prot · GB0999 · 1987-12-31 00:00:00 — För att spara tid vill jag i stort sett ansluta mig till det somframhållits i inläggen från och . Jag skalldärutöver bara ta upp ett par speciella frågor. Franssontalar om ideologisk inriktning. O.K. - det kan ligga en del i defta. Vi vetsedan gammalt att talar om samhällsnyttan, och han använde ordet ävenhär . Vi ser kanske på ägandet, brukandet, ur en något annorlunda synpunktoch för fram den enskilda individens, människans, rätt till sin egendom osv. Erisak som berör och som kommit upp i debatten ärbegreppet "priskaos". Han använde det ordet och sade attvirkesmarknadens parter nu måste ta sitt ansvar. Jag instämmer; det är rörigtpå prissidan när det gäller skogsprodukfer . I vissa delar av landet ärdet mycket rörigt. Och vad beror det på? Jo, det beror på aft man har satt denfria marknaden ur spel. Man har gått in med prisregleringar på vissa varor -det gäller timmerpriser och massavedsprisér - men man låter rotpostprisernaligga utanför prisregleringen. Jag menar att det är fel när man går in ochreglerar prismässigt på en marknad som - jag sade det i mitt inledningsanförande- är så beroende av den internationella konjunkturen. Franssonmenade att skogsägarna borde hugga mer, aft de i större utsträckning bordekänna ansvaret för sin bygd. Jag tror inte att det är där felet ligger.Fransson och jag är helt överens om att det är lämpUgt att öka avverkningarna idet här landet och att det går att göra detta. Det är vi helt på det klara med. Menjag tror att man skall gå en annan väg. nämnde systemet med bidrag ochsade att dét var en soppa. Det håller jag med om - vi köper det. Det är ensoppa, och jag tror inte att man över huvud taget skall gå den vägen. Menvad är det skogsägarna reagerar mot? Jo, det är avgifterna. Samhället ger ingabidrag. Vad är det som sker? Man tar ut en skogsvårdsavgift; man klär avskogsägarna pengar. Man tar pengar från skogsägarna och fördelar dessa tiUandra, och dessutom får skogsägarna betala administrationen. Det är fånäringar, , som är i den situationen. Vadvi skall göra, om vi vill ha fram mera virke, är aft stimulera marknaden. Dethar visat sig - och detta kän jag ge regeringen en elogeför- att det skett en ökad insättning på skogskonton samt varif förlängdainsättningstider o.d. Det, , är sådant som stimulerar, och det hargett resultat. Fortsätt på den vägen, så hänger vi méd! Jord-och skogsbruk, m. m. 31 ()repUk: När man hör låter det som om man anser att ' man, ifallman företräder ett regeringsparti, inte har rätt att anlägga några synpunkterpå de försök att föra politik som oppositionen gör. Vad är det för en konstigargumentation? Dethar visat sig att när vi nu börjar syna vad som Ugger bakom er politik, såfinner vi att det kännetecknande draget är splittringen. Det finns ingengemensam politik. De borgerliga är överens om att vara emot oss socialdemokraterosv. Jag tror det är viktigt att man, även utöver de allmänpolitiskadebatterna, pekar på att det är så. För väljarna är det väsentUgt att i höstveta detta, och rättigheten att kritiskt granska också vad ni kommer med ämnarvi förbehålla oss även i fortsättningen. Vihar, , en fri virkesmarknad. Jag vill bara ställa en enda frågatill : Varför fungerar inte denna fria virkesmarknad, där det är heltfritt spel för marknadskrafterna? Varför fungerar den inte, , och vemhar ansvaret för att den inte fungerar? Närjag hör blir jag tveksam huruvida han var med på den aktuellahearingen. Jag fick faktiskt inte ut någonting av hans repUk. JanJennehag talar om portalparagrafen och mångbrukstanken. Jag upprepar attrilcsdagen har gjort klara uttalanden. Och inte bara det, utan det har också ipraktiken visat sig att det mycket väl går att förena virkesmålet ochnaturmålet. TillLorentzon vill jag säga att det är en gammal princip att hela skogsbruket skallstå för vissa kostnader och ta ett visst ansvar för att man viaskogsvårdsavgiften o. d. skall stödja skogsbruket när det handlar onilångsiktiga investeringar för forskning eller annat. Det är en känd ståndpunktatt viU ha bort det här. Vi socialdemokrater har en annanuppfattning och kommer att stå för den. 32 ()replik: Visst har rätt att kritisera vår poUtik. Jag hoppasverkligen att jag inte gick så hårt fram att är orolig för att haninte skall kunna fortsätta att kritisera den. Det är klart att göra det. På samma sätt som vi kritiserar socialdemokraternas poUtik skaUJan kritisera vår politik. Oron därvidlag tycker jag är litetobefogad. Jag hoppas som sagt att jag inte gick så hårt fram. Närdet gäller skogsvårdslagen och den splittring som talar om är detväl litet bekymmersamt, med tanke på uppläggning, att vi inomfolkpartiet, och moderata samlingspartiet är ganska överens närdet gäller översynen av skogsvårdslagen. Vi har olika infallsvinklar. Någrabetonar miljöfrågorna och naturvårdsfrågorna starkare, men vi är överens om attöversynen behöver komma till stånd. Närdet gäller handelsfrågorna och marknadskrafterna, så är vi emot karteller ochvill ha en fri handel även på det här området. upplever jag det så, attfolkpartiet är garanten för att det skall vara en konkurrenssituation, inteminst inom hela den sektor som vi diskuterar här . Jagskall, , avsluta mitt inlägg med att säga att en stimulans för attfå till stånd avverkning är att det lönar sig att avverka. Jag har skrivit ned några rader som jag villläsa upp för : Det måste löna sig attarbeta - det gäller också skogsbruket. Det måste löna sig att taeget ansvar - det gäller också skogsbruket. Detär nödvändigt att minska storebrorsandan i form av onödiga lagregleringar -det gäller också skogsbruket. Statenmåste ta sitt ansvar på naturvårdsområdet - det gäller i hög grad skogsbruket. Anf.33 () replik: sade att han borde ha rätt att kritisera och granska deförslag som vi lägger fram, och den rätten och t. o.m. den skyldigheten harhan. Men då måste det också vara så att vi från oppositionens sida har rätt attgranska och kritisera de förslag som regeringen lägger fram utan att man frånregeringspartiets sida för den skull behöver skrika högt. Dét är det vi gör ivåra reservationer. Jagkan stryka under det som sade isitt tidigare inlägg, attskogsvårdsorganisationens människor lägger ned ett engagerat arbete på attsprida information om betydelsen av naturvårdshänsynen. Det har jag försökt attbeskriva en gång tidigare i ett inlägg här i kammaren, för det gör de faktiskt.Det finns människor i trakterna med fjällnära skog, , som vill hamer mark för att kunna få ett bättre underlag för sitt uppehäUe. Men det ärklart att de vill köpa mark som det finns skog på, om de skall få en bättreförsörjning, inte sådan mark som redan har kalhuggits. sade också att skogsägarna borde känna mer ansvar för sin bygd. Jag ärnästan säker på att de skogsägare som har sina marker där de bor uppfyllerdetta krav ganska bra. De avverkar tillräckligt mycket. Men de söm inte bor ibygden och heller inte känner så mycket för bygden avverkar inte det de bordeavverka. Def är naturligtvis inte bra. Den socialdemokratiska poUtiken betyderinte heller att skogsägarna får ett nettobidrag av staten, utan staten drar inmer pengar. Med vårt förslag skulle skogsägarna få en förtjänst i stäUei för enförlust. Detär också viktigt att till protokollet få antecknat att av den hearing vi fick vara med om i jordbruksutskottet interiktigt stämmer, hade väl förväntat sig en lovsång till densocialdemokratiska skogsvårdspolitiken, men den uteblev. Det är klart attskogsvårdsstyrelsens företrädare måste tala om att denna politik är bra, men iövrigt sades inte mycket i den vägen. Jo, industrins företrädare tyckte ocksåatt den vär bra. Om de inte behöver anstränga sig för att köpa virke, utanregeringen lagstiftar om detta, är de naturligtvis nöjda. Men i övrigt hördesingen lovsång, det var faktiskt kritik. Deltagarna ställde upp mer på våraidéer än på regeringens. Anf.34 (vpk) replik: säger att skogsbruket självklart skaU förena produktions-och naturresursaspekterna. Det görs också, menar han. Men det råder en konfliktmellan dessa intressen som bara kan lösas poUtiskt. Det instrument vi har föratt markera vad den politiska majoriteten anser i sådana här frågor är lagar.Skogsvårdsllagen reglerar awägningen mellan produk- Jord-och skogsbruk, m. m. Jord-qch skogsbruk, m. m. menar att skogsvårdslagen fungerarprecis så som vpk ' formulerar förslaget till ny portalparagraf. Men då så,ändra paragrafen! Anf.35 () replik; Man kan ha oUka uppfattning om den hearing vi hade och det tycks vi ha.En liten värdering visar enligt min uppfattning att de utomstående, de somicke stod för partsintressen, nämligen forskarsidan, var kritiska. Det ärkanske i första hand deras åsikter vi skall notera. Jag håller med JanFransson: man skall lyssna på forskare och debattinlägg, men man skall värderadem själv. Det har vi gjort. Beträffandevirkesmålet tror jag att vi, som vårt nuvarande skogsbruk helt riktigttillämpas, är på väg in i en större mångfald. Det är ganska intressant, för jagtror att jag var en av de första som tog upp ordet mångfald. Tillämpningen harfaktiskt markant ändrats . Vi kan ta lövträdssidan som exempel.Vi har en betydligt mer positiv inställning . Jag är tacksamför det. Det är en stor glidning från de tolkningar och tillämpningar somgällde från början. Engammal princip, säger , är att skogsbruket står för kostnaderna.Ja, det gjorde man. Skogsvårdsavgiften var mycket låg. Då tog man på sig vissagemensamma kostnader. Det gällde forskning och information. Jag säger viss delav forskningen, dock icke grundforskning. Vi har knutit an till den gamlaprincipen. säger.att det är känt att vi viU avskaffaskogsvårdsavgiften. Det vi säger, , är att med den nuvarande högaskogsvårdsavgiften sker ett överuttag. Skogsägarna betalar mer än de fårtillbaka. Det är det första. Det andra är att vi vill sänka skogsvårdsavgiftentill i första, hand , för att därefter göra en utvärdering som kan visavad skogsbruket skall göra, t.ex. återgå till det gamla med gemensamt ansvar.Då tror jag att det går att komma ned på mycket låga belopp. kanske vikan avskaffa avgiften. Anf.36 () replik: säger att den borgerliga enigheten verkar besvärande föross socialdemokrater. På det här avsnittet i jordbruksdepartementetsbudgetproposition har de lyckats åstadkomma 22 reservationer. Uppvisar det enenighet, ? Italet om en översyn av skogsvårdslagen sägs det ingenting om innehållet idenna. Det är inte så förfärligt länge sedan vi i denna kammare hade en mycketanimerad debatt mellan utskottets ordförande och företrädare. Jagtror inte att har släppt de mycket grundläggandeutgångspunkter för en skogspolitik som utskottets ordförande då förde tilltorgs. Men svarar inte på mina två enkla frågor. Vi har en frivirkesmarknad och jag frågar varför inte virkesmarknaden fungerar, när de friamarknadskrafterna har hundra procents spelutrymme. Vem bär ansvaret för detta?Det var den frågan jag ställde, . LennartBrunarider säger att ställer upp på skogspolitiken. Det ärklart att den skall göra det. Industrin ställde också upp. Jord- ochskogsbruk, m. m. glömde bort att denprivata skogsägarrörelsens representant efter tredje Prot. 1987/88:99 frågansade: Jag instämmer i de synpunkter som lagts fram av industrins 13 april 1988företrädare. Det hörde inte . Han hörde kanske heUer inte attden privata skogsägarrörelsens representant sade att det är ett poUtiskt svekatt ta bort stödet till det femtonåriga programmet för avveckling av de glesaskogarna. har sådana förslag i sina reservationer. vice talmannen anmälde att ,och anhållit att till protokollet fåantecknat att de inte ägde rätt till ytterUgare repliker. Anf.37 (); När .riksdagens majoritet,, bestående av socialdemokrater ochkommunister, 1983 beslöt om fritt handredskapsfiske på ,reagerade vi moderater och reserverade oss mot beslutet tillsammans med de tvåövriga borgerUga parfierna. Beslutet föranleddes av en motion från ÅkeWictorsson, som, om jag minns rätt, vid det tillfället var ordförande för desvenska sportfiskarna.,Det fannstvå skäl till att vi reagerade på detta sätt.Det ena var att vi ansåg det vara en konfiskation av enskilt ägande, och detandra att vi ansåg att möjligheterna att bedriva handredskapsfiske kundeförbättras på ett bättre och mer sympatiskt sätt, dvs. genom att bildafiskevårdsområden. Vihar senare motionerat om upphävande av beslutet, men inte lyckats samlamajoritet kring vårt förslag. Frågan ligger nu hos och detåterstår att se vad som händer där när frågan avgörs. Trotsatt det gått beslutet togs är intrånget och berövandet ay denenskildes rättigheter inte reglerat. Vi tar därför i den moderatakommittémotionen upp frågan om ersättning till de berörda. Vikonstaterar att under punkt ElO begär ett ökat anslag med 5,5milj. för att bestrida kostnaderna för bl. a. ersättningar enligt lagen omersättning för intrång i enskild fiskerätt. Problemet, som vi från moderat sidaser det, är att inga beräkningar ännu föreligger på kostnaderna för intrånget.Om så hade varit fallet hade vi varit beredda att tillstyrka ett förhöjtanslag. Eftersomdet är vår bestämda uppfattning att fiskerättsinnehavarna skall ha fullkompensation för vad de berövats, är vi beredda att, när en sådan värderinggjorts, tillstyrka anslag inom rimliga gränser. Vihar inte ansett det nödvändigt att reservera oss i anledning av vår motion, menhar tagit upp frågan i ett särskilt yttrande i jordbruksutskottets betänkande1987/88:17. Jaghar därför inte heller något yrkande utan har endast redovisat vår syn på den orättvisa behandling som många av ostkustens fiskerättsägare utsatts för. Vi återkommer när gjort beräkningar, som kan ligga till grund för ett beslut som kompenserar förlusten av den fiskerätt som har gått i arv i generationer och för vilken man betalat pengar vid inköp och erlagt skatter., . Jord-och skogsbruk, m. m. Anf.38 () repUk: När vi skulle fatta beslutet om införande av det friahandredskapsfisket fördes det en oerhört överdriven, jag vill påstå rentvulgär, debatt från de borgerUga partiernas sida. Man hävdade att det skullekosta miljarder kronor att ersätta de enskilda vatteriägarna för de kostnadersom dessa haft och för förlusten av inkomster på grund av intrång ifiskerätten. Vi sade att vi var beredda att betala men sade också; Häng medverifikationen, så att vi får se vilka inkomster det har varit fråga om!Hittills har de uppgivna inkomsterna varit blygsamma. Man har alltså intevägrat att lämna ersättnirig, men det har, , fattatsverifikationer på inkomsterna. Ersättningsfråganär alltså reglerad i lag och därför har vi ett förslagsanslag. Helt klartkommer ersättning att utbetalas i enlighet med det regelsystem som finns ilagen. Jag säger än en gång: Kom med räkningarna, men häng medverifikationerna! 39 ()replik: Vi förde ingen överdriven debatt i samband med införandet av det friahandredskapsfisket. Det har uppstått stora problem för många som bedriver ettkustnära fiske på ostkusten. Detär svårt att verifiera ett fiske där man själv utnyttjar fiskerätten. Därförstår många av ostkustens fiskare utan någon ersättning. Den enskildefiskaren har förlorat stora belopp, därför att det har varit omöjligt attredovisa hur mycket sorn förlorats på grund av intrånget. Många har storaproblem. Anledningen tiU att det inte betalats ut någonting är den att detfinns en njugghet och att det inte finns några uträkningar på vad det kostar. Imånga fall kan ingen ge de verifikafioner som efterlyser. Anf.40 () replik: Man har inte tagit ifrån vattenägaren rätten att fiska i sitt egetvatten. Det är häpnadsväckande att påstår detta. Fiskerättenfinns ju fortfarande kvar. Vad som förlorats är inkomsterna vid försäljning avfiskekort. Sådant måste man ju redan fidigare ha redovisat vid t. ex.deklaration. Det borde alltså finnas verifikationer, som visar inkomster somuteblivit på grund av Införandet av det fria handredskapsfisket. Anf.41 () replik: säger att man inte har tagit ifrån den enskilde hansfiskerätt. Det Ugger väl'en del sanning i detta, men man har inskränktfiskerätten. Allmänheten släpps in och får utnyttja vad den enskilde tidigarehar fått utnyttja ensam. Självfallet har det bUvit stora inskränkningar i denenskildes rätt och försämrade möjligheter till försörjning. Detär möjligt att de som sålt fiskekort har kimnat redovisa sina irikomster ochdärför också kari tala om hur mycket de har förlorat. Men den enskilde fiskarenpå ostkusten har inga sådana möjligheter. Han säljer inte fiskekort. Han vårdarsina fiskevatten och bedriver själv sitt fiske. Vi har ganska många sådana fiskare på södraostkusten. Def är denna kategori som kanske har drabbats hårdare än någon annan. Jag vet inte på vilket sätt är beredd att kompensera dessa fiskare för deras inkomstförlus ter. Det finns kanske möjligheter och då återfinns redovisningen i fiskeristy- relsens kostnadsberäkningar. Vi är i så fall beredda att stäUa upp, och jag noterar att och hans parti är beredda att ge kompensation för dessa förluster. ' Jord-och skogsbruk, m. m. 42 (): I dét här betänkandet avhandlas ju många stora och komplicerade frågor.När jag riu i mitt anförande kommer att koncentrera mig på ett specielltavsnitt, som somliga rent äv tycker är ett litet avsnitt, vill jag för denskull verkligen inte bU uppfattad som om jag inte skulle anse de andra frågornasom mycket viktiga. Låtmig, herr talman, få redovisa några synpunkter med anledning av kds mofionJo513 om skydd för dricksvattnet. För'mig är det obegripligt att vi i Sverigeännu inte fått fastlagda gränsvärden för det viktigaste av alla Uvsmédel,dricksvattnet. , alltså sedari, klassades ju dricksvattnetsom livsmedel i . Faktumär jii att en rad aridra länder i håller sig medgränsvärden, håller sig méd redovisade krav på dficksvättenkvalitet. Jag skuUemycket gärna vilja veta om utskottets talesmän här i kammareri anser att andraläriders gränsvärden är felaktiga' eller inte duger för de krav vi i Sverigevill öch bör ställa på dricksvattnets kvalitet, och att detta är skälet tiU attvi inte kopierar andra länders gränsvärden. Jag skulle varatacksam' om jag kunde få ett svar här och . Detfinns gott om medborgare runt om i svenska bygder - det kan man då och då läsaom i tidningarna - som måst strida tappert med sina kommunala myndigheter föratt om möjligt få dessa att tillstå att dricksvattnet nog ändå inte är vad detborde vara. Det är inte särskilt svårt att lägga märke till hur ängslig martofta är i många kommuner när man måsfe tillstå att vattenkvaliteten inte ärvad människorna har rätt att fordra. Just därför kan jag inteacceptera att avhänder möjligheten att fa initiativ i denna förvarenda människa så angelägna fråga, så att någonting sker . hade vi en svår epidimi i , förorsakad av bakterier idricksvattnet. Urider det har mellan 25 000 och 30 000svenskar förgiftats äv förorenat vatten. Faktum är att de allvarligaste sentidasvenska epidemierna har förorsakats av just förorenat vatten. Det har jii också,gårig på gång, i medierna understrukits att kontrollen av dricksvattnet ute vidvattenverken inte sällan är under all kritik. Kontrollerna är för sporadiskaoch de görs dessutorii inte på alla de ställen där de bör göras. Även omvattnet, sedan det försetts med kemikalier i vattenverket, inte lämnar verketmed alltför svåra och många bakterier, kan åtskilligt hända i många kommunersmycket gamla och nedslitna ledningsnät. I ledningsnäten finns det oftabakteriehärdar som frodas på grund av att näten är gamla, för att inte sägautslitna. Det är faktiskt så, att man om man köper en läskedryck eller någonannan vätska i en livsmedelsbutik, kan man vara säker på att innehållet ärkontrollerat och lyder under bestämmelser. 1987/88:99 när manöppnar kall- eller varmvattenkranen där hemina gäller inga sådana bestämmelser. Jord- och skogsbruk, m. m. När vi kristdemokrater pläderar för skydd för dricksvattnet, gör vi judetta inte enbart för att vattenkvaliteten skall analyseras. Vi gördet i synnerhet för att om möjligt säkra någorlunda rent vatten åt kommandegenerationer. Jag tror att vi litet till mans, i något slags lättförståeUgslentrianinställning, utgår ifrån att rent vatten alltid kommer att finnas.Redan i dag är det så att grundvattnet är hotat på många håll, och det vore juhelt förödande om det skulle komma över kommunala myndigheter som "en tjuvom natten" att grundvattnet i bygden är otjänligt. Det duger alltså ickeatt orda om att dricksvattnet i är bra och tro att det alltid kommeratt så vara. Det kan snabbt gå utför med den tidigare så självklara kvaUteten. Jag bor i , vid vad man ofta kallat norra störstafriskvattenreservoar, . Efter dioxinlarmet som drog i gånghar många dragit sig för att beställa in Vätternröding på restaurantbordet, ochexperter har gjort klart för oss i hushållen runt sjön att Vätternröding inteskall finnas för ofta på bordet. Men vattnet som rödingen simmar i måste vi junyttja . förser en mycket stor befolkning runt sjön meddricksvatten, och det har ju av och till spekulerats i att åtskilliga som intebor i trakten, framöver behöver få sitt dricksvatten från just . Ikommunerna runt beter man sig som på många andra håll, att avloppetsläpps ut på ett ställe - ett avlopp som inte är renat från allt som fördärvarhälsa och miljö - och ett kort stycke därifrån tas dricksvattnet in. Och när vitalar om avlopp måste vi komma ihåg att det verkligen inte enbart är frånhushållen avloppet kommer. Åtskilligt kommer från verksamheter där direkthälsovådlig och miljöfarlig hantering äger rum. Det borde vara självklart för kammarens samtliga ledamöter att ställasig bakom förslaget om ett handlingsprogram till skydd för dricksvattnet. Men istället sker det som brukar ske - ett åtgärdande skjuts . Jag ärmycket rädd för att senfärdigheten kommer att straffa sig. Jag vill med detta yrka bifall till motionen 1987/88:Jo513 samtreservationerna 3, 8, 19, 25, 26, 31, 41, 42, 48, 49 och 52. Anf.43 (): Jag välkomnar in i den här debatten. Jag har ofta sett ochläst att det parti som företräder har utanför denna kammare imånga fall värnat frågor oin livsmedel och, miljö. påpekar nu attSverige inte har samma restriktiva lagstiftning som man har i andra länder. Ettav de svåraste problemen i världen är tillgången på dricksvatten. Man måste föratt det inte skall vara hälsovådligt ha mycket starka restriktioner, eftersom iannat fall epidemier och även svält kan uppkomma. ligger på andraplats i världen när det gäller tillgången till dricksvatten i världen. Vihar,haft ett mycket bra dricksvatten i vårt land. har dock under senare tiduppmärksammats - också från utskottets sida - att det finns vissa problem pådetta område. Jag beklagar att inte '*2 , trots att han är suppleant i jordbruksutskottet,varit närvarande vid utskottetssammanträden och framfört sina synpunkter. Vi i utskottet är inte på något sättprincipryttare, utan vi är beredda att lyssna på alla goda idéer, men AlfSvensson har inte vid något annat tillfälle än vid utskottets förstasammanträde varit närvarande där. Denhär frågan är nu uppmärksammad av livsmedelsverket, och det är inte fråga omnågon förhalning. Man skall göra de aktuella undersökningarna och ävenframlägga förslag..Om man bemödar sig om att läsa det nu förevarandebetänkandet, finner man också att detta är redovisat där. Vadgäller vill jag säga att vi i samband med att vi skall behandlamiljöproblemen får ta upp frågan om vatten och miljö i dess helhet. Prot.1987/88:99 13apriU988 Jord-och skogsbruk, m. m. Anf.44 (): Det var mycket uppmuntrande att höra att min närvaro som suppleant ijordbruksutskottet rent utav skulle ha kunnat få utskottet att intressera sigmer för ett åtgärdsprogram till skydd för dricksvattnet. Hade jag i minvildaste fantasi anat att jag med min närvaro som suppleant ijordbruksutskottet skulle ha kunnat ha en så positiv inverkan, skulle jagsjälvfallet ha sett till att vara närvarande där när detta ärende behandlades-om jag nu inte var på något annat sammanträde; det är ju många sammanträdensom jag skall försöka hinna med, och det är svårt att vara på mer än ett ställesamtidigt.