prot · GB0985 · 1987-12-31 00:00:00 — Det firins flera yrkesgrupper vilkas situation det finns särskildanledning att uppmärksamma, bl. a. för att deras arbete ofta är ettensamarbete. har liksom i motion tagit upp frågan omarbetsmiljön inom . Vi menar att det där finns alldeles speciellaproblem att bearbeta. Förutom att arbetstagarna har ett ensamt och många gångertungt arbete, kan det också uppstå konfliktsituationer där kraven på en godarbetsmiljö ställs mot vårdtagarens rätt fill integritetsskydd. Över huvudtaget är det fråga om ett grannlaga arbete, som ställer stora krav påvårdbiträdet och som därför ofta kan bli psykiskt påfrestande. Det gäller inteminst unga arbetstagare. Eftersom det är ett faktum att många unga lämnarvårdyrket efter endast en kort fid, måste problemen uppmärksammas mycket mer änvad som varit fallet: har tagit upp den saken i ett särskiltyttrande. Engrupp människor som också har ett ensamt och synnerligen riskfyllt arbete är desom är verksamma med skogsarbete. I en centermotion av m.fl.begärs därför åtgärder för att öka säkerheten i den här verksamheten, bl. a.genom att arbetarskyddsstyrelsen ges i uppdrag att initiera en fortsättning påprojektet . Det föreslås att medelanvisas ur arbetsmiljöfonden för detta projekt. Utskottethar avstyrkt motionen med hänvisning till att det ankommer på fondens styrelseatt prioritera utbildningsinsatser. Det kan i och för sig vara riktigt, meneftersom skogsbruksarbetet är en så synnerligen olycksdrabbad verksamhet, anservi att det är påkallat med en meningsyttring från i frågan. Jag yrkardärför bifall till reservation 10. Tillsist vill jag yrka bifall också till reservation nr 11, som gäller frågan omluftkuddeskydd i yrkesmässigt använda personbilar, vilken . tagit upp i en motion. Det kan numera knappast vara något tvivel om atten allmän användning av luftkudden skulle ge många yrkestagare ett skydd som dei dag i praktiken saknar. Med tanke på hur vanliga arbetsskadorna i det härsammanhanget är finns det stor anledning att ta till vara den nya teknik somutvecklats och som dessutom redan är väl prövad i andra länder. Arbetsmiljön,m. 124 (): Jag skall försöka fatta mig kort och på ett rakt sätt ta upp deförhållanden som jag har velat aktuaHsera genom en motion - So702 - sombehandlas i det här betänkandet. Viär några socialdemokrater som i motionen krävt att en översyn företas av denförebyggande företagshälsovården och att åtgärder vidtas för attarbetsplatserna bättre än nu skall kunna anpassas till den enskildes behov. Det är enligt minuppfattning mycket angeläget att det sätts in åtgärder för Arbetsmiljön,m. att komma till rätta medden utslagning som sker i arbetslivet. Den ökar på ett oroväckande sätt behovetav skyddade och halvskyddade arbetsplatser. Jag anser att det är mycketangeläget att komma till rätta med dessa förhållanden. Det måste till ettallmänt medvetande om behovet av bra arbetsplatser, så att utslagning inte kankomma i fråga. Uppstår skador i arbetet bör produktionen också svara för dekostnader som utslagningen föranleder. Ansvaret får inte lastas över på detallmänna. En anställd måste så långt möjligt kunna vara kvar på sinarbetsplats, och uppstår en begynnande skada måste allt göras för att anpassaarbetsplatsen till arbetstagarens behov. Kunde medvetandet om förebyggandeföretagshälsovård bli mycket bättre och kunde arbetsplatserna bättre än nuanpassas till den enskilda personens behov, skulle utslagningen minska kraftigtoch således även behovet av skyddade och halvskyddade arbetsplatser. Jaghar här velat markera min inställning, att det krävs kraftfulla åtgärder föratt förbättra företagshälsovården och för att anpassa arbetsplatserna till denanställdes behov. Den översyn som omtalas i betänkandet måste ta sikte på attordentligt påtala behovet av att arbetsplatserna anpassas till den enskildesförutsättningar och av att företagshälsovården byggs ut så att den anpassastill de krav som ställs på goda arbetsplatser. Jag anser att det skulle minskautslagningen kraftigt - och således spara både lidande och pengar -att se tillatt arbetsplatser och företagshälsovård blir bättre. Anf.125 (): Jag skallfatta mig mycket kort. Jagskulle vilja tala om för att på s. 5 i utskottets betänkande stårprecis det som tar upp. Där sägs att rehabiliteringsutredningenhar i uppdrag att pröva hur rehabiliteringsåtgärder kan sättas in på ett tidigtstadium under medverkan av skyddsorganisation och företagshälsovård. Vidarehar arbetsmarknadsministern anmält att hon har för avsikt att tillsätta enarbetsgrupp för att utvärdera reform om företagshälsovård ocharbetsanpassning. Det arbetet kommer att sättas i gång . Vi harinhämtat att också företagshälsovårdens roll i anpassnings- ochrehabiliteringsarbetet på arbetsplatserna kommer att granskas. De sakerna finnsalltså att läsa i vårt betänkande. Överläggningenvar härmed avslutad. (Beslut i ärendet skullefattas vid nästa arbetsplenum.) 15 § Kammaren beslötatt förhandlingarna skulle fortsättas vid morgondagens sammanträde. 16 § Anmäldes ochbordlades 1987/88:123 omhandelslager av värdepapper i fondkommissionsrörelse 1987/88:139 om höjning avvissa ansvarsbelopp vid atom- och trafikskador 17 §Meddelande om interpellationer Meddeladesatt följande intérpellafioner framställts 1987/88:210 av () tillarbetsmarknadsministern om föreskrifter för arbete med kvicksilver: I kungörelsen SFS 1949:211, ändradden , regleras arbete med bensol, bly, kadmium och kvicksilver.Arbetarskyddsstyrelsen skall, efter samråd med , enligt dessakungörelser föreskriva läkarundersökning eller besiktning till förebyggande avyrkessjukdom. Beträffande kvicksilver skall detta enligt giftstadgansedan 1943 klassas som gift. I hygieniska gränsvärden utfärdade nu senast den 5juni 1987, AFS 1987:12, skall kvicksilver märkas med beteckningen H. I AFS1984:5 s. 49 står att ämnet lätt kan tas upp genom huden. Nivåvärden anges förkvicksilverånga till högst /m i alkylföreningar och till högst /mför föreningar men inte för alkyl och för kvicksilverånga. Trots dessa föreskrifter finns det inga föreskrifter ellerrekommendationer av arbetarskyddsstyrelsen rörande mätningar avkvicksilverhalten hos personal som yrkesmässigt exponeras för kvicksilver. Förkloralkaliarbetare fanns och finns fortfarande frivillig läkarkontroll hos deberörda företagen. Någon föreskrift om kvicksilverarbetare har inteutfärdats, trots att man redan i kungörelsen SFS 1949:211 haft dessa krav påläkarundersökning. För blyarbete finns föreskrift angående sådant arbete.Kvinnor i ferfil ålder anses inte lämpliga till arbeten, där kontakt med detfarliga ämnet kan uppstå. För arbete med kvicksilver finns inga föreskrifter. Vilka åtgärder avserarbetsmarknadsministern att vidta när det gäller tandvårdspersonal, som,underårtionden utsatts för dessa risker både genom hudpenetratiori och inandning avkvicksilverånga? Vilkenrekommendation angående kvicksilvrets hälsofara skall gälla? Omfattastandvårdspersonal av gällande bestämmelser? Gäller tandläkarnas instruktioner ute på klinikerna, SFS1949:211, eller den riskvärdering som senast beskrivs i AFS 1981:8? 1987/88:211 av () till miljö- ochenergiministern om en nordisk miljöhandlingsplan; Miljöfrågorna blir allt aktuellare.Miljöhänsyn måste tas in som en naturlig del i samhället. Från centernsutgångspunkter välkomnar vi att uppmärksamheten ökat kring denna så viktigafråga. Vi beklagar dock att det i alltför många fall är ett stort avståndmellan ord och handling i miljöarbete. I samband med session i vardet meningen att miljöministrarna i skulle förelägga sessionen enhandlingsplan för miljöfrågor, som rådet skulle ges möjlighet att behandla. Detär med ett stort beklagande vi i kunde konstatera att så ickeskedde. Det är helt oacceptabelt, enligt mening, att vänta ytterligareett år med att behandla en handlingsplanför miljöfrågor, som miljöministrarna i sagt skall ske. Miljöfråganär en internationell fråga. Miljöförstöringen känner inga nationella gränser,och det är därför viktigt att initiativ på miljöområdet tas nationellt,nordiskt och internationellt. Jagmenar att den borde ha känt ett speciellt ansvar för att ennordisk samordning kring miljöfrågorna skulle ha skett - detta med tanke på attarbetet med en nordisk miljöhandlingsplan kunde utarbetats parallellt med densvenska miljöpropositionen som regeringen lagt. Tidigarehar alltid spelat en central roll i internationella miljöfrågor, mendet verkar som om regeringen väljer att gå från den rollen i allt störreutsträckning. Eftersomingen plan kom till under session, tog Mittengruppen ett initiativ för att inkalla "extrasession" inovember 1988. Vid det tillfället skulle en plan från miljöministrarna kunnabehandlas. På så sätt skulle miljöarbetet i "bara" förlora etthalvår. Jag vill mot denna bakgrund fråga miljöministern omregeringen är beredd att påskynda arbetet för att utarbeta en nordiskmiljöhandlingsplan. Jag vill vidare fråga om regeringen vill arbeta föratt en "extrasession" anordnas kring miljöfrågor i Nordiska rådetsregi i samband med utskottsmötena ; 18 § Meddelande omfråga Meddeladesatt följande fråga framställts 1987/88:403av () till finansministern om redovisning av tillkommandeutgifter och intäkter på statsbudgeten /89; Budgetpropositionen innehöll en post Beräknattillkommande utgifter netto på . Det framgick inte huruvidadetta nettobelopp bestod av nya utgifter på 5 miljarder och nya skatteintäkterpå noll miljarder kronor eller nya utgifter på t. ex. ochnya skatteintäkter på eller någon annan kombinafion.Beloppens bruttostorlek har emellertid stor betydelse för densamhällsekonomiska utvecklingen. Enligtriksdagsordningen skall propositioner med anslagskonsekvenser avlämnas tillriksdagen , dvs. Den oklarhet som nuråder skapar stora svårigheter för oppositionens möjligheter att arbeta. Jag vill därför be finansministern för geen samlad redovisning av de utgifter och intäkter som föreslagits i olikapropositioner efter budgetens presentation. 19 §Kammaren åtskildes . TOMT;SON THYBLAD 1987/88:85 (Siffrorna avser sida iprotokollet) Alemyr,() 53, 61 ,() 133, 136 ,, utrikesminister 4, 37, 44, 51 Bildt,() 12, 39, 47 Bjelle,() 99, 105, 110, 113 Bråkenhielm,() 77, 81, 82 ,() 18, 41, 48 ,() 62, 81, 82 ,Bo (s) 106, 112, 113, 119 ,() 87 ,(vpk) 102, 105, 106, 111 ,() 65, 75, 76 ,(vpk) 168, 172 ,() 89 , Bo(vpk) 122, 125, 127, 129 ,() 93 Häggmark,() 144, 145, 159, 165 ,() 116 ,Margö (vpk) 150, 153, 155, 162, 164 ,() 148, 152, 154, 160, 165 Jonäng,() 24, 42, 49 Josefson,() 101, 110, 112 ,() 175 Komstedt,() 117, 119 ,() 57, 61 ,() 124, 127, 128, 129 ,() 85 ,() 173 ,() 171, 173, 176 ,() 131, 135, 137 Orring,() 114, 130, 135, 137 ,() 155, 163, 166 ,() 120 ,() 146, 153, 161, 167 Silfverstrand,() 83 Skårvik,() 141, 143, 144 ,() 138 ,() 95, 119 ,() 91 ,(vpk) 68 ,() 71, 75, 76 af ,() 55 ,() 97, 104, 106, 109, 112 , (vpk) 31, 43,50 Prot. , () 140,142, 143, 167, 168 1987/88:85 Östh, () 174