prot · GB09137 · 1987-12-31 00:00:00 — I stället gav sig finansministern på ett litet enkelt knep. Sartrtirtgenär ju den atf kraven på def parfi som innehar regeringsmakten är något större,allra helst som den regeringens finartsminisfer gör anspråk på atf vara denenda persort som kart bedriva ekortomisk polifik som är bra för . Då ärde besked som man kräver frän en sådan finartsmirtister faktiskt gartska viktiga. Lätmig till slut, fru falmau, örtska finansministern en glad sommar och en långledighet uuder hösfeu. AnL 24 ()repUk: Först vill jag säga aft när det gäller skaffehöjrtirtgarrta är detgerterartde atf finansmirtistern inte lämnar korrekta uppgifter. Bensinskaffehöjningennämndes - föreslog en oljeskaftehöjniug. I fråga om det som skrivits itrafikufskoftets betänkartde förekom ett sakfel - certferrt förespråkade affmart skulle fa pengar från luftfartsverket. Det är kanske litet gerterartde attfirtartsministern på ert rad sådarta här purtkter artvärtde felakfiga argumeuf. Närdet sedart gäller de satsningar på industrin som gjordes uuder de borgerligaregeringarna skall jag gärna rtämrta safsrtirtgar som jag själv kom i kontaktmed: Energisnålabussar, ett projekt som Flygmotor startade men som motarbetas avregeringen. Den ekonomiska politiken m.m. Rymdirtdusfrisidart, där regerirtgert rtu intar enhållning som innebär atf näst Irlartd har den lägsta andelen i europeisktrymdsamarbete. , privat och civilt flygplan, kom fill tack vareen progressiv satsning av en borgerUg regering med ert irtdusfriminisfer somheter Åslirtg. Flerasatsnirtgar i svertsk flygirtdustri. Jag kan också nämna det som är Syeriges genom tidernastörsta irtdustripo-litiska projekt, JAS-sysfemet, om yjlkef socialdemokraternaav feghet infe vågade fatta beslut före valet. Detta är bara ett exempel påstora projekt som tillkom fack vare progressivt tänkande av en indusfriminisfersom, rtär mart nu filtar i backspegeln, framstår som en mycket storirtdusfriminisfer. De senare har ju fid aff ha fler departement, och det visarvilken kraft de ägnar åt sitt ämbete. Sedart artvärtder mycket,fid för affkritisera de borgerliga alternativen. Men hur är det rned hans egnasocialisfiska alternativ? Vad har han för plarter gemertsamt med vpk? Ni byggerpå varandras hjälp. Den svaga regering som vi har haft nu uuder en rad år leverhelt och hållet på vpk:s rtåd. Innan man, kräver en redogörelse av de andrapartierna skulle det vara ganska firtt om man talade om vad man själv har förmålsättningar gemensamt med def parti som man är helt beroende av. Kjell-Olot är oroad och irriterad över att centernligger till vänster om honom i en rad frågor när def gäller fördelningspolitikoch miljöpolifik. Är def aff undra på när man har ert firtansmirtister som gåroch talar om atf hart rtäsfart var erbjuden aff bli finansmirtister åt Reagart?Då är det väl irtte konstigt om kloka parfier i förefaller Ugga tillvänster. Def kan väl också firtrtas artledrtirtg att fundera över varförKjell-Olof har kommit så långt fill höger. Slutligen vill jag säga att det här med direkfiven ommomsen.var bra. Det visar aff kan göra helt om på två månader.Def finns alltså anlednirtg aff fuudera över deu karskhet somfirtartsmirtisterrt visar rtu i eu rad frågor. Han kanske ändrar sig redart omert vecka rtär det gäller skatterrta -vad vef man? När def gällerdifferentierad moms har han tack och lov ärtdrat sig. Def var jättebra. AnL 25HANS i (vpk) replik: Apropå aff göra helt om i momsfrågau kart jagupplysa om aft har gjort helt om . Ni var ju medi den majoritet som avstyrkte vpk:s förslag i den utredning som jag satt i ochsom gick av stapeln 1984. Då var def väldigt hårda direktiv, som jag upplevdesom mycket styrande för resultatet. Det kändes i den utredningen som om manvisste atf det skulle bli avslag vad man ärt sade. Certtern var emot. Då villeni irtte ha differertfierad moms eller särtkt matmoms. Det här är naturligtvis ett genombrott för vpk och för denkamp som har drivits sedan slutet av 60-falef och som började i Smålaud med ettupprop mot matpriserna. Sedan kom Skärholmsfruarua i början på 70-falef. Så komregeringen med livsmedelssubventioner, som har ökat och minskat uuder årenslopp och snart är borta. skall man studera frågan igen. Och man skullenaturligtvis infe studera deu igen så snart efter den förra utredrtirtgert, ommart irtte trodde atf mart skulle komma fram lillnågot nytt. På def viset är det en mycket vikfig Prot. 1987/88:137 milstolpe i kampen för sänkta matpriser, fru talman. Den ekonomiska politiken m. m. sådan här debatt är det svårt att hålla många bollar i gårtg. skullevilja prata om så många olika saker och få svar på så många olika frågor. Merteftersom firtansminisfern apropå Affärsvärlden sade aff han irtfe kunde ha sagtdef bättre själv, skall jag gå till en dagstidning. Det gäller en avdelning somheter "Pengar & jobb", där man talarom regeringens polifik, somgynnar industriägarna. "Kakan har fördubblats de "lyder en rubrik. Jag skulle inte kurtrta säga det bättre själv, när manskriver: 'Tndusfriägarna harvunrtit mest på regeringens ekonomiska politik. Påfio år har de mer än fördubblat sin andel av förädlingsvärdet. har löntagarnas del av kakan minskat i samma grad ." EnUgtfirtansdepartementets prognos kommer industrirts vinstandel att ligga kvar pådenna nivå . Man säger vidare: "StudieförbundetNäringsliv och Samhälle, SNS, konjunkfurråd beskriver i en analys 1988regeringens situation så här: 'Dethar helt uppenbart varit svårt för regeringspartiet att kombinera ett tradifionellf fördelningspolitiskt budskap med inriktningen på den faktiska ekonomiska politiken. I stället har regeringspolitiken blivit att parallelltmed de stora stabiliseringspolitiska åtgärderna genomföra ett antal fördelnings- poUfiska symbolhandlingar-- ."' Som sådana nämner man löntagarfon der, valpskatf och förbättringar av vissa pensioner. Nuvill jag säga att visst har det blivit en del förbättringar av fördelningen närdet gäller pensioner, arbetslöshetsförsäkring och sjukförsäkring. Dessaförbättringar skall noteras och försvaras. Men var är den stora omfördelandepolitik som borde ha plats i det ekonomiska läge som vi nu har? Hur bra skalldet gå för storfinansert innan regeringert lägger fram förslag om en rikfigfördelnirtgspolitik? säger att man ägnar sig åt partajer och orgier ute ikommunerna. Det måsfe vara ganska irtfressant aft höra för dem som står ivärdköerna, för dem som väntar på plats på dagis och för dem som behöver kommain på ålderdomshem. Jag tror inte aff de upplever att de är i färd med någotmer orgiastiskt partaj i varje fall. Däremot tycker jag att det här språkbruketavslöjar . Det är er syn på den sociala välfärden som kommer fram isådana här fraser. borgerliga partiernasförsök att beskriva socialdemokratins ekonomiskapolitik som ett misslyckande ingår ju också att den bara har bestått av tur.Dessutom har vi hanterat furen så oskickligt atf det har gått sämre för Sverigeunder de här åren än det har gått för länder omkring oss. Det hävdar bl. på andel av världsmarkrtadert - ett uttryck för industrinskonkurrertskraff och slagkraft - firtrter vi aft mellart 1976 och 1982förlorade uugefär av sina marknader. MeUan 1982 och 1988 har svenskaföretag vunnit i marknadsandelar. Det tyder på aft vår industri harblivit effekfivare än andra länders industrier. Defta kan man ha olika Denekonomiska politiken m. m. synpunkter på, men det gårinte att hävda att det gått sämre för svertsk irtdustri. Vi har förbättrat vårrelativa posifiort . Den försämrade:; . Underden borgerliga regeringsperioden steg industriproduktiortert i . I Sverige sjönk den . Den svenska utvecklingen var alltså mycketsvagare än genomsrtitfet i . Def var mycket bra. Menindustriproduktionen i ökade, . 'Vi hade en bättre UtveckUng,, än vad man hade genomsrtiftligf i dert västeuropeiskairtdustrirt. Deffirtns någortfirtg som heter. "elärtdesirtdex" och som mart jobbar medi journaUstik, Jag har t, o, m, träffat på professorer i ekonomi som använderdef. Man lägger ihop arbetslöshet, infiafion, byfesbalartsunderskoff ochunderskott i de offentliga finanserna. Då får man ett index, som kan ses somett slags matt på hur pass problemfria eller problemfyllda länderna är iförhållande fill varandra. Meddefta sätt att mäta låg bäst till av alla västländer , när vihade regeringsskifte. , när ni lämnade regeringsmakten, hade Sverigehalkat ned från första till åttonde plats. Eländet hade växt. hade visegat oss upp på andra plats. Def vara bara som hade mindre elärtde änSverige. Det var alltså en kraftig försämring pch ennäsfan lika kraftig förbättring därefter. Nukan man säga att det här infe är så alldeles seriöst; man lägger ihop mångaohka saker. Men det är nästart bara rti borgerliga politiker som fortsätter atfhävda atf def har gått sämre för än för omvärlden.-Utomlands har martden precis motsatta uppfattningen - att är ett land av relativ lycka ien värld fylld av gartska mycket elärtde; Och de flesta oberoertde bedömare ivårt lartd har samma uppfattrtirtg. Dettahar också ert viss bäring på den fråga som delvis har spelat huvudroUen i dag.De borgerliga partierna motsätter sig skattehöjningar och vill haskaffesänkrtiugar. Frågan är: Varför kan ni över huvud taget användaordet skattesänkning? Vad ni ärt försöker komma undan när det gäller ansvaretför den polifik som fördes under de borgerliga regeringsåren, så kan ui ald;rigkomma undan er budgetpolitik. Precis som ni gör uu gjorde ni 1976. Då kom uimed stora löften om skattesänkningar. hade ni ingen kontroll överutgifterna, vilket betydde aff måsfe börja låna utomlands i stor skala.Budgetunderskottet exploderade. Dethär slutar med den moderna svenska historiens största skaftehöjnirtg vid denurtima riksdag som ni beslutade om 1980. Det blev resultatet av alltihop: denstörsta skattehöjning som någortsirt har genomförts i vid ett endafillfäUe drev den borgerliga majoriteten igertom vid urtima riksdagert 1980. Defär först rtu, när vi har sanerat stafsfirtanserrta, som rti på nytt kan börjatala om att skatterna skall sänkas. Låt oss fortsätta ett tag till, så skallockså det bli möjligt! GunnarBjörk, jag måste säga att som exempel på framgångsrik industri-polifik vill jaginte sätta i första rummet. Def finartsieras heh medskattebetalarnas medel och är helt styrt och dirigerat av försvarets behov.Dessutom vet nog Gunrtar Björk.lika väl som jag atf som industriell framgångoch lönsam utveckling är def här projektet en relafivt diskutabel affär. GunnarBjörk vill också berömma sig av att tjänstgör somborgerlighetens vänsfergerilla. Låt mig då bara påminna om atf högern -i allaländer - vill ha en reguljär armé, som marscherar i takt och enligt detraditionella värdena, med svenska flaggan främst. VänstergeriUan brukar deutplåna när de väl får makfen - tänk på def, ! Vihar diskuterat ekonomisk polifik och den borgerliga spUffrirtgen i den frågan.Men det blir inte mindre allvarligt av att även på andra områden, framför alltdär har hoverat här i talarstolen, är läget precis likaallvarligt. Riksdagenhar beslutat om miljöpolitiken inför 90-talet. Det var en förfärligoreda på borgerligt häll. Def fartns 159 reservationer fill utskottetsbetänkartde - bara 6 av dem var gemensamma borgerliga. Riksdagenhar också beslutat om energipolitiken inför 90-talet. Där fanns def 196reservafioner -r 196 olika meningar. Infe ep enda punkt hade de borgerligakunnat enas om! Dettagör atf ni på för landets framtid oerhört grundläggande områden saknar någonpolifik. Jagvill säga en sak tiU : Jag tycker vpk har ett allvarligtideologiskt problem. Ni vill bekämpa kapitalismen genom atf beskattanärirtgslivet till döds. Jag kan inte se atf defta är en renhårig polifik ertsmot era egna medlemmar och väljare. Om ni vill avskaffa kapitalismen, måsfe nigöra def på def sätt som kommunisterna brukar göra, nämUgen ta över och inteslå ihjäl rtäringslivet, för annars har ni ingertting kvar att finartsiera erasforsfåfliga reformlöftert med. Hur ni skall ta er ur denna knipa och undvikaaff bU ett rent missnöjesparti är ert problem, men fundera allvarligt på det! ArtrteWibble sade att jag berömmer mig för atf vara dert ertda person som kan drivaekonomisk politik i det här landet. Jag tror jag kan säga att förufsättrtirtgertför dert ekortomiska politik som har kuunat bedrivas är att def har varit ettenigt parfi och en samlad kraft bakom den politik som har bedrivits. Hade detbara varit jag som hade stått för dert politiken och hade jag ensam försöktåstadkomma detta, så hade resultatet blivit noll. Förutsättningen är atfsvensk arbetarrörelse och många andra människor har ställt upp för den härpolitiken, känt förtroende för den och arbetat för de mål jag har ställt upp. Jag har blivit tillönskad en glad sommar - det var mycket vänligt. Jagvill avsluta med att läsa upp den första strofen ur en av de vackrastesommarpsalmer som finns i den gamla psalmboken, nr 476, som lyder som följer: Prot,1987/88:137 Denekonomiska politiken m. m. En vänlig grörtskas rikadräkt har smyckat dal och ängar. de fagra örtesängar, och solens ljus ochvindens sus och vågens sorl blandviden 1987/88:137 Efter denna , fru talman, skall vimöta väljarna. Vi socialde- 9juni 1988 mokrater gör det med stor tillförsikt och storoptimism, och i den andan Den ekonomiska politiken m.m. hoppas jag att ocksåborgerlighetens talesmän kan avnjuta vinderts sus i Förstevice talmannen anmälde aft i , ochGunrtar arthållit att till protokollet få arttecknat atf de infe ägderätt till ytterligare repliker. AnL27 (): Att efterträda finansministern i talarstolen har sina rent praktiskaproblem. Vi moderater är för variation och valfrihet, och def gäller ävenlängden på landets politiker. Ämnetpå föredragnirtgslisfan är den ekonomiska polifiken. Def är dert som harstått i centrum för debatten under de senaste nästart . .Ändå ärdet väl för de flesta av oss andra frågor som tränger sig på. Det handlarorn rättsordningen, om affärerna, om dubbelmoralen. Det handlar om den frågamånga ställer sig: Vart är vårt egenfligen på väg? Densenaste veckan har varit en dramafisk vecka. Det erta avslöjartdet har lagtsovanpå det andra, det ena erkännartdet har kommit efter det andra. I förrgårfick den tredje justitieministern lämna.irt sirt avskedsansökan. Närvidden av skartdalert först blev klar för mig , sade jagatt jag personligen upplevde def som höll på att ske som plågsamt. Jag harsedan noterat att har försökt aft ironisera över detta. Detvi såg; var att vår rättsväsende skakas av en djup kris. Vi såg enjustifieminister och ändra höga befattningshavare som undvek att redovisasanningen. Vi såg lagar och bestämmelser sättas åt sidan. Vi såg hurregeringsmakten sanktionerade och stödde en piratpolisverksamhef, somutvecklades till ren brottslighet. Deftavar plågsamt för mig. Jag tror det var plågsamt för var och en som tar Sverigesom en rättsstat på allvar. Men det kom att förvåna mig alltmer och mer förvarje-dag som gick att det tydligen inte var plågsamt alls för statsministerIngvar . Såväl före som efter justitieministerns avgång har han närmastbagatelliserat det inträffade. På statsministern har def låtit som omjusififieminisfern gjort föga mer än att på sin höjd gå mot röd gubbe när honhade bråttom. Och detta, har han menat, är inte så förfärligt mycket aft föraoväsen om. Genomdetta vidgas förfroendekrisen till en förfroendekris också för statsministernoch för hans respekt för som ett rättssamhälle och en rättsstat. Detsom hänt är dén allvarligaste skandal som skakat vårt rätfsväsertde Urtderårtiortden. En justitieminister har - vid sidan av lag och ordnirtg - drivitfram och sartktiorterat ert privaffirtansierad polisverksamhet som urartat tilldef som n\\ år föremål för polisens och åklagarnas utrednirtg. Stafsmirtisferrts oförmågaaft inse vidden av det som hänt gör def nödvändigt- nödvärtdigf för värnet av vårt rättssamhälle - aft ge rättsfrågor- Prot.1987/88:137 na eucentral plats i dagens debaft. Grundenför den grundlag som är garanten för vår fria demokrafi är , . " " " Den ekonomiska poli- regeriugsformensförsta kapitels första paragraf. I den slås fast: "Den ., offentligamakten utövas under lagarna." Lagen gäller oss alla. Den gäller för varje enskildindivid och för varje ertskilf företag i vårt länd. Den gäller för ,och dert gäller för regerirtgert - och den gäller för var och en av regeringensledamöter. står över lagen. Frårt socialdemokrafisk sida har rrian uuder de senastedagarrta talat om aff mordet på gör def rtödvärtdigt atf artvärtdas. k. okortvertfiortella metoder. Alla vef förvisso aff mart infe jagar mördare ellerterrorister med lapplisor. Alla vef aff vi i därför har ettpolisväsende och ett rättsväsende som i vissa situationer har möjlighet att tatill t. o. m. sådana för vårt fria samhälle i grundert främmande metoder somavlyssnirtg av ertskilda människors felefo-ner. Alla vef aft ert del av vårtpolisväsertde därför arbetar under stor sekretess. Man har t. o. m. möjlighetaft föra register över enskilda mänrtiskor. För mig är def oerhört väserttligf aff allt detta skerinom de mycket strikta gränser som landefs lag fastställer. När jag rtu hörropeu i debatfert på s. k. okonvenfionella metoder, tycker jag mig också hörarop på metoder som ligger bortom de grärtser som lartdets lag faktiskt sätter. Ärtdamålef medlert - defta sägs dock sällan raktut. Men visst är def dertna fartke som ligger i boffert rtär def gälleråtskilligt av det som har sagts fill försvar av dert omdömeslöshef och dedirekta överträdelser som som justifiemirtisfer gjorde sigskyldig till! I ett rättssamhälle får ärtdamålef aldrig helga medlert. redovisade deu s. k.EdertmartkommissiortCrt resultatet av sin och juristkommissionens granskning avomständigheterna kring mordet pä statsminister och det arbefe ispaningarna efter mördaren, eller mördarna, som har bedrivits. Kommissionen var enig. Dert slog med stor kraft fast attlagar, förordningar och bestämmelser måste följas. För det första är det enförutsättning för aff man skall kunrta rtå framgårtg i arbetet med aft hittamördarert, eller mördarrta. För det artdra är def också en förutsättning föraft rättssamhället skall kunna bevaras. Kommissionen skrev bl. a. så här: "Även i artdra uppmärksammade broffsutredrtirtgar kanbefattningshavare inom räffsväsertdet känna sig utsatta för starkt tryck frånbl. a. allmärthefert och massmedia aff lösa fallet. Det är då viktigt atf dehar kurage atf rätt tillämpa de regler som uppställts fill skydd för deuenskilde även om defta skulle vara till nackdel för utredningert ombrottet." Detta sades - och urtderteckrtades även av IvarNordberg, socialdemokraternas gruppledare, som finns här i kammaren - ochdef borde gälla för socialdemokraterna också nii i juui. Dert som tillåter aff ändamålet medlen, som roparefter okonvenfio- rtella metoder och som uttrycker sig p ett sådartt sätt atf mart skulle kuurta tro atf vissa brott fakfiskt irtte borde bekämpas, äverttyrar de factogrunderna 63 Prot,1987/88:137 Den ekonomiska poUtiken m. m. förrättsordningen och därmed faktiskt också grunderna för vår demokrati. är det kanske någon invandrargrupp som med s. k.okonventionella metoder skall avlyssnas enligt principert om att ärtdamålefhelgar medlen. är det kanske en annan grupp som med s.k.okonventioneUa metoder skall utsättas för någortfirtg artrtat. En vacker dag gällerdet kanske oss alla, om den här sortens resonemang tillåts. Vi har sett exempelpå def förr ute i världen. Ett samhälle som tolererar atf vissa står överlagens begränsning.ar riskerar snabbt att bli ett samhälle där alla förlorarlagens skydd. Det är nödvändigt att vi diskuterar om rättsväsendetsresurser är tillräckliga och om polis, åklagare och domare verkligen har deresurser som krävs för att de skall kunna klara sina svåra uppgifter. Vimoderater har som bekant år sagt i denrta kammare aft mart inte harfillräckliga resurser för atf klara av det som man skall klara av. Vi har sagtatf socialdemokraternas poUtik har lett till den poliskris som i mårtga delarav vårt lartd håller på atf bli en rättskris och en direkt frygghetskris för demänniskor som drabbas av de allt fler brotten. Men rtär de som i dertrtakammare motsätter sig tillräckliga resurser fill poUsen tycker aft def är O.K.med privatfinansierade pirafopera-tioner i, eller t. o. m. bortom, lagensutmärker, handlar det om en upplösnirtg icke bara av rätfsmedvefartdet utanfaktiskt också av den politiska moralen. Gruudlagsexperfeu - omjag infe missminner mig var han huvudsekreterare i gruudlagberedningert - sadei TV häromkvällert aff hart tyckte sig se ert allmärt upplösning avräffsmedvetandet irtorn ledande kretsar. Del finns all anledrting atf fa deorden på stort allvar. Vi i riksdag måste också vara beredda atfdiskutera om rättsväsendets befogenheter är fillräckliga för att klaraterrorism, mord eller andra allvarliga brott. Även om jag i denna kammare genomåren har hört långt fler röster från sådana som velat begränsa möjUgheternafill telefonavlyssning än från sådana som har velat ge ökade möjligheter fillhemlig avlyssning av individer, är det gränserna för denna typ av verksamhetsom skall fastställas i lag här i riksdag och infe på rtågot artrtatställe. Atf gå vid sidart av domstol, av polisen och av lagen ochaff åstadkomma egna, mer eller mindre omfattande organisafiortcr för dold avlyssrtingav svenska medborgare eller andra människor i vårt land är atf direkt utmanaSverige som rättssamhälle. I går lyssnade jag på LO-chefen i radion. Hanlät meddela aff hau anade en konspiration från poUsen. Han sade aff det nog varett fips från def hållet som ledde till aff tullen i kom på rättspår den ödesmättade natten för sedart. Jag har irtte dert blekaste arting om hur det fakfiskt ärmed dert säkert. Men ett vet jag mycket säkert: Det är polisens uppgift attuppdaga och aft förhindra brott. Ett allvarUgt brott - olaglig avlyssrtirtg -förbereddes genom ett annat allvarligt brott, nämligert smuggling. Dert som attackerar dem som irtgriper mot brott fårfirtrta sig i aff bli misstärtkf för aff vilja tolerera just brottslighet. NärLO-chefen kuude uttrycka sig på def sätt som han gjorde i radion i går befinnersig filltron till rättssamhället i kris. Även LO-chefen är en av de fre i densocialdemokrafiska vallednirtgert. har avgått somjustitieminister. När hon tillträdde sade hon aft hennes brist på juridiskkunskap infe var något problem, eftersom hon hade så mårtga bra medarbetare isitt deparfemertt atf lyssrta till. Mert i ert alldeles avgörartde del avhartdläggrtirtgert av dert kartske allra viktigaste frågart på henrtes bord -frågan om jakten på mördare - lyssnade hon mera på ävertfyrare isocialdemokrafirts och lagcrts utmärker ärt t. o. m. på sirt egert statssekreterare.Därmed var dert plågsamma vägert mot katastrofen utstakad. har rtu efferfrätts som deu främstapolifiska företrädaren för det svenska räffsväsertdet av . Hanhar, såvitt jag försfår, tillsafts enligt principert man fager vad man haver.Men defta är iute acceptabelt. En regering med anspråk på aff kunna leda landetkan infe harttera räffsfrågorrta som vore de en vänsferhartdsuppgiff eller låtadem ligga i träda ens och äurtu mindre en månad eller eu sommar. behöver eu justitieminister med kunnighet, kraftoch kompefens. Det hade under de borgerliga åren, mert def har Sverigesakrtaf uuder . Den valdebaff vi nu går in i skall ge medborgarrta beskedom vad vi vill göra för aft göra bättre i framtidert. Valet hartdlar omframtidert, och vi skall ge besked om framfidens frågor. Men fill dessa hörutan tvivel värnet av räffssfaten och rättssamhället - det står allt klarareefter . För osshandlar def om tre gruudläggande principer. För def första: Dert offerttliga makten utövas underlagarna. Det gäller självfallet alla oss i denna kammare. Det gällersjälvfallet landefs regering. Def gäUer varje befattningshavare iuom t. ex.polismyndigheten. För def andra: Ingen står över lagens begränsningar. Vifår aldrig ge utrymme för något slags bo-filosofi, där ändamålet helgarmedlen eller där s. k. okonvertfiortclla metoder glorifieras.