prot · GB09104 · 1987-12-31 00:00:00 — Han påtalar brister i byggnadsstyrelsensbedömning av byggnadernas statiska tillstånd och hävdar att det ärriksbyggnadernas töjning genom sidorörelser i grunden som utgör kriteriet på"en annalkande katastrof". , Herr talman! För att var och en skallfå en fylligare bild av vad hävdarhänvisar jag till materialet i min motion. Givetvis vill jag också hänvisa tillden skrivelse som gjort i ärendet och som fogats som bilagafill utskottsbetänkandet. Viktigt är ju att de skilda synpunkter som finns idetta ärende blir föremål för en seriös bedömning. Avbyggnadsstyrelsens skrivelse framgår att man där inte anser sig behöva fästaavseende vid vad anför. Man tillbakavisar allt, vilket var väntat. Medall tydlighet framgår av skrivelsen att det har gått pfesfige i detta ärendeoch att viljan att komma ur denna prestige dess värre saknas. Det räcker medatt hänvisa till uttalandet om en "kampanj" frän sida. Föregen del vill jag nogsamt understryka att jag ej engagerat mig i detta ärendeför att jag skulle ha en tvärsäker uppfattning i själva sakfrågan. Men jagkänner så stor respekt för kunnigheten och erfarenheten hos de angivnapersonerna att jag anser skäl föreligga att agera på sätt som jag gjort. Tyvärrhar jag inte fått gehör i utskottet för den mycket rimliga begäran om enoparfisk utredning. Med allas vårt bästa för ögonen anser jag att den verkligenborde kunna komma tUl stånd. Slutligen,herr talman, hade det varit värdefullt med en redovisning av kostnaderna förden i utskottsbetänkandet angivria höjningen av vattennivån underHelgeandsholmen i jämförelse med vad det hade kostat att i ombyggnadsskedetgenomföra en grundförstärkning. Förhoppningsvis skall vi få en sådan redovisning. Med det anförda yrkar jagbifall fill reservationen. Prot.1987/88:104 ' 62 (): Hans Nyhage har inte lyckats övertyga sina egna parfi vänner om att deborde ställa upp för reservationen. Mot den bakgrunden vill jag yrka bifalltill utskottets hemställan. Anf.63 HANS NYHAGE (m): Det var mycket svårt att höra vad sade, men jag tyckteatt argumenteringen var att man skulle yrka avslag pä reservationen motbakgrund av att jag inte hade lyckats övertala mina partikamrater. Jag måstesäga att den argumenteringen i sakärendet är synnerligen anmärkningsvärd. Jagtrodde att det inte var partikamraternas ställningstagande utan ettställningstagande i sak som var avgörande för hur vi skall rösta i den härkammaren. Överläggningeni detta ärende var härmed avslutad. (Beslut fattades efterdebatten om försvarsutskottets betänkande 8.) Beträffande lagutskottets betänkanden 27 och 28konstaterade andre vice talmannen att ingen talare var anmäld. Kammarenövergick därför till att debattera försvarsutskottets betänkande 7 omtransporter av farligt gods, m. m. Transporter av farligt gods, m. m. Transporter av farligt gods, m. m. 64 (): Till skillnad frän ett antal talare tidigarehär skall jag använda än den anmälda för anförandet, vilketmåhända kan glädja några av kamraterna., Under allmänna motionstiden har det väckts ett stort antalmotioner rörande transport av farligt gods, däribland två partimotioner frånmoderata samlingspartiet. Bakgrunden är att det tycks vara svårt att komma tillrätta med påtalade t)rister i fråga om anvisning ay vägar för dessafarliga transporter, samordning över länsgränserna, utbildning av förare ochförbättrad tillsyn. Detta, herr talman, är en vikfig miljöfråga - säkerhetenvid transport av farligt gods. har dennafråga varitunder diskussion, men ännu har vi inte sett några klara anvisningar från decentrala instanserna. vidtog man i åtgärdenatt anvisa vägar för transporter inom kommunen, särskilt utmärkta för fordonsom hade farligt gods. Inom gjordes en stor undersökning avomfattningen av dessa transporter. Till problemen hörde att SJ vägrade attsvara på frågor om vilka transporter som gick på spår. Det göratt man känner sig benägen att visa sympati för motion som gällerom SJ själva skall ha ansvar för kontrollen av sin verksamhet. Men det har somsagt inte hänt någonting inom central instans. Man är inte färdig . Vi moderater har velat klargöra ansvarför samordning av åtgärder för att förbättra säkerheten och för tillsynen pådetta viktiga område. Utskottsmajoriteten häller i huvudsak med om den krifiksom framförs i motionerna, och man avslutar betänkandet med etttillkännagivande -som samtliga motioner i ärendet,avstyrks; Det är ett märkligt förfarande. Jag tycker att det ärfantastiskt. Om man med anledning av den kritik som framförs i motionerna gerregeringen till känna behovet av att skall ha ett övergripandeansvar för dessa frågor - och tar ansvar för att någonting händer - då börmotionerna bifallas. Därför,herr talman, yrkar jag bifall till reservationen. 65 (vpk): Vpk har i en partimotion omsjöfartspolitiken, som väcktes redan j , ägnat ett avsnitt åtbrandskydd och säkerhet till sjöss. Problemen när det gäller dessasäkerhetsfrågor har uppmärksammats inte bara av vpk utan också frånsjöfolkets eget håll. Det har väckts motioner tillSjöfolksförbundets kongress och även framförts krav frän idessa frågor. Vad vpk föreslår i partimotionen är att det i Sverigeskall inrättas en helt ny organisation för brandskydd och övrigasäkerhetsfrågor till sjöss. Denna organisation skulle fungera som ett slagsjourstyrka. Pä andra håll i världen har organisationer av liknande typ byggtsupp. vittgåendebefogenheter när det gäller att inspektera fartygen, och den skullenaturligtvis ocksä kontrollera att sjösäkerheten efterföljs av de berörda. Detmåste till särskilda resurser också för kontroll av det fiffelflaggande tonnagesom gör våra kuster och farvatten myckef osäkra. Det har på nära hållförekommit mängder med olyckor och incidenter. En sådan verksamhet som den som vpk syftar till med dennaorganisation måste bekostas av staten. Brand- och säkerhetstjänst till lands bekostasav samhället, och vi tycker att samma förhållande borde gälla för säkerhetentill sjöss. I det betänkande frän försvarsutskottet som vi just nubehandlar har man avstyrkt förslaget i vpk:s partimotion. Däremot har utskottetredovisat en mycket belysande uppräkning av,alla de instanser som ärinblandade i sådana här frågor i . Där nämns fartygets ägare,sjöräddningstjänsten enligt räddningslagen, , ochäven den kommunala räddningstjänsten. Detta visar, herr talman, att alldelesför många myndigheter och organ är inblandade i dessa frågor för attverksamheten skulle kunna bli effektiv, och vi vill ha en samordning. Utskottet ger i betänkandetexten faktiskt vpk rätt sä tillvida att det framhåller att en bättre samordning måste till, om vi skall kunnafä till stånd ett effektivare brandskydd och en bättre säkerhet till sjöss.Tyvärr har man ändå avstyrkt vpk:s förslag. Jag sist att,få yrka bifall till vpk:s motion 1986/87:506. Transporter av farligt gods, m.m. 66IRENE VESTLUND (s); betänkande om transporterav farligt gods har verkligen varit föremål för stort intresse och är ocksåmycket aktuellt . Det har visat sig att många av de frågor som mantar upp i de behandlade motionerna är föremål för överläggningar ochutredningar. Man tar i många motioner upp enskildheter pä olika punkter som vii utskottet har föredragit att göra en samlande skrivning om. Vi har vid fleratillfällen i utskottet, och även i betänkandet, framhållit att det är statensräddningsverks samordnande funktion som vi skall stödja. Det gäller verkligenockså aft öka säkerheten totalt kring transporter av farligt- gods. Vi har intetillstyrkt någon av motionerna utan behandlar dem i utskottet på olika sätt. a. har här pekat på att det ofta ärmånga instanser inblandade vid transporter med farligt gods, och det är ettförhållande som vi verkligen har blivit uppmärksammade på vid behandlingen avmotionerna. Det finns fantastiskt många instanser på detta område, och det ärförståeligt om det ibland kan uppstå en viss förvirring hos den som försöker tareda på vem som har det faktiska ansvaret. Man får ibland också en känsla avatt de olika organen skyller på varandra och inte allfid tar hänsyn till deförordningar som finns. Vi har här inte bara att utgå från svenska förordningaroch myndighetsföreskrifter utan också från internationella överenskommelseroch lagar. () är enligt sin instruktion centralförvaltningsmyndighet för frågor om befolkningsskydd, och det handläggerärenden som berör landtransporter. Vi har i betänkandet noggrant beskrivitfördelningen Transporter av farligt gods, rn. avansvaret ocksä i övrigt. I betänkandet redovisas bl. a. SJ:s roll somtillsynsmyndighet ganska ingående. Vi har inte från utskottet angivit att några avsteg börgöras från den fastställda ansvarsfördelningen, men vi räknar framförallt när det gäller järnvägstransporterna med en ökad effektivitet itillsynsverksamheten. Vi har ocksä tagit upp utbildningen av förare, somuppmärksammas i en motion. Vi har kommit underfund med att en av de uppgiftersom lämnas i betänkandet tyvärr inte är helt riktig. Vi har skrivit att enligtvad verket framhåller har förare av tanktransporter utöver ADR-intygen tankförarutbildning. Det är inte helt riktigt. En sådan utbildning förekomfram till 1985, och det var då i huvudsak oljebolagen själva som ombesörjdedenna för sina anställda chaufförer. har tvä provkurser för ca 40personer genomförts. Utbildningstiden har varit . I kurserna harADR-utbildningen inkluderats, och ADR-intyg har utfärdats. Chaufförer somtillkommit efter 1985 har inte tankförarutbildning i den utsträckning som vihar utgått från. Dessutom har omsättningen bland dessa chaufförer varit mycketstor. Det är därför viktigt att man förstärker och förbättrar utbildningen förchaufförer vid transporter med farligt gods. Utskottet är enigt om att utbildningen måste förstärkas.Slutsatsen i vår skrivning är att det är viktigt att SRV kommer framtill beslut om särskilda krav på förare av tankfordon. arbetaren särskild kommission med dessa frågor, och det har förutskickats att den inomen snar framtid skall lägga fram ett förslag. Vägvalsfrägor har tagits upp i flera motioner. Vi vill,eftersom man frän sä mänga olika håll anfört att nuvarande förhållanden ärotillfredsställande, peka pä att länsstyrelsernas möjligheter att redan i dagmeddela sådana föreskrifter som kan bedömas erforderliga kanske inte alltidutnyttjas. I några motioner har framhållits att man med hjälp av ADB-teknik ochväl utbyggda datasystem borde kunna fä till stånd en bättre ordning, somfungerar ocksä för transporter över länsgränserna. Det skall enUgt vadmotionärerna framhåller inte vara möjligt att koppla samman dataom transporter och transportväg, eftersom detta skulle bli en alltföromfattande uppgift. Vi avstyrker därför motionerna i fråga. Vi pekar i flera olika sammanhang pä SRV:ssamordningsansvar och understryker detta i vår skrivning. tar upp vpk:s motion beträffande,-sjötransporter. I motionen har man föreslagit någonting som jämförs med ettvälkvalificerat brandförsvar till sjöss. Denna motion har vi mycket utförligtbesvarat genom att först och främst säga att ansvaret är fördelat mellan olikaintressenter, något som ocksä har redogjort för. Detta,tillsammans med det förhållandet att kan tas i anspråk för dettaändamål, bör vara tillräckligt. Vi har ju dessutom en väldigt läng kuststräcka,och därför måste ocksä detta ansvar ligga hos de enskilda fartygsägarna. Under rubriken sammanfattande synpunkterframhåller utskottet att det trots att det i många fall sakligt sett kan delade synpunkter som anförs i motionerna ändå inte är berett att förorda någotuttalande från sida. Utskottet säger också att man genom ensamordning av målmedvetna insatser av berörda, envar inom sittansvarsområde, bör eftersträva en ökad säkerhet kring transporter av farligtgods. Avslutningsvis säger utskottet att som sinmening bör ge regeringen till känna vad utskottet sammanfattningsvis har anförtom behovet av en effektiviserad samordning m. m. Därmed yrkar utskottet avslagpå motionerna och reservationen och bifall till utskottets hemställan. Under detta anförande övertogtredje vice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. 67 () replik: Jag tror att länsstyrelserna säkert tar detansvar som vilar på dem. Jag exemplifierade med mitt eget hemlän. ,där jag väl känner till förhållandena, eftersom jag har arbetat där med dessafrågor innan jag kom till . Där kartlade manomfattningen av sådana godstransporter och vilka områden i länet som varsärskilt känsliga om det skulle inträffa en olycka, t.ex. i fråga omvattentäkter o.d. Man gjorde alltså ett omfattande arbete. Men problemet är attdet inte finns ett sammanhållet ansvar för t.ex. samordningen mellan olika län. När det gäller vägval borde det finnas centralaanvisningar. Det borde finnas exempel pä skyltning o. d. Varje län skall juinte ha sin egen skyltning, utan den måste samordnas över landet. Det äralldeles självklart. Jag trodde att närmare skulle klargöravarför man fakfiskt instämmer i de krav som framförs i motionerna men ändåavstyrker dem. Försök att komma ur den knipan, ! 68 (vpk) replik: Jag har reagerat på precis samma sätt motIrene Vestlunds anförande. till textmängden är det ett ganska utförligtsvar som vpk har fått beträffande kravet i motionen om ett bättre brandskyddoch bättre säkerhet till sjöss. Men detta hjälper ju inte om svaret inte mynnarut i någonting annat än det erkännande som faktiskt gjorde här,att det råder förvirring när det gäller vem som har ansvaret i dessafrågor. Det är just denna förvirring, , som är rent ut sagtlivsfarlig när det händer någonting. Fartygets ägare är primärt ansvarig, sägsdet. Men i dagens läge finns det ju en hel rad andra instanser som också äransvariga. Om det här inte har ordnats tills , varför skall man dä tro attdetta skall lösa sig mer eller mindre av sig självt därför att det nu finns ettnytt organ,-SRV, som och utskottet hänvisar till. Jag tror att det skall till verkligt rejäla tag, särskiltméd tanke pä den ordning eller oordning som råder till sjöss, där det, som jagnämnde här tidigare, finns en mängd fiffelflaggade fartyg. Man kan verkligeninte bara lita till att fartygets ägare tar sitt ansvar såsom det är uttryckt ilagen. Därför måste man komma till rätta med dessa åtgärder. Vi i vpk tror attjust en sådan jourstyrka som vi efterlyser skulle kunna innebära en verkligtfin lösning på dessa problem. Transporter av farligt gods, m. m. 6 protokoll 1987/88:104 Transporter av farligt gods, m. m. 69IRENE VESTLUND (s) replik; När det gäller jourstyrkan är frågan var deni så fall skall placeras för att kunna täcka upp den långa kuststräcka som vitrots allt har. Det är väl ett av de bekymmer som jag tror att vpk skulleupptäcka, om vpk skulle ta ställning till lokaliseringsort. Den förvirring jag talar om ligger ocksä litet grand i attvarje instans tydligen inte alltid tar sitt ansvar utan fill viss del räknarmed att det finns någon annan som även tar ansvar. Vi har ju mycket tydligtskrivit att vi vill avvakta SRV:s arbete och samordningsansvar. Jag tycker attvi skall ge SRV som en ny myndighet denna chans. Jag är mycket väl medveten om att det ibland kan varasvårt att krångla sig ur saker och ting, . Detta kan också gälla ifråga om förordningar som rör och länsförvaltningen. Menfaktum äratt det i de förordningar som styr möjligheterna till vägvalinte finns något hinder för litet mera samarbete mellan de olikalänsstyrelserna. 70 () replik: Jag fick inget svar på min fråga om varförman avslår motioner som man i betänkandet säger att utskottet i mångafall sakligt sett kan dela de synpunkter som anförs i dessa motioner. Detta äralltså sakförhållanden som strider mot varandra. Det händer allt som oftast att viriksdagsmän säger att vi inte har det inflytande vi borde ha. Detta sägs avföreträdare för olika partier, även eget parti. I det partietkänner man sig kanske ibland som något slags transportkompani som bara har attfullfölja vad regeringen i sina propositioner säger att skallbesluta. Jag tycker att detta är ett felakfigt sätt. Men det är naturligt attdet känns på det sättet, om man hanterar motioner såsom utskottet denna gänghar gjort. Man instämmer i sak i vad som sägs i motionerna, varefter man avstyrkerdem. Här borde man ha tillstyrkt motionerna, eftersom man samtycker till deuppfattningar som där framförs. Jag tycker att man alltså har handlat fel, ochdet är därför som det finns en reservation. Vi fär hoppas att vi trots allt säsmåningom når ett resultat i sak och att man tar sitt ansvar i central instans,så att klara anvisningar för verksamheten kan tas fram. 71VIOLA (vpk) replik; bollar tillbaka ett problemtill mig att lösa, som skulle ha att göra med denna eventuella jourstyrkaslokalisering. Vare sig jag kallar det för styrka eller styrkor handlar det omen organisation med ett övergripande ansvar, varför jag inte tror attlokaliseringen skulle vara det huvudsakliga problemet. Särskilt inte om manjämför med de problem som finns , när det förekommer så mänga olika organsom förvirrar när det gäller frågan om ansvaret. I sitt första inlägg kommenterade problemetbeträffande :Utbildning eller brist pä utbildning etc. när det gäller delastbilschaufförer som fraktar farligt gods. Samma problem finns ju ocksä inomsjöfarten. Detta tar vi också upp i vpk-motionen. Det har inte kommenteratshär. Men jag skulle gärna vilja höra något från om hur dettaskall lösas. Transporter av farligt gods, m. m. I inga riktigt fungerande minimikrav som gäller samtliga ombor- Prot.1987/88:104 danställda beträffande utbildning i brandskydd och säkerhetstjänst.Hur skall dessa problem i så fall lösas ? Alltmerfarligt gods kommer ju att fraktas på sjön. Och farliga bränder kommer vi attfå uppleva också i fortsättningen. 72 () replik: Jag glömde faktiskt att svara påfrågan varför utskottet inte har tillstyrkt motionerna. vet att vi -det har vi skrivit i betänkandet - har sett på enskildheter i de olikamotionerna och besvarat dem. Varje enskild motion har emellertid inte buritriktigt ända fram, sä att man har kunnat tillstyrka dem. Den diskussionen harvi ju fört. När det gäller brandskyddet till sjöss vill jag än engång, , påvisa att vi följer de internationellaöverenskommelserna. I de överenskommelserna ingår att fartygets ägare skall setill att föraren har utbildning för transport av farligt gods. Jag kan inteutveckla detta ytterligare i denna replik. Tredje vice talmannen anmälde attOlle och anhållit att till protokollet få antecknat att deinte ägde rätt till ytterligare repliker. 73 i (c): I betänkandet om transporter av farligt godshar vi i avstått från att reservera oss. Anledningen härtill är attutskottet åstadkommit ett betänkande av ganska bra kvalitet. Transporter avfarligt gods är ett stort problem, och antalet olyckor har ökat under senareår. I de flesta fall har olyckorna berott på den mänskliga faktorn. Förarna avfordonen har inte haft tillräcklig utbildning. Utbildningen av förare tas upp iett antal motioner, där man speciellt trycker på att samhället skall vidtaåtgärder för en bättre utbildning av dem som framför fordon med last av fariigtgods. , arbetar katastrofkommissionenmed just dessa frågor. Kommissionen undersöker allvarliga olyckshändelser, därtankbilar varit inblandade. Särskild uppmärksamhet riktas därvid på förarnaskunskaper och utbildning. har i en kommentar tillmotionerna yttrat att verket avser driva just frågan om utbildning men att manavvaktar ställningstagandet från katastrofkommittén. Utskottet har därför iavvaktan på resultatet av det arbete som pågår inte tillstyrkt motionerna. Transport av farligt gods - det kan gälla på land, tillsjöss eller i luften -måste följas med stor noggrannhet. Utskottet har i betänkandet behandlat en rad motioner inomdetta område. 1 slutet av betänkandet gör utskottet en sammanfattning, där manframhåller hur viktigt det är att frågor som rör olika slags farligatransporter får en effektiviserad samordning. Utskottet avslutar skrivningenmed att vad utskottet anfört bör som sin mening ge regeringen tillkänna. Detta är alltså ett utskottsinitiativ och en stark skrivning. Det ärinte så vanligt att det förekommer. 1987/88:104 För att förtydliga det hela vill jag citera de delar av utskottets skrivningsom klargörderi här frågan: \ [ "Utskottethar kunnat konstatera att det inom berörda myndigheter, företrädesvis SRV, ägnas en betydande uppmärksamhet åt de påtalade - ' problemen och bristerna och att det på olika häll pågår ellerförbereds arbete för att komma till rättamed dessa. I ljuset av detta allmänna förhållande har utskottet funnit detlämpligt att inte förorda något uttalande från sida medavseende pä någon av de enskildheter som förs fram i de olika motionsyrkandena,detta trots att utskottet i många fall sakligt sett kan dela de synpunkter somanförs. Utskottetvill emellertid starkt framhålla vikten av att de olika myndighets-åtgärder somenligt redovisningen i det föregående vidtagits eller planeras sätts in medkraft och målmedvetenhet utan onödig tidsutdräkt. Utskottet ser det somangeläget att i det sammanhanget särskilt understryka betydelsen av detövergripande ansvar som SRV har när det gäller transporter av farligt gods.Genom en effektiv samordning av målmedvetna insatser av berörda myndigheter,envar inom sitt ansvarsområde, bör eftersträvas en ökad säkerhet kringtransporter av farligt gods. Utskottet utgår därvid från att hithörande frågormed uppmärksamhet kommer att följas också av regeringen." Sedanbegär utskottet, som jag redan sagt, att skall göra etttillkännagivande. Jag tycker att det är bra att utskottet - tyvärr inte helautskottet - har kunnat enas om detta. Jag vill markera att tar dessa frågor på djupaste allvar.Vi kommer att följa utvecklingen mycket noggrant framöver. Jag yrkar bifalltill utskottets hemställan. Överläggningeni detta ärende var härmed avslutad. (Beslut fattades efterdebatten om försvarsutskottets betänkande 8.) Kammaren övergick till att debatteraförsvarsutskottets betänkande 8 om ändring i lagen om vapenfri tjänst. Ändringi lagen om vapenfri tjänst Anf.74 (): I proposition 1987/88:81 föreslär regeringen vissa ändringar i lagen omvapenfri tjänst. Förslagen bygger på ett betänkande av 1983 årsvärnpliktskommitté, VK 83, Vapenfriutbildningen (SOU 1986:30).Ordförande i 83 var , som om kommer upp här italarstolen för att försvara utskottsbetänkandet. Iflera avseenden har regeringen i sitt förslag frångått vad som förordades avutredningen, trots att utredningen i stort sett var enig om sitt förslag ochtrots att det förslaget vid remissbehandlingen över lag fick positivt mottagande. anser vi moderater att det är nödvändigt med en 84 uppstramning och effektivisering av utbildningen.Vi menar därför att utbildningeni huvudsak bör genomföras inom följande områden: civilför- Prot.1987/88:104 svarsverksamhet,omhändertagande av nödställda, hälso- och sjukvård, transportverksamhet,elkraftförsörjning, telesamband, omsorgs- Ä d'p'1 verksamhetoch viss kommunalteknisk verksamhet. Det är de områden som . Så skrev man emellertid inte klart ut i propositionen. I fråga om biståndsutbildningen menar vi att det, sedantidigare bistånds-och katastrofutbiidning upphört, inte finns skäl att låtasådan utbildning utgöra alternativ till vapenfri tjänst. På den här punkten har utskottet trots allt tagit fasta påde synpunkter som jag här har anfört och som utredningen anförde: Utskottetsskrivning är klarare än propositionens, och utskottet anser att de utpekadeområdena är väl valda. Utskottet finner det naturligt att utbildningengenomförs i huvudsak inom dessa områden. Dessutom avstyrker utskottet en motionom biståndsutbildning som ett alternativ till vapenfri tjänst. Här gör alltsåutskottet ett klarare ställningstagande än man gjort i propositionen, och dettycker jag är tacknämligt. När det gäller vapenfriutbildningens genomförande föreslogutredningen att introduktionsutbildning och allmän grundutbildningom skulle centraliseras till tre vapenfriskolor.