prot · GB0929 · 1987-12-31 00:00:00 — våras på grund av alltfördålig lönsamhet och flera tycks vara pä väg mot nedläggning av ekonomiska skäl.Samtidigt är patientköerna långa till den offentliga vården. Ettannat problem är att någon nyetablering av verksamhet inte får ske förutom ivissa vårdmässigt underförsörjda stödområden, t. ex. delar av inre ochNorrland. Det råder med andra ord ett näringsförbud för denna yrkeskår. Viden frågestund i sade socialministern, att hon tog deprivatpraktiserande sjukgymnasternas problem på allvar och sade sig varamedveten om "att den gällande taxan kan bidra till att vissa privatpraktiserandesjukgymnaster har sämre ekonomisk situation än andra". Jag vill därför frågasocialministern: Vilkaåtgärder har socialministern vidtagit för att avhjälpa de ekonomiska problemenför de privatpraktiserande sjukgymnasterna? Vilka ytterligare åtgärderplaneras? 1987/88:126av () till utrikesministern om den säker hetspolitiska debatten: I en promemoria skriven inom utrikesdepartementetspoHtiska avdelning har en enskild befattningshavare inom UD anklagat ett antalmilitära säkerhetspolitiska debattörer för överlöperi - något sombefattningshavaren senare har ändrat till förlöpningar - samt föromdömeslöshet. Ävenom promemorians analys inte synes ha någon större saklig grund än de tillmälensom riktades i den mot enskilda personer är det av utomordentligt stor viktatt ingen - vare sig militära eller civila befattningshavare -upplever att denutrikespolitiska ledningen söker begränsa den säkerhetspolitiska debatten. Detvore utomordentligt allvarligt för förmåga att föra en fastneutralitetspolitik om en öppen säkerhetspolitisk debatt av denutrikespolitiska ledningen framställdes som ett hot mot neutralitetspolitikenstrovärdighet. Det får inte vara vaga föreställningar om vad som är inrikes-ochutrikespolititiskt önskvärt som styr debatten om de hotbilder svensksäkerhetspolitik har att möta. Med detta som bakgrund vill jag frågautrikesministern om han avser att vidta någon åtgärd för att klargöra att densäkerhetspolitiska debatten skall vara fri och öppen, utan krav på självcensuroch anpassning till vad som uppfattas som politiskt önskvärt frånutrikesledningens sida. 1987/88:127 av () till kommunikationsministern om persontransportstödet; beslöt att ett persontransportstöd skulleinföras för vissa tjänsteresor fr. o.m. Persontransportstödettillkom för att minska de norrländska företagens kostnader för de nödvändigastepersonkontakterna med södra och . Kostnaderna- både för personbefordran och godstransporter- utgör förföretagen iNorrlandslänen en icke oväsentlig utgiftspost för den angelägna Prot.1987/88:29 marknadsföringen. För att i ringa mån utjämna dessa kostnadertillkom då 23november 1987 även ett persontransportstöd för de större företagen. ., ,,, '. ~ Beslutet medger att stöd kan lämnasför såväl järnvägs- som flygresor. Meddelandeom frågor ... , v, , ., , , , , j i- stödområdeavses har , och lan samt ,och kommuner i . som fördelar anslaget har fastställt såkrångliga, byråkratiska och för företagen helt otillfredsställande regler, har stora svårigheter att få ut pengar för personresor. Konsekvensen harblivit att av de avsatta medlen på 24 milj. kr. endast 5,1 milj. kr.har fördelats. har 18 milj. kr. har under arbetat för att komma fram med mer liberala regler men tydligenmisslyckats att få dem accepterade av . Mot bakgrund av ovan relaterade förhållanden vill jagställa följande frågor: Vilka omedelbara åtgärder ämnarkommunikafionsministern vidta för att företagen skall komma i åtnjutande av ersättningen för persontransport stöd enligt beslut? Vem bär ansvaret för rådandemissförhållande som har orsakat företagen i betydliga förluster. Avsikten kunde väl inte vara att de ekonomiska medlen skulle stanna inom ? 10 § Meddelande om frågor Meddeladesatt följande frågor framställts 1987/88:185 av () fill försvarsministernom principerna för visst slag av upphandling inom försvaret: har ianbudsinfordran begärt priser för renovering av 430 000 mössor för försvaret.Kopparbergs läns landstings tvätt i har lämnat ett anbud med tvåalternativ till , varav det ena understiger det antagnaanbudet. Mot denna bakgrund vill jag fråga försvarsministern: Vilka principer bör enligt statsrådetsmening tillämpas vid upphandling av detta slag? 1987/88:186 av () till statsrådet om utbyggnaden av delfidsgrupperna inom förskolan; I propositionen 1984/85:209förutsåg regeringen ett utbyggnadsbehov i den öppnaförskolan och deltidsgrupperna som angavs till "drygt 170 000 barn". Eftersombarn som besöker den öppna förskolan inte tilldelas några fasta platser ärdet svårt att ge denna bedömning en klar innebörd. 32 emellertid att någon utbyggnad avdeltidsgrupperna inte har kommit till stånd.Enligt de kommunala planer som har sammanställt Meddelande om fl ägor förutsestvärtom en minskning av antalet platser i deltidsgrupperna fram till Prot.1987/88:29 år 1990. Förutsättningarna att inom överskådlig framtid erbjudaäven fyraåringar och femåringar plats i deltidsgruppernatorde därmed vara mycket små. Det klena kommunala intresset för deltidsgrupperna hängermed stor sannolikhet samman med statsbidragssystemet för barnomsorgen. Motbakgrund av oroande prognos ber jag att få fråga statsrådetLindqvist: Vilka åtgärder avser regeringen attvidta för att främja en utbyggnad av deltidsgrupperna? 1987/88:187 av () till justitieministern ombehandlingen av riksdagsskrivelse om utmätning av visst slag avförsäkringsersättning: Möbler, husgeråd och annanbeneficieegendom får inte utmätas. Men försäkringsersättning för förlust avsådan egendom är anmärkningsvärt nog inte fredad från utmätning. beslöt att ge regeringen tillkänna att utsökningsbalken behövde kompletteras på denna punkt (LU 1984/85:1.rskr. I regeringens skrivelse 1987/88:75 uppges att ärendet ärslutbehandlat. Vilka åtgärder har vidtagits med anledning avriksdagsbeslutet? 1987/88:188 av () tillarbetsmarknadsministern om översynen av arbetsförmedlingslagen: I arbetsmarknadsutskottetsbetänkande /86:14 framhöll utskottet: "pågår inomarbetsmarknadsdepartementet en teknisk översyn av lagen(arbetsförmedlingslagen), såsom majoritet har förutsatt." 1 arbetsmarknadsutskottets betänkande 1986/87:11 uttaladeutskottet; "Utskottet inser emellertid att det faktum att mer än50 år gått sedan arbetsförmedlingslagen kom till innebär att den i vissaavseenden kan vara svår att tolka och tillämpa. Med hänsyn härtill samt till desnabba förändringarna på arbetsmarknaden med nya verksamheter som kan företevissa likheter med arbetsförmedlingsverksamhet framstår den pågående översynenav arbetsförmedlingslagen i som angelägen. Mot denangivna bakgrunden har utskottet anledning utgå från att arbetet bedrivsskyndsamt och målmedvetet." översände arbetsmarknadsverket en rapportmed riktlinjer för AMS tillsyn enligt arbetsförmedlingslagen. 1 denna framhållsatt lagen bör ses över så att det klart framgår vad som är olagligarbetsförmedling och vad som är laglig näringsverksamhet. Vad kan arbetsmarknadsministern nuinformera om beträffande den pågående översynen avarbetsförmedlingslagen vad gäller tidsplan, omfattningoch arbetsmarknadsverkets överlämnade rapport? 3 protokoll 1987/88:29-30 Prot.1987/88:29 1987/88:189 av (rn) till försvarsministern omförsvarets reseverksamhet: Meddelande om frågor För någraveckor sedan inbjöd försvarsstabens reseavdelning landets resebyråer attinkomma med anbud av resebyråtjänster åt försvaret i . ,, , , . Av anvisningarna i anbudsunderlaget framgår att resebyråernabl. a, skall beakta försvarsledningens syn på vinst enligt följande: "Den vinst som uppstår vid resultatenheten skall avanbudsgivaren betalas till resultatenhetens kunder. Om verksamheten går medförlust .skall ett belopp motsvarande förlusten av anbudsgivaren fakturerasresultatenhetens kunder." Denna syn på vinst jämte övriga uppgifter i anvisningarnabetyder att det måste vara ointressant för marknadens enskilda resebyråer, somarbetar enligt vanliga sunda företagsekonomiska lagar, att delta ianbudsgivningen. Med andra ord begränsas verksamheten till monopolverksamhetutan konkurrens. Vilka riktlinjer anser-försvarsministern bör gälla för att försvarets reseverksamhet skall bedrivasså effektivt och rationellt som möjligtoch till så låga kostnader som möjligt? 1987/88:190 av () till statsrådet om bevarande av betydelsefull 1930-talsarkitektur; 1 lagen om byggnadsminnen från 1960stadgas att byggnad som bevarar egenarten hos gången tids byggnadsskick ellerminnet av historiskt betydelsefull händelse och som med hänsyn därtill är attanse som synnerligen märklig må av förklaras som byggnadsminne. Erfarenhetsmässigt har denna möjlighet visat sig varamycket värdefull och bidragit till att bevara många byggnader i ursprungligtskick. Normalt har byggnadsminnesmärkningen gällt äldre bebyggelse. utformades genom framstående arkitekteren egenartad byggnadsstil som, även om dessa byggnader inte torde räknas som "äldre" bebyggelse, dock måste anses vara skyddsvärda. Många av demhar redan varit föremål för eller riskerar allvarliga ingrepp för att man bättreskall anpassa dem till nutidens bostadskrav. Utan byggnadsminnesmärkning tenderar dessa ingrepp att förstöra den ursprungliga arkitekturen, och det torde inte finnas många orörda värdefulla byggnader . Jäg önskar därför fråga kulturministern; , Har någon inventering gjorts avlänsstyrelserna med syfte att bevara betydelsefull 1930-talsarkitektur ellerhar i övrigt behovet av att genom kulturminnesmärkning skydda märkligabyggnader från uppmärksammats? 1987/88:191 av () till statsrådet om behandlingen av riksdagsskrivelse om bevarande av kulturhistorisktvärdefull bebyggelse; 34 Av en regeringens skrivelse framgår att riksdagsskrivelsenfrån om kulturminnesvård m. m. ännu inte slutbehandlats.Några övriga uppgifter lämnas inte. och då det nu gått närmare dethär aktuella riksdagsbeslutet bekantgjordes för regeringen önskar jag stäUaföljande fråga till kulturministern: Hur långt har regeringens arbeteframskridit när det gäller att åstadkomma en översyn för att förbättraunderlaget för en bedömning av hur kulturhistoriskt värdefull bebyggelse skallbevaras? 1987/88:192 av () till statsrådet om fritidsbåtsregistret; har dock börjatupprätta ett provisoriskt register baserat på förhandsanmälningar. Som lockbetehar båtägarna erbjudits att själva välja registreringsnummer. Några blanketterför slutgiltig registrering tycks dock ännu inte ha utsänts. Jag vill fråga statsrådet: Hur många förhandsanmälningar tillfritidsbåtsregistret har inkommit och vilka uppgifter kommer båtägarna attbehöva lämna för registrering av sina fritidsbåtar? 1987/88:193av () till miljö- och energiministern om vattenföroreningarnafrån norska industrier: Nedsmutsning av våra vatten i norraBohuslän har ökat och fortsatt . har också fiskarnapå upplevt minskade fångster i vattnen från norska gränsen och söderöver. En stor del av denna nedsmutsning kommer från de norska älvarna Glåma,Tista och från . Ett exempel av flera är Saugbrugs föreningenscellulosaindustri i som använt och försina orenade utsläpp. 1 bolagets utsläpp avlopp finns syreförbrukande ämnen och organiska klorföreningar.Klorerade gifter har hittats i fisk och ål. Från och in ifjorden är allt normalt bottenliv utslaget. och andra myndigheter har under årenslopp haft många överläggningar med sina norska motsvarigheter för attåstadkomma förbättringar. Trots detta har praktiskt taget ingen förbättringskett, de norska utsläppen fortsätter som förut. har den norskastatsministern att internationellt verka fören renare miljö i världen. Den norska statsministern presenteras nu av sitteget regeringsdepartement som "hela världens miljöminister". Dennonchalans som de norska myndigheterna visar gentemot med de fortsattagiftutsläppen är häpnadsväckande och upprörande. Avser miljöministern att återskyndsamt gentemot den norska regeringen kräva kraftfulla åtgärder för attstoppa nedsmutsningen från norska industrier? Prot.1987/88:29 23noveiTiber 1987 1987/88:194 av () till statsrådet om schemaläggningen i lågstadium; Många av de yngsta skolbarnenbehöver följas till och från skolan. En hel del föräldrar försöker anpassa sinaarbetstider för att klara av den uppgiften. För att detta skall vara möjligt ärdet viktigt att föräldrarna dels får möjlighet att lägga individuellasynpunkter på schemaläggningen. dels tidigt får information om veckoschematsutformning. I en folkpartimotion 1985 föreslogs mot den bakgrunden attskolan inför schemaläggningen borde samråda både med de ansvariga förskolbarnsomsorgen och med elevernas föräldrar. ställde sig bakomdenna uppfattning och gjorde ett tillkännagivande till regeringen (SoU1985/86:31, rskr. Av regeringens näst senaste redogörelse för behandlingenav skrivelser framgår att ärendet har överlämnats tillutbildningsdepartementet, 1 årets redogörelse är ärendet emellertid inteomnämnt. Med anledning härav vill jag fråga skolministern; Vilka åtgärder har regeringenvidtagit med anledning av framställning? 1987/88:195 av () till socialministernom ökade insatser mot sjukdomen aids: Alltmer tyder nu på att regeringenhar underskattat resursbehovet för insatser mot aids. Storstadsregionerna mister nästa kalenderår det särskildastödet om 50 milj. kr. har ännu inte fått svar på sin vädjanfrån om ett resurstillskott på 6 milj, kr. för en starkareledningsfunktion. beräknade att det för insatser iskolorna under innevarande läsår skulle behövas 17 milj. kr. Efter kontaktermed begränsades äskandet till 7 milj, kr. Regeringenbeviljade emellertid endast 3,5 milj, kr. och försåg därtill dessa medel medvillkor som SÖ har betecknat som oacceptabla. Medanledning härav vill jag fråga socialministern; Vilka åtgärder avser regeringen attvidta för att arbetet mot HIV/aids skall kunna föras med tillräcklig kraftunder innevarande budgetår? 11 §Kammaren åtskildes kl, 13.42.