prot · GB0963 · 1987-12-31 00:00:00 — finnalitet uppmuntran i mitt inlägg-även om det från och med nu i stort sett är slutpå denna uppmuntran i mitt manuskript ... Det är självklart att man kan komma på många fler åtgärdersom är bra för unga människor än vad regeringen redovisat i sina 100 punkter.Kanske kan man hitta något som regeringen inte tänkt på, kanske finns det blandoss önskemål som regeringen redan har bestämt sig för att inte ta hänsyn till. Jag skall aktualisera några områden där harönskemål som regeringen inte lyckats tillgodose . För väldigt många ungdomar är bostadsfrågan ett av destörsta problemen. Häromkvällen sändes t. ex. ett inslag i TV som visade hur enung familj sökte lägenhet och lyckades hyra i andra och tredje hand , men det såg hopplöst ut för familjen att få tag i en egen lägenhet.Det var skötsamma ungdomar. Märkligt nog var just skötsamheten ett problem för dem. Vifick höra att de hade kunnat få förtur i lägenhetskön om de hade haft kriminellbelastning -eller på annat sätt var negativt socialt-belastade. Många som togdel av det TV-progrämmet kände säkert att det är svårt att acceptera sådanaurvalsförhållanden, även om man har förståelse för att människor med socialaproblem måste få nya chanser här i livet. Bland regeringens "100 åtgärder" finns flerapunkter som gäller just bostadsfrågan för de unga. Det kan inte nogunderstrykas hur viktigt det är att kraftfulla insatser görs just pä dettaområde. Man kan inte bara skylla på kommunerna. Jag förutsätter att regeringenföljer de här problemen och undan för undan försöker medverka tillförbättringar. Kanske kan statsrådet ge några färska besked här ? Tyvärr har andra åtgärder från regeringen gjort att justsmå lägenheter som bl. a. ungdomar efterfrågar "renoverats bort" ochsammanslagits till större lägenheter, som blivit mer attraktiva förfastighetsägarna. Bostadsfrågorna har av behandlats i enomfattande motion. Jag vill här endast aktualisera en enda del, som kanskeungdomsministern kan "puffa" litet extra för: föreslåratt ungdomars sparande på bosparkonto i bank bör gynnas av skattefrihet frånränta, precis som vid sparande i allemanssparandet. På de flesta arbetsplatser finns skyddsombud som har tilluppgift att ta till vara arbetskamraters säkerhet på arbetsplatsen. Folkparfiet har åtskilliga gånger föreslagit att reglernaför skyddsarbetet i skolan skall uppmärksammas. Det är dubbelt så vanligt attelever skadas i . skolan som att vuxna skadas i arbetslivet. Den arbetsmiljölag som antogs 1978 omfattar ävenskolelever från årskurs 7. föreslog att regeririgenskulle vidta de författ-ningsmässiga åtgärder som fordras för att elevernaskall kunna medverka i skyddsarbetet. Ärendet ligger kvar på utbildningsdepartementet- trots att det snart gått . Kan ungdomsministern lova att"puffa" litet extra för detta? Vi vet att alltför många ungdomar går till skolan medrädsla för att råka ut för s. k. mobbning av olika slag. Det är klart att alla som arbetar med unga människor harförsökt vidta åtgärder mot detta. Om man skall ha ett avsnitt om ungdomsfrågori den här debatten, måste något ändå nämnas om saken. När mobbningen studerats, har viss förvåning överskadornas omfattning redovisats. , som representerar idenna kammare, är läkare med barnmedicin som specialitet. Hon har i debatter ommobbning bl. a. sagt att man inte alls hade blivit så förvånad över mobbningensomfattning, om man registrerat alla skador på barn som skolhälsovården möter.Sådan registrering av skador har i företagshälsovården varit en utmärkt grundför skyddsåtgärder. har fått i uppdrag att ta initiativ tillregistrering av samtliga skadefall som kommeri kontakt med hälso-ochsjukvården. Det är viktigt att statistiken utformas sä att den fångar upp ävende för barn och ungdomar speciella riskerna. Anser ungdomsministern att han kanmedverka till detta? Förvisso förekommer mobbning även bland vuxna. Säkert harvuxnas tendenser till mobbning grundlagts redan i skolan. Därför måste vianstränga oss för att ge skolans folk på alla nivåer en handlingsberedskap närdet gäller mobbning. Kanungdomsministern medverka till det? Ofta möts skolans folk, liksom polis och socialarbetare,av den attityden bland ungdomar att det är "gratis" att begå brott avolika slag. Samhällets möjligheter att se till att "det händer något"är ganska begränsade. Därför är det som står i punkt 97 bland regeringens"100 åtgärder för ungdom" mycket bra. Den som döms till villkorligdom eller skyddstillsyn kan åläggas "att göra rätt för sig". I punkt 96 aviserar regeringen "åtgärder för att frånsamhällets sida reagera betydligt snabbare på brott av ungdomar". Det ärockså bra. har i en omfattande motion givit förslag tillåtgärder angående s. k. vardagsbrott. Där finns motsvarande punkter också med. Snatterierna har ökat. Det finnsrisk för att snatteri kan bli inkörsport till kriminalitet för ungdomar. Därförbehövs kraftfulla åtgärder för att komma till rätta med detta. a. föreslagit att s. k. ordningsbot skall kunna införas för snatteribrott.Det kan bl. a. gälla för ungdomar som snattar. Kan ungdomsministern medverkatill att regeringen tar itu med detta? 2,5 miljoner svenskar är engagerade i idrottsrörelsen. Dentorde vara vår största folkrörelse. Massmedia rapporterar om goda svenskaidrottsprestationer på toppnivå. Svenska idrottskvinnor och idrottsmänrepresenterar mycket ofta sitt land på ett förnämlig sätt. Det gäller inteminst våra handikappidrottare. som ärföredömen för handikappade i hela världen. som svenska toppidrottsmän för namn uti idrottsväri-den, arbetar mängder av ledare helt ideellt runt om i våraklubbar. En enorm insats för fostran av vår ungdom görs av dem som iidrottsföreningarna leder träning, sköter lokaler och materiel, tvättaridrottskläder och skjutsar ungdomarna till träning eller tävling. I ganska småsammanhang ställer ledare upp för att uppmuntra, berömma och trösta. Tillsammans med ideella insatser på andraungdomsverksamhetsområden är idrottens ledarinsatser ovärderliga i vårdemokrati. Det är viktigt att all sådan verksamhet uppmuntras pä allatänkbara sätt. Idealiteten och frivilligheten måste stödjas. Statens - liksomkommunernas -insatser skall vara så utformade att föreningarnas frihet i såstor utsträckning som möjligt garanteras. Folkpartiethar i flera motioner föreslagit åtgärder för idrotten. Jag vill här endast ta upp ett par relativt periferaexempel, med förhoppning om att idrottsministern skall hinna kommentera dem -eller åtminstone få tips till fortsatt agerande i departementet. Det ena exemplet gäller den s. k. toppidrotten. Mångatycker att toppidrotten i vissagrenar handlar alltför mycket om pengar. Nuärdet dock så, och det spelar inte särskilt stor roll vad vi tycker. Ganska många svenska idrottsmän har flyttat utomlandsdärför att skattereglerna blir bättre för dem då. I motionen har jag t. ex. föreslagit att ett system liknande skogskonto skall införas föridrottsmännens höga inkomster. Det skulle innebära att delar av dessainkomster kunde fördelas på . Säkert skulle fler idrottsmän medsådana villkor stanna i . Det skulle gynna både statens finanser ochidrotten i vårt land. Är idrottsministern beredd att "puffa" fördenna möjlighet? Ett annat exempel gäller de s. k. regionalaidrottsgymnasierna. Det är gymnasieskolor med idrottslig specialinriktning, somfinns relativt nära elevernas hemorter. Eleverna får tillgång till kvalificeradidrottsutbildning och träning, men eftersom de rekryteras regionalt kan defortfarande vara aktiva i sina hemmaklubbar.Nu har centrala studiestödsnämndenavslagit ansökan om inackorderingstillägg för studerande vid några sådana gymnasieskolori . Enligt uppgift beviljar CSN inackorderingstillägg endast till eleveri riksidrottsgymnasierna. Detta är en gymnasieskolform som blivit mycket uppskattadav både eleverna, idrottsrörelsen och . Man begär nu attkommunala idrottsgymnasier av typ "Smålandsmodellen" skall fåfortsätta i en femärig försöksverksamhet. Kan idrottsministern ge några löftenom detta? Det här var ett axplock från många områdensom har anknytning till speciella ungdomsfrågor. Det finns anledning förriksdagen att ganska ofta söka efter speciella "ungdomsvinklar" i detpolitiska arbetet. 18JAN HYTTRING (c): I detta inlägg tänker jag närmast beröraungdoms- och idrottsfrågor. Låt mig börja med ungdomsministerns samladeredovisning av ungdomsfrågorna. Vid enförsta anblick kan det verka imponerande att man har 100 punkter. Meninnehållet torde vara viktigare än antalet punkter. De flesta partier kansäkert prestera en sådan sammanställning här i kammaren, om man tar i akt allade förslag som har väckts i motioner och som har debatterats under deu härallmänpolitiska debatten närdet gäller skilda ämnesområden. Så är fallet medcentern, och jag tänker återkomma till några av våra förslag som jag tycker hörhemma i det här blocket och som kanske inte särskilt uppmärksammats i de 100punkterna. I mångt och mycket delar naturligtvisungdomsministerns syn på dessa frågor, men det behövs vissa kompletteringar. Nuhar ansvarigt statsråd för kultur lämnat kammaren, men jag vill säga att tillungdomsfrågorna hör utan tvivel många av våra viktiga kulturfrågor. har föreslagit att det skall bildas en kultur- ochfolkrörelsefond, som skall få intäkter från statens spel- ochlotteriverksamhet. Detta skulle vara ett viktigt instrument för att tillförafolkrörelserna, framför allt på ungdomssidan, nödvändiga resurser så att de kanutveckla olika kulturaktiviteter. Frågan om folkrörelsernas spel- ochlotteriverksamhet har ju utretts, och till en närmare debatt härom får vinaturligtvis återkomma när betänkandet föreligger. Men vi vill redan nu fräncenterns sida markera vad vi tycker är rimligt i fråga om de olikainriktningarna. Vi föreslår att Litteraturfrämjandet skall få 500 000 kr.extra för att satsa på barn- och ungdomslitteratur. Det visar sig att det intefinns så mycket god barn- och ungdomslitteratur på marknaden som vore önskvärt.Det är fråga om en viktig del i barns och ungdomars fostran på det kulturellaområdet, som man har stor nytta av livet igenom. Detsamma gäller utvecklingen inom videogrammarknaden. Jagtänker närmast på att uthyrning av videogram har-fått en eriormt storomfattning. Många hushåll har tillgång till videoapparater. Enligt centernsbedömning finns det på marknaden ytterst få videogram med kvalitet för barn ochungdomar. Man skulle kunna organisera det så, att Litteraturfrämjandet får iuppdrag - i likhet med vad som gäller inom bokmarknaden - att ta framkvalitetsvideoprogram och förmedla dem till framför allt barri och ungdomar mengivetvis även till äldre. Vi tycker också att man skall öka stödet tillstudieförbundens kulturverksamhet. Studieförbundens verksamhet omfattar mångaungdomar. Jag vågar påstå att det finns en strävan hos studieförbunden attutöka den deleri av ungdomsverksamheten om man får möjlighet därtill. Här harju redovisats vilka problem studieförbunden har, och vi tycker skall göra speciella satsningar framför allt för ungdomarna och kultureninom studieförbunden. För att återvända till videogrammen vill jag säga att dethar varit långa diskussioner om huruvida man skall införa en förhandsgranskningav vad vi kallar våldsvideogram. Det föreligger inget förslag , men centernkräver att man inför en sådan förhandsgranskning. Jag har noterat attstatsminister , bl. a. i tidningen , har förklarat att hanhar intresse av att det läggs fram ett förslag om införande av sådanförhandsgranskning. Jag vill fråga ungdomsministern om han delarstatsministerns uppfattning och är beredd att i regeringen medverka till attett förslag om förhandsgranskning av våldsvideogram kommer upp till behandlinghär i kammaren. En anriaii viktig del inom ungdomsområdet ärungdomsorganisationernas möjligheter att verka. Vi har, liksom statensungdomsråd, konstaterat att det föreligger eftersläpriingar härvidlag. Närkonsumentprisindex ökade mellan 19S0och 1985, ökade det centrala stödettill ungdomsorganisationerna med . har gjort beräkningar och funnit attstödet skulle behöva räknas upp med 90 milj. kr. för att det beloppsmässigtskulle bli samriia riivå som man hade . I regeringens budgetpropositionföreslås visserligen ökat stöd för ungdomsorganisationerna, men det är enligtvår bedömning klart otillräckligt. Det är naturligtvis inte bara stödets storlek som ärviktig för ungdomsorganisationerna, utan det är också viktigt hur det ärutformat. Det föreligger i det avseendet förslag, som man inte har tagitställning till i budgetpropositionen. Jag skulle vilja vädja tillungdomsministern att snabbt lägga fram förslag, så att man får en klaruppfattning om hur stödet kommer att utformas. Det finns remissinstanser somhar uttryckt önskemål om en viss utformning av stödet. Jag tror att det ärviktigt för ungdomsorganisationernas framtida verksamhet att det faktiskt blirklarhet i frågan hur stödet skall vara utformat -vad man kan räkna med när detgäller ökat stöd osv. Ytterligare en fråga som är viktig för ungdomar gäller detstudiesociala stödet. vet vi att det kommer en proposition sä småningom.Frågan har varit föremål för utredning, och utredningen är oenig. Jag vill härupprepa förslag om införande av studielön. Det är det enda radikalaförslaget som skulle innebära klart förbättrade möjligheter för ungdomar attstudera. Detta är inte minst viktigt för de urigdomar som har småekonomiska möjligheter att få förmånen att studera. Man har pratat mycket omden sociala snedrekryteringen, och det är klart att införande av ett system medstudielön skulle rätta till den bristen i allra högsta grad. Det finns fler punkter att redovisa. Frågan om bostäder åtunga än föremål' för en stor diskussion. Här i , och. kanske pä deflesta orter i , är det problem för unga närdet gäller att fä bostäder.Dét som behövs för att de unga skall få bostäder är att det finns mindrelägenheter, som inte har så hög hyra. Men vi kan från sida konstateraatt regeringen har stimulerat sammanslagningar till större lägenheter av mångasmå i samband med upprustning med hjälp av ROT-anslag osv. Detta gårriaturligtvis stick i stäv mot strävan att skaffa bostäder åt ungdomar. 'V'i tycker också att man skall införa personligainvesteringskonton och ge stimulansbidrag till byggande av mindre lägenheter. De värnpliktigas förmåner är eri annan viktig fråga. 11982års valrörelse lovade socialdemokraterna att höja dagpenningen till . Det föreslår man nu i budgetpropositionen för nästa budgetår. Men skulle man infria löftet, borde man höja till . ; så stora har prisförändringarna varit . Jag.skall gå över till idrotten, som är en avde största folkrörelserna i vårt land, med 40 000 lokala organisationer. Manräknar med att det finns 400 000 ideellt arbetande ledare inom idrotten. Debidrar naturligtvis -till en stor samhällsnytta i form av förbättrad folkhälsaoch fostran till positiv social gemenskap och personligt ansvarstagande. Prot.1987/88:63. Prot.1987/88:63' Det återstår dock ganska mycket att göra på detidrottsliga området. Jag skall beröra frågan om idrottensfinansieringsmöjligheter, en fråga som har berörts i debatten.Gjorda undersökningar visar att finansieringsmöjligheterna har minskat. Denhårda, ekonomiska vardagen i idrottsföreningar kan och bör underlättas genomatt utrymmet för egna initiativ utökas genom lotterier och bingospel. Jagåterkommer till den debatten när regeringens proposition föreligger. vill öka stödet till idrotten och föreslår i enmotion till årets att anslagen skall höjas med 15 milj. kr. utöver vadregeringen har föreslagit. Inriktningen på vårt förslag är liksomRiksidrottsförbundets ungdom och motion. Det är i första hand dessa områden somskall ha nytta av det ökade stödet. Om man ser till specialförbundens möjligheter attfinansiera sin verksamhet upptäcker man att det finns stora skillnader mellandem i det avseendet. De publikdragande sporterna har naturligtvis störremöjligheter till sponsring och reklamintäkter, medan andra specialförbund harytterst små möjligheter därtill. Deras medlemmar betalar stora kostnader försitt idrottsutövande. Med ett större anslag kan bördan bli mindre tung för demånga utövare och ledare som har ett hårt och slitsamt arbete inom småspecialförbund. För att få mångfald krävs ökade insatser för dessa förbund. Även om distriktsorganisationerna får stöd från landstingoch andra bidragsgivare, är naturligtvis deras ekonomiska vardag hård. Med ettökat stöd finns vissa möjligheter att förbättra situationen, om än inte fulltut. En annan fråga gäller sociala avgifter och ersättningartill idrottsutövare. Idrottsrörelsen har själv presenterat olika förslag, mendet har ännu inte lagts fram något förslag frän regeringen i den frågan. Detenda som har kommit och som har beslutat om är att sociala avgifterinte skall beräknas på ersättningar under ett halvt basbelopp. Vi tycker attdet är klart otillräckligt och kräver att regeririgen utreder huridrottsutövare skall kunna få ett gott försäkringsskydd utan att klubbarnasekonomi raseras. I avvaktan på en sådan utredning föreslår vi till åretsriksmöte att det inte skall debiteras några sociala avgifter på ersättningarsom understiger två basbelopp. Det skulle vara ett verksamt medel att ökaidrottsklubbarnas möjligheter att finansiera sin verksamhet. Så till frågan om inkomster från spel och lotterier. Detsom har hänt är att staten istorutsträckninghar infört spel med direktdragning,s. har denna typ av spel förbehållits ideellaorganisationer. Staten har här gjort ett stort intrång, varför föreslåratt staten upphör med den sortens spel. Antingen kan man upphöra med detta slagav lotterier eller, om man vill fortsätta med dem, tillföra de ideellaorganisationerna inkomsterna från spelet. , herr talman, skall jag säga några ord omidrottshögskolan i . Regeringen föreslår att det skall inrättas ettidrottscenter i med ett antal professurer. Det skulle vara svaret påden begäran som fattade beslut om förra året, dvs. att frågan om ensjälvständig idrottshögskola skulle utredas. Vi i utredningen ariser att dekrav som ställde inte har uppfyllts. Med tanke på de direktiv somutredningen fick var det kanske inte heller möjligt att göra det. Regeringen har ändrat den angivna Regeringen sade nämligen att.utbildningen i sä fallmåste inrymmas i de medel som högskoleväsendet har till sitt förfogande.Men det är naturligtvis omöjligt att inrätta en sådan högskoleutbildning utanökade anslag. föreslår nu att säger nej tillregeringens begäran om ett idrottscenter i och att det i ställetinrättas ett idrottsvetenskapligt institut på Lugnet i . Vi föreslårvidare att det anordnas en 120-poängsutbildning i ämnet idrott vid högskolandär. Det skulle på ett bättre sätt tillgodose idrottens behov och intresse aven särskild idrottsutbildning. 19JAN JENNEHAG (vpk): Ungdomsfrågor gäller framtid. I denallmänpolitiska debatten rangordnas tydligen framtiden lågt. Det är fem gångerfler åhörare än riksdagsledamöter i lokalen. Jag hoppas att de övriga 345ledamöterna just nu har något verkligt viktigt för sig. Efter denna någotresignerade fundering övergår jag till regeringens program för denna framtid. Kommunistisk Ungdom utsåg tillSveriges slöaste minister. Som alla förstår var det ingen markering av att UlfLönnqvist som person skulle vara arbetsskygg och bara satt på departementet ochkliade sig helt förlamad av lättja. Syftet var att peka på hela regeringensoförmåga att hantera ungdomsfrågorna. har regeringen lagt fram ett programsom man kallar "100 åtgärder för ungdom". Det låter som enverkligt massiv satsning av en handlingskraftig regering. I budgetpropositionenfinns på närmare 30 sidor en analys och ett resonemang kring ungdomenssituation, en analys som i mänga stycken måste anses riktig. När man sedanfinner att detta 100-punktsprogram med några få positiva undantag mest bestårav upprepningar av tidigare års åtgärder, otydligheter om vad man tänker görakonkret och direkt repressiva åtgärder mot ungdomen, framstår programmet som enjättelik dimridå. Var finns helhetssynen i denna sammanställning av olikadepartementsförslag? På vilket vis gynnas ungdomen av att Isolera Sydafrika-kommitténfår pengar? Det är utmärkt och helt nödvändigt att stöds av samhället föratt hjälpa de förtryckta i den vidriga diktatur som råder i . Mennågon insats för ungdomen i innebär det naturiigtvis inte. På vilket vis förbättras förhållandena för ungdomen genomatt man höjer minimiåldern för övningskörning med bil? Det är entrafiksäkerhetsfråga och ingenting annat. På vilket vis gynnas ungdomen av attdet läggs fram ett förslagom förbud mot att bära kniv, även om förslaget i sigkanske är värt att fundera över? Gynnas ungdomen av att vi får sämrerättssäkerhet än man har i andra länder, när det läggs fram ett förslag omsärskilt domstolsförfarande för just ungdomsgrupper? Regeringen skriver ipropositionen: "För att förebygga våld är det nödvändigt att vi kanbygga ett samhälle där alla har del av grundläggande rättigheter. Rätten tillutbildning, arbete och bostad samt till en meningsfull fritid är viktiga inslagi välfärdspolitiken inte minst för unga människor. Brister i sådana grundlägganderättigheter skapar ofta aggression, hat, hopplöshet och resignation, sådant somkan övergå i öppen aggression och öppet våld." 3 protokoll 1987/88:63 - 64 Denna analys är naturligtvis riktig. Men regeringen gör iverkliginening inte något föratt lösa dessa problem. Eftersom regeringen intevill göra något åt de grundläggande problemen, föreslår man också heltföljdriktigt hårdare tag och snabbare reaktioner från samhället mot unga sominte håller måttet. Myndighetsåldern i är satt till 18 är. Då räknasman i de flesta sammanhang som vuxen och ansvarig för sina handlingar. Men iverkligheten förvägras man rätten att ta ansvar för sitt eget liv. Man har oftavarken ekonomiska eller praktiska möjligheter att klara sig själv - att flyttahemifrån och ha en egen ekonomi, ett eget liv. Ungdomsarbetslösheten är i grunden en del av den övrigaarbetslösheten. Det är alltså inget problem för sig utan en del av allt detövriga. Men arbetslösheten bland-unga människor är särskilt allvarlig, eftersomdet handlar om deras första möte med arbetsmarknaden. kan därför ungamänniskor som tvingas till arbetslöshet få betydligt större problem än äldre. Mänga ungdomars situation kännetecknas av otrygghet, dåligekonomi och bristande framtidstro. Självkänslan blir heller inte bättre av i alla sammanhang betraktas som ett problem, som någon som måste utsättasför särlösningar. Men "ungdomsproblemen" beror faktiskt inte päungdomarna själva. De beror helt enkelt på att ungdomen förvägras sä självklarating som arbete och möjlighet att försörja sig själv, en bra utbildning och enegen bostad. Här innebär alltså regeringens 100-punktsprogram intenågon förändring. Det är fortfarande särlösningar som gäller, dvs. regeringenanser fortfarande att det är ungdomarna själva som är problemet och inte attdet är samhället som det i grunden är fel på. Vpk har i sina olika motioner för rätt till arbete,förbättringar inom skolan och en ny bostadspolitik lagt fram en rad förslag somi verklig mening formar grunden för ett åtgärdsprogram-för ungdomen. Till dekonkreta förslag vi lägger fram hör följande: - Anslå 500 miljonertill förbättring av skollokaler. - Fastställ iskollagen att elever utari kostnad skall ha tillgång till skolmåltider sommotsvarar en tredjedel av det dagliga näringsbehovet. - Ge elevernarätt att utse fullvärdiga skyddsombud. - Öka satsningarnapå grundskola, gymnasium och folkhögskola. - Ge 7 miljonertill fria kulturgrupper. - Anslå 41.7miljoner till idrottsföreningar med ungdomsverksamhet. - Anslå 4miljarder för inrättande av fasta arbeten inom kommun och landsting. - Inför studielön- som bidragsdel som ett första steg. - Sätt stopp föromvandling av hyresrätt till bostadsrätt på bristorter. - Stifta lagarsom stoppär andrahandsuthyrning till oskälig hyra. - Stoppautförsäljningen av allmänriyttan. - Ökabostadsbyggandet - detta är det inte minst viktiga.