prot · GB09100 · 1987-12-31 00:00:00 — Detta visar ju att det skattesystem som vi har i dagmotverkar arbete. Skattesystemet måste alltså reformeras. Vi moderater vill genomföra en rejäl marginalskattesänkning, med början . Den skatteskala som vi då får fram måste självfallet inflationsskyddas, så att inte automatiken leder till att skatterna höjs och att fler kommer upp till en högre skattesats. man sänkermarginalskatterna, blir det också mindre intressant att ägna sig åt att ta lånför att konsumera. Vi får alltså möjlighet att stoppa den alltför snabbalånefinansierade konsumtionen i . Skatt efter försörjningsbörda bör rimligen införas. Det ärinte, som vi ser det, rätt att familjer med olika försörjningsbörda har sammaskattebelastning vid samma inkomst. Den familj som har flera barn har störreförsörjningsbörda. Mot den bakgrunden vill vi att man inför ett särskiltgrundavdrag för barn som, fullt genomfört, efter en treårsperiod skall ge . per barn vid den kommunala beskattningen - en nettoskatteminskning vidgenomsnittlig kommunalskatt om . Vi vill också att skattetrycket skall sänkas. Det finns desom förespråkar skattereformer, men inom ramen för ett oförändrat skattetryck.Från flera utgångspunkter är det inte bra. Dels är det naturligtvis så. attnågon annan måste betala skattesänkningen om man nu skall sänka skatten förvissa medborgare, som de totala skatteintäkterna skall vara oförändrade.Någon kommer att få höjd skatt. Om man genomför en skattereform som innebärsänkt skattetryck, kan man sänka skatten för alla. Dels är det bara omskattetrycket sänks som människor får behålla en större del av sina inkomsterefter skatt - annars blir det ju bara en omfördelning. Det är alltså bara om skattetrycket sänks som man faktisktkan öka människornas valfrihet. Det är också bara om skattetrycket sänks somman i tillräcklig omfattning kan minska de snedvridningar i ekonomin somuppkommer genom skattesystemets struktur, höga marginalskatter. Skattetrycketmåste således sänkas. Låt mig sedan ägna åt en frågasom har varit aktuell . Det gäller de planer som,naturligtvis, finns hos regeringen och socialdemokraterna på att ytterligarebegränsa rätten till avdrag också för bostadsräntor. Från moderat häll avvisarvi en sådan avdragsbegränsning. Det finns flera motiv för det. Först och främst skulle en avdragsbegränsning slå hårt motde hushåll som har sitt boende i bostadsrätt eller småhus. Derasboendekostnader skulle öka kraffigt, vilket i sin tur leder till sänkt pris påden bostadsrätt eller det småhus som dessa människor bor i. Det är alltså frågaom två förluster: dels en löpande kostnadsökning om man bor kvar, dels eiiförlust som kan vara ganska kraftig när man säljer. Särskilt hårt drabbas desom har köpt bostadsrätt eller småhus och har tvingats låna kanske del av kapitalet. De kanske inte alltid kan råda över sin situation ochsitta kvar i de som behövs för att en återhämtning skall ske påbostadsmarknaden; Socialdemokratiska företrädare försöker ibland göragällande att detta med avdragsbegränsning inte är så allvarligt. Det finnsanledning att i samband med denna debatt redovisa vad som sägs i direktiventill den sittande inkomstskatteutredningen. Det är fiillkomligt öppna, intealls hemliga, direktiv, som var och en kan ta del av. Det sägs där: "Reformenbör innebära gynnsammare regler för sparande och mindre gynnsamma villkor förskuldsättning. Slutligen bör ändringarna leda till ökade skatteinkomster pådetta område." Detsenare, de ökade skatteinkomsterna, innebär att nåera av dem som är skuldsattaoch har utgiftsräntor måste, eftersom skatten på inkomsträntor skall minskas,betala mer skatt. Låt oss gå vidare och se om man har tänkt sig att begränsadetta till en viss kategori. Det sägs litet längre fram i direktiven följande:"Att helt eller deWis undanta räntekostnaderna för lån på villor ochbostadsrätter från avdragsbegränsningen är enligt min mening intelämpligt." Detta är finansministerns tankar. Det är alltså helt uppenbart att socialdemokratin planeraratt genomföra en avdragsbegränsning. Man är också fullt medveten om de effekterdetta får när det gäller kostnadsökningar och prisfall. publicerades i tidningen enintervju med , och där säger han följande när det gäller justfrågan om prisfallet: "måste ju detta hända att man måste sättaner priset på villorna. Jag tycker inte att våran kåk är värd en miljon." är alltså fullt medveten om att det blirett prisfall, och han är beredd att acceptera det. Men vad händer då? Ja, förKjell-Olof är det kanske inte så farligt. Jag antar att han har bott därganska länge och kanske har fått en värdeökning, som gör att han får en litetmindre värdeökning. Men säg nu att skulle sälja sin kåk, innaneri sådan här avdragsreform införs - vad skulle då hända? Jo, den barnfamiljsom kanske köper småhuset kommer att betala mycket; familjen tar upp lån påganska stora belopp för att kunna köpa huset. Så begränsas avdragen, prisetsjunker och familjen gör en förlust. Detta är effekten av en avdragsreform enligtsocialdemokratisk modell -och det är någonting som socialdemokraternauppenbarligen är fullt medvetna om. Ni måste, , tala om detta försvenska folket. Det är kvar till valet . Dölj inte försvenska folket den politik ni vill föra och de följder den faktiskt får! Jag vill fråga : När tänker ni ge besked omskatterna, om skattetrycket, om avdragsbegränsningen och om marginalskatten? När det gäller det närmaste året, 1989, är en annan frågamycket viktig. Socialdemokraterna har sett, i regeringsställning än så länge,hur avtalsrörelsen vad gäller löner har urartat, hur man har lyckatshålla det s. k. lönetaket på så där halvt om halvt, genom att skjutalöneökningarna fram i tiden så att kostnaden för kanske kanbegränsas till . Men det kommer de facto att ske nivåhöjningar vid utgångenav detta år och på 7, 8, 9 eller , med enormt negativaeffekter för konkurrenskraften. Detta är en följd av bristen på skattepolitik. Vad avserni att göra när det gäller skatterna ? Om ni inte gör någonting blirdet en skattehöjning för alla heltidsarbetande. Det är följden av er politikmed oförändrad skatteskala och brist på inflationsskydd. Jag skulle kunna ta upp mycket annat i fråga om dé'53reservationerna i betänkandet, där vi moderater står bakom ganska många. Jagskall emellertid nöja mig med detta och hoppas att gör mig ochväljarna belåtna - om hon inte gör oss belåtna hoppas jag att hon åtminstone ärärlig och ger besked. Prot;1987/88:100 2 protokoll 1987/88:100 Jag ber att få yrka bifall till reservationerna medmoderat deltagande i skatteutskottets betänkande. 2 (): I det här betänkandet behandlas en radmotioner som huvudsakligen berör inkomstbeskattningen av fysiska personer. Imånga av motionerna ifrågasätts rättvisan i nuvarande regler. Utskottet behandlar också motioner i vilka samtligaoppositionspartier redogör för sin såväl kortsiktiga som långsiktigaskattepolitik vad gäller inkomstskatten m.m. Vad som inte behandlas i betänkandet är densocialdemokratiska skattepolitiken. Från socialdemokratiskt håll brukar man juhänvisa till det pågående utredningsarbetet, och det gör man också i dettabetänkande. Vad socialdemokraterna vill förblir dock höljt i dunkel.Om det i någon mån kommer fram i betänkandet, är det i form av en sterilnejsägarattityd, där alla de rättvisekrav som jag nämnde avfärdas med enaxelryckning. Den som söker svaret på vad socialdemokraterna vill göresig ej besvär att leta i detta betänkande - det är ett gott råd som jag kan geden eventuellt intresserade. Efter att ha redogjort för pågående utredningarkonstaterar socialdemokraterna i utskottet lakoniskt: "I avvaktan påresultatet av detta utredningsarbete är utskottet inte berett att ta någondefinitiv ställning i frågor som gäller den framtida utformningen avskattesystemet." Och sä fortsätter de: "Meddet anförda avstyrker utskottet samtliga nu behandlade motioner." Det är enkelt och okomplicerat, fru talman. Samtligamotioner slaktas, och om det framtida skattesystemet uttalar man sig inte! Jag måste ändå ställa frågan till : Är detbesked som ni socialdemokrater tänker gå till val på detta att ni intetänker uttala er om hur ni vill ha det med skatterna? Är dét i så fallanständigt? i går hade jag sett fram emot attskatteutskottets ordförande skulle.vara här och sätta litet köttpå de stolta paroller som han tog upp- paroller som alla kan instämma i. Nuhoppas jag att i stället avslöjar vad socialdemokraterna villpå skatteområdet. Frånfolkpartietssida tycker vi inte altmanskall gå till val utan att ge besked i denna viktiga fråga. Därför talar viockså om hur vi menar att skattesystemet skall reformeras. Målet för en marginalskattereform måste vara att ingenskall betala mer än . i skatt på en intjänad hundralapp. avlöntagarna skall betala högst . i skatt på samma hundralapp. Det är detklara ocn entydiga besked vi ger om målet för en kommande skattereform påinkomstskattesidan. Skatteskalorna skall också inflationsskyddas så attinflationens inverkan på skatten i görligaste mån elimineras. Alla med någon sakkunskap på skatteområdet och detekonomiska området är överens om att en rejäl sänkning av marginalskatternakrävs så att det lönar sig att arbeta, spara, utbilda sig och satsa pårisktagande och företagande. För någraår sedan talade också framstående företrädare för det socialde- mokratiskapartiet klarspråk om detta problem. Jag minns t. ex. en statssekreterare ifinansdepartementet som talade om proportionell statsskatt, dvs. att allaoavsett inkomst skulle betala statsskatt efter samma skattesats.Finansministern skrev en bok om problemet. Men var står socialdemokraterna ? Vi har efter vanligheten bevittnat enkonflikt på arbetsmarknaden som kostat folkhushållet stora summor. Beräkningarhar också gjorts av den skada som de höga marginalskatterna vållar. Det visarsig att vi går miste om en betydande ökning av produktionen som skulle bliföljden om marginalskatterna sänktes. Beräkningarna - försiktiga beräkningar -visar storieksordningen . Det motsvarar 4 600kr. De samhällsekonomiska kostnaderna är med andra ordmycket stora. Ändå svarar utskottet i betänkandet att frågan är för tidigtväckt. Det tycker inte vi i . Det första steget i en sådan reformbör tas . Vi föreslår därför att marginalskatten sänks med 4procentenheter för alla beskattningsbara inkomster . från den 1januari 1989 och att inflationsskyddet återinförs. Vi har i vårpartimotion redovisat att det är vår bestämda uppfattning att en rejälmarginalskattereform skulle få mycket positiva effekter på ekonomins fillväxtförmåga.Avtalsförhandlingarna skulle underlättas genom att det nominella påslaget intebehöver vara så stort för att ge en viss ökning efter skatt. Därigenom skullelägre marginalskatter medverka till att dämpa prisökningarna. Vi har valt attfinansiera vår reform fullt ut, trots den tillväxt jag talade om. Dettaframgår i detalj av motion om den ekonomiska politiken. I och med det innevarande riksdagsåretavslutar jag min andra period i . har jag tillhört skatteutskottet.Det har varit en intressant tid, men jag kan med bästa vilja inte säga att denhar varit särskilt givande politiskt. har ju dragit i gång endebatt om toppstyrningen inom socialdemokratin och möjligheterna för denenskilde riksdagsmannen att göra sig gällande. Problemställningen gör sigsjälvfallet gällande en sådan här dag när klubban snart kommer att gå som en.lärkvinge och motionsyrkandena falla som dominobrickor i en lång rad. När detta arbetspass är till ända kommer en lång rad avfolkpartistiska och andra yrkanden att ha fallit. Det gäller yrkande omavdragsrätt för vissa gåvor till ideellt och humanitärt arbete, yrkande omförslag att avskaffa sambeskattningen av förmögenhet, yrkande att resor tilldaghem får inräknas i arbetsresor och berättiga till avdrag, yrkande om att ettsärskilt inkomstslag införs för inkomst av konstnärlig verksamhet, yrkande omatt sambeskattningen av fosterföräldrars och fosterbarns förmögenhet skallavskaffas, yrkande om lindrad beskattning av vinstandelar och anställdas köp avaktier i det egna företaget, sä att vinstdelning och meddelägande kanstimuleras, yrkande om bättre regler för att möjliggöra motionsverksamhet föranställda, yrkande om bättre regler för trivselförmåner för anställda m. m. Alla yrkanden kommer att röna samma öde. Med det anfördaavstyrker utskottet samtliga motioner, står det i betänkandet. Pang säger delnär klubban slår i bordet, och del hela är över. Jag kan självfallet förstå att alla motioner inle kan bifallas. 1987/88:100 , del fallernaturligt, därför att de står i motsats till andra. Men jag kan inte för mittliv begripa hur alla motioner kan ha blivit så fel att de måste avslås.Nittiotalet motioner med långt fler yrkanden har alla blivit så fel att demåste gå till de sälla jaktmarkerna. Ändå är de producerade av en inteföraktlig samling ganska kvalificerade ledamöter av denna kammare. De flesta begriper naturligtvis att allamotioner inte är helt galna och att större rättvisa skulle skapas om några avmotionerna hade bifallits. hade inte behövt gå på knäna för det heller.Därmed kommer jag tillbaka till summeringen av de sex åren. Jag känner denna dag en stor besvikelse över attskatteutskottets socialdemokrater har låtit sig förvandlas till etttransportkompani. Det är inte skatteutskott som har befälet överfinansdepartementet. Det är tvärtom, och det beklagar jag djupt. Jag beklagarockså den hållning som kommunisterna intar. Vpk talar gärna omrättvisa för arbetarklassen och de sämst ställda i samhället. Man talar varmtfrån talarstolen om sin egen politik. Men när talmannen anmäler klart förröstning, då vi kommer fram till kärnan, då beskriver fingret på varje vpk-areen spiralliknande rörelse fram till ja-knappen. På det sättet uppger vpk sinsjäl. Det gäller även rättvisefrågor som för statsmakten är av ekonomisktobetydlig karaktär, men som för den enskilde är viktiga. Låt mig ta ettexempel. Reservation 21 i detta betänkande handlar om personer somvanligtvis har skadat sig i arbetslivet. Vederbörande kan t. ex. ha blivitrörelsehindrade genom olycksfall eller mist en hand eller något liknande. Dåutgår normalt en livränta som skall kompensera handikappet. Denna är ofta ganska låg, delvis beroende på att den ärskattefri. Skattefri är den för alla, tills man uppnår pensionsåldern. Efteruppnådd pensionsålder uppstår emellertid en indirekt skatteeffekt. Ja, inte såsom någon möjligen skulle tro, att den som har full ATP eller i övrigt en höginkomst blir beskattad. Nej, för dem är livräntan fortfarande skattefri. Densom har så låg pension att han eller hon har rätt till extra avdrag får däremoten indirekt skattebelastning. Här är det så vansinnigt att ju lägre pensionenär desto högre blir skatten vid samma livränta. Dessutom påverkas det kommunalabostadstillägget så att vederbörande får ett lägre bostadstillägg. Detta ärfullständigt på tvärs mot alla principer om skatt efter bärkraft. Likväl haralla kommunisters pekfingrar vinglat i väg i denna spiralliknande rörelse tillja-knappen, fast den borde hamnat på nej-knappen, om vpk levt som man lär. Till vpk:s representant i debatten vill jag ställa frågan:Hur får ni detta knapptryckande att gå ihop med rättvisa och det som ni sägeratt ni står för? Frågan skall naturligtvis ställas även tillsocialdemokraterna. Jag ställer den till . Förklara för ossvarför denna motion måste falla här ! Borde inte skatteutskottet kunnahävda någon gnutta av självständighet gentemot ? Det skullehöja anseende om man lyckades. Med det sagdaber jag att slutligen få yrkabifall till samtliga de reservationer där folkpartister står som undertecknare. 3FÖRSTE VICE TALMANNEN: Jag får meddela att anslag nu har satts upp om att dettasammanträde skall fortsätta efter . 4 (): I skatteutskottets betänkande nr 25 behandlasen rad motioner som alla berör fysiska personers beskattning. Frågor som tasupp är skattepolitikens allmänna inriktning, skatteskalans utformning , sänkning av mervärdeskatten på livsmedel,förmögenhetsbeskattning, bara för att nämna några. Till betänkandet har fogatsinte mindre än 53 reservationer. Skattefrågor är nu som tidigare ständigt aktuella. Deberör oss alla, och de allra flesta har från sina utgångspunkter sin syn på hurskattesystemet borde vara utformat. Självklart kan aldrig ett skattesystem bliså utformat att det tillfredsställer alla, inte ens i det parti som dragit uppriktlinjerna. Skattesystemet skall vara enkelt, rättvist,lättförståeligt och vattentätt, så att ingen skall kunna kringgå de fastställdareglerna. Att skapa ett sådant skattesystem är en dröm för många som sysslarmed skatter. Men man behöver inte syssla så länge med skatter förrän man blirmedveten om sin oförmåga att åstadkomma ett helt fulländat skattesystem. pågår ett.nytt utredningsarbete påinkomstbeskattningens område. Trots detta har oppositionspartierna i motionerdragit upp riktlinjer för den allra . Det är lätt att förstå attså har skett. Dagens inkomstskatteregler fastställdes , och pågåendeutredningsarbete blir sannolikt inte klart , varför ett nyttskattesystem inte kan tillämpas förrän allra tidigast . Man vill alltsåha regler som skall gälla . Vi i hade väntat oss att regeringen skulleframlägga något skatteförslag , men verkar det som om regeringenvill låta inflationen skärpa skatteuttaget inkomster - ett gammaltoch av socialdemokraterna ofta använt system - och detta trots attfinansministern vid vis.sa tillfällen talat om ganska betydandeskattesänkningar, framför allt av marginalskatterna. Det har varit vackert talmen vi har inte sett något resultat av det, och vi står frågande till vadsocialdemokraterna vill i den pågående skatteutredningen. Enligt uppfattning bör en kommandeskatteomläggning bygga på en bred parlamentarisk grund och på principer som kanligga fast under en relativt . Grunden för ett nytt skattesystem måste vara attupprätthålla .den fördelningspolitiska ambitionsnivån. Höjt grundavdrag,biittre skatteutjämning samt sänkt moms på basmat garanterar enrättvis fördelning. Det är krav som vi ställer vid införandet av det nyaskattesystemet. Marginalskatten bör sänkas för att stimulera till arbeteoch sparande, för att minska skaltekilarnas negativa effekter och minska deobeskattade förmånernas betydelse. En bättre samordning med det socialabidragssystemet måste också uppnås. Givetvis måste skatteskalan varaindexreglerad. Målsättningen måste vara att samtliga inkomsttagare skallfå lägre marginaleffekter. Var och en. oberoende av var han befinner sig iinkomstlä- Prot.1987/88:100 '8 ge, harmarginalskatt, och den bör sänkas för alla. En generell sänkning avskatteuttaget bör komma till stånd. För att nå detta måste man eftersträva en generellförenkling genom breddade skattebaser och lägre skattesatser och en merlikvärdig behandling av olika-inkomstslag, bl. a. för att minska möjligheternatill skatteflykt. Hushållssparande bör gynnas och kapitalbeskattningen bör varaneutral. Som framgår av reservation 7 hade vi förutsatt attregeringen skulle framlägga förslag till vissa förändringar av skatteskalornaför . Det hade varit naturligt med utgångspunkt från den debatt somförts. Vi hade förväntat oss ett förslag till ändring av skatteuttaget från1989. Så har inte skett, och det enda vi hört är att bl. a. finansministern vidvissa tillfällen har uttalat sig för en sänkning av den högsta marginalskattentill . Vi anser att om man menar allvar och vill göra en sådanförändring bör det ske successivt, och vi anser att man borde sänkaskatten i det högsta skatteskiktet till . Därtill borde grundskatten på 100kr. som infördes slopas. Om man justerade skatten i det högstainkomstskiktel, skulle man kunna något dämpa den löneutveckling som skenframför allt i de högsta löneklasserna pch som vi befarade när vi väckte vårniotion. I reservation 12 yrkar utskottsledamöter attriksdagen skall begära förslag om sänkning av momsen på baslivsmedel. Det ärinte minst ur fördelningspolitisk synpunkt angeläget att sänka momsen päbasinat. Vi har världens högsta matmoms, och än mer utmanande är det dåsocialdemokrater och moderater beslutar att den återbetalning av moms somtidigare skett genom livsmedelssubventioner nu ytterligare minskas. Man frågarsig hur mycket allvar det är i talet om att man vill sänka skatten generellt,när den återbetalning som har skett av momsen på livsmedel nu tas bort. Då ökarman automatiskt skattetrycket. momsen på basmaten till byggmomsens nivå,12,, i detaljhandelsledet! Det skulle vara ett steg i rätt riktning mot ettmera vettigt system. Med anledning av den ständiga debatten omlivsmedelspriserna bör uppmärksammas att momsen utgör en större andel avvad konsumenten betalar än den jordbrukaren får för den färdigproducerade varannär den lämnar jordbrukaren. Och skall jordbrukaren betala alla produktionskostnader,kapitalkostnader och ersättning för utfört arbete. En sänkt matmoms skulle också innebära en bättresamstämmighet med EG-området. Jag skall försöka att hålla mig till de frågor som direktbehandlas i utskottet, och därför kommer jag att anknyta till de reservationersom har lämnats. I reservation 13 begärs att förmögenhetsskattereglernaåterställs till den nivå som tillämpades . När socialdemokraternahösten 1982 övertog regeringsansvaret, genomdrev man en höjning avkapitalskatterna och frångick därmed den inställning man själv intagit i börjanav 70-talet. har den inflation som ägt rum efter 1982 ytterligare skärptkapitalbeskattningen. Det är därför ett mycket blygsamt krav som ställs idenna reservation; och jag beklagar verkligen att inte socialdemokraterna villinse det nödvändiga i att ta hänsyn till vad som sker i vårt samhälle. Det ärprecis som om man vore bunden på förhand av direktiv från kanslihuset. över huvudtaget inte diskutera frågor vilkas lösning är angelägen för alla. Framför alltkan det inte vara rimligt att man år skärper skatteuttaget genom denpenningvärdeförsämring som pågår. 1 reservation 16 krävs särbeskattning av makars,föräldrars och barns samt fosterföräldrars och fosterbarns förmögenhet. har sambeskattning av makars kapitalavkastning helt slopats. Iöverensstämmelse härmed bör också - av såväl rättvise- som förenklingsskäl -förmögenhetsbeskattningen individualiseras. Även föräldrars och barnssamtaxering av förmögenheter bör slopas. Ännu mera orimlig är sammanläggningenav fosterföräldrars och fosterbarns förmögenhet. Fosterföräldrarna har ju intenågon rätt att disponera fosterbarns förmögenhet. En annan fråga som är föremål för riksdagensbehandling är de extra avdragen för pensionärer och då särskilt eventuellförmögenhets inflytande på avdragets storlek. Exempel finns där en ränteinkomstkan innebära en marginalskatteeffekt pä . Vi reservanter kräver attförmögenheten inte skall påverka storleken på det extra avdraget. Även finansministernnämnde något i förra veckans utfrågning som kunde tyda på att han uppmärksammatdetta problem. Vi anser att man redan nu bör fatta ett beslut i enlighet medreservationens förslag. I reservation 21 berörs konsekvenserna för den som uppbärskattefri livränta och därjämte är berättigad till extra avdrag som pensionär.Vid uträkning av extraavdraget inräknas den skattefria livräntan i inkomsten.Det innebär att skattebelastningen för en livränta blir högre ju lägre inkomstvederbörande pensionär har. Detta är orimligt, och vi reservanter kräver ensnabb ändring i enlighet med reservationen. Ett liknande orättvist system finns beträffandebarnpension. Det kan inte vara rimligt att två barn med samma inkomst avferiearbete skall behandlas olika i skattehänseende beroende på att ett av demförlorat en eller båda sina föräldrar. års skatteutredning uttaladesig för en ändring, och det ointresse som regeringen visar för denna frågas lösningär förvånande. och jag har gjort denuppdelningen att jag skulle behandla den del av utskottets betänkandesom'berörs fram till moment 15. Jag har avhandlat denna del och redogjortför centerris syn på dessa viktiga frågor. Jag avslutar mitt anförande med att yrka bifall tillsamtliga reservationer som representanter står.bakom. 1987/88:100 -