prot · GB0962 · 1987-12-31 00:00:00 — dessutompå det fiffiga sättet att man minskar kommunernas tilläggsbidrag medmotsvarande summa. Det är de resurser som kommunerna i första hand skiilleanvända till att anställa vikarier i skolan när lärare är sjuka ellerfrånvarande på grund av tjänstledighet. Det kan innebära att kommunerna frestastill att avstå från att anlita vikarier när de skulle behövas. Som om det inte vore nog med detta säger skolministern,efter samråd med finansministern gubevars: Om ni nu inte passar er mycket nogaoch ser till att hålla löneavtalen inom de som vi har sagt att de bordeligga inom, kommer det att gå ut över skolans organisation. Detta framgår ocksåav det lilla avsnittet om bas- och förstärkningsresurser. Detta kan inte betydaannat än att regeringen hävdar att om löneavtalen överstiger den stipuleradegränsen, kommer det att gå ut över skolans elever, som då får finna sig i attbli undervisade i större klasser. Det finns inte någon annan förklaring tilldetta. Från sida tillbakavisar vi detta tillvägagångssätt på det allrabestämdaste. Skolans organisation måste naturligtvis vara betingad av elevernasbehov och inte av något annat. Lärartjänsterna i skolan är en komplicerad fråga, som harlett till många missuppfattningar i debatten. Vi tycker att det är lämpligt,med utgångspunkt i den nya lärarutbildningen och de överväganden som låg tillgrund för den, att endast en typ av lärartjänst i skolan förekommer. Men det äroerhört viktigt, precis som regeringen säger, att det finns en storöverensstämmelse mellan lärarens utbildning och den undervisning han de factobedriver. Det är därför vi också tar fasta på förslag om attlärarnas utbildning vid nyanställning måste överensstämma till minst 75 %.Detta tar inte regeringen upp utan står uppenbarligen kvar vid dagens gällande50 %. Om en lärare sedan vill vidga sin tjänst till ett annat ämne eller annan årskurs är det naturligtvis självklart att den läraren först skallerbjudas en fortbildning innan han tar den vidgade undervisningen. Det ärnaturligtvis också lika självklart, med vårt sätt att se på saken, att ingenlärare skall kunna tvingas att undervisa i ett ämne eller en årskurs för vilkethan saknar utbildning. Däremot aviserar skolministern ett löst skisserat förslagdär han begär fullmakt för att eventuelltinföra ett tjänstesystem med 5 ä 10 tjänster. Argumentationen för detta förslagär nästan intellektuellt ohederlig! Skolministern säger att på så sätt skulleman kunna skapa garantier för att lärare inte undervisar i ämnen för vilka desaknar utbildning. Vi har betydligt fler tjänster i den nuvarandetjänstekonstruktionen. Det är sannerligen inte ovanligt med s. k. kvackande,dvs. att man undervisar i andra ämnen än man är utbildad för. Det finns intenågot som helst samband med tjänstekonstruktionen, om den inte omgärdas medandra regler och bestämmelser, som gör att kvalitetsmålen kan hållas uppe. Härförsöker alltså regeringen ge ett intryck av att man skapar garantier för enkvalitet - vilket regeringen verkligen inte gör. Självfallet krävs här att manlåter de lokala skolledningarna och skolstyrelserna ta ett stort ansvar förhur man använder sin personal i skolan. Vi litar på att skolledningarna ochskolstyrelserna är beredda och kompetenta att ta det ansvaret fullt ut. För attkunna möjliggöra den fortbildning som är nödvändig för att upprätthålla kvalitetenockså i ett nytt tjänstesystem föreslår vi att man anslår ytterligare 150 milj.kr. utöver de resurser som regeringen är beredd att anslå. Anslaget för lokalskolutveckling får naturligtvis inte urholkas totalt. De resurserna måste ocksåfinnas tillgängliga som den övriga kompletterande fortbildningenpågår. Tillsist, herr talman, skall jag säga några ord om ett av de mestjuppseendeväckande förslagen i regeringens budgetproposition, nämligenflyttningen av hemspråksundervisningen till elevernas fritid. Förslaget tyderpå en bristande insikt hos skolminstern om hur hemspråksundervisningen ärorganiserad i dagens skola. De allra flesta hemspråkslärarna arbetar heltid, dehar utbildning för sitt yrke och de arbetar dessutom på flera olikaskoleenheter, vilket är nödvändigt för att undervisningen skall kunna bedrivas.Detta innebär att lärarna har mer än väl fyllda arbetsdagar! De kannaturligtvis inte försörja sig på att vara hemspråkslärare påeftermiddagarna. De måste naturligtvis som alla andra lärare kunna samverka medsina kollegor, träffa de övriga lärarna i skolan, delta i konferenser och varamed och samplanera verksamheten. Dessa lärare får inte förvisas till annan tidi skolan. Hemspråkslärarnaspelar en viktig social roll. Deras eftermiddagar är oftast fyllda medkontakter med invandrarbarnens föräldrar, med att hjälpa dem till rätta isamhället, tolka vid besök på eller vid andra fillfällen då debehöver stöd. Hemspråkslärarna spelar en oerhört stor roll i skolan . Hemspråksundervisningenär frivillig, och många invandrarelever skulle närmast uppfatta det som ettstraff om de skulle vara tvungna att sitta kvar i skolan när deras svenskakamrater ägnar sig åt fritidsaktiviteter. Risken är alldeles uppenbar att mångaav eleverna skulle avstå från att delta i hemspråksundervisningen. Desenaste årens kraftiga flyktinginvandring har inneburit att vi har många barn iskolan som har mycket bristfälliga kunskaper i svenska. När de barnen, somBengt beskriver det, går ifrån de ordinarie lektionerna lämnar deinte något utan de går till något. De går fill sina hemspråkslärare, där deförutom hemspråksträning också får hjälp med sin kunskaps- ochfärdighetsträning. De får hjälp att förstå och få förklaringartill sådant som de har haft svårt att tillgodogöra sig på den vanligalektionen. Mångaav hemspråkslärarna går in i den vanliga klassen som kompanjonlärare och stödför den svenske läraren och hjälper sina elever i den vanligaundervisningssituationen. Det förslag som nu har presenterathar gjort hemspråkslärarna bestörta och många av dem är besvikna, för att intesäga förtvivlade. Många av dem säger sig vara beredda att lämna yrket. Detkommer att bli uppenbara svårigheter att rekrytera lärare i fortsättningen. Vihar så sagt att vi är stolta över våra invandrare. Vi är gladaöver att de finns i . Vi är glada över den resurs som de utgör och somderas språkkunskaper utgör. En aktiv och naturlig tvåspråkighet är en tillgångför vårt land och skall tas till vara. Skolan skall uppmuntra ettinterkulturellt synsätt där invandrarbarnen är en resurs och inte som BengtGöransson antyder en belastning. Det finns många stora språkgrupper som vi berikas av pådetta sätt. Spansktalande är ett exempel, arabisktalande ärett annat. Det gerspråkkunskaper som vikommer att kunna tillgodogöra oss . Och var,, är de vackra orden från budgetpropositionen 1984/85, där BengtGöransson anslöt sig till språk- och kulturarvskommitténs utgångspunkteravseende ett interkulturellt synsätt i undervisningen: "Undervisning ur ett interkultiirellt perspektiv börbl. a. syfta till att åstadkomma positiva attitydförändringar och motverkanegativa attityder och fördomar inte bara hos majoritetsbefolkningen utan ocksåhos olika etniska minoritetsgrupper. Undervisningen bör också syfta till attöka förståelsen och den ömsesidiga respekten för olika kulturellt betingadeförhållningssätt." Regeringens förslag att förpassa hemspråksundervisningentill icke skoltid avslöjar ett djupt, reaktionärt synsätt och är en diskriminering av våra invandrare. . - .... 26 §Kammaren beslöt att förhandlingarna skulle fortsättas vid morgondagenssammanträde. 27 ii Meddelande om interpellationer den 3februari :. 1987/88:173 av () tilljordbruksministern om åtgärder med anledning av ströängsutredningens-förslag: I hela fjällkedjan pågår i dagefterforskningar rörande fastigheternas innehav av ströängar.. Många fjällborhar lagt ner åratal av studier i handlingar som rör avyttringen och denindragning av ströängar som skedde . Åsikterna går starktisär då det gäller myndigheternas tolkningar av de beslut som fattats och denutformning av besluten som fjällbefolkningen anser blev följden. Vissa domslut har förefallit ge anledning förfastighetsägare att på nytt ta upp och fullfölja krav på att ströängarna skallåtergå eller erkännas ingå i det område som hemmanet omfattar. Detta har praktisk betydelse, då jakt- och fiskerätt ingår i ägandet. och början av, 1980-taletslutfördes en utredning rörande ströängar. Det förslag som då framlades harinte föranlett någon proposition från regeringens sida. Jag vill därför fråga omjordbruksministern ämnar vidta några åtgärder med anledning av den s. k.ströängsutredningen. 1987/88:174av (vpk) till socialministern om skattefria reseförmåner förhomosexuella sambor: har beslutat om förändringar närdet gäller beskattning av naturaförmåner m. m. Ändringarna har inneburitförsämringar för homosexuella sambor, genom att dessa har undantagits från denpersonkrets som skall kunna fåskattefria reseförmåner. Dettahar medfört att företag som berörs av bestämmelserna om reseförmån harbeslutat att inte längre låta homosexuella sambor få del av sådana förmåner..Det gäller bl. SAS och SJ, men också t. ex. resebyråer. Genom att man vidändring av beskattning av naturaförmåner använt en sambodefinition somutestänger homosexuella sambor har dessa i realiteten förlorat en formandetidigare haft. Därigenom har de homosexuellas arbete för att jämställa homo-och heterosexuella sambors reseförmåner omintetgjorts. Med anledning av detanförda frågar jag: Är socialministern beredd vidta några åtgärder föratt jämställa homo- och heterosexuella sambor när det gäller skattefriareseförmåner? 1987/88:175 av HansPetersson i (vpk) till industriministern om sysselsättningen iSkinnskatteberg: har meddelats att en nedläggning avboardfäbriken i kan bli verklighet redan i sommar.Swanboard-Masonite som driver fabriken tog över fabrikenefter statliga . 275personer hotas av avsked i och med en eventuell nedläggning! Ordet"katastrof" för bygden är inte tillräckligt. Det är redan nu en svårarbetsmarknadssituation i derina kommun som är en av minsta. Ibörjan av 80-talet lades gruvdriften vid Bäckegruvan ned. minskadesdriften vid boardfäbriken. hänvisades ofta i debatterna till attdet var möjligt att pendla till . Sedermera har också där stora nedläggningarskett i samband med specialstålsindustrins omstrukturering. Itidigare debatter.har industriministern hänvisat till ägarnas ansvar förutvecklingen vid nedläggningar. Självfallet finns ett stort ägaransvar. Men, ensituation liknande denna kan inte förbigås av regeringen med sådanahänvisningar. Ansvaret för att bygdens framtid ligger i privata händer är ocksåregeringens, särskilt som tidigare var helägare av industrin. Med hänvisning tillovanstående vill jag fråga industriministern: Vad anser industriministern bör göras för atttrygga sysselsättningen på orten? Vilket ansvar kommer regeringen att utkräva av denuvarande ägarna? Kommer regeringen att ta något ansvar för denframtida utvecklingen av orten? 1987/88:176av i (vpk) till finansministern om matpriserna: Meddelande om frågorInflationsbekämpningen är en angelägen uppgift för den ekonomiska politiken.Regeringens teorier utgår ifrån att lönenivån är den avgörande faktorn förinflationsutvecklingen. kommunisterna menar att hela kedjanlön-produktivitetprofit-prissättning inverkar på den allmänna prisnivån. Vpk har också i flera olika sammanhang pekat påinflationens sammansättning vad avser olika varugrupper/utgifter förhushållen. Detta anser vi vara viktigt eftersom reallönen ofta diskuterasutifrån förhållandet löneutveckling-prisutveckling i allmänhet. Vpk harpåpekat att mat och bostäder ökat mera än dengenomsnittliga prisnivån/inflationen. har SPK pekat på det faktum att matpriserna har ökatväsentligt mer än den allmänna prisnivån. Man har gjort en studie över perioden1982-1987. Den visar att steg vissa viktiga livsmedel resp.9 % medan inflationen var . Det synes som de största höjningarnafinns inom området "basmat". Eftersom konsumtionsmönstret varierar så drabbar dennamatinflation relativt olika. I den utredning angående sänkt eller slopadmatmoms som undertecknad var ledamot av redovisades bl. a. matinköpens andel iolika hushålls utgifter. Lågavlönade med flera barn lägger väsentligt störreandel av sina utgifter på livsmedel än t. ex. högavlönade utan barn. Dessa fakta visar att höjningar av matpriserna av det slagsom SPK redovisat har en fördelningspolitiskt negativ verkan. Bakom degenomsnittliga siffrorna för löner-priser döljs alltså en fördelning mellansocio-ekonomiska grupper som borde föranleda åtgärder från regeringens sida. En första och relativt enkel åtgärd är naturligtvis attmotverka dessa höjningar av matpriserna genom ökade subventioner och på längresikt kan matmomsen eller dess effekt på priserna helt avskaffas. Medanledning av ovanstående vill jag fråga finansministern följande: Hur ser regeringen på det faktumatt inflationen drabbar orättvist och slår hårdast mot dem med redan ansträngd ekonomi? Avser regeringen med anledning av ovanstående att vidtanågra åtgärder, t. ex. för att sänka matpriserna? 28 §Meddelande om frågor Meddeladesatt följande frågor framställts 1987/88:332 av Kariri () till socialministernom pensionstillskott till änkepension: Enligt ett beslut i den 2juni 1987 fastställdes att man vid bestämmandet av pensionstillskott tillålders- och förtidspension till en änka inteskulle ta hänsyn till om den avlidne mannen haft undantagande från ATP ellergått miste om pensionspoäng till följd av underlåten avgiftsinbetalning tillförsäkringen. Detta beslut fattades efter en lång kamp från centernssida. Tyvärr blev beslut inte verkställt på det sättet som avsågs. erhåller änkan inte pensionstillskott till den rena änkepensionen men tillförtidspensionen och ålderspensionen. Detta var inte avsikten med riksdagensbeslut. Alla de förmåner som inte räknas änkan till godo på grund av makensundantagande borde naturligtvis ha tillrättalagts. Jag vill med anledning av dettafråga om socialministern är beredd att ändra detta förhållande, så att ävenänkepensionen uppräknas med pensionstillskott i de fall den avlidne maken hadebegärt undantagande från ATP. 1987/88:333 av () tillkommunikationsministern om persontransporterna på järnvägslinjenStoruman-Hällnäs-Vännäs: I den trafikpolitiska propositionenanförs att järnvägsförbindelsen mellan och Hållnas skall övertas avlänshuvudmännen . Vissa övergångsbestämmelser kommer att gälla ochvisst stöd kommer att utgå då detta sker. Någon hänsyn tas däremot inte tillatt anslutning av persontransporter till stambanenätet först sker i Vännäs.För denna sträcka kan länstrafiken inte svara ekonomiskt. Det blir dånödvändigt att tillskapa reella möjligheter att finansiera persontransportenända fram till anslutningstågen. Innebär förslaget att det inte är meningen attdet skall bedrivas persontransporter längre efter denna bandel, eller är detbara dålig lokalkännedom som ligger bakom det ofullständiga förslaget? Jag vill med anledning av dettafråga kommunikationsministern om det kommer att vidtas några förändringar i detbidrag som skall utgå, så att persontransporter skall kunna ske viajärnvägslinjen med anknytning till stambanenätet. 1987/88:334 av () tillförsvarsministern om organisation: När beslutet om omorganisationen avkustbevakningen fattades sades att detta gjordes för att en bra myndighetskulle bli bättre och att skulle behålla sin status som civilmyndighet. Det senare var också en förutsättning för att beslutet skulle fåmajoritet. föreslår kustbevakningskommittén att de operativadelarna på skall samgrupperas med Marinkommando Väst i ,vilket dels kommer att medföra att kommer att bli alltmermilitarise-rad, dels att sambandscentralen i kommer att tyna bort.Arbetstillfällen kommer att flyttas från glesbygd i norra tillstorstaden . 1987/88:62 Jagvill därför fråga försvarsministern: Kommer försvarsministern att acceptera en sådan utveckling, och anser i Meddelande om frågor såfall försvarsministern att den är i linje med beslutet om omorganisation och med dedecentraliseringstankar som regeringen vid upprepade tillfällen givituttryck för? 29§ Kammaren åtskildes . Förteckningöver talare Prot. (Siffrornaavser sida i protokollet) 1987/88:62 Tredjevice talmannen 61, 65, 66 Ahrland,() 80, 81, 88 Allmér,() 141, 152, 157 ,() 16, 28, 34 ,() 89, 90 ,, utrikesminister 64, 65, 66, 68 ,, i (m) 84 ,() 133, 144, 151, 156 ,() 77 ,, utbildningsminister 70, 71, 72, 73, 145, 153, 157 ,, försvarsminister 75, 76, 78 ,Hädar (fp) 64 Castberger,() 116 ,(vpk) 19, 29, 33 Clarkson,() 10, 27, 32 ,, miljö- och energiminister 69 ,, finansminister 79, 81, 82, 83, 84, 85, 86, 87 Fiskesjö,, tredje vice talman (c) 70, 71, 72 ,() 83, 84 ,() 13, 27, 33 ,() 74, 75, 135, 150, 155 Hagård,() 129, 149, 154 , Bo(vpk) 138, 144, 152 Hestvik,() 5 Hulterström,, kommunikationsminister 23, 30, 35, 74, 75 Jennehag,(vpk) 69 ,() 164 ,() 90, 106, 110, 122, 123 Jonäng,() 3 ,() 73 ,Inga (vpk) 50, 57, 61, 65, 66 ,, justitieminister 88, 89 ,() 78 ,, statsråd 104, 109, 113 Lööw,() 114 ,() 127 ,() 67, 68 ,(vpk) 101, 108 ,() 43, 58, 62 Rydle,() 159 Selberg,() 8 ,, socialminister 52, 59, 62 Stenmarck,Per (m) 80, 81, 82 Ström,() 125 ' , () 76 1987/88:62 Thurdin, () 46, 56, 61 Tilländer,() 97, 107, 112, 122, 123 ,, förste vice talman (m) 41, 56, 60 ,() 86, 87 ,() 119, 123, 124 ,() 94, 107, 111 ,() 71, 72, 162 ,() 85 Östrand,() 37