prot · GB0945 · 1987-12-31 00:00:00 — Nogfinns det - om man skall döma efter alla rimliga praktiska iakttagelser -i samhället en hel del pengar, som inte används på ett rationellt ochutvecklande sätt utan som disponeras av begränsade skikt människor på ett ickeutvecklande sätt. De pengarna är inte bara ett uttryck för énfördelningspolitisk orättvisa utan Prot.1987/88:45 skapar också, som vi har sett av de senaste händelserna påbörsen och 15december 1987 kreditmarknaden, en sorts instabilitet. De är ett uttryck fören obalans som ~ ~ man borde göra någontingåt. tycksvilja hävda att nyliberalism inte kan vara både hård monetarism och lättsinnigexpansion. Jo, det är precis vad den var. Båda de slagen av politik byggde påsamma grundfilosofi, att man skulle minimera eller helst avskaffastabiliseringspolitikens ansvar för sysselsättning och tillväxt - andrakrafter skulle styra utvecklingen. verkar det som om tar avstånd ifrånbådadera och ställer upp varken på den hårda åtstramningen eller på denlättsinniga expansionen. Men det var bara som politik, som värden hårdamonetarismen,och jag tror det ärmindre än som han stod i den här talarstolen och hyllade denamerikanska regeringen för dess oerhört framgångsrika politik. Så snabbt fallade gamla , får vi väl konstatera. Det rådde tystnad från när det gäller den frågajag ställde om hur han kunde göra folkpartister och centerpartister tillsocialister därför att de vill höja ATP-avgiften . Det kanske var ettnågot förhastat omdöme. Men det är ändå lika beklagligt att attackerna i olikaformer mot ATP-systemet fortsätter från . Vi får väl återkommatill denna fråga . Det är emellertid alldeles uppenbart att moderaternahar bestämt sig för att bekämpa ATP-systemets möjligheter att finansieras påett rimligt sätt. Man får inte höja avgifterna, och man får inte skaffa sig enrimlig avkastning på sina fonder. Jag undrar vem det är som inspirerar denmoderata politiken på detta område. Jag fick icke heller något svar på frågan hur moderatasamlingspartiet genom minskade statliga utgifter skall kunna dämpa den privatakonsumtionen. Men kan kanske fundera på den frågan till påtorsdag, om han skall företräda sitt parti också i den debatten. Det skulleintressera flera än mig att få veta hur tänker föra en mindre slappfinanspolitik, som genom minskade statliga utgifter skulle kunna dämpa denprivata konsumtionen. hävdar tillsammans med att viinte är beredda att sänka skatterna. Vi har faktiskt sänkt skatten. Vi harsänkt inkomstskatterna mycket kraftigt. Vi har sänkt marginalskatten i Sverigemed under de senaste tre fyra åren. Detta har skettunder socialdemokratisk ledning efter beslut byggda på en överenskommelse meddet som hette mittenpartierna. Man frågar hur vi skall uppnå lägre skattetryck iframtiden. En sak är jag övertygad om, och det är att vi icke uppnår lägre skattetryck , om de politiska partierna inför valet kommer att utlova bidragsreformer i storleksordningen 9 miljarder och mera. Då uppnår man inte ett lägre skattetryck. Det skall roa mig alldeles oerhört att se hur ni klarar att finansiera de miljarder som fattas bara i det förslag som ni senast lade fram, plus allt annat som ni kommer fram med, utan att ni också tvingas diskutera 52 frågan hur man skall hanteraskatterna. Eller också är det bara så enkelt - och jag är rädd för att det måstebli konklusionen - att de borgerliga partierna tänker manövrera sig in i densituationen att de, om de får chansen, kommer att starta samma våldsammakarusell mot stora och till slut övermäktiga budgetunderskott som de gjordeförra gången. Jagar rädd för att summan av era olika krav på sänkta skatter ochökade utgifter blir att ni inte förmår att hålla ens en rimlig kontroll överstatsfinanserna. Och vi vet hur det gick den gången. Vad i dettasammanhang än säger om intellekt och utarmning, går budgetunderskottets storlekden dock inte att komma ifrån. En jämförelse mellan vad vi ärvdeden gången och vad vi skulle överlämna till er om det blir er tur nästa gånggår det alltså inte att komma ifrån. Det vore oerhört tragiskt för landet, omni med denna politik återigen skulle få möjlighet att fördärva statsfinansernaså grundligt. Detär klart att denna debatt väl ändå visar att det i riksdag-trots allt- råder betydande enighet om målen för den ekonomiska politiken. Det är bra.Numera är inte det ideologiska avståndet vad gäller målen så förfärligt stort.Sedan är vi oeniga om en hel del saker. Ett område där jag tycker attoenigheten framför allt har fördjupats är frågan om hurskatter och reformer skall hanteras. Det är tråkigt att det fortfarande går atthävda - som i varje fall så oerhört entydigt och ensidigt gör - attstora skattesänkningar är den enda utvägen och den enda väg som kan ledaSverige mot en ny period av tillväxt och balans. Jag trodde att, när nuerfarenheten och verkligheten så eftertryckligt har bevisat motsatsen, manskulle ge upp detta. Denandra frågan som jag känner en viss oro inför är hur de borgerligaoppositionspartierna tänker sig att i realiteten attackera inflationen. Denfrågan får vi väl diskutera närmare , om vi orkar. Men om ni inte påett mycket klarare sätt än här redovisar att ni inser komplikationerna iett samhälle som har full sysselsättning och som skall nå låg inflation, trorjag inte på er vilja att upprätthålla den fulla sysselsättningen. Ni måstemycket klarare visa att ni är medvetna om att detta är grundproblemet. Det ärinte skatternas storlek eller att vi skulle ha ineffektiva barnstugor som ärproblemet, utan det är att vi har bestämt oss för att ha lägstaarbetslöshet och full eller överfull sysselsättning. Det är i detta läge som vialltså skall nå låga prisstegringar. Och det är detta som återstår för er attpå ett något trovärdigt sätt visa att ni skulle kunna göra. Denekonomiska politiken på medellång sikt Överläggningenvar härmed avslutad. Först biträddes reservation 1 av m. fl.med 154 röster mot 16 för reservation 2 av i . 143ledamöter avstod från att rösta. Härefter bifölls utskottets hemställan med 160röster mot 153 för reservation 1 av m.fl. konstitutionsutskottetsbetänkande /88:20 om ändring i riksdagsordningen. Taxeringsrevision m. m: 1987/88:4om Stiftelsen (förs. 1987/88:6), 1987/88:6 omriksdagens revisorers verksamhet under /87 (redog. 1987/88:2), 1987/88:7om anvisning av medel på tilläggsbudget I till riksgäldskontoretsförvaltningskostnader, m.m. (förs. 1987/88:8), 1987/88:8om tilläggsbudget I för /88 inom område(prop. 1987/88:25 delvis). 1987/88:17 om vissa ändringar i reglerna omtaxeringsrevision, m. m. 1987/88:65), 1987/88:12om förseningsavgifter m.m. (prop. 1987/88:55), 1987/88:15om åtgärder mot viss skatteplanering (prop. 1987/88:62) och 1987/88:18 om offentliga utskottsutfrågningar (prop.1987/88:22 delvis). Talrnannen meddelade attbetänkandena skulle debatteras i angiven, ordning och avgöras i ett sammanhangefter.avslutad debatt. ' betänkande 20 samt finansutskottets betänkanden 4, 6, 7 och 8 konstaterade talmannen att ingen talare var anmäld. Kammaren upptog därför till behandling skatteutskottetsbetänkande 17 om vissa ändringar i reglerna om taxeringsrevision, m. m. Taxeringsrevision m. m. 28 (): Det ärende som skall behandlas avserregeringens proposition 1987/88:65 om vissa ändringar i reglerna omtaxeringsrevision, ett ärende som berör medborgarnasrintegritet mer ingående änvad som framgår av rubriken. Det nuvarande skattekontrollsystemet bygger på att deskattskyldiga själva uppger sina inkomster och att arbetsgivare självmantlämnar kontrolluppgifter. Efter anmaning kan skattemyndighet fä ytterligarekontrollinformation om tredje man. Skattemyndigheternas rätt att fä uppgifter om ej namngivenperson gäller bl, a. bankräntor, transaktioner mellan rörelseidkare och ocksåvid aktieaffärer. Skattekontroll av näringsidkare sker genomtaxeringsrevision. Enligt regeringsrättsutslag får en revision endastgälla en bestämd persons deklaration eller deklarationer. Denna begränsningvill nu regeringen upphäva för att underlätta stora kontrollsvep. Regeringen motiverar förändringarna i nu gällande rätt medföljande punkter: 1, Det förenkladedeklarationsförfarandet har förskjutit intresset vid granskningen frånlöntagardeklarationer till utomstående som lämnar kontrolluppgifter, 2, Företagensökade användning av ADB kräver vidgade befogenheter för skattemyndigheterna, 3, Det ökadeantalet transaktioner på kreditmarknaden - intresset för tillfälligförvärvsverksamhet har ökat, varför det krävs kontroller av icke namngivenperson. För att något förenkla debatten harBritta Bjelle och jag delat upp den mellan oss. Jag skall i fortsättningenuppehålla mig vid regeringens förslag om taxeringsrevision vid ADB-baseradredovisning. För att inga missförstånd skall uppkomma vill jag dock nudeklarera att avskaffandet av bevissäkringslagen - som åstadkommit betydanderättsövergrepp mot enskilda medborgare - är ett krav som vi moderater aldrigkan avstå ifrån. Bevissäkringslagen hör inte hemma i en rättsstat, I mittanförande kommer jag också att ta upp själva handläggningen av ärendet avregeringen och skatteutskottets majoritet i denna fråga som berör medborgarnasintegritetsskydd på ett mycket djupgående sätt. Innan jag går in på huvudfrågan ber jag att få yrka avslagpå propositionen och tillstyrka bifall till reservationerna 1 och 2 iskatteutskottets betänkande 1987/88:17, Regeringens förslag innebär att myndigheterna inte endastskall få granska traditionella handlingar utan också ADB-upptagningar.Myndigheterna skall dessutom ha rätt till terminalåtkomst. Förslaget har betecknats som ett provisorium bl, a, avdatainspektionen. Genomförs de föreslagna lagändringarna, som enbart har tagithänsyn till fiskala intressen, kommer propositionens förslag att bli beståendeunder . Vadinnebär nu de vidgade befogenheterna? Enklast kan det uttryckas med chefens för datainspektionenord i : - Alla ska haklart för sig att den nya lagen, om den godtas, leder till en oroväckandeutvidgning av skattekontrollen, - Alla ska ocksåha klart för sig att lagen innebär en kraftig ökning av intrången i människorspersonliga integritet och att den på ett dramatiskt sätt ökar skattemyndigheternaskontrollmöjligheter, I detta sammanhang bör noteras att rykte påintegritetsskyddsområdet redan är skamfilat. När den kanadensiske professornDavid H, Flaherty - en världsauktoritet på ADB- och integritetsfrågor - nyligenhöll ett anförande inför en internationell krets av datainspektörer betecknadehan som det datoriserade kontrollsamhället, ett minst av allt positivtuttalande. tar vi ytterligare ett steg pä denna väg. Omregeringens förslag godtas innebär detta; 1, Att företags, enskilda individers och statens sårbarhetökar väsentligt. Åtskilligtav det material som finns ADB-lagrat i företagen kan gälla affärshemligheteroch andra uppgifter som kan vålla betydande skador om de kommer iorätta händer. Skadorna kan gälla företaget, företagets kunder, enskildamänniskor och även staten. Prot.1987/88:45 Utskottets majoritet hänvisar till taxeringsmyndigheternas sekretess. Taxeringsrevision m. m. 15 decernber 1987 Visst, det finnsregler om sekretess, men dess värre är läckage av uppgifter från myndigheterinte helt ovanligt . Det räcker att ett fåtal granskare bryter motgällande föreskrifter, så kan betydande skador åstadkommas. Att skyddet förmänniskors privatliv äventyras. Föreskrifterna i regeringsformens 2 kap. 6 och 12 §§ måste följas, vilket innebär att inskränkningar i detta skydd aldrig får gå längre än vad som är nödvändigt med hänsyn till det ändamål som föranlett inskränkningen. Taxeringsmyndigheternas intrång kan bli betydande, inteminst om kontroller sätts in mot kontokortsföretag, advokatbyråer etc. I enrättsstat måste det sättas upp fasta gränser för myndigheters insyn imänniskors privata sfär. Lagstiftaren måste beskriva det material som får granskasvid taxeringsrevision enligt RF. I och med att man tillåter terminalåtkomstges granskaren rätt att ta del av sådant material som inte omfattas av taxeringsrevisionen.Hur sådan överskottsinformation skall behandlas är ett intrikat problem, somlagstiftaren över huvud taget inte utrett. Huvudsaken har varit att tillgodosebyråkratin inom RSV, och då har det varit bekvämast att blunda förföretagandets och de vanliga människornas berättigade skyddsintressen. Att en nyrevisionssituation uppkommer har inte beaktats i propositionen.Taxeringsrevisionen kan med hjälp av ADB-material göra sammanställningar avuppgifter som den reviderade i förväg aldrig sett och således aldrig haftanledning att kollationera. Det kan säkerligen mänga gånger vara prövande förrättssäkerheten om skattemyndigheterna använder samkörningar av register somaldrig varit avsedda för kontrolländamål för taxeringskontroll. Register kaninnehålla betydande fel, t. ex. beroende på att man vid något tillfälleöverskridit minneskapaciteten och fått in felinformation i andra register.Felen kan sedan vara helt oriiöjliga att härleda och rätta till. Attmöjligheterna till kontroll av tredje man i samband med revisioner ökardramatiskt. Frågan, hur långt kraven på insyn i tredje mans förhållanden fårdrivas utan att regeringsformens bestäriimelser eftersatts, har inte gjortstill föremål för en analys värd namnet. Att vid granskningenav ÄDB-lagrad information risker uppkommer av teknisk art. Taxeringsrevisornkan oavsiktligt förstöra eller ändra i det datalagrade materialet. I dessa fallkan skadestånd aktualiseras. Skadeståndsfrågan har inte berörts ipropositionen. Inte heller har frågan om vem som skall stå för kostnaderna förADB-bearbetningar behandlats. Sådana kostnader kan bli betydande. Det är en långtgåendekontrollagstiftning som majoriteten i lagutskottet ställer sig bakom - enlagstiftning som dess värre i hög grad har lämnats outredd - men kanske kanutskottets representant lämna besked om hur den ökade sårbarheten föraffärshemligheter, för medborgarnas integritet och för vitala statligaintressen skall mötas? Även statliga intressen utanför RSV;s trånga sfär kanlida väsentlig skada. kommer jag in på den viktiga handläggningsfrågan. Bakgrundentill propositionen är RSV:s önskemål om vidgade rättigheter. Förslagetsom det nu föreligger har aldrig varit föremål för en bred utredning.Saken har visseriigen utretts av RSV, men då har helt naturligt hänsyn endasttagits till snäva fiskala intressen. En utredning som har ett bredareperspektiv och som gör vad utredningar värda namnet bör göra, nämligenanalytiska avvägningar mellan olika skyddsvärda intressen, har inte gjorts.Visserligen försöker skatteutskottets majoritet hävda detta, men detöverensstämmer inte med verkligheten. (SOU 1986:39) konstaterade: "De av oss föreslagna bestämmelserna löser inte deintegritetsproblem som kan uppkomma om den enskilde använder sig av ADB-tekniki sin verksamhet. Att komma med förslag av betydelse för skattemyndigheternasutredningar i detta avseende ingår inte i vårt uppdrag." Det enda USS gjorde var att lämna vissa synpunkter; bl. a.avvisade man terminalåtkomst. lagstiftningsförslag har stoppats av lagrådet,främst för att det inte utretts hur de nya reglerna skulle fungera i praktiken. När lagrådet slutligen gav upp sitt motstånd krävde detsärskilda skyddsarrangemang för företagens affärshemligheter. Sådana har intekommit till ständ, möjligen av formella skäl. Vilka skyddsinsatser kommerregeringen att sätta in? Om det vet vi inget konkret . Datainspektionen skall ge föreskrifter som skall skyddaden personliga integriteten. Datainspektionens chef yttrar sig över detta påföljande sätt: Vi vet ännu rätt litet om vilka reella möjligheter vi får. Tilldetta bör fillfogas att datainspektionen inte har resurser för ett såomfattande övervakningsarbete. Utan ordentliga utredningar, och med en radrefuserade lagförslag, arbetade fram proposition 1987/88:65så att den förelåg på bord först i stencilupplaga -den hade inte hunnit tryckas. Förseningen berodde enligt påatt det var en så komplicerad materia. Mina krav på en ordentligutredning och en väl tilltagen beredningstid i underbyggs således avuttalanden från själva . Motionstiden gick ut . uppvaktadesskatteutskottet av SAF, och Småföretagens riksorganisation.Dessa avstyrkte förslaget och vädjade till utskottet att frågan skulle utredasordentligt. Man påpekade att man 1985 och även senare hade tillskrivitregeringen om tillsättandet av en utredning. Att ADB-baserad redovisning måstekunna revideras fann man självklart, men alla de svåra problem som hängersamman härmed måste få en god lösning. Regeringen svarade aldrig näringslivet,och representant vid SkU:s hearing kunde inte ge någonförklaring till att frågan inte utretts på det sätt näringslivet hade begärt.Får vi förklaringen ? Vid skatteutskottets sammanträde begärde deborgerliga representanterna att ärendet skulle remitteras tillkonstitutionsutskottet och till de två revisorsorganisationerna FAR och SRS.Kravet avslogs. Som bekant har KU uppdrag att bevaka att medborgarnasintegritetsskydd inte träds för när. Utskottets beslut justerades följandevecka. Varför var det så bråttom? Det ärende som vi nu skall ta ställning till är inteberett på ett tillfredsställande sätt vare sig i , i departementeteller i någon Taxeringsrevision m. m. Taxeringsrevision m. m. Denna lagstiftning skall träda i kraft ! Spelreglerna för företagandet ändras på ett drastisktsätt, när skyldigheterna att medge insyn i räkenskaper och bokföringsmaterialockså innefattar rätt till insyn i företagens databaser. Regeringen har visat att man ställer sig helt likgiltiginför företagens integritets- och skyddsproblem och att man inte har förståttnågonting av de senare årens integritets-, sekretess- och sårbarhetsdebatter isamband med ADB. majoritet har visat prov på en total.följsamhet till regeringen och brist på intresse att sätta sig in i svåraproblem. Man avsvär sig den för så viktiga uppgiften attsjälvständigt avbalansera olika intressen mot varandra. Ett land skall med lag byggas, med godalagar. skall, vara det. nålsöga genom vilket, nya lagar skallpassera. Är de inte fullgoda, skall de avslås. skall kammaren rösta om enlag som i vissa stycken av myndigheter betecknats som provisorisk. Ordetprovisorisk säger allt om bristerna i det nu föreliggande lagförslaget. Jag hyser inget hopp om att gör vadden borde göra, nämligen avvisar lagförslaget. Jag beklagar det, men än meroroväckande är det att inte värnar om en fullgod beredning av nyalagar, att man visar stor maktfullkomlighet, Det finns inga vägande skäl attforcera fram den nu aktuella lagstiftningen. Taxeringsrevisionen faller intemed den nya lagen-om den antas eller inte. Den hade kunnat vänta. Det finnsabsolut inget skäl till att ändringarna i lagen om taxeringsrevision skallträda i kraft ; de hade lika gott kunnat träda i kraftsenare. 29BRITTA BJELLE (fp): Som redan framgått av innehåller den proposition vi nu skall behandla huvudsakligen tredelområden. Enkelt uttryckt är det en regleringav skattemyndigheternasbefogenheter att granska ADB-baserade räkenskaper, att möjliggöra generellakontroller och ändringar i bevissäkringslagen. har huvudsakligen uppehållit sig kringgranskningen av ADB-baserade räkenskaper och det sätt på vilket den härpropositionen pressas igenom i . Jag delar hennes uppfattning i dessafrågor och kommer därför att i stället uppehålla mig vid de andra två delområdena. För att åstadkomma ett fungerande skattesystem är detangeläget med kontroll av skatteunderlaget. Med det höga skattetryck som vi hari förekommer en hel del skattefusk och också långt gåendeskatteplanering. Det ligger därför i alla medborgares intresse attskattemyndigheterna har en hög ambition att motverka detta. Mot den här strävanstår i många fall den enskildes intresse av integritet och rättssäkerhet. Detområdet får inte urholkas. Den enskilde har berättigade anspråk på en privat sfär.Medborgarna är också tillförsäkrade ett sådant skydd i grundlagen. Detta måsterepekteras och får alltså inte urholkas. Vi menar att sä sker om vi medger atttaxeringslagens bestämmelser vidgas så att generell kontroll tillåts. ger taxeringslagen tillåtelse att företataxeringsrevision för tre särskilt angivna mål. Två av dessa mål avser kontrollav att deklarations- resp. uppgiftsskyldighetfullgjorts enligt taxeringslagen. Kontrollen avser då den reviderades egnaförhållanden rrien kan givetvis som biprodukt ge uppgifter av betydelse ocksåför annan persons taxering. Det tredje målet är att taxeringslagen germyndigheterna vissa möjligheter att infordra uppgifter om annan personsförhållanden efter särskild anmaning. Avsikten med detta har varit att gemyndigheterna en möjlighet till kontroll av annan person än den som'revisionenavser i sådana fall där uppgiftsskyldigheten inte bedöms vara tillräcklig. Hurlångt den möjligheten sträcker sig har först prövats av högstainstans. Regeringsrätten har i en dom 1986 slagit fast att revision, om deninte är inriktad pä näringsidkarens egen deklaration eller på hansuppgiftsskyldighet, måste ha till syfte att ge upplysningar om en bestämdpersons deklaration eller bestämda personers deklarationer sedantaxeringsarbetet inletts. Att revisionen skulle kunna ha ett vidare syfte ocht. ex. innefatta en generell granskning saknar, enligt domstolen,- stöd iförarbetena. Efter regeringsrättens dom har skatteförvaltningen förregeringen framhållit och understrukit behovet av att kunna göra generellakontroller. Regeringen har i den proposition som vi nu behandlar tillmötesgåttdetta önskemål och föreslagit förändringar i taxeringslagen som möjliggörgenerella kontroller. Medgenerell kontroll menas nu att en uppgiftsinsamling får ske som gäller ettstörre antal personer och t. ex. har till syfte att ge skattemyndigheterna ettunderlag för s.k. urvalsrevisioner. Därvid får uppgiftsinsamlingen även avseokända personer. Det betyder att skattemyndigheterna inte skall behöva uppgenamnet på den man kontrollerar, när man gör taxeringsrevision hos annan. Det isin tur betyder att den hos vilken revisionen sker inte får veta vad man letarefter. Han kän då heller inte veta om det granskningsmannen ber att fä läsa harnågon betydelse för revisionen. Den reviderade saknar varje möjlighet attkontrollera om granskningsmannen går för långt. Regeringen gör gällande att skälet till att namnet inteskall lämnas ut är att den skattskyldige åtnjuter sekretess hosskattemyndigheterna, och att man alltså skall skydda honom genom att inte nämnahans namn hos den man reviderar. Men sekretessen hos skattemyndigheterna avser"enskilda personliga eller ekonomiska förhållanden"; inte hans namn.Det måste alltså finnas ett annat skäl till uppläggningen av lagen. Generella kontroller skall kunna göras genomtaxeringsrevision. De kan ske hos vem som helst som är bokföringsskyldig.Vanliga sekretessbestämmelser gäller inte vid taxeringsrevision. Generellakontroller kan alltså-komma att röra uppgifter om patienterna hos länetsprivatpraktiserande läkare, om kunder hos banken och om klienter hos ett antaladvokatbyråer. Enskilda kontroller utan angivande av namn och generellakontroller utan angivande av syfte gör det omöjligt för medborgarna aft bedömaom myndigheterna håller sig inom lagstadgade gränser. När detta förslag, som var en saklig utvidgning avtidigare bestämmelser, behandlades av lagrådet , menade lagrådet ättförslaget i propositionen närmast beskrivits på ett vilseledande sätt, ochlagrådet säger: "Som en följd av detta synsätt har i remissen inte på ettfullt tillfredsställande sätt beaktats att det nu ändock är fråga om attutvidga tillämpningsområdet för bestäm- Taxeringsrevision m. m. Taxeringsrevision m. m. melser sominkräktar på det i 2 kap 6 § regeringsformen stadgade skyddet för varjemedborgare mot husrannsakan och liknande." Lagrådet anförde ytterligare kritik, som bl. a. handladeom bristen på skydd för personregister hos den granskade. Lagrådet komslutligen fram till att man inte kunde tillstyrka förslaget.