prot · GB0955 · 1987-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1987/88:55 Förhandlingarna leddes av tredje vice talmannen. 1 § Justerades protokollet för den 13 innevarande månad. 1 TREDJE VICE TALMANNEN: Med ändring, av den utdelade tidsplanen inställs detarbetsplenum som utsatts till . Denna dag kan således isin helhet utnyttjas för utskottsarbete. Debattiden vid kammarens sammanträden onsdagen den 10februari och uppskattas till 1 1/2resp. 3 § Svar på fråga 1987/88:298 om sysselsättningen iMorgongåva i har frågatindustriminister vad han avser att göra för att tryggaarbetstillfällena för de uppsagda från Rauma-Repola i . Frågan haröverlämnats till mig för besvarande. Arbetsförmedlingen i Sala har redan påbörjat sitt arbetemed att bistå de uppsagda. En samrådsgrupp bildades redan i höstas.Förmedlingen har haft informationsmöte för all personal och informei'at omvilken service den kan erbjuda. är två arbetsförmedlareplacerade på företaget. Inom arbetsmarknadsverket utreds vilkaresurser som behövs i form av arbetsförmedling, insatser från arbetsmarknadsinstitutoch arbetsmarknadspolitiska åtgärder i övrigt. Arbetet med att hjälpa deanställda till annan sysselsättning underlättas av att förmedlingen kunnat varapå plats innan avvecklingen av företaget skall ske. Mot bakgrund av de insatser som görs avarbetsmarknadsverket är någon åtgärd från min sida inte erforderhg. 3HANS i (vpk): Jag får tacka för svaret, även om det harlämnats av arbetsmarknadsminister . Jag ställde frågan tillindustriministern mot bakgrund av tidigare debatter som han och jag har haftbeträffande både internationellt ägande, som det handlar om när det gällerRauma-Repola, och ägarens ansvar för utvecklingen på industriorterna, vilket ären principiell och industripolitisk fråga som sträcker sig väsentligt längre änvad arbetsförmedlingen i Sala kan ansvara för. Därför är jag litet besvikenöver att svaret innebär att industriministern inte tänker göra något. Vi har diskuterat ägarens ansvar. Detta ärett fall där ägaren lägger ned en produktion som sysselsätter närmare 200anställda på en liten bruksort vilken är helt beroende av detta företag. Denhär ägaren har i andra sammanhang uppträtt på samma sätt, nämligen när detgäller Mekaniska Verkstad. Därför hade det funnits anledning attdiskutera det privata ägandet - dess roll och betydelse för utvecklingen på deolika orterna. Dessutom tycker jag att det finns skäl att föra endiskussion rent principiellt och faktiskt kräva åtgärder från regeringen. Jaganser att insatser från regeringen är erforderliga, i motsats till vad som sägsi svaret. I årets finansplan berömmer sig regeringen mycket när det gällersysselsättningsutvecklingen och den regionala utvecklingen, även om det sägsatt det fortfarande finns problem kvar att lösa. Regeringen säger ifinansplanen att den enda restriktion som finns för en fortsatt ekonomiskutveckling är bristen på yrkeskunnig arbetskraft. I detta fall är det fråga omen fullt utvecklad industri med avancerade möjligheter för produktion. Jag harvarit och tittat på den i samband med andra ägarbyten. Vi har utbildadarbetskraft för mekanisk industri som vill bo och arbeta på denna ort och ärförtvivlad över att ägaren inte tar sitt ansvar. Då borde regeringen försökadra i några trådar för att få dit annan produktion. Annars stämmerinställningen väldigt dåligt med vad man säger om dessa viktiga problem. Jag skulle vilja ställa frågan: Vad vill regeringen göraför att få ägaren att ta sitt ansvar? Vad vill regeringen göra för att få annanägare och annan produktion till orten? När det gäller de uppsagda kommer detnaturligtvis att krävas en viss omställning. Men det finns - detta vill jagframhålla med hänvisning till vad som här sagts - anställda med mycket godutbildning. Dessa är efterfrågade på arbetsmarknaden. Det finns vissefterfrågan i orter runt omkring - i , , och . Från har man vid uppvaktningar hemställt attjust skall prioriteras för att få ett regionalpolitiskt stöd, ochman har begärt att investeringsfonderna skall få utnyttjas i kommunen. Dessafrågor behandlas just nu i industridepartementet och , mennågra beslut är ännu inte fattade. Beträffande framtiden för företaget är decentrala förhandlingarna avslutade, och det är väl tidigt att säganågonting om hur utvecklingen blir. För övrigt vidtar arbetsmarknadsverket ett antal åtgärdergenom sin reguljära verksamhet. Som jag nämnde inledningsvis är det fråga omväldigt braåtgärder just för att ta hand om de anställda i ett företag som utsätts för ensådan här förändring. 5 HANS i (vpk): Visst arbetar man på arbetsförmedlingen, ochvisst har AMS satts in. Visst har uppmärksammat frågan, och vissthar regeringen uppvaktats, men man har inte fått några svar. Jag menar att dethär aren principiellt viktig fråga för folk pä en liten ort - väl att jämföramed bruksorterna i Bergslagen - som bor där , som villarbeta och leva där. Det finns en bra produktionsanläggning och yrkesutbil-dadarbetskraft, men ägaren smiter från sitt ansvar. Regeringen har tidigare hävdatatt man visst kan kräva ett ansvar av ägaren. Det är just vad man skall göra;man skall inte ställa krav härvidlag på regeringen. hänvisas det bara till att man kan pendla och att detkan finnas arbete på någon annan plats. Visst är det väl bra om man får jobb påannan ort, men det kan inte vara den första lösningen för en ort av den härtypen. Lämnar man i sticket på detta sätt, visar man att man intemenar någonting med regionalpolitiken från regeringens sida. Överläggningen var härmed avslutad. Om pensionsrätten för vissa skogsarbetare hos domänverket 4 §Svar på fråga 1987/88:286 om pensionsrätten för vissa skogsarbetare hosdomänverket har frågat industriministernom han är beredd att vidta nödvändiga åtgärder för att rätta till de orättvisori fråga om pensionsrätten som enligt hans uppfattning åsamkats vissaskogsarbetare, som övergått till anställning i domänverket i samband med attverket förvärvat skogsmark. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag somskall svara på frågan. Frågan gäller närmast samordningen mellan statligpensionsrätt och pensionsrätt enligt den s. k. STP-planen på grund avanställning hos privat arbetsgivare. Pensionsåldern enligt STP-planen är , medanskogsarbetare hos domänverket kan avgå med ålderspension redan . Vid beräkning av ålderspension enligt det statliga pensionsavtalet ärhuvudregeln att anställningstid med pensionsrätt enligt STP-planentillgodoräknas för pensionsutbetalningar först . För den somföljt med när staten övertagit viss verksamhet tillgodoräknas dock STP-tidenäven för pensionsutbetalningar . Det innebär ätt tiden i den direkt övertagna verksamhetentillgodoräknas från pensionsavgången även om den sker , medantiden i den indirekt övertagna verksamheten tillgodoräknas först , enligt reglerna om samordning med pensionsrätt enligt STP-planen. Jag harerfarit att domänverket erbjudit berörda skogsarbetare att få vara Prot.1987/88:55 21januari 1988 Om pensionsrätten för vissa skogsarbetare hos domänverket kvar itjänst tills de fyllt . Deras pensioner kommer då att beräknas . Några ytterligare åtgärder, från min sida, anser jaginte vara erforderliga. 7 (vpk): Jag får tacka statsrådet för svaret på min fråga. Som förtroendevald får man ofta förfrågningar och propåerfrån människor som anser sig ha kommit i kläm mellan olika paragrafer ochbestämmelser. Ofta uppfattas förhållandena som orättvisa och även ologiska.Jag har i min fråga tagit upp just ett sådant fall. I det konkreta fallet hardet tydligen inte blivit några problem, om det inte har förekommit flera köp,utan det har varit ett direkt övertagande av verksamheten. Man förstår de här människorna, som kanske jobbarsida vid sida med folk som varit anställda vid domänverket . Denene får pension , medan den andre tvingas arbeta fram till 65års ålder för att få tillgodoräkna sig hela sin arbetstid. I det konkreta fallet gäller det en anställd som varit 30år i skogen. Vill han sluta har han bara atttillgodoräkna sig, eftersom man börjar räkningen när han anställdes viddomänverket i samband med det senaste köpet. Det här är inte någon större fråga, utan jag tycker attdet borde gå att åstadkomma en förändring. Det hela uppfattas som mycketorättvist, och jag kan inte se annat än man måste hålla med vederbörande om attförhållandena inte är bra. Jag noterar att statsrådet inte ämnar vidta någraytterligare åtgärder. Jag kan självfallet inte tvinga statsrådet tiU det, menjag tycker att det borde vara möjligt att åstadkomma några tilläggsbestämmelserjust i sådana här särfall. Jag är väl medveten om att det kan uppstå ochuppstår irritation i samband med pensioner där de som går i pension kan ha haftanställning på flera olika platser och därmed får olika pensionsregler. Jag vill understryka att sådana här frågor måste utvid den tidpunkt, när övertagandet sker. Så har det också varit i det härfallet, och därför kan förhållandena inte regleras i efterhand, som jag serdet. Det finns en rad liknande situationer som alla har lösts isamband rried att beslut om övertagande fattades. Då klargjordes också pensionsvillkoren. 9 (vpk): Det är klart att man kan resonera på detsättet, pch jag kan ha en viss förståelse för de argumenten. Om det vore deri anställde själv som tog initiativ tilloch själv bestämde sig för att byta arbetsgivare, då vore det en annan sak. Mendessa människor, följer ju med som något slags inventarier när vederbörandeföretag gör upp om köp. De här människorna har följt med från Klippankoncernenöver Södra skogsägarna till domänverket. De har inte haft några möjligheter attpåverka utvecklingen.I vad mån de fackliga organisationerna har bevakat sådana här frågor eller ejkänner jag inte till. Jag tycker att den här frågan är av sådan art att detborde gå att i efterhand göra någonting åt förhållandena. Jag vill bara klargöra att de människor somdet gäller inte har fått sämre pensionsvillkor därför att det har blivit enannan arbetsgivare. Däremot har det blivit skilda pensionsvillkor hos den nyaarbetsgivaren - det är rätt. Om posttransporterna mellan och 11 (vpk): Det är klart att man kan diskutera om det harblivit sämre eller bättre. Men faktum kvarstår att om den anställde skall fåtillgodoräkna sig hela sin anställningstid, då tvingas han jobba längreän t. ex. hans kompis som redan tidigare varit.anställd vid domänverket. Överläggningen var härmed avslutad. 5§ Svar på fråga 1987/88:299 om posttransporterna mellan och har frågat mig vilka åtgärderjag planerar att vidta för att uppnå kostnadsrättvisa mellan postverket ochtransportföretag vad gäller posttransporterna mellan och samt iandra liknande fall. För innevarande budgetår har anslagit 52 milj.kr. i transportstöd för . Av detta avses 45 milj. kr. Genom stödet till färjetrafiken subventioneras taxan pågodstransporterna till och från med . Detta gäller för alltstödberättigat gods, däribland posttransporter, oavsett vem som utförtransporten. För transportföretag gälleratt de inte får ta ut ett högrepris för transporter till och från än vad som tillämpas i fråga ommotsvarande transport på fastlandet. För att möjliggöra denna lika prissättningfår företaget i stället ta ut ett pristillägg, s. k. Gotlandstillägg, med högst0,på nettofraktsum-man i varje enskilt fraktavtal i all inrikesfjärrtrafik. För vissa transportföretag räcker inte detta särskilda tilläggför att täcka merkostnaderna. I dessa fall kan ett utjämningsbidrag utgå efteransökan hos transportrådet inom en ram på 7 milj. kr. Systemet med Gotlandstillägg och i vissa fallutjämningsbidrag är följaktligen konstruerat för att möjliggöra en utjämningav transportföretagens taxor för fjärrtransporter till så att demotsvarar de som gäller för landet i övrigt. I och med att posten inte bedrivertransportverksamhet mot särskild taxa saknas skäl att låta dettaprisutjämningssystem omfatta även posten. och transportrådet har i uppdrag att Om den s. k. i kommun granskautfallet av stödet. Jag planerar inga särskilda åtgärder beträffandetransportstödet. 13 (vpk): Jag tackarkommunikationsministern för det utföriiga svaret. Att posten inte bedrivertransportverksamhet mot särskild taxa innebär väl i och för sig inte att maninte skulle kunna göra det om man hade kapacitet för och vilja till detta.Därför kvarstår det faktum att transportstödet i så fall skulle kunna utgå. Jag tolkar alltså kommunikationsministern så, att posten iprincip skall kunna utnyttja transportstödet. Är detta riktigt? 14 Kommunikationsminister : Herrtalman! Ja, om posten arbetar under samma förutsättningar som de andratransportföretagen. Men såvitt jag förstår har posten ingen anledning att göradetta. Det finns emellertid inget som hindrar posten från att,precis som transportföretagen har gjort, inrätta något slagsinterndebiteringssystem där man tar ut en avgift på sina övriga tjänster föratt kompensera sig för eventuella kostnader som man har päGotlandstransporterna. Ett sådant system kan naturligtvis posten i och för siginrätta. Jag vill inte rekommendera detta, och det jag nu har sagt skall inteuppfattas som en rekommendation. Tvärtom föreslog ju regeringen - det var väl - att hela detta system med Gotlandstillägg skulleupphöra. Men var av annan mening, och därför finns den här typen avstöd kvar. Överläggningen var härmed avslutad. 6§ Svar på fråga 1987/88:300 om den s. k. i kommun har frågat mig vilka hänsyntill miljökonsekvenserna som har tagits inför beslutet om igångsättande avbyggandet av . Som nämner i sin fråga kompletteradesväglagen bl. a. med en bestämmelse om att arbetsplan för byggandeav väg skall innehålla en miljökonsekvensbeskrivning. Syftet med dennakomplettering av väglagen var dels att säkerställa att miljökonsekvenserna avett vägprojekt alltid beskrivs i en arbetsplan, dels att sådana beskrivningargörs i ett tidigt skede i projekteringsprocessen. Arbetsplanen för fastställdes den 10 maj 1985.Vägens konsekvenser för miljön har utretts noga. Arbetet med detta har skett inära samråd med de miljövårdande myndigheterna. Med hänsyn till den känsligamiljön i området har samrått med , som har tillstyrktarbetsplanen. Vägens miljökonsekvenser har således utretts noggrant och uppfyllerde krav som ställs i väglagen på sådana utredningar. Som exempel på miljöhänsyn som tillgodosetts iarbetsplanen kan jag nämna att broarna över deltat försetts med extra storaöppningar för att minimera vägens påverkan på fortsatt deltabildning. 16 (): Jag ber att få tacka kommunikationsministernför svaret på min fråga. är ett 1 000 ha stort imponerande naturområde med betydande miljövärden. Vi är många som har motsatt ossplanerna på att bygga en väg över deltat dels för att vi vill bevara deltat,dels för att vi anser att tillgängliga begränsade väganslag skall användas förmera nödvändiga projekt. Det är uppenbart att de som har drivit igenom beslutet omDeltavägen inte har övertyga motståndarna. Egentligen får det väl sessom ett misslyckande, när man efter så många års förberedelser inte har kunnatfå till stånd enighet. beslutades om tidigareläggning av statligainvesteringar, och på så sätt har regeringen möjliggjort att vägbygget kanstartas denna vinter. Jag har frågat vilka miljöhänsyn som har tagits, och jaghar hänvisat till väglagens nuvarande regler. Jag vill därför fråga kommunikationsministernom man kan tolka uttrycken i hans svar så, att en miljökonsekvensbeskrivninghar gjorts som svarar mot vad väglagen sedan drygt innebär. Jag vill erinra om att miljö- och energiministern lär hasagt att motorvägsbygget i var det sista vägbygget som skullegenomföras utan att miljökonsekvenserna beaktades. Det har även sagts att i detfallet kom miljöopinionen och miljösynpunkterna in för sent i arbetet medvägen. Jag vill fråga: Har miljösynpunkterna kommit in för sent även i dettaärende, eftersom det alltjämt finns motsättningar, när arbetet med att byggavägen skall påbörjas? Det är ju många som är emot detta vägbygge, bl. a. detparti jag representerar, liksom miljöorganisationer ochnaturvårdsorganisationer. Dessa organisationer är motståndare till denna väg.Jag vill fråga kommunikationsministern om miljökonsekvenserna verkligen harbeskrivits på ett tillfredsställande sätt och så noggrant att opinionen harkunnat bli på det klara med vad detta vägbygge innebär? Det finns farhågor förmiljön hos en bred opinion. Om den s. k. i kommun 17Kommunikationsminister : Herr talman! Jag uppfattar detmaterial som har redovisat i detta ärende, som bl. a. innefattarkontakter med de miljövårdande myndigheterna, så att även om detta beslutfattades har man i processen tagit hänsyn till miljökonsekvenserna såsomdet varit avsett i den senare tillkomna lagstiftningen. Jag vågar göra antagandet att det är just denna typ avdiskussioner - om och även andra större vägprojekt - som harmedverkat till att lagstiftningen har ändrats på denna punkt. Men det har intehindrat att man har kunnat ta dessa hänsyn i förväg. I och för sig måste maninte ha en lag för att kunna ta miljöhänsyn. Jag menar att i storutsträckning har tagit Om personalförstärkning till länsstyrelsernasnaturvårdsenheter En förändrad lagstiftning innebär inte, även om den är viktig, att detinte kommer att finnas olika åsikter även om vägprojekt och deraslämplighet ur miljösynpunkt. Men i detta fall har man enligt min mening tagitmiljöhänsyn. 18 (): Det råder olika uppfattningar om huruvida dethar tagits miljöhänsyn i tillräckligt stor utsträckning. Uppenbart är attkommunikationsministern tolkar situationen så att man har arbetat i lagensanda, även om kommunikationsministern inte vågar säga att det har gjorts enmiljökonsekvensbeskrivning på det sätt som är föreskrivet. Det är klart att det kan vara svårt att nå full enighet.Jag tror dock att ju noggrannare man utreder frågor, ju noggrannare man görbedömningar och ju större hänsyn man kan ta till olika intressen, desto bättremöjligheter finns det att få stor förståelse för ibland nödvändiga ingrepp imiljön. Miljöintressena kan då i många fall få gå före kalla ekonomiskaintressen. Jag har ju varit med i i Västernorrlandunder nästan , och vi har diskuterat denna fråga många gånger.Från vårt partis sida har vi då alltid motsatt oss den här vägen dels på grundav miljöintressen, dels därför att investeringarna behövs på andra håll. Densenare frågan skall vi emellertid inte diskutera . Överläggningen var härmed avslutad. 7 § Svar på fråga 1987/88:308 om personalförstärkning tilllänsstyrelsernas naturvårdsenheter 19 Miljö- och energiminister : har frågat mig vilkaåtgärder regeringen ämnar vidta så att länsstyrelsernas naturvårdsenheter kanutnyttja de 10 milj. kr. som anslås i budgetpropositionen till nödvändigapersonalförstärkningar. Jag vill meddela att civilministern avser att, ochi samråd med mig, klargöra hur dessa medel skall användas. Detta arbete harredan inletts. Jag avser vidare att återkomma tillfrågan om länsstyrelsernas resurser för miljövård i den miljöpolitiskapropositionen, där miljövårdens organisation skall behandlas i sin helhet. Anf.20 (): Jag ber att få tacka miljö- och energiministern för svaret. uppstod en debatt om länsstyrelsernas kapacitetnär det gäller miljötillsynen. Frågan gällde bl. a. freonutsläpp. I samband meddenna debatt och tilläggspropositionen motionerade bl. a. jag om ettytterligare anslag om 10 milj. kr. Motionen behandlades ijordbruksutskottet. Vi hade då fått information om att medel skulle komma attanslås, så det fattades inget besliit i frågan vid det tillfället. T årets budget anslås också medel, men det anslaget harkaraktären av ett engångsbelopp. Vid kontakt som jag hade medlänsstyrelsens naturvårdsenhethemma i mitt län uttalades stor oro över att dessa medel skulle finnastillgängliga bara . Därför vågade man inte anställa ytteriigare personal.Detta är naturligtvis inte bra: Som jag har förstått saken går det inte attutöva miljötillsyn utan personal. Råder det brist i miljötillsynen krävs detdärför ytterligare personal. Jag vill fråga energiministern: Om miljötillsynen varotillräcklig, behövdes det då mer folk? Om det är på det sättet, kan vi dårekommendera länsstyrelserna att använda de medel som anslagits till attanställa mer personal för att klara den målsättning som vi har för dettaarbete? Om personalförstärkning till länsstyrelsernasnaturvårdsenheter 21 Miljö- och energiminister : För att det inte skall råda någramissförstånd på den här punkten vill jag säga att detta är ett engångsanslag iden meningen att det är första steget på en mer omfattande resursförstärkningtill de miljövårdande organisationerna och myndigheterna, däriblandlänsstyrelserna, till vilket vi återkommer i propositionen och . Vi ansågalt detta arbete var så brådskande att vi måste anslå medel redan i budgeten. Vidare har civilministern och jag redan haftöverläggningar med berörda parter. Vi hade överläggningar medlandshövdingarna. Jag träffade så sent som i går länsråden ochnaturvårdsdirektörerna. Civilministern har för sin del också förtöverläggningar. Jag vill alltså försäkra att det här inte är ettengångsanslag i dålig bemärkelse utan är att se som det första steget i en meromfattande process. Diskussionen med länsstyrelserna om hur medlen skallanvändas är redan i gång. Jag har också, liksomcivilministern, understrukit att det ärmycket viktigt att länsstyrelserna nu isitt arbete allmänt prioriterar miljöskyddet och att man alltså inte gör andraomfördelningar som så att säga jämnar ut effekterna av det tillskott som de nuhar fått. Anf.22 (): Jag vet att civilministern , isamband med en annan frågedebatt - eller möjligen interpellationsdebatt - här iriksdagen har uttryckt att det var angeläget att få fram resurser att förstärkapersonalen och att man skulle kunna börja rekryteringen redan nu under våren.Det var uppenbarligen så i alla fall.i förra veckan, att den information om ettlångsiktigt anslag som miljöministern nu talar om inte hade nått . Vad kan det då bero på att det är så här motsägandeuppgifter? Jag återkommer till det jag sade tidigare, att det inte ärtillfredsställande om vi på central nivå uppenbarligen är överens om att anslåmedel men man ute på länen säger: Det finns medel, men vi vågar inte användadem. 23 Miljö- och energiminister : Det kan jag faktiskt inte förstå. lämnade civilministern och jag pålandshövdingemötet . Det är i och för sig så att vi har sagt attdet här inte kommer att smetas ut jämnt,utan det kommer att ske en bedömning av var insatserna bäst behövs. Om personalförstärkning till länsstyrelsernasnaturvårdsenheter i samrådmed länsstyrelserna. Men de kommer att få underhandsbesked , så attde slipper vänta med att sätta i gång jobbet till dess att regleringsbrevetföreligger . är det dessutom så att den länsstyrelse som Krl ErikOlsson har kontakt med har fått extra resurser för arbetet med ,så jag tycker inte man skall klaga så förskräckligt. Anf.24 (): Jag vill inte påstå att länsstyrelserna harklagat förskräckligt, men de har varit oroliga för på vilket sätt de skullekunna använda pengarna. hoppas jag emellertid att om det har funnits en oroså kan den debatt vi har haft råda bot på denna, när manhar hört miljöministern försäkra att det kommer pengar i fortsättningen. Jaghoppas bara att det inte blir något återbud . Överläggningen var härmed avslutad. 8 § Proposition 1987/88:100 med förslag till statsbudgetför /89 hänvisades till utskott enligt följande: Statsbudget för /89 .......... .. 1 Finansplanen .................................. .. Finansutskottat 2 Gemensamma frågor.......................... 1 Regelförenklingoch delegering .... Konstitutions- 2 Decentralisering............................. Arbetsmarknads- 3 Statligamyndigheters tillgänglighet Konstitutions- 4 Dennordiska utbytestjänstgöringen Arbetsmarknads- utskottet 6 Samordning av den civila och den militära vädertjänsten................................................ 8 Jämställdhet istatsförvaltningen, 9 Regeringensbehörighet att inrätta statligt reglerade tjänster och 10 De statligaförnyelsefonderna ................... Arbetsmarknads- 13 Förnyelse avden kommunala självstyrelsen och demokratin,