågan, och det är bra. Beträffandereservation nr 3, om medelsanvisning till vuxenstudiestöd, sade vi moderater skulle ha svårt att förlika oss med att lågutbildade fackligtanslutna får utbilda sig. I det här fallet handlar det bara om att vi går ettsteg längre än vad regeringen själv gör när det gäller att frigöra vissaavgiftsmedel för att finansiera studieförbundens verksamhet. Vi tar ju intebort möjligheterna till studier. Beloppet i fråga är ju fortfarande 917miljoner, dvs. nästan , så här finns det möjligheter. RalfLindström vet ju mycket väl att den uppsökande verksamheten och de fackligastudierna på arbetstid har varit mycket omdiskuterade. Det är väl få av oss som glömmer att maninför valet i de fackliga organisationerna på arbetstid diskuterade hurman skulle vinna valet - hur man skulle fä en socialdemokratisk regering. Dettycker inte vi moderater tillhör de mest angelägna åtgärderna när det gällerstudiestöd, det vill jag verkligen understryka. Jagkan i alla fall konstatera att har modererat sig betydligt närdet gäller ordval. Det hette vid något tidigare sammanträde, när vi diskuteradedessa frågor, att vi "konfiskerade" arbetstagarnas medel. har vi"brandskattat" dem. Det är litet mildare uttryckt, om jag så fårsäga. Anf.93 () replik: När man lyssnar på försvar för de differentieradevuxenstudiestöden, börjar man fundera över hur det kommer sig att vi skall hasä klara skiljelinjer mellan dem som befinner sig på arbetsmarknaden och demsom stär utanför - och försöker ta sig in på arbetsmarknaden. Detta är ju intedet enda område där de som redan befinner sig på arbetsmarknaden gynnas, medande som står utanför missgynnas. Vari består den solidariska fördelningen ochden solidariska politiken, om de grupper som redan är gynnade skall gynnas änmer i systemet, medan de som står utanför måste finna sig i att få en mindredel av kakan? Jag kan inte tänka mig, även om LO och TCO har, som , avstått pengar i det här sammanhanget, att man skulle vara motståndare -åtminstone bekänner man sig inte till den uppfattningen i ord -till att vi ärsolidariska mot dem som inte befinner sig pä arbetsmarknaden. När det gäller internatbidragen och kollektivansökan bör man kanske komma ihåg att det fakfiskt var en beställning frånutskottet att handikapporganisationerna skulle fä göra kollektiv ansökan. Närförslaget kom tillbaka frän regeringen, hade man ju också tagit medpensionärsorganisationerna. Det är väl ingen hemlighet att desocialdemokratiska ledamöterna i utskottet inte tyckte särskilt bra om detta.Men man måste väl för skams skull ställa upp för sin regering och därmedacceptera att detta förslag fick gå igenom. Men vi vidhåller vär uppfattningatt tanken bakom detta med kollektiv ansökan var att handikapporganisationernaoch inga andra skulle med i det här sammanhanget. Eftersom de medel som finnsatt tillgå är begränsade, skall de i första hand gå till dem som ärförvärvsarbetande. Därför har vi sagt att vi tycker att denna försöksverksamhetbör upphöra med det snaraste. stär det i och för sig i utskottsbetänkandetatt detta skall utvärderas. Vi finner ingen anledning till utvärdering av dennaförsöksverksamhet, utan vi anser att den skall avskaffas. 94 ()replik: till frågan hur dessa bidrag kom till. Det var ju LO ochTCO som efter långa utredningar lade fram förslag, som sedan densocialdemokratiska regeringen lade på bord. För att få pengar tillgenomförande av denna reform avstod löntagarna i avtalsrörelsen från så mycketpengar att det räckte. Följderna av detta finns ju kvar . Fortfarandegäller att hade man inte avstått de här pengarna då, så hade Vi kan klart säga att det är löntagarna som betalar den härreformen. Sedan till frågan om internatbidraget. Det är ju inte så,att möjligheten till kollektiv ansökan om internatbidrag avgör om man fårbidrag eller inte. Pensionärerna har rätt att få bidrag, och att de harmöjlighet att ansöka kollektivt är bara en service. Jag efterlyser här ett förslag från ochfolkpartiet om ett avskaffande av möjligheten för pensionärerna att fåinternatbidrag, men något sådant har man inte föreslagit. Man smyger med dettaoch vill i stället att möjligheten till kollektiv ansökan skall tas bort. Vi har sagt att man skall se efter om det är riktigt attpensionärerna skall ha möjlighet att söka bidraget. Vi förordar att det förstoch främst skall gå till dem som är i aktiv ålder. Om det sedan blirpengar,över, må man,ge bidrag också till pensionärerna. Nej, Margö , det var ingen felsägning: Enhöjning , från till , innebär en höjning med37 % av vuxenutbildningsavgiften. Det är matematiskt riktigt. Men det är intesä viktigt att här fä detta utrett - det kanske vi kan vänta med till efteråt. Vi vet att och andra pä moderat håll harkritiserat användandet av korttidsstudiestödet i den fackliga verksamheten. Vitycker att det här är fråga om en mycket viktig möjlighet för facket, och vivill inte att den skall tas bort. 95 () replik: påpekar återigen att LO ochTCO har lagt fram förslagen om vuxenstudiestöd och differentierade avgifter.Jag vill peka på att avgifterna tas ut som arbetsgivaravgifter på helalönesumman. Även om jag inte är medlem i facket får jag alltså avstå frånlöneutrymme. Jag tycker att denna del borde komma dem till godo som inte harkommit ut på arbetsmarknaden. Jag är, som någon tidigare talare sade, övertygad om attde människor som redan finns på arbetsmarknaden gärna skulle ställa sigsolidariska när det gäller utbildningsmöjligheter för dem som ännu inte harlyckats komma in på denna. Vad gäller internatbidraget måstesocialdemokraterna ha en mycket svår uppgift framför sig. Ni säger å ena sidanatt det i första hand skall gå till de handikappade. När vi kräver att detkollektiva ansökningsförfarandet skall avskaffas, ifrågasätter ni å andra sidansyftet med detta. Men om pengarna inte räcker till för båda grupperna, skallpengarna självfallet, precis som ni säger, gå till de handikappade. Vi menaratt pensionärerna inte skall ha internatbidrag utan skall få bidrag via sinaegna organisationer. 96MARGO (vpk) replik: försöker verkligen att få detatt låta som om vpk:s förslag vore orimligt. På annat sätt kan jag inte tolkahans framhållande av att vårt förslag om höjning av vuxenutbildningsavgifteni praktiken skulle innebära en 37-procentig höjning av avgiften. Jag måstefråga socialdemokraterna: ni frångått era utbildningspolitis- ka mål närdet gäller de vuxenstuderande? Om det inte finns'råd , när aldrighar varit rikare, att ge vuxna människor en utbildning som de inte hademöjlighet att få då de var unga, när kommer det då att finnas råd att ge vuxnadenna möjlighet? Ge mig en tidsangivelse för när socialdemokraterna planeraratt det skall finnas möjlighet att uppnå de utbildningspolitiska mål som manfastställde . Studiestöd m. m. 97RUNE () replik: gömmer sig bakom LO och TCO idiskussionen om de differentierade avgifterna. Det ärrätt märkligt att vi skallha ett system som innebär att den som finns inne på arbetsmarknaden skall ha enmer gynnad ställning än den som står utanför arbetsmarknaden. Det står klartoch tydligt i bestämmelserna för vuxenstudiestödet att de olika stödformerna iförsta hand är till för att stärka lågutbildade människors möjligheter paarbetsmarknaden. Om de som redan finns på arbetsmarknaden skall haförmånligare möjligheter att få dessa pengar, frågar man sig var solidaritetenmellan olika grupper i vårt samhälle finns. Den som står utanför får då ensämre situation och drar på sig en större skuld än den som finns inne påarbetsmarknaden. Jag kan inte tänka mig att man inom LO och TCO när manställde sig bakom införandet av vuxenstudiestödet tänkte sig att det skullefungera sä. Man får väl också förutsätta att socialdemokraterna här i kammarenhar en egen uppfattning, om LO och TCO verkligen skulle tycka att det skallvara på detta sätt. När det sedan gäller pensionärerna har vi i vårreservation klart skrivit att vi anser att korttidsstudiestödet i första handskall användas för personer i arbetsaktiv ålder. Finns det pengar över, kan denaturligtvis användas också för pensionärerna, men så är ju inte fallet. 98 () replik: Det är inte bara vi moderater som diskuterarfackets verksamhet på det här området. Jag kan t.ex. nämna; och det vet säkertockså , ätt centrala gjort en utredning sompresenterades och som hade rubriken uppsökt och vadhände sedan? Jag tycker inte att det i den utredningen framkom särskilt starkamotiv för ytterligare satsningar på uppsökande verksamhet. Jag vill också erinra om att det var arbetsdomstolen somavgav ett fördömande av fackets agerande när det gällde studieverksamheteninför valet. Det är alltså inte bara några moderater som har fördömt detta. 99 () replik: Jag sade i mitt anförande, Margö ,att vi sympatiserar med ert förslag om höjning av avgifterna men att vi avekonomiska skäl inte ser någon möjlighet att tillstyrka det. Det var inte alls i någon elak avsikt som jag räknade utatt ert förslag till höjning motsvarar . Det var en ren upplysning. : 1987/88:104 anledning att vara elak i detta sammanhang. Sifferuppgiften är riktig, pch denkan bäde Margö och jag tåla. ;; Internatbidraget skall kunna utbetalas till allalågutbildade, och det kan alltså även utbetalas tillpensionärer, men vi har sagt att det först och främst skall utbetalas till demsom är i aktiv ålder. Än en gäng: Det finns inget förslag och har aldrig lagtsfram något förslag frän och om avskaffande avpensionärernas möjlighet att få internatbidrag. Man vill avskaffa möjlighetentill kollektiv ansökan om internatbidrag, men det är bara en liten detalj idetta sammanhang. Man vill ta bort en serviceåtgärd, inte pensioriärernasmöjUghet att få bidraget. Skall de ha möjligheten att få internatbidrag, är detbättre att de kan ansöka om det kollektivt. Då blir det betydligt lättare attbehandla deras ansökningar. Närdet gäller det differentierade stödet upptäcktes det ju att de som stödetegentligen var ämnat för inte hade råd att sluta sina jobb och börja studera.De förlorade för mycket. Därför måste man ge dem denna möjlighet genom att höjastödet till dem som är i verksamhet. De som inte har jobbat förut har ju liksomingenting att förlora. När de går ut och studerar har de ju möjlighet att fäandra studiestöd. Som arbetslös har man ju bl. a. möjlighet att fåutbildningsbidrag, och detta är inte sämre än vuxenstudiestödet. Man kan ocksåfä andra studiestöd. Det är alltså en riktig åtgärd som vi har företagit. Anf.100 (); Jag kan inte låta bli att informera kammaren om varförstudiepenningsreformen kom till. Stödet var och är till för att de kortutbildadei arbetslivet skall fä möjlighet till studier. För andra grupper gäller korttidigare utbildning. Först genomfördes studieledighetslagen och sedanstudiepenningsreformen. Jaghar begärt ordet med anledning av min motion nr Sf419. Jag och minamedmofionärer tar där upp den gränsdragningsproblematik som finns när detgäller de olika stöden. Vi föreslår att man ger företräde för alla sökande pågrundskolenivå att kunna studera utan skuldsättning och att man garanterar detsärskilda vuxenstudiestödet åt dessa sökande. Vi föreslår också endifferentiering av stödet till sökande på gymnasial nivå för att därigenomskapa resursutrymme för sökande till grundskolestudier. Utskottethar avstyrkt vår motion med hänvisning bl. a. till den kommande översynen avdet särskilda vuxenstudiestödet. Såvitt jag kan förstå har översynen i frågafrämst teknisk karaktär. Detta har jag givetvis förståelse för, men jag skullevilja ställa en fråga till utskottets talesman : Ärdet möjligt att utvidga översynen? En bredare översyn vore önskvärd beträffandede olika studiestödens roll och medborgarnas möjligheter att komma fill rättamed det mänga gånger svåra studiestödskomplexet. Anf.101 (): tar nu upp just en av de frågor som vi anser vara intressanta. Vi tar alltså för givet att de som skall göra denöversyn som regeringen har aviserat kommer att ta del av de synpunkter och idéer 108 som emanerar härifrån och dess ledamöter. Viär också övertygade om att de organisationer vilka har initieratvuxenstudiestödet, vilkas medlemmar betalar kostnaden och för vilka stödethuvudsakligen är ämnat, kommer att nära fä följa detta översynsarbete. För migförefaller det naturligt att LO:s och TCO:s sakkunskap i ämnet kommer atttillvaratas. Jag kan däremot inte ge något löfte på regeringens vägnar. Överläggningen var härmedavslutad. Mom.6 (studiehjälp utomlands) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 1 av m. fl. - biföllsmed acklamation. Mom.8 (anslag till Vuxenstudiestöd m. Förstbiträddes reservation 3 av m. fl. med 69 röster mot 38 förreservation 4 av och . 184 ledamöter avstod frånatt rösta. Härefterbifölls utskottets hemställan med 189 röster mot 67 för reservation 3 av NilsCarlshamre m. fl. 35 ledamöter avstod från att rösta. Mom.10 (höjd vuxenutbildningsavgift m. Utskottetshemställan bifölls med 273 röster mot 16 för reservation 5 av MargöIngvardsson. Mom.12 (differentierat vuxenstudiestöd m. Utskottetshemställan - som ställdes mot dels reservation 6 av och , dels reservation 7 av och - biföllsmed acklamation. Mom.15 (försöksverksamhet med kollektiv ansökan om internatbidrag) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 8 av m. fl. -bifölls med acklamation. Mom.17 (internatbidraget) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 9 av och - bifölls med acklamation. Mom.20 (översyn av vuxenstudiestödet) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 10 av m. fl. -bifölls med acklamation. Mom.23 (anslag till Timersättning vid vissa vuxenutbildningar) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 11 av m. fl. -bifölls med acklamation. Mom.30 (anslag till Bidrag till vissa studiesociala ändamål) Utskottetshemställan bifölls med 253 röster mot 34 för reservation 12 av . 9Riksdagens protokoU 1987/88:104 1987/88:104 A/om. ii (sjukpenninggrundande inkomst) ' Utskottetshemställan bifölls med 188 röster mot 102 för reservation 13 av [ ' ~ m.fl. Exportfrämjande verk samhet . 7§ På förslag av tredje vice talmannen medgav kammaren att de ärenden som hanndebatteras färdigt under återstoden av dagens sammanträde skulle företas tillavgörande i ett sammanhang i början av morgondagens arbetsplenum. 1987/88:22 om vissa anslag inomutrikesdepartementets område (prop. 1987/88:100.delvis). Anf.102 (): Det härbetänkandet rör exportanslag. medelstora företagenutgör en viktig del av det svenska näringslivet. stor tillgäng för värtland. Därför är det viktigt att pä olika sätt stimulera småföretagen och deras exportansträngningar Småföretagen spelar en betydande roll för vårmöjlighet att öka exporten. Detär dock ofta svårt för den enskilde företagaren att satsa på deninternationella marknaden. Därför behövs olika åtgärder som kan hjälpasmåföretagen ut på exportmarknaden. och de regionalautvecklingsfondernas verksamhet är i detta sammanhang viktig. För attsmåföretagen skall ha nytta av tjänster är det viktigt attexportrådet tar del av de synpunkter som framförs från småföretagensorganisationer när man utformar verksamheten inom ramen för ochinom ramen för de regionala utvecklingsfonderna. Det handlar om rutiner,särskilda exportkampanjer osv. Destora företagen har som regel egna försäljningskanaler för att nå ut med sinaprodukter på den internationella marknaden. Detta saknar ofta småföretagen.Därför behövs samhällets hjälp till olika åtgärder för småföretagensexportverksamhet. En väg kan vara, vilket vi frän föreslagit, attlänsvis inrätta organ, exempelvis i form av handelshus i samarbete medutvecklingsfonderna och även branschorganisationer för småföretagen. Sådanahandelshus kan ha karaktären av grossistcentraler för sådana av småföretagensprodukter som är avsedda för exportmarknaden. På det sättet skulleresurser kunna skapas som ger småföretagen tillgång till expertis som ärnödvändig för att kunna påverka exportmarknaden, klara 110 tullhandlingar m. m. Enligt vår uppfattning finns det skäl att inrättaregionala exportsäljbolag.Detta har vi framfört i motionen, men vi har inte fått utskottets majoritet påvår linje. Vi har reserverat oss och jag yrkar bifall till reservationerna 1och 2 i betänkandet. 103 (): I näringsutskottets betänkande nr 22behandlas proposition 1987/88:100, bil. 5, som tar upp organisationer förinternationell handel och råvarusamarbete, internationell råvarulagring,exportfrämjande verksamhet och exportkreditnämnden. I berörda betänkandebehandlas också tre motioner. Jag tänker något kortfattat kommenterautskottsmajoritetens ställningstagande. I propositionen anmäls altfinansieringen av verksamhet har varit föremål för en översyn,vars resultat har legat till grund för fortsatta överväganden inom exportrådetoch mellan dess huvudmän -staten och allmänna exportförening.Översynen har gällt verksamhetens inriktning m. m. Föredragande statsrådetbetonar starkt betydelsen av ett fortlöpande förändringsarbete som bl. a.syftar till förbättrad effektivitet i den exportfrämjande verksamheten. 1 en centermotion sägs att regeringens besparingskrav harvarit för stränga. Utskottet ansluter sig till regeringens förslag beträffandedet nu föreslagna anslaget och avstyrker alltså motionsyrkandet. Övriga förslagunder denna punkt i propositionen, avseende bemyndiganden för regeringen attbl. a. inom vissa ramar medge utfästelserom stöd till projektexport ochkonsultexport, tillstyrks av utskottet. I den nämnda motionen förespråkas äveni övrigt åtgärder i syfte att förbättra exportvillkoren för små och medelstoraföretag. I en annan centermotion behandlas småföretagensförutsättningar att öka exporten av sina produkter. Utskottet har vid olika tillfällen, senast ,behandlat motionsyrkanden om inrättande av regionala exportsäljbolag. Termen"handelshus" har utskottet velat reservera för större företag -företrädesvis utan egen produktion - som bedriver export- och importverksamhetinom ett brett varuområde. De nu förekommande regionala exportsäljbolagen blev förnågra är sedan kritiskt granskade av den s. k. exportstödsutredningen.Slutsatsen blev att resultatet av verksamheten inte stod i rimlig proportiontill gjorda insatser. I stället borde de existerande handelshusen utnyttjas ihögre grad. Regeringen och anslöt sig till denna uppfattning. Förraåret anförde utskottet att det i den motion som då förelåg i ämnet inte haderedovisats några bärkraftiga motiv för ett nytt statligt engagemang i regionalaexportsäljbolag. Utskottet framhöll också att de regionala utvecklingsfondernaoch bedriver en rad aktiviteter som är särskilt inriktade påsmåföretagen och som kan anpassas till behoven inom olika branscher, företagoch regioner. Utskottet avstyrkte den reservation som fogats till betänkandetoch även motionen. Del finns mycket mer som jag skulle kunnakommentera, bl. a. den motion som moderata samlingspartiet har framlagt, meneftersom tiden inte medger detta ber jag härmed att få yrka bifall tillutskottsmajorite- Prot.1987/88:104 tens hemställan och avslag pä centerreservationerna ochsamtliga tre motioner. Vi.ssa anslag tillenergiändamål, m. m. Överläggningenvar härmed avslutad. (Beslut i ärendet skullefattas vid nästa arbetsplenum.) 9§ Kammaren beslöt att ajournera förhandlingarna till förmiddagsuppehåll. 10§ Förhandlingarna återupptogs under ledning av förste vice talmannen. 11§ Föredrogs näringsutskottets betänkande 1987/88:23om vissa anslag till energiändamål, m.m. (prop. 1987/88:100 delvis). Vissa anslag tillenergiändamål, m. m. Anf.104 (): Jag kommer att mycket kort redovisa synpunkter och argument som berörfyra av de frågor som behandlas i näringsutskottets betänkande 1987/88:23. Centernhar under en följd av är motionerat om en utjämning av kostnaderna fördistribution av el på landsbygd resp. i tätort. förslag innebär enviss omfördelning av elskatten baserad på distrubitionsfö-retagetsledningslängd beräknad per abonnent. På så sätt skulle - de ofta smä-distributionsföretagen pä landsbygden fä ungefär samma konkurrensförutsättningarsom tätortsdistributörerna. Vi i har utöver rättvisekravet -lika elprispå landsbygd och i tätort - hävdat värdet av att bibehålla lokala distributörerur såväl sysselsättnings- som driftssäkerhetssynpunkt. Näringsutskottethar i sin skrivning i allt väsentligt anslutit sig till ståndpunkter.Därför har vi inte reserverat oss. Utskottet anser att statens energiverk ipågående utredning bör överväga de synpunkter som framförs i motionen och attdetta bör göras utan dröjsmål. Det är vår förhoppning att detta snabbt skall geett positivt resultat enligt förslaget i vår motion. Ireservation 1 tar upp frågan om finansiering av framtida utgifter föranvänt kärnbränsle och avveckling av kärnkraften. kritik motföreslagna avgifter är i första hand att de är satta med alltför snävamarginaler. Risken för en överlastning av kostnader pä kommande generationerär uppenbar. föreslår en måttlig höjning pä /perKWh, men vill poängtera att det finns mycket som tyder på att detskulle behövas väsentligt större höjningar. Vi anser att det tyvärr