prot · GB09114 · 1987-12-31 00:00:00 — Jag skullevilja fråga , om han anser att arbete när det gäller att öka detinternationella samarbetet också är ett hot emot Prot. eller emot desäkerhetspolitiska lösningar som de nordiska länderna har bestämt sig för ochsom utgör en stabiliserande faktor i . faktiskt väldigtviktigt att få reda på detta av . Det finns i ochden vasi- varje fall enpartifrände till honom från i den här utredningen, och han ain gra- har inteopponerat sig. Jag tycker att det är lika viktigt som när det gäller integrationsarbeteti förhällande till EG att vi får veta var vpk står i Anf.16 (vpk) replik: Det är ganska intressant att konstatera att vi nu har fått en litendiskussion om alliansfriheten. Det är således bra att den diskussionen intebara sopas undan med några rader i utskottsbetänkandet. Somjag har sagt handlar det om trovärdigheten i fråga om vår alliansfrihet.Jag konstaterar att ingen av mina meddebattörer här på någon punktkonkret har svarat på min första fråga: Kommer en harmonisering att påverka våralliansfrihet eller inte? Det går bra att gå upp här och försäkra att så inteblir fallet, som t. ex. gjorde. Alliansfriheten rubbas inte,sade han. Men hur kan det förklaras, mot bakgrund av de exempel som jag här haranfört? Vidarehar jag tagit upp frågan om forskningen. Jag tycker nämligen att forskningen ärett mycket viktigt område. Vi vet ju att den är mycket viktig just när detgäller säkerhetspolitik, försvarspolitik, krigsmaterielproduktion etc. Dettahar ingenting att göra med talet om att svenska studenter inte skulle fåstudera pä annat häll i . Det viktiga är ju att vi vet vad vi gör och attvi tar upp en diskussion när vi går in i ett sådant här samarbete. Men så harju inte varit fallet. Det är först här , när alla har ansett det vara lämpligt att hoppa på mig, som det har börjattalas litet grand om dessa saker. Förut var ni knäpptysta. Ni har inte sagt ettenda dugg om dessa saker, vilket visar att jag har rätt och att ni har ömmatår, att ni har försökt smyga er undan i detta sammanhang - som jag sade i mittförsta anförande. Ni har inte förklarat för svenska folket vad detta betyder.Så ligger det hela till. En debatt i dessa frågor kommer vi inte undan. Jagkan gärna hälla med om att man måste återkomma till dessa saker.Men det hade varit bra om det hade blivit en debatt i detta sammanhang. Dethade också varit bra om försvarsutskottet hade presenterat erfarenheterna frånolika försvarsutredningar och från de diskussioner som vi har haft och sedanockså anlagt aspekter på detta. Men det ville ni inte, för det var för obekvämtoch besvärligt. Det är enbart därför att jag dragit i gång den här debatten somfrågan över huvud taget har kommit upp . Slutligennågot om regionalpolitiken. Det finns ingenting i historien, , när det gäller periferierna i något som helst ekonomiskt . system som visar att centralisering, stora uppgörelser mellan stora iföretag och omfattande strukturer har varit gynnsamma. Det blir en utarmning när det gäller periferierna och en koncentration fill centrum. Det är därför som det förs en debatt ute i , ! Varför för man en diskussion om dessa saker i och ? Varför är man inom västtyska LO oroad osv. ? Svaret är att man ser att ingenfing har hjälpt, trots 35 Prot.1987/88:114 att det finns en regionalpolitik och trots att man talar mycketom sädana här och den västeuropeiska integrationen , som ligger söder om dessatrakter, drabbas i detta sammanhang. Hur skall då inte drabbas? Detär, som sagt, bra att vi har fått i gång den här diskussionen, som jag trorkommer att fortsätta. 17 () replik: Alla utskott fick tillfälle att yttra sigtill utrikesutskottet. Tolv utskott bestämde sig för att göra det.Försvarsutskottet avstod. Men det var ingen som helst påverkan frånutrikesutskottet för att få försvarsutskottet att avstå frän att yttra sig, såett sådant resonemang är helt gripet ur luften. vänder jag mig till . Han sadeatt det blir tråkigare i riksdag när lämnarriksdagen. Jag tror inte det. Om vpk blir kvar i , kommer säkert andralustigkurrar att framöver upprepa samma galenskaper. Talmannen anmälde att anhållit att tillprotokollet få antecknat att han inte ägde rätt till ytterligare replik. Det har varit intressant att ta del av desynpunkter på regeringens riktlinjer när det gäller och denvästeuropeiska integrationen som kammarens ledamöter har framfört. Förvissofinns det enskilda punkter där åsikterna inte helt sammanfaller. Men detbestående intrycket av den här debattomgången är att det finns en mycket bredparlamentarisk uppslutning. Det är en styrka för värt fortsatta arbete och förvår trovärdighet, som också strök under. gäller det att i praktisk handling omsätta vad som sägsom de här riktlinjerna. Det gäller att höja beredskapen på hemmaplan och attföra ut våra tankar internationellt, som också utskottets ordförande slog fast.Ytterst handlar det om att vara med om att skapa ett i verklig mening dynamiskteuropeiskt ekonomiskt samarbete, som vi har föresatt oss. Vi i regeringen har på olika sätt manifesterat vår avsiktatt intensifiera Europafrågorna. Vi släpar minsann inte benen efter oss i dethär jobbet, ! Självfallet blir Europaproposifionen ochriksdagens beslut naturliga utgångspunkter för det här arbetet. Vi tarytterligare steg. Jag har redan berört de åtgärder som regeringen har vidtagitför att stärka organisationen och effektivisera arbetet med . Som ett ytterligare led i det här arbetet har ett tjugotalarbetsgrupper bildats för att kartlägga läget på de olika sakområden somberörs. Statsministern inleder , som jag tidigare sade, en resa tillflera europeiska huvudstäder. Det ger oss tillfälle att föra ut vårt budskap. Iolika internationella samarbetsorgan skall vi självfallet intensifieraarbetet. Närmast tar vi sikte på i , där vi fårtillfälle till ytterligare kontakter med EG på ministernivå. Självfalletarbetar vi tillsammans utifrån de riktlinjer som nu har lagtfast. Men tror jag att vi måste komma ihåg att detinte räcker att riksdag och regering engageras. En förutsättning för att viskall lyckas är ju att alla goda krafter mobiliseras. Bådefackföreningsrörelsen och industrin har etablerade kontakter medsysterorganisationer i andra europeiska länder. Det är viktigt att de kanalernautnyttjas. För allt detta fordras en bättre samordning på hemmaplan.Rådet för Europafrågor, där olika samhällsintressen är företrädda, blirnaturligtvis ett viktigt instrument. På samma sätt har vi tänkt oss att knytaintresseorganisationer till de här olika grupperna. Tillsammans får vi alltsåmöjligheter att förbättra informationen om Europafrågorna. Jag tycker att slår snett när han sägeratt det handlar om och EG. Detta handlar ju om och denvästeuropeiska integrationen, där EG spelar en roll men där också EFTA skallvara ett viktigt instrument. Det är nödvändigt, precis som , att vi ser till att EFTA har ordentliga resurser. Pä det området ärSverige mycket akfivt när det gäller att driva på och att övertyga vårakolleger om att EFTA måste få ordentligt på fötterna, att EFTA måste fåresurser för att kunna vara en bra part i de diskussioner som förs mellan EFTAoch EG. Få - om ens några politiska - frågor har så mångadimensioner och berör så många grundläggande värden som just de frågor som vi diskuterar. Det är ju det som är skälet till att regeringen haft bestämdautgångspunkter när vi har jobbat med Europafrågorna. Till att börja med måste vi, som så mänga här har sagt, sede ekonomiska realiteterna. En internationalisering av de svenska företagen harpågått i åtskilliga decennier. En växande del av deras försäljningar ochinvesteringar sker utomlands och där finns också en stor del av derassysselsättning. Regeringens strävan att verka för en vidareutveckling av denvästeuropeiska marknaden gäller samtliga 18 EFTA- och . Låt mig säga,herr talman, att ordet "parallellitet" aldrig har funnits i någotEG-EFTA-dokument. Detta är alltså ingenting som har fallit bort vid Bangemann-mötet.Det är emellertid mänga som levt i föreställningen att detta ord varitinskrivet i något EG-EFTA-dokument. Däremot finns det i EFTA:s egna dokument. Vi vet också - och det är den andra utgångspunkten förregeringen - att det inte finns något automatiskt samband mellan ekonomiskutveckling och människors välfärd. I delar av förekommermassarbetslöshet och rikedom sida vid sida. Så vill vi, precis som , inte ha det, utan vi vill slå vakt om våra möjligheter att också iframtiden föra en ekonomisk politik genom vilken vi bekämpar balansproblemenutan att det sker till priset av hög arbetslöshet, försämrad trygghet och ökadeorättvisor i människors levnadsvillkor. Jag delar åsikten att vad vi här kangöra är att "exportera" eller bjuda på kunskaper om fullsysselsättning och socialpolitik. Den tredje utgångspunkten är omsorgen om vär utrikes- ochsäkerhetspolitik. Vi undviker, , absolut ingen diskussion pädet området, vilket också framgått av vad tidigare talare sagt. VårEuropapoUtik utformas så att trovärdigheten i vår neutralitetspolitikbibehålls. Som vi ser det har neutraUtetspolitiken bidragit till att vi haft enenastående utan väpnade konflikter med andra länder. Vi anser attvi på det här sättet och den västeuropeiska integrationen och den västeuropeiska integrationen väsentligt bidrar till att stabilisera den nordiskasäkerhetspolitiska situationen, och vår neutralitetspolitik är därför enpositiv faktor även i det vidare europeiska perspektivet. Detta är de tre utgångspunkter eller de tredimensioner som regeringen haft när vi utformat riktlinjerna förEuropapolitiken. 19 () replik: Låt mig först få instämma i vadutrikeshandelsministern sade om att Europafrågan är en fråga för hela svenskasamhället och att det är viktigt att hela svenska samhället engageras i detarbete som förestår. Varje politisk fråga och varje samhällsområde måste nufaktiskt få en Europadimension. Ansvaret härför bär vi alla. Men regeringen hartrots allt ett särskilt ansvar för att föra ut riktlinjer och ambitioner ipraktisk handling. Låt mig därför upprepa min fråga: Ingår begreppet - jagsäger begreppet-"medborgarnas " också i regeringens ambitioner?Och vilka är de konkreta planerna när det gäller fortsatta initiativ för attförsöka få med och EFTA i Erasmus- och COMETT-programmen? Jag ärmedveten om att det förekommit positiva uttalanden, inte minst det av JacquesDelors som nämnde. Men vi vet också att positiva uttalanden är ensak men att det verkligt praktiska, att vi är med, är någonting annat.Härvidlag krävs det förberedelser också i . Jag skall också ställa frågan: Vilka är planerna för vadsom skall hända efter ? Jag ställer den frågan mera som en uppmaning.Jag vet att många funderar på att det gäller att ha en strategi också förfortsättningen efter , sä att momentumet inte förloras. Hur det än ärmed parallelliteten i dokumenten trodde jag att det var en ambition hos EFTAatt försöka uppnå parallellitet. Är det inte så anser jag att det åtminstonemåste vara en ambition från svensk sida att försöka uppnå parallellitet. Lätoss då försöka att föra detta vidare till det övriga EFTA, så att det blir enambition att uppnå parallellitet. 20INGEMAR () replik: Jag är tacksam för attutrikeshandelsministern i sitt inlägg nu kommenterade utrikesutskottetsbetänkande. Jag saknade det i den handelspolitiska deklarationen. Jag hoppasatt hon och regeringen i övrigt riktigt förstår värdet av det betänkandet. Jagvill gärna säga till statsrådet att jag har överraskats av den positiva ochmycket konstruktiva diskussion som vi fört i utskottet om EG-frågan. Som jagsade tidigare var det på förhand inte alldeles givet att vi skulle finnavarandra på så många punkter som vi här har gjort. har propositionen ochmotionerna jämställts som underlag för utrikesutskottets betänkande, och jaghoppas och förutsätter att det är självklart att betänkandet nu ligger frammepä alla bord vid vilka man diskuterar olika sakfrågor när det gällerharmoniseringen med EG. Det är med det dokumentet i portföljen och inte baramed. propositionen som jag förutsätter att statsministern och andra statsråd nureser till . På två punkter har vi emellertid inte helt identiskauppfattningar. Det gäller etableringsvillkoren för företag ochvalutaregleringen. Dessa frågor kommer säkerligen att bli föremål fördiskussioner , men jag tycker ändå att det ärangeläget att få veta attityder i dessa båda frågor. att det i längden blir möjligt att eftersträva likartade villkor närdet gäller etableringen och en fri marknad för tjänstesektorn och samtidigthålla fast vid särregler för etableringen och vid valutaregleringen? Blir detinte, , en aning schizofrent att resa ut och diskutera dessa frågormed EG och hålla på t. ex. den svenska valutaregleringen? Jag troratt alla i är intresserade av att få veta regeringens aktuellaattityder i dessa båda frågor. Dentredje punkt som jag vill ta upp gäller den nu och då diskuterade frågan om enEG-delegation i . Jag läser i EG-information för om invigningenav EG-delegationen i . Där sägs det att det inte finns några aktuellaplaner på en delegation i men att det kommer attupprättas EG-delegationer i , , och . Är detverkligen så, statsrådet, att man inte har för avsikt att etablera endelegation också i ? Sverigeoch den västeuropeiska integrationen 21 ()replik: Det är intressant att höra från statsrådet att det satts i gång såmånga arbetsgrupper för att bevaka de svenska intressena i integrationsarbetet.Vad man möjligen kan beklaga är att arbetsgrupperna inte har kommit till ståndtidigare. Detsammagäller på området för . Arbetet med att förbereda justden nordiska biten har kommit i gång litet sent. Dessa saker hänger ju väldigtnära samman med varandra - vad som händer här i och vad som händer inomEuropa. Det är ingen tvekan om detta. Jagdelar statsrådets uppfattning att det behövs information. På alla möjliga hållmåste man fä veta vad det hela innebär, för jag tror att mycket av den oro somkan konstateras i stor utsträckning beror på okunnighet. Det är viktigt attmänniskor får klart för sig vad det här gäller. Då kan man också komma medmotfrågor som fordrar ytterligare belysning. Det skall vi inte bortse från. Vadsom något förvånar mig - jag var inne på detta tidigare - är att rådet förEuropafrågor innefattar personer med intressen på det fackliga området, päindustriområdet och på näringslivsområdet. Jag fasthåller vid frågan om detinte skulle vara av intresse att det även fanns en parlamentarisk delegation,som fick delta i det här arbetet och på det sättet kunde medverka fill enlösning samt fick sådan information att parfierna kände sig varainformerade om vad som passerar. Närdet gäller detta med EFTA:s resurser tycker jag det är bra att statsrådet sadeatt man frän svensk sida jobbar på, och jag är glad över detta. Men hur skallman göra om något av EFTA-länderna framhärdar? Finns det någon sorts nationelllösning, så att man kan medverka till att det blir ett bättre sakernastillstånd? Jagvill gärna säga att ingen skugga skall falla pä dem som arbetar inomEFTA. De gör ett utomordentligt arbete, men tiden är så långt framskriden somden är. Detta är det faktiska förhällandet - man kan inte kräva mer avvederbörande. vill jagframhålla att det är viktigt att de miljöpolitiska aspekterna. och den västeuropeiska integrationen som vinått enighet om här i , kommer till mycket klart uttryck i det fortsattaarbetet. Det skulle vara en stor förlust om det gick bakåt på det området.Något sådant kan vi absolut inte acceptera. 22 (vpk) replik: Jag vilj först än en gång säga att vi ärsjälvfallet från vårt partis sida måna om det internationella samarbetet. Vi ärmåna om det nordiska samarbetet - vi har alltid varit med och stött deframstötar som gjorts härvidlag. Frågan är: Vad kommer att hända med , med svenskaviktiga politiska områden, med viktiga samhällsområden, när vi nu är bereddaatt gå in i så långtgående harmoniseringar som det är fråga om? Då måste jag tyvärr säga till att debatten omhur harmoniseringen - icke-medlemskapet - kommer att påverka trovärdigheten ivår alliansfrihet och vår neutralitetspolitik har man undvikit att gå in på.Saken har inte tagits upp i större omfattning i propositionen - den har intetagits upp till diskussion, inte utvecklats, under riksdagsbehandlingen. Dettabeklagar jag, för jag tror det är viktigt att så sker. Det hade varit bra omden debatten satts i gång , för den kommer vi inte undan längre fram.Det är därför jag sökt driva denna debatt, något som tydligen retat uppmånga - dock icke . sade till mig under det öppnautskottsförhöret i ärendet, när jag ställde den fråga som jag upprepat här , att vär neutralitet bestämmer vi själva. Ja visst, men för att vi självaskall kunna bestämma neutraliteten måste det också finnas ett underlag. Vad somgör mig och mitt parti oroliga är att det underlaget urholkas genom dessaharmoniseringar. Jag har nämnt några exempel; jag skall inte upprepa dem. Detfinns många andra exempel, som jag inte hunnit ta upp. Det här är viktigt, ochdenna debatt och denna analys saknar vi i propositionen och i utskottsbetänkandet.Det är därför jag har drivit frågan. Självfallet är den svenska neutralitetspolitiken, denalliansfria politiken, viktig både för och för stabiliteten i Norden.Jag säger det för att något återvända till de frågor som ställdes till mig fråncenterns sida. Detta är självklart - jag har jobbat med de här frågorna underalla mina år i och har alltid stött den här politiken och ansett denvara riktig. Men ser man ett hot mot detta, och det är därför vi är oroligaoch väcker frågan. Får jag först säga beträffande ochCOMETT att här finns en EG-EFTA-arbetsgrupp som diskuterar utbildning. Därtrycker vi på. Vi har fått information som säger att det nu sker en öppning närdet gäller COMETT. Däremot ser förslagen mindre hoppfulla ut i fråga omErasmus, Men vi skall självfallet fortsätta att driva på beträffandeutbildning, för vi är mycket väl medvetna om hur väsentligt detta är förmedborgarnas . Det finns självfallet med i vårt synsätt. Vi går ocksåvidare med dessa tankegångar genom att stödja rörlighet för människor. Detskall ju inte bara handla om att varor och kapital kan röra sig fritt, utanäven vi människor skall ha denna möjlighet. Självfallet är det också en ambition för somEFTA-land att driva Prot. 1987/88:114 parallellitetskravet så långt detta är möjligt. och den västeuropeiska integrationen Efter mötet i är det från halvårsskiftetÖsterrike som övertar ordförandeskapet i EFTA. Vid en sammankomst medmin österrikiske motpart fick jag helt klart för mig att man har en godberedskap för att fortsätta med de olika frågor kring vilka det sker ettsamarbete mellan och . Vad beträffar frågan om en EG-delegation i harjag inför kammaren redovisat att har talat öm för EG ochkommissionen att vi skulle välkomna en delegation i , Vi ser det sompositivt att på det sättet få representation och även få möjligheter att här ilandet föra en dialog. Jag kan försäkra kammaren att detta blir en av de frågorsom statsministern kommer att behandla vid sitt besök i . När det gällei- vill jag återkonima till hursamordningen sker i . Därvidlag är det ju så att ivintras uppdrog åt alla de nordiska ämbetsmannakommittéerna att gä igenom EG:sarbete med den inre marknaden och se hur detta förhåller sig till det nordiskasamarbetet. Det blir ju fråga om att undersöka vad kan bidra med och hurman kan dra nytta av detta - precis som sade - i vårt Europaarbete.Denna verksamhet pågår för fullt, och avsikten är att man skall ge en förstalägesrapport vid de nordiska samarbetsministrarnas möte med presidiet senare imaj. Så till frågan om information. Alla är medvetna om hurväsentligt det är med information om Europafrågorna. Regeringen ger löpande informationom sitt förhållande till det västeuropeiska integrationsarbetet. Regeringenpublicerar en redovisning om relationer till EG och tillEG-EFTA-arbetet, Denna redovisning delas ut till samtliga riksdagsledamöter.Sveriges EG-delegation i redovisar också vad som har skett inomEG. Även den redovisningen delges . Vidare ges ett antal skrifter ut , där bl. a. samarbete med EG tas upp. I raden avinformationskällor skall jag också nämna att ytterligare dokument nu ges i formav propositionen och betänkandet. Regeringen kommer självfallet att verka för én fortsattomfattande informationsverksamhet. Jag har ju också redan nämnt att det skernära kontakter mellan departement och utrikesutskott. Om utskottetönskar att regeringen med jämna mellanrum, efter möten eller liknande, kommertill utskottet och gei information, kommer regeringen naturligtvis så snartutskottet kallar. EFTA-delegation har, i varje fall ,varit den plattform eller den kontaktyta som regeringen haft speciellakontakter med. Regeringen har också möjlighet att geutrikénämnden information.Om man skall förändra EFTA-delegationen, ligger detta arbete inte inomregeringens ansvarsområde, utan detta ankommer på . Regeringen ärsjälvfallet beredd att i fortsättningen ge information även i dettasammanhang. herr talman, slutligen påminna att det pågår én liberalisering, vilket utskottet harnoterat, av den svenska valutaregleringen. Refinansieringskravet viddirektinvesteringar utomlands har avskaffats, och möjligheterna att förvärvautländska aktier har ökats med Sverigeoch den västeuropeiska integrationen syftet att på siktavskaffa alla restriktioner. På samma sätt har en liberalisering avfastighetsförvärv utomlands, enligt samma kriterier.som gäller fördirektinvesteringarna, också inletts. Jagskulle vilja hävda, herr talman, att liberaliseringsarbetet när det gällerkapitalrörelser kommer att fortsätta med siktet inställt på att sålångt som möjligt skall kunna delta i det västeuropeiska samarbetet. Men påmånga av dessa områden har EG ännu inte bestämt sig. Därför är det svårt förden och för andra EFTA-länder att i det här lägetkonkretisera sig. Anf.24 () replik: Jag är tacksam för de preciseringar som utrikeshandelministern justhar gjort, att regeringens ambition i likhet med utskottets också inkluderarmedborgarnas i och att vår strävan inte enbart rör lika villkor förföretagen utan också för svenska medborgare. Jag är medveten om att utsikternaser ljusare ut när det gäller vår möjlighet att komma med i COMETT-programmet.Men trots allt är kanske Erasmus-programmet väsentligast. Jag måste då fråga omregeringen har gett klara signaler om att naturligtvis är berett attmedverka också i finansieringen, om kommer med i dessa program. Jagfrågade tidigare om regeringen har bestämt sig när det gäller ett svensktdeltagande i SCIENCE-programmet. Det vore värdefullt att få ett besked. Jagtror att vi måste arbeta med Erasmus-frågan i alla fora där det är möjligt, ochvi måste framföra våra synpunkter på vad det betyder för svenska ungdomar, försvenskt kultursamhälle och för svensk framtid i vid mening. Jag menar attdetta är en ytterligt väsentlig fråga. I detta sammanhang har vi möjligheteratt försöka förbereda oss själva. Där har regeringen en uppgift vid sidan avarbetet inom EFTA och ute i . Det är mycket väsentligt att de svenskauniversiteten och de svenska högskolorna på hemmaplan förbereder sig. Anf.25 () replik: Jag är medveten om den liberalisering som har skett när det gällervalutaregleringen och som statsrådet nu refererade till, vilket jag noterar medstor tillfredsställelse. Jag refererade också till detta i mitt anförande.Frågan är vad som blir fortsättningen. Statsrådet ser det nu som sannolikt attliberaliseringen kommer att fortsätta, men vad slutmålet är försvann någonstansi dunklet och i dimman. Tror statsrådet att det är möjligt att etablera denfria marknaden också för tjänster, som sägs vara ett mål, utan att man ocksåparallellt har fria strömmar för kapitalet? Jag tror att detta är mycketosannolikt. Det vore klargörande om ville förtydliga sin ochregeringens inställning på den punkten. Detsammagäller frågan om etableringsregler för företagen. Om företag som ärinternafionellt verksamma i många länder skall kunna ha sin bas i måsteockså det omvända kunna gälla.