prot · GB0977 · 1987-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1987/88:77 1 § Justerades protokollet för den 18 innevarande månad. 2 § Återkallelse av motion I skrivelse har den av honom väckta motionen 1987/88:Sk380 om det extra .avdragetför pensionärer med skattefri livränta. Jag hardärför avskrivit denna motion. Skrivelsen lades till handlingarna. 3 § Svar på interpellation 1987/88:171 om elevers ochföräldrars rätt att välja skola har frågat mig på vilket sättjag avser att uppfylla socialdemokraternas kongressbeslut om elevers ochföräldrars rätt att välja skola. Jag kan på nytt upprepa vad jagtidigare redovisat för , nämligen att jag avser attsenare i vår föreslå regeringen att förelägga en proposition omstyrningen av skolan och vissa övriga skolpolitiska frågor. Jag räknar med attregeringen i den propositionen skall redovisa sin syn på valfrihet såväl förskolor att profilera sig som för elever och föräldrar att välja olikainriktning i skolan. 3YLVA (): Jag ber att få tacka statsrådet för svaret på min interpellation. Svaret.är ytterligt kort och geregentligen inte något svar alls på min interpellation, vilket är märkligt närdet gäller en fråga som är så viktig och så diskuterad bland Sverigesföräldrar. En annan viktig fråga som är aktuell gällerÖGY-utbildningen. I fråga om denna utbildning har utbildningsnrinistern till pressen redovisat vad den kommande propositionenkommer att innehålla; endast tidpunkten för avlämnandet har varit hemlig.Beträffande det som jag Om elevers och föräldrars rätt att välja skola tar upp imin interpellation är det precis tvärtom. Vid ett flertal tillfällen här ikammaren har statsrådet sagt att en proposition kommer att läggas fram ,men ingen får veta vad den kommer att innehålla. Mot denna bakgrund kan man fråga sig om inte tidpunkten äravsiktligt vald. Propositionen skall avlämnas , vilket betyder attfrågorna i den inte hinner behandlas före sommaruppehållet. Socialdemokraternavill alltså inte ge besked före valet om var de står i en fråga som engagerarde flesta föräldrar. Intresset är alltså inte större att genomföra detkongressbeslut som fattades , trots att det socialdemokratiskapartiet som regeringsparti har alla möjhgheter att göra det. Är den utdragnatidsplanen möjligen ett mått på socialdemokraternas intresse för att ökaföräldrars och elevers valfrihet? Det var med stor tillfredsställelse som vi i folkpartietnoterade att socialdemokraterna äntligen hade mildrat sitt hårdnackade motståndmot valfrihet i skolan. Vi trodde att en förändring nu skulle komma fill stånd.I ser vi det som en självklarhet att verka förde beslut som vårt landsmöte har fattat. I den moderna svenska skolan barett av målen varit attfostra självständigt tänkande människor, kritiska människor som ifrågasätteroch tänker själva. Det är dessa människor som ställer krav i samhället, kravpå att själva få välja sjukvård, att själva få välja barnomsorg och att självafå välja skola för sina barn. De nöjer sig inte med att regeringen säger: Vivet bäst vad som är bra för er. I det här sammanhanget skulle jag vilja få ettklarläggande av skolministern. I ert kongressbeslut står det så här:Kommunerna bör ges ökade möjligheter att profilera verksamheten. Vidare stårdet: Om olika skolor väljer olika intresseprofiler är det naturiigt att geelever och föräldrar rätt att välja skola. I statsrådets svar står det emellertid så här om denkommande propositionen: "Jag räknar med att regeringen i den propositionenskall redovisa sin syn på valfrihet såväl för skolor att profilera sig som förelever och föräldrar att välja olika inriktning i skolan." Det.här kantolkas som någonting helt annat än det som står i ert kongressbeslut.Regeringen skall alltså redovisa sin syn på valfriheten, som det heter. Betyderdet att regeringen har en annan syn på valfrihet än kongressen? Vidare skallregeringen redovisa sin syn på valfrihet för elever och föräldrar att väljaolika inriktning i skolan. Redan nu föreligger en sådan valfrihet. Tillval avolika slag finns. Min fråga blir då: Betyder formuleringen i svaret att detinte skall finnas någon rätt till val mellan skolor? I en ökad valfrihet ligger också möjligheten att välja enfristående skola om en sådan finns på orten. Den socialdemokratiska kongressenskriver faktiskt att socialdemokratin är positiv till att fristående skolor medsamhällsstöd stimulerar pedagogiskt förnyelsearbete och därmed mångfalden iskolan. Men det faktum att frågan om de fristående skolornas möjlighet attverka nu skjuts upp ytterligare mirist visar inte precispå någon positiv inställning. Inte heller är det särskilt positivt att SigridRudebecks gymnasium och högre samskola har blivit av med sinastatsbidrag. Defristående skolorna arbetar under ytterligt knappa former, vilket gör att Prot.1987/88:77 tjockleken på föräldrarnas plånbok eller deras vilja att uppoffrasig får avgöra vilka barn som skall få gå där. Tyckerverkligen att Om elevers och föräld- rars rätt att välja skola vi skallha det så i vårt land? När jag först fick frågablev jag fakfiskt litet ställd, och det av praktiska skäl. Frågan är på mångasätt ovanlig. har frågat mig hur jag tänker uppfylla ett beslutav den socialdemokratiska partikongressen. Det ställer mig i en ganska svårsituation. Som ansvarig inför partiets högsta beslutande instans är detnaturligtvis inför .partiets medlemmar jag har att fullfölja den skyldigheten.Regeringen har ju knappast möjlighet att i redovisa en beslutsuppföljningsom man egentligen är ansvarig att redovisa inför partikongressen. Det skulleockså kunna uppfattas som något egendomligt om ledamöter behandladessom vore de socialdemokratiska partimedlemmar, med krav riktade motpartistyrelsen. Men jag inser att egentligen inte önskade få denformella redovisning som lämnas inför partiets beslutande instans, utan snararevar ute efter att få en allmän debatt om synen på valmöjligheten i skolan ochfristående skolor. Jag har i mitt svar hänvisat till att vi kommer attredovisa den i den skolpolitiska propositionen i vår. Att propositionen kommeri maj har inte att göra med någon form av spekulation om att den inte skullekunna diskuteras i , utan snarare är det fråga om en stor respekt förriksdagen. Vi har nämligen en parlamentarisk kommitté för beredning av frågorsom rör skolans styrning. Avsikten är att denna parlamentariskaberedningskommitté skall hinna bli färdig så att vi sedan skall kunna diskuteradess förslag och redovisa ställningstaganden i en skolpolitisk proposition.Därför är processen så utdragen. Det finns också anledning att föra in samtligaskolpolitiska frågor av allmän art i samma proposition. Min syn på fristående skolor harjag redovisat här . Jag har kunnat konstatera att antaletfristående skolor med statsbidrag ökats jag har tillhörtregeringen. Vi har också haft tillfälle att godkänna verksamhet vid ett antalskolor som räknas till kategorin fristående. De diskussionerna har inte kunnatge vid handen att regeringen skulle ha varit särskilt njugg. Tvärtom harantalet skolor med statsbidrag ökat . 5YLVA (): Nog föreställde jag mig, när jag skrev minfråga, att de beslut som den socialdemokratiska partikongressen fattar innebären inriktning för regeringens sätt att arbeta, och när regeringen skall omsättabeslut i handling måste det betyda att man lägger fram förslag i . Eftersom det aktuella förslaget i mycket tillgodoser dekrav som vi har ställt , är det naturligt att vi har fäst stortintresse vid att ni skulle förverkliga det beslut som fattades vid er kongress. Jag noterar också att skolministern inte gjorde någotklarläggande beträffande vad formuleringen om rätt att välja inriktning iskolan egentligen står för. Skall man få välja endast inom den anvisade skolan,eller skall man Om elevers och föräldrars rätt att välja skola faktisktfå välja mellan olika skolor i kommunen? Beträffande hur positiva socialdemokraterna har varit motde fristående skolorna sedan ni kom i regeringsställning vill jag säga:Visseriigen har några få fristående skolor ytterligare fått statsbidrag, mendet har också hänt en hel del andra saker. För det första: Det första ni gjorde när ni kom tillmakten var att kräva en utvärdering av de fristående skolornas verksamhet,innan ni kunde bevilja några ytteriigare bidrag. För det andra skar ni ner enhalv miljon kronor på det anslag som hade äskat till defristående skolorna. En halv miljon kan tyckas litet, men för de friståendeskolorna är det oerhört mycket, med tanke på hur små statsbidrag de får. Fördet tredje bestämde ni i budgetpropositionen - jag tror att det var 1986 - attde fristående gymnasieskolorna inte skulle kunna få statsbidrag för mer än15-klasser, mot det normala 30-klasser. För det fjärde har ni dragit instatsbidragen för högre samskola och gymnasium, öch nihar också avslagit ansökan om statsbidrag till och Mariaskolan.Detta tycker jag faktiskt inte visar på någon särskilt positiv inställning. Jag skulle återigen vilja fråga: Vad betyder formuleringenom rätten att välja inriktning i skolan? Utesluter den rätten att välja skola? Den kongresshandling från densocialdemokratiska partikongressen som åberopar har följandeskrivning om valmöjlighet i fråga om skola: Om olika skolor väljer olikaintresseprofiler är det naturligt att ge elever och föräldrar en vidgadmöjlighet att välja skola. Detta äralltså det uttalande som kongressen gjorde. Det gäller självfallet för den socialdemokratiskaregeringens arbete att detta är inriktningen. Men det är inte rätt tillfälleatt häri kammaren svara på hur partistyrelsen avser att uppfylla ett sådantbeslut. I vår, i den skolpolitiska propositionen, kommer ledamötersjälva att kunna läsa och dra slutsatser om huruvida regeringen arbetar ienlighet med de önskemål som har uttalats vid kongressen. Det fär var och engöra vid det tillfället. Sedan vill jag bara beträffande de fristående skolornapåminna om att i de beslut soinjag har tagit om anslag till fristående skolorhar jag gätt.utöver vad styrelse har framfört i sinaförslag. 7YLVA (): Vill skolministern vara vänlig och ändåklargöra för mig vad det som skolministern skriver i svaret om att regeringenskall redovisa sin syn pä valfrihet för elever och föräldrar att välja olikainriktning i skolan egentligen betyder? Betyder det att man bara skall få väljamellan ämnen i den egna skolan, eller skall man också få välja mellan olikaskolor? Det vore av vikt att få ett klart svar på den frågan. Är det så, attregeringen faktiskt tänker begränsa valfriheten till att gälla inriktningen iskolan? Det finns, som jag inledningsvis sade, en lång rad områdendär människor ställer krav på att i ökad utsträckning få välja vad de självaanser är bäst för sig och sin familj. Detta gäller i allra högsta grad skolan.I det utredningsarbete som bedrivs inom vårt parti har vi insett att dessakrav måste tillgodoses. menar att valfrihet är en av de allra viktigastefrågorna när det gäller att få samhället att fungera så att människor självakan bestämma om sitt och sina familjers liv. Inte heller i skolans världfungerar allt utan problem. Det handlar i mycket om att allting är så likriktatpch strömlinjeformat, att det skall se likadant ut överallt. Människor nöjersig inte med detta. säger så här i en av.sina uppsatser:"Jag är rädd för att skolan ligger på klar kollisionskurs då det gälleratt tillgodose behoven hos dagens ungdom. Det kan vara skäl att söka ta utbäringen och söka korrigera kursen, innan kollisionen inträffar." Jag tycker att socialdemokraterna här borde skynda sig attta ut en ny bäring och korrigera kursen, eftersom detär kravet på valfrihet somär det mest näraliggande just . Om skattefria reseförmåner för homosexuellasambor 4 § Svar på interpellation 1987/88:174 om skattefriareseförmåner för homosexuella sambor 8 Finansminister, : har frågat socialministern om honär beredd att vidta några åtgärder föratt jämställa homo- och heterosexuellanär det gäller skattefria reseförmåner. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag somskall svara på interpellationen. Låt mig först framhålla att jag hehdelar den allmänna inställning som kommit till uttryck bl. a. i ,nämligen att samhället inte har skäl att motverka en samlevnad inellan tvåpersoner av samma kön. Inom skattelagstiftningen ryms dock en allmänproblematik när det gäller beskattningen av makar/sambor och övriga närståendepersoner. Ett omfattande lagsfiftnings-arbete krävs för att man skall kunnaåstadkomma fullständig likställighet mellan de olika kategorierna.Förändringarna bör enligt min mening i princip ske över hela fältet.De bör således inte inriktas mera partiellt på enstaka, udda delar avskatteområdet. Även med denna inställning kan jag dock hålla med om att det kanfinnas anledning att på nytt överväga den gränsdragning som gjorts när detgäller naturaförmånsbeskattningen. 9INGA (vpk): Jag ber att få tacka finansministern försvaret. Jag måste emellertid tillstå att jag inte riktigt förstår det. har beslutat om förändringar när detgäller beskattning av naturaförmåner. Ändringarna har inneburit försämringar för homosex uella sambor genom att dessa har undantagits frän den personkrets som skall kunna få skattefria reseförmåner. Jag vill fråga finansministern: har det blivit så? beslut om denna nya lagstiftning har medförtatt företag söm berörs av bestämmelserna om reseförmån har beslutat att intelängre låta homosexuella sambor få del av dessa förmåner. Det gäller bl. a. SASoch SJ, Omskattefria reseförmåner för homosexuella sambor men också andraresebyråer. Genom att man vid ändring av beskattningen av naturaförmåner haranvänt en sambodefinition som utestänger homosexuella sambor, har dessa i realitetenförlorat en förmån som de tidigare haft. Det har alltså blivit en försämring.Därigenom har de homosexuellas arbete för att jämställa homo- ochheterosexuella sambors reseförmåner omintetgjorts. Jaghar frågat regeringen om den är beredd att vidta några åtgärder för attjämställa homosexuella och heterosexuella sambor när det gäller skattefriareseförmåner. Jagvet faktiskt inte hur jag skall tolka svaret. Det innebär nog ett nej - i allafall i första omgången. Först säger finansministern att han är positivtinställd till homosexuella. Man skall t. ex. inte motverka från samhällets sidaen samlevnad mellan två personer av samma kön. Det är ju välvilligt i störstaallmänhet. Efter det hänvisas till den allmänna problematiken inom skattelagstiftningenoch att ett omfattande lagstiftningsarbete krävs för att åstadkomma fullständiglikställighet. Men detta har ju gått att lösa tidigare. var dehomosexuella likställda med sambor i detta avseende. Varför har man nuförsämrat situationen förde homosexuella? Varför har man gått in och ändrat? Närpropositionen om de homosexuella behandlades i varnade både vpk ochde homosexuellas organisationer just för dessa effekter; att man skulle glömmabort de homosexuella i varje ny lagstiftningsfråga. Vpk och de homosexuellavarnade för en särlagstiftning. Vi ville att de homosexuella skulle jämställasmed sambor . Tillsist vill jag dock notera en liten öppning - den är liten. Det verkar som omfinansministern ändå förstått att något måste göras. Det framgår av den sistameningen i svaret, där ju finansministern tydligen kan hålla med om att detkanske kan finnas anledning att överväga den gränsdragning som gjorts medanledning av naturaförmånsbeskattningen. Jag vill då fråga finansministern:När kan man förvänta detta övervägande? Jag förmodar att textgranskning mest var till för att honskulle få en tidsmässigt någorlunda anständig längd på sitt inlägg. Dét är jualldeles klart vad jag säger i den sista meningen. IngaLantz skall också ha klart för sig att begreppet "sambo" i vårskattelagstiftning är förbehållet människor som antingen är gifta med varandraeller har barn med varandra. Det betyder att homosexuella iskattelagstiftningen inte behandlas som sambor. Man kan tycka att det är fel,, men för att komma till rätta med det problemet måste vi gå igenomlagstiftningen om förmögenhetsbeskattning, inkomstbeskattning, arvsbeskattningoch en rad andra lagar. Låt detta vara detta, men det förklarar varför jagsäger att om vi skall jämställa homosexuella och heterosexuella iskattelagstiftningen, så innebär detett mycket omfattande arbete. harman, som sagt, som sambo icke godtagit homosexuella. Dethindrar inte att jag är missnöjd med resultatet av förändringarna när detgäller naturaförmånslagstiftningen. Om jag hade varit medveten om att lagenkunde få den tolkning söm deri fått ute i verkligheten, hade jag utformat denpå ett annat sätt. Jag var helt enkelt inte medveten om att man skulletolka den på det sätt som skedde. Det var faktiskt efter lagrådets insatser somlagen fick den utformning som förelades . När jag säger att vi skall överväga gränsdragningen menarjag att det kan göras i stort sett . Lagstiftningen kan omhändertaspå grundval av motioner som föreligger i . Vill man ändra dettaså att homosexuella kan återfå de förmåner de har haft, kommer jag inte aU göranågra som helst invändningar mot en sådan aktivitet från sida. 11 INGA (vpk): Jag ber att få uttrycka mintillfredsställelse med de klargöranden som gavs i finansministerns replik. Jagvill också säga till honom, eftersom han tyckte att jag var alltför fåordig imitt första inlägg, att det ju inte är längden på det sagda utan vad man menarmed orden söm har betydelse - därmed vill jag inte anklaga finansministern föratt vara långrandig. Jag tycker att det var bra att finansministern klargjordesin inställning i fråga om de homosexuella och att han klart sade ifrån att manomedelbart kan överväga att ändra lagen och att man hade utformat den på ettannat sätt, om man hade insett konsekvenserna av den. Det har nämligen i börjanav februari sänts ett brev från finansministern till RFSL. I det brevet sägerfinansministern att han inte är beredd att ändra pä beskattningsreglerna förnaturaförmåner, innan departementet har sett över hela lagstiftningen. Nunoterar jag att finansministern har ändrat sig på den punkten, och jagar gladatt översynsarbetet kan påbörjas . Jag tar detta som en framgång förde homosexuellas strävan att bli likaberättigade i olika avseenden. Även om postverket gör sitt bästa för attuppmuntra oss att skriva brev till varandra kan man säga: En del brev bordealdrig ha avsänts. Överläggningen var härmed avslutad. Om åtgärder med anledning av ströängsut-redn ingensförslag 5§ Svar på interpellation 1987/88:173 om åtgärder med anledning avströängsutredningens förslag har frågat mig om jag ämnarvidta några åtgärder med anledning av den s. k. ströängsutredningen. Ströäng är en utäng eller ängslägenhet som en fastighettills vidare fick behålla utanför det område som gränsbestämdes för fastigheteller för by vid avvittring av hemman på kronans mark i ochNorrbottens läns lappmarker. Avvittringen innebar systematisk skattläggning, utstakningav rågångar och uppmätning av hemman genom lantmäteriförrättningar. Med stöd av en kungörelse om tilläggsavvittring och lagenom indragning av ströängar drogs avströängsarealen in till staten, varvid ersättning utgick till ströängsinnehavarna. 4 protokoll 1987/88:75 - 78 Om åtgärder med anledning av ströängsutredningensförslag indragningarinte skett i någon större omfattning. Enligt beslut av riksdag fickdomänverket rätt att anlita medel ur verkets markfond för att inlösa deströängsenklaver inom deri kronomark som verket hade intresse av. återstår drygt 19 000 ha aldrig indragningsprövade ströängar och drygt 19 000 ha ströängar som fått behållas vid indragningsprövningen. I fråga om den senare kategorin uttalade att problemet med behållna ströängar fick lösas genom frivilligauppgörelser mellan angränsande markägare och ströängsinnehavare. Lantbruksstyrelsen har, efter uppdrag av regeringen,utrett frågan om ströängar och överlämnade till regeringen ettförslag till riktlinjer för det fortsatta arbetet med avveckling avströängarna. Lantbruksstyrelsen konstaterade att ströängsrättighetenär juridiskt oklar. En dom av högsta domstolen har inneburit attde förutsättningar lantbruksstyrelsen utgått ifrån vad gällerströängsinnehavets juridiska status i viss mån förändrats. Frågan övervägs vidare inom . Jag villframhålla att frågan juridiskt och administrativt sett är komplicerad. Det ärofta kostsamt och tidsödande att utreda vem som är den rättmätiga innehavarenav en ströäng, dess rätta läge och gräns. Ofta föreligger ett kompliceratdelägande. Utgångspunkten är givetvis att saken, som rymmer olägenheter försåväl enskilda som det allmänna, måste bringas till en slutlig lösning. Anf.14 (): Jag ber att fä tacka jordbruksministern för svaret på mininterpellation. Det är en komplicerad fråga att komma till rätta med deförhållanden som råder när det gäller ägarstruktur och ägoförhållanden avströängar. Det finns, som framgår av statsrådets svar, problem att i dagfastställa vad som kan sägas vara det korrekta ägarförhållandet. Jag har jag suttit i haft mångakontakter med fjällbor i som äger en ingående kännedom om deförarbeten och de förändringar som skett i ströängsfrågan. Jag har fåtttillgång till dokument som avfattades i slutet av förra århundradet. Det ärnaturligtvis intressant att läsa om de problem som då förekom; de skiljer sig intespeciellt mycket från dagens, det förekom svårigheter redan då att finnarättvisa lösningar. Åtskilliga utredningar låg bakom de riksdagsbeslut somsedan följde, bl. Det är svårt för en juridiskt ej bevandrad person attavgöra vilka handlingar som äger giltighet eller om andra nya lagar har försattlagar och förordningar ur spel i ströängsfallet. Det verkar vara svårt även fördem som äger juridisk kunskap. Många av de personer jag har kontakt med äger sedanårtionden erfarenhet av vilka beslut som fattats. Dessa borde kunna utnyttjasav i den vidare handläggningen. Lantmäteriet äger ocksågod kännedom om vad som är möjligt att avgöra eller ej. Jag hälsar medtillfredsställelse att man frän departementets sida är beredd att finna enslutlig lösning på de förhållanden som råder. I dagjäser det av inbyggda konflikter i de fjällnära områdena. och skyldigheter utvecklas, som man där ser det, på såsätt att vissa befolkningsgruppers rättigheter blir allt större i förhållandetill de övriga boendes inom området. Det enda sättetatt förhindra motsättningarär att genom information och under beaktande av allas rättigheter finnalösningar söm inte skadar de relationer som finns bland dem som bor i området:Genom beslut om naturreservat och naturskyddsområden tas också förutsättningarbort som tidigare fanns när det gällde utkomstmöjligheter. Här spelar ett avgörande beträffande ströängarnasfördelning stor roll i att förhindra att det uppstår ytterligare motsättningar.Vad som oroar inom renbéteslandet är den rätt till älgjakt som finns förrenägande samer. Det återstår att se vad som kommer att hända i de fall entrafikskadad älg skall tillvaratas och det finns två jakträttsinnehavare.Höstens älgjakt kommer att ge besked, om detta kan hanteras på ett för alla brasätt. Säkerheten vid jakt får aldrig äventyras av oklarheter ijakträttsinnehavet. Det är i skenet av bl. a. denna debatt som det ligger storvikt vid att pä étt riktigt sätt hantera övriga frågor som berör fiske- ochjakträtt i dessa områden. Bor man i inland utgör jakt och fiskeför alla en sä betydelsefull ingrediens i valet av bosättningsort, att störs deförutsättningarna kommer levnadsbetingelserna att förändras i negativriktning. Ströängarnas tillhörighet har alltså stor betydelse för debofasta. Sköts detta riktigt får vi ett positivt mottagande av myndigheternasagerande, blir det alltför stora avsteg från rättskänslan blir betyget negativt.Jag är dock väl medveten om att när det gäller fördelning av mark ochgränsdragningar är det få som lyckas få alla parter nöjda. Viktigt ar att som kommer att förflyta framtill frågans slutliga lösning de gränser och de ströängsinnehav som är klarainte genom glömska eller okunskap försvinner från de kartor som i vissa delarfinns upprättade över de hemman som till sig har anknutna ströängar.