prot · GB0947 · 1987-12-31 00:00:00 — har på en rad områden presenterat förslag sominnebär generella förbättringar för svenskt näringsliv, bl. a. avregleringaroch ändrade skatteregler. Inte minst gäller det de små och medelstoraföretagen, som just är den dominerande delen inom tekoindustrin. Ett genomförande av dessa åtgärder skulle givetvis ocksåpåverka tekoföretagen positivt. Även om det naturligtvis fortfarande finns fekoföretag somhar stora lönsamhetssvårigheter, så måste det nog ändå understrykas atfsituationen inom branschen ljusnat avsevärt och atf många företag kunnatredovisa betydande framgångar. Det finns återigen en framtidstro inombranschen, och lönsamheten generellt sett är i stigande. Enligt SIND:s rapportförväntar sig av fekoförefagen förbättrad eller oförändrad lönsamhet underinnevarande år jämfört med . bedömer inte avföretagen att lönsamheten blir högre eller oförändrad jämfört med . Aft i det läget införa en ny stödform, de s. k.utvecklingslänen, tycker vi i skulle vara fel. Dessa lån - ellerbidrag som de egentligen är tänkta atf vara - skulle lätt uppfattas som enpermanent stödform, vilken skulle ytterligare vänja branschen vid konstantstatligt stöd. Utvecklingslånen, som de är föreslagna avbranschorganisafionerna, skulle baseras per produktionsfimma och infe baseraspå satsningar för utveckling. Utvecklingslänen skulle därmed anser vi snararebli ett trygghefssföd än ett utvecklingsstöd. Det kan inte tjäna branschen idet långa loppet. Därmed,herr talman, yrkar jag bifall till reservafionerna nr 1, 3 och 5. Därefter några ord om affärsverket FFV, fidigare förenadefabriksverken. har - tillsammans med de båda övrigaborgerliga parfierna -fidigare kritiserat regeringen för att affärsverket FFVinfe omvandlats till akfiebolag. aviserade dock regeringen enkommande förändring i verksamhetsformen. Det förslag som regeringen nu lägger fram i tilläggsbudget1 innebär en mera självständig ekonomisk och finansiell ställning, men ärenligt vår uppfattning helt otillfredsställande, då förslaget inte lar stegeltill en bolagisering. De utvidgade befogenheter som industriministern föreslårär inte tillräckliga för aft FFV skall kunna arbeta på samma villkor som sinakonkurrenter. Industrikoncernen har att verka i en hård konkurrens såväl iSverige som internationellt. Skall FFV kunna uppträda effektivt och med sammaförutsättningar som andra företag på marknaden, är det nödvändigt aftaffärsverket ombildas till aktiebolag. Därmedyrkar jag bifall till reservafion nr 6. Slutligen,herr talman, kommer jag in på frågorna om och gruvdriften i . Förett halvår sedan diskuterades i princip samma fråga här i kammaren i ennäringsufskoftefs debatt, där också industriministern deltog. Kärnan i debattenvar densamma som , nämligen hur långsam död Grängesbergsgruvan skallgenomgå. Såvälfolkparfiet som moderata samlingsparfiet ifrågasatte då om det är riktigt attstaten subvenfionerar driften i , närslutresultatet ändå blir detsamma, nämligen nedläggning. En konstgjord andningi ett dödsdömt företag är det mest defensiva sätt man kan använda 200 miljonerpå. Det är en konstruerad sysselsättning på lägsta intressenivå. Vikrävde under förra att regeringen skulle återkomma med någotoffensivt för sysselsättningen och företagsamheten i , där dessa 200milj. används fill ufveckhng i stället för avveckling. Menregeringen står lika tomhänt vad beträffar. Ingen djupareundersökning eller analys av utvecklingsbara möjligheter i hargjorts. Dethade kanske varit lämpligt för t. ex. all ansvara fören sådan prövning av möjligheterna i , gärna i samarbete med har ju inte fått någon uppgift alls avindustriministern. Det här kunde ha varit en lämplig uppgift för ett råd sombestår av både polifiker och näringslivsfolk. a. borde man analysera effekternaav ett generöst avgångsvederlag, som kunde fungera som "starfhjälp"vid byte av arbete och av en omfattande satsning på nyföretagande i regionen. Folkpartietvill alltså använda de 200 miljonerna på ett mera konstruktivt sätt. Och innanen analys av tänkbara alternativa åtgärder är gjord anser vi att avtalet mellanstaten och inte skall genomföras. Jag yrkar därför bifall också till reservafionerna nr 7,11 och 14. Stödettill tekoindustrin, m. m. 109 (): I näringsufskoftefs betänkande nr 12 behandlar vi bland åtskilligtannat frågan om det stadiga stödet till tekoindustrin. Densvenska tekoindustrin har brottats med betydande svårigheter.Redan på 1950-talet påbörjades nedläggningen av tekoföretag, något somfortsatte i ökad takt . Regeringsskiftet1976 innebar att omfattande åtgärder i syfte att stödja tekoindustrin sattesin, och under 1970-falet stabliserades förhållandenainom tekobranschen. De devalveringar som genomfördes och 1982 stärktetekoindustrins konkurrensmöjligheter på såväl exportmarkrtaden som påhemmaplan. Kostnadsutvecklingen innebär attdevalveringarnas fördelar har försvunnit. Tekoindustrins kostnadsläge iförhållande till omvärlden har återigen försämrats. Utvecklingenunder den senaste tioårsperioden har också inneburit en strukturell omvandlingoch förnyelse inom tekoindustrin. Den totala produktionskapaciteten harminskat. Men många företag har lyckats finna utvecklingsbara produktionsområdenoch kunnat konsolidera sin ställning. 9 protokoll 1987/88:47 Stödettill tekoindustrin, m.m. Även om tekobranschen är stabilare än , så är lönsamheten klart lägre än dengenomsnittliga i övriga industribranscher i . Föratt möta denna situation krävs nytt riskkapital för offensiva insatser.Branschorganisationerna har gemensamt satsat på aff skapa ettbranschpro-filprogram för tekoindustrin. Detta bör medverka till att förbättraförutsättningarna för tekoföretagen. Underåtskilliga år har äldrestödet varit ett verksamt och konkurrensneu-tralt sättatt främja svensk tekoindustri. Strukturomvandlingen inom tekobranschen harmedfört att en betydande föryngring skett. Speciellt gäller detta vissa mycketutvecklingsbara delar av branschen. Detär av stor betydelse för fekobranschens framfida konkurrenskraft atf förnyelsenfortsätter, och detta kräver atf ännu fler ungdomar vågar satsa på teko. Dettaförhållande utgör bakgrunden fill att vi i föreslår att äldrestödet,plus huvuddelen av det selektiva stöd som statens industriverk svarar för,omvandlas till ett utvecklingslån. Utvecklingslånenenligt förslag är generella och konkurrensneutrala och ger enbetydande stimulans för utveckling och industriell förnyelse. Huvudregelnför utvecklingslånen är att de företag som gör godkända investeringarmotsvarande dubbla lånebeloppet skall få länet avskrivet. För att specielltgynna de minsta företagen finns möjligheten att avskriva de första 100 000kronorna av lånet utan att dubbla investeringar gjorts. Tekoindustrinhar en mycket stor regionalpolitisk betydelse. finns det ca 650tekoföretag, och de är spridda i 150 av landefs 284 kommuner. Särskiltkonfektionsföretagen är ofta lokaliserade fill områden utanför de störreorterna. Totalt är ca 31 000 personer sysselsatta inom tekoindustrin. Tekoindustrinär i snabb utveckling, och måste vara det för atf kunna klara framtidens allthårdare konkurrens. Det är av största vikt aft varje företag får chansen attutvecklas efter sina speciella förutsättningar. Därför måste stödet vara, somjag fidigare sade, generellt och konkurrensneufralt. Vidbehandlingen i utskottet har socialdemokraterna t. o. m. mer än vanligt bekantsig fill planhushållningen. I ett läge med begränsade resurser tror man attcentrala bedömningar och selekfiva satsningar ger bättre hushållning medresurserna. Denviktigaste resursen i detta sammanhang är personerna i företagen. Aft frånkännadem kapaciteten att själva bedöma vilka investeringar som är bäst för derasföretag är att mycket allvarligt misskreditera såväl företagare som anställda. Vii tror på tekoindustrins framtidsmöjligheter. Men för aft dessa skallkunna tas till vara på bästa sätt behövs det en tidsbegränsad, , stimulans i form av de utvecklingslån som vi i centernföreslår. Att vi knyter dem fill arbetstimmarna betyder atf vi värnar specielltom de arbetsintensiva och små företagen. Det stämmer väl överens med centernssmåföretagarpolifik. Idebatten anförs emellanåt atf utvecklingslänet av bl. EG skulle kunnabetraktas som ett handelshinder. Ingen som har saft sig in i lånenskonstruktion enligt förslag tror väl på allvar på dessa påståenden. moral och utrikespolitik i det sammanhangetsätter jag inget högt betyg på. Men jag tänker inte här ta upp en nyutrikeshandelspoli-tisk debatt - en sådan hade vi ju -utan jag konstaterar bara atf.Sten har pä sig jättestora,ulfraliberala skygglappar som gör att han inte ser hela verkligheten. Med detta yrkar jag bifall till reservationerna 2 och 4. I det nu aktuella betänkandet behandlar utskottet ocksåfrågan om verksamhetsformen för affärsverket FFV. är med på reservation6. Där framför vi tillsammans med och en tidigare kändståndpunkt, att affärsverket FFV bör ombildas till bolag. De förändringar somföreslås i propositionen är i och för sig infe negafiva, men de innebär ingenfullgod lösning. Därför yrkar jag bifall till reservation 6. kommer aff beröra frågan omfortsatt gruvdrift i , så jag begränsar mig till att enbart yrkabifall till reservafion 8. 110 (vpk); Min insats här gäller avdelningen gruvor. Detär nu staten bytte ut . Det blev ägarbyte.Minoritetsägare inom pensions- och försäkringsbranschen kom in i bilden. Ägaravtalupprättades, där det stod aft uteslutande skall drivas utifrånstrikt affärsmässiga principer. Vidare skulle börsintroduceras, Allariksdagspartier utom vpk godkände avtalet. Del är just på den grunden som SSABi dag har dömt Grängesgruvan fill nedläggning. För aff någorlunda räddaansiktet och även ta hänsyn fill ägaransvaref har regeringen träffat ett avtalmed om ett övertagande av verksamheten i , Verksamheten iDarinemora skall ju driva fills vidare. Nedläggningsbeslutet gäller alltså Grängesberg- ettsamhälle som egentligen är helt uppbyggt kring gruvverksamheten. Ennedläggning betyder aft det samhället mer eller mindre dör ut. Även om nuregeringen har träffat avtal med om ett övertagande av verksamheten iGrängesberg, gäller det bara , Vi i vpk tycker självfallet att det skulle vara bra medett nytt bolag. Men då borde det vara ett utvecklingsbolag i stället för detavvecklingsbolag som det nu är fråga om. Från samhällsekonomiska ochregionalpolifiska utgångspunkter finns det skäl för att åstadkomma ettutvecklingsbolag. Om gruvverksamheten fortsätter - även om det är på en vå - är det enligt vår mening möjligt aff skapa specifika produkter. ex. förädla Grängesmalmen. På det sättet kan verksamheten drivas vidare inågon form. kan man dock inte överblicka hur lång fid det kan vara frågaom. Det behövs alltså en fortsatt gruvdrift i någon form i . Vi serinte 1991 som en bortre gräns. Det är således myckefvikf igf atf verksamheten iGrängesberg får fortsätta. Enligt vår mening skulle det vara möjligt förriksdagen att uttala atf det här skulle bli ett utvecklingsbolag, ett nyttgruvbolag. Egentligen skulle det kunna vara av mycket stor betydelse förMellansverige. Men även ur sårbarhefssynpunkt kan det vara ganska bra aft hakvar en järnmalmsgruva i . Utskottetsäger: Det ordnar sig med sysselsättningen i . Stödet till tekoindustrin, m. m. Stödet till tekoindustrin, m. m. har vilagt fram ett Bergslagspakef. ASEA har avgett en del löften, regionalpolitiskasatsningar skall göras etc. Men inte kan man väl ändå förlita sig alltförmycket på dessa löften och tro aft det med hjälp av regionalpolifiska insatserskall vara möjligt att klara gruvarbetarnas sysselsättning. Del handlar ändå om750 arbetsfillfällen. Om man tror aft dessa människor utan vidare kan sugas upppå arbetsmarknaden i och med de aktuella insatserna -det gäller alltså löftenafrån ASEA, men vi vet ännu inte vad de går för - är man ganska blåögd.Egentligen är det också en nonchalant behandling av gruvarbetarna och ett samhälledär människor har levt . Därför har vi avgett reservationer,där vi kräver aff Grängesgruvan skall leva vidare. Det är mot denna bakgrundsom jag yrkar bifall till vpk-reservafionerna. 111REYNOLDH FURUSTRAND (s); I näringsufskotfets betänkande nr 12behandlas anslag m. m. på tilläggsbudget I inom industridepartementets ochmiljö- och områden. I betänkandet behandlas också de 8motioner och 14 reservationer som framställts med anledning av propositionerna. Motionerna gäller stödet till tekoindustrin,verksamhetsformen för affärsverket FFV och verksamheten vidGrängesbergsgruvan. Redan nu yrkar jag bifall till hemställan i utskottetsbetänkande och avslag på samtliga motioner och reservationer. Jag skall kortfattat beröra de tre områden som berörs ibetänkandet. Jag börjar med tekofrågorna. har tekoindustrins konkurrensförmågapåtagligt förbättrats. Delta framgår tämligen klart av den rapport, TEKO 87,som har sammanställts av statens industriverk och som publicerades . 1 rapporten lämnas en mycket utförlig redogörelse för och bedömning avutvecklingen inom branschen och 1988. Även om det kan konstateras att fekobranschen har enbetydligt stabilare struktur än fidigare finns det fortfarande anledning atf hautvecklingen under uppsikt och vara beredd aft vidta eventuella åtgärder,eftersom branschen har en mycket känslig karaktär. Eftersom fiden inte medger någon grundligaregenomgång av tekobranschens situation och frågan är grundligt belyst iutskottet, skall jag övergå till att kommentera mofionerna och reservafionernai betänkandet. Även berörs frågan om stödet till tekoindustrin ifiera mofioner. Några motionärer instämmer numera i regeringens bedömning attutvecklingslån inte bör införas. Man vill t.o.m. gå så långt att man villsnabbavveckla samtliga stöd fill tekoindustrin. Dessutom pekar man på ett totaltupphävande av de begränsningar som finns när det gäller fekoimporten. I övriga motioner begärs att ett utvecklingslån skallinföras som skulle gälla och, fill skillnad frånförslaget , bl. a. administreras av statens industriverk. Frågan om en omvandling av stödformerna inom tekoindustrinhar på initiativ utretts av statens pris- och karfellnämnd. I SPK;sutredning och under den remissbehandling som varit har det infe framkom- mit någraskäl som talar för aft utvecklingslån bör införas. En mycket klar majoritet avremissinstanserna menar dels aff det skulle skapas ett sysfem som innebär ettavsteg från våra handelspolitiska åtaganden, dels aft utvecklingslånen skullebli av mer generell karaktär och infe göra det möjligt aft koncentreraresurserna på företag och verksamheter som är utvecklingsbara. Vad gäller omfattningen av stödet till tekoindustrinbeslutade om nivåerna på SIND:s industristöd ochäldrestödel /87-1988/89. Beslutet innebar en successiv minskning underen treårsperiod. kommer aft få fa ställning fill fråganigen, varför det nu inte finns anledning aft diskutera den. Frågan om importrestriktioner berördes också i denhandelspolifiska debatten här i kammaren och vid förra åretsbehandling av tekofrågorna. Jag kan, herr talman, bara konstatera att det intehar tillkommit något nytt som föranleder en ändrad bedömning också i dennafråga. I betänkandet behandlas också frågan om affärsverket FFV. När för någon lid sedan behandladenäringspolitik inför 90-talel anmälde industriministern alt han avsåg allåterkomma fill med förslag om ändrade ekonomiska befogenheter föraffärsverket FFV. Det är detta som tas upp i betänkandet. Förslaget har bl. a. den innebörden att FFV skall få enmera självständig ekonomisk och finansiell ställning . Syftet med ensådan åtgärd är att förbättra konkurrenskraften och uppnå en effektivareaffärsverksamhet. I två motioner från och begärs allFFV skall ombildas till aktiebolag. Utsköttsmajoriteten delar regeringens bedömning aff FFV:snuvarande organisation bör vara kvar tills vidare. Vi menar också aff enuppdelning av FFV i en bolagssekfor och i en affärssekfor bör kunna bemästrasgenom att FFV ges vidgade ekonomiska befogenheter i enlighet med regeringensförslag, Utskoffsmajorifefen har också den uppfattningen affrullande freårspla-ner, som i sig skall utgöra ett bättre styrinstrument föraffärskoncernerna, i FFV:s fall kan bli fastställda utan all riksdagenmedverkar. Del finns infe någon anledning all fillämpa samma ordning för FFVsom för l, ex, postverket och . De sistnämnda har ju uppgifter somför allmänheten har en helt annan betydelse. Det bör också påpekas att enligt förslaget skallbesluta om ramen för FFV:s upplåning, investeringar i aktier ochborgensåtaganden. Detta innebär aff , även om den årligabudgetprövningen upphör, kommer att ha en fortsatt stor påverkan på koncernensverksamhet. Låt mig så, herr talman, något beröra den del avbetänkandet som handlar om den fortsatta gruvdriften i ochöverlåtelseavtalet mellan staten och , Också de här frågorna har tagits uppi ett antal motioner. Frågan om gruvverksamheten vid och Grängesbergbehandlades av utskottet . Utskottsbehandlingen gjordes mot bakgrundav ;s beslut om en snabb nedläggning av de två gruvorna under enfvåårsperiod och då som ett led i bolagets strukturplan. Stödet till tekoindustrin, m. m. 10 protokoll 1987/88:47 Stödet till tekoindustrin, m.m: När frågan behandlades i utskottet framkom det aftregeringen skulle verka för atf driften vid Grängesbergsgruvan skulle fortsättai ett nytt statligt gruvbolag . Vidare ställdes också iutsikt att skulle drivas i regi t.o.m. . Genom ensådan hantering skulle en femårig avvecklingsperiod åstadkommas, som måste tesig mer riktig än en snabbnedläggning. Mot bakgrund av denna uppläggning och också mot bakgrundav ett uttalande från regeringen om kommande regionalpolitiska åtgärder förframför allt Bergslagen, avstyrkte utskottet de mofioner och reservationer fråncenterparfiets och kommunisternas företrädare som förelåg vidbehandlingen av ärendet. Jag vill också understryka atf majoritetföljde utskottets förslag. kommer att få ta ställningfill den proposition som regeringen har lagt fram och som handlar om särskildaregionalpolitiska insatser i bl. a. Bergslagen. Ett av huvudsyftena med denna satsning är aft motverkaeffekterna av en nedläggning av gruvbrytningen i . a. skall dettill det nya gruvbolaget skapas ett särskilt dotterbolag, som skall arbeta medatf fa fram nya projekt med stöd av medel från såväl som staten. Utskottsmajoriteten, socialdemokraterna, ansluter sig tillregeringens bedömning aft det saknas ekonomiska förutsättningar för en fortsattgruvdrift i . Det är också angeläget atf de statliga insatserna nuinriktas på att skapa en näringslivssf ruktur som dels kan kanaliseras till detstora kunnande som finns i Bergslagen, dels skapa fler arbetstillfällen. Det äri detta perspektiv som förslaget om en förlängd avvecklingsperiod blir enviktig åtgärd för aff ge framför allt de anställda vid gruvan möjligheter afffinna nya arbetsuppgifter, där deras kunskaper kan vidareutvecklas. Självfallet har vi från socialdemoraktiskthåll gjort noggranna avvägningar och bedömningar för atf betänkandet på deområden som omfattas skall ge en så bra effekt som möjligt. Det är ocksåsjälvklart att alla parter inte blir riktigt nöjda. Tekoföretagens företrädaremenar att ett utvecklingslän borde genomföras enligt deras öriskemål.Tekoimporförernas företrädare menar aft samfiiga importrestriktioner påfekoområdet borde släppas. De anställda vid gruvorna i ochDannemora ser helst att verksamheten får fortsätta mycket längre. Så här har det varit fidigare, och så kommer det sannoliktatf bli framöver också, men, herr falman, jag vänder mig bestämt mot påståendetaft vi socialdemokrater skulle lämna folk i sticket. Vi har gjort vad vi anservara rimligt med utgångspunkt i de olika förslag som vi har haft atf taställning fill. Jag ber, herr talman, atf än en gång få yrka bifall tillhemställan i näringsufskoftefs betänkande 12 och avslag på samfiiga motioneroch reservationer som behandlas i befärikandet. 112JAN HYTTRING (c): Det känns inte meningsfullt atf under en såstark tidspress som vi nu har fa lipp en mer omfattande debatt om de förBergslagen så vikfiga mineral- och prospekteringsfrågorna. Låt mig nu endast konstatera att regeringen uppgivet låtergruvnäringen läggas ner i Bergslagen. Det stora mineralkunnandet försvinnerdärigenom. I reservation 8 i näringsutskotfets betänkande 12redovisar sin syn på hur mineralkunskapen skulle kunna bevaras iBergslagen. Från sida avser vi att i en kommande debatt här i kammarenom den nu framlagda proposifionen om särskilda regionalpolitiska insatser idelar av Bergslagen och norra inland, redovisa de krav vi har påekonomisk satsning på mineral- och prospekferingsverksamhef. Jag yrkar därför bifall fill centernsreservafioner i näringsufskotfets betänkande 1987/88:12. Stödet till tekoindustrin, m.m. Under detta anförande överfog talmannen ledningen avkammarens förhandlingar. 113BENGT-OLA (): Herr talman liden proposifion som vi behandlar föreslåsatt gruvorna i överförs till ett särskilt stafiigt bolag. Vi haringenfing emot ett sådant arrangemang. Däremot menar jag och minasocialdemokrafiska kamrater på Dalabänken att det tillskott som ger vidavskiljandet av gruvbolaget satts för lågt. Som redovisas i vår motion beräknas gruvans resultat för iår och visa ett underskott på 120 miljoner . Det resultatetuppnås dock genom att man bortser från att gruvans intäkter har kurssäkrats.Gör man inte det ser siffrorna helt annorlunda ut, och då går faktiskt gruvan istort sett ihop både och . Del är viktigt atf förstå innebörden av kurssäkring föraft kunna bedöma uppgörelsen mellan , staten och det nya gruvbolaget.Gruvornas intäkter kommer helt i dollar. Det är därför avgörande för resultatetom dollarn står i åtta eller i . Om den förra kursen råder förbättrasresultatet med ungefär 100 milj. kr. Det är naturligt aff alla företag som befinner sig i sammasituation som Grängesgruvan kurssäkrar sina intäkter. Det har gruvdivisionenockså gjort, som helhet har dock en annan kostnads- och inläklsbild. Förkoncernen som helhet gäller atf kostnaderna i dollar är ungefär lika stora somintäkterna; Därför har koncernen som helhet inte dollarsäkral intäkterna. Detta får nu gruvdivisionen lida för. Det är ganskasjälvklart att gruvdivisionens dollarsäkring bör gälla i såväl regn somsolsken. Lever upp till den principen ser moderbolagets affärer medgruvdivisionen helt annorlunda ut än om det infe blir fallet. Gällerkurssäkringen så ser vi att det infe alls är 275 miljoner som tillskjuterfill Grängesgruvan. Siffran blir då kanske i stället 75 miljoner. Det tycker viär en alltför låg siffra. Ett mer rimligt kapitaltillskott behövs både för attklara vissa avvecklings- och omsfällningskosfnader och för aft ge Grängesbergmöjligheter att utvecklas i nya former. Det är mot den bakgrunden som vi också harföreslagit en ökad köpeskilling om 100 miljoner från för alt genäringslivet i ett underlag fill atf utvecklas i nya former. Därmedvill jag yrka bifall fill mofion 1987/88:N8. Stödet till tekoindustrin, m. m. 114LENNART BRUNANDER (c): Vi behandlar nu bl. a. tekonäringens bekymmeroch de utvecklingslån som man vill ha och som skulle ha varit fill stor nyttaför fekonäringen. Jag vill instämma i inlägg. Jag undrar omHans Nyhage och också kan instämma i sina partirepresenlanlersresonemang här tidigare i debatten. Tekonäringen är mycket viktig för oss i Sjuhäradsbygden.Vi har många små, medelstora och stora företag inom denna bransch. Den ärmycket dominerande. Många människor är sysselsatta i den. Det är det som göraft är en levande bygd. Den skulle inte vara det utan enlivskraftig tekonäring. Tekonäringen är emellertid också vikfig för helaSverige och för den beredskap vi har på det textila området. Man talar iallmänhet bara om kläder, men textil är så mycket mer än kläder. Det ärinsafsvaror fill industrin, sjukvårdsmateriel och annat. Det är därför bekymmersamt när man inte är beredd aff slåvakt om den tekoindustri vi har och som har visat att den har möjligheter förframfiden. Tekoindustrin har dock infe den lönsamhet som industrin i övrigthar. Det är helt naturligt atf det går bättre nu under en högkonjunktur.