prot · GB0994 · 1987-12-31 00:00:00 — Visträvade 1985 efter att få klara och enhetUga regler för skattebefrielsen förutlandssvenskar, och det anser jag att vi fått med sexmånadersregeln. Envillkorslös tillämpning skulle leda till alltföi- stör skattefrihet i Sverigeoch, som jag tidigare sade, även kunna leda till missbruk. Jagtycker också att det är viktigt att åtgärder för att främja konkurrenskraftenutomlands vägs mot kravet på likformighet i beskattningen. Närdet sedan gäller frågan om beskattning vid in- och utflyttning, kan jag, fruGennser, inte förstå att det skulle vara så kränkande för rättskänslan att manskall betala skatt fill sin bosättningskommun i stället för ett gemensamtdistrikt, vilket man tidigare gjorde. Jag tror att detta med flyttningar idecember eller är ett problem som man i stor utsträckning kan lösagenom information till de skattskyldiga. 90 (): - Fru talman! Det finnsexempel på en skattebetalare som flyttade in och som etttu tre upptäckte att han skulle betala svensk skatt. Det var ingen angenämöverraskning. Han var inte upplyst om detta, och dessutom hade hän levt iutlandet och naturligtvis fått anpassa sig till de förhållanden som råder där. Enannan sak som jag finner konstig beträffande sexmånadersregeln är att man barasäger att erfarenheterna inte är tillräckliga. Men man redovisar verkligeninget konkret. Överläggningeni detta ärende var härmed avslutad. Kammarenövergick till att fatta beslut i de förevarande ärendena. Mom. 1 (avregleringensomfattning). Förstbiträddes reservafion 1 av m.fl.- som ställdes mot dels reservation2 av , dels utskottets hemställan med den ändring däri somföranleddes av bifall till motionerna T20 och T21 av och - med acklamation. Härefterbifölls utskottets hemställan med 180 röster mot 110 för reservation 1 av OlleGrahn m.fl. 19 ledamöter avstod från att rösta. Mom.2 (lämplighetsprövningens omfattning) Utskottetshemställan bifölls med 160 röster mot 148 för reservation 3 av m.fl. Mom. 4 (kvittoskrivandéoch registrerande taxameter) Utskottetshemställan bifölls med 160 röster mot 148 för reservation 4 av m.fl. Mom. 9 (taxinäringensägareförhållanden) Prot. Utskottetshemställan bifölls med 293 röster mot 15 för reservation 8 av 6apriM988Viola . 1 ledamot avstod frän att rösta. Mom.Il (upphävande av lag om rätt att driva viss Unjetrafik m. )Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 9 av m.fl. -bifölls med acklamation. Mom.12 (spärregel mot huvudmannatrafik i egen regi) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 10 av m. fl. - bifils medacklamation. Mom.13 (trafikhuvudmännens verksamhetsformer) Utskottets hemställan -som ställdes mot reservation 11 av m.fl.- bifölls medacklamation. Mom.14 (treårsprogram för förbättring av länstrafikens bärkraft) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 12 av Per Stenmarck m.fl.- biföllsmed acklamation. Mom.19 (parallellkoncessioner) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 13 av Per Stenmarck m. fl. - biföllsmed acklamation. Mom.20 (flygbussar) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservafion 14 av och - bifölls med acklamation. Mom.22 (bidrag fill landsbygdstrafik) Utskottetshemställan bifölls med 252 röster mot 55 för reservation 15 av . Afow.27 (förbättrad handikappanpassning av tågen) Utskottetshemställan bifölls med 292 röster mot 17 för reservafion 16 av . Mom.-28(översyn av handikappanpassningen av kollektivtrafiken) Utskottetshemställan bifölls med 159 röster mot 149 för reservation 17 av . 1 ledamot avstod från att rösta. Övriga moment Utskottets hemställan bifölls. Mom. 1 Utskottets hemställan bifölls. Pröt.1987/88:94 Mom. 2 (förslag till lag om säkerhetskontroll vid sammanträdemed riksda- 6april'l988 gens kammare och utskott)- Utskottets hemställan bifölls med 287 röster mot 16 förreservationen av . betänkande35 ' Utskottets hemställan bifölls. " Punkt 1(förnyelse och effektivisering av den offentliga sektorn) Först biträddes reservation 1 av m.fl. med 116röster mot 42 för reservation 2 av och . 151 ledamöteravstod från att rösta. , Härefter bifölls utskottets hemställan med 158 röster mot 109 för reservation 1 av m.fl. 40 ledamöter avstod frånatt rösta. () anmälde att han avsett att rösta nejmen markerats ha röstat ja. :' : . Utskottets hemställan bifölls. Punkt 8 (statens persori- och adressregisternämnd) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservatiori 3 avAnne m. fl. - bifölls med acklamation. betänkande 13 '' Mom. 4(den kooperativa företagsstatistiken) Utskottets hemställan bifölls med 254 röster mot 55 förreservation 1 av m.fl. Mom. 6 (företagens uppgiftslämnande) Utskottets hemställan, bifölls med 159 röster rnot 149 förreservation 2 av m.fl. Mom. 7(anslag till : Statistik,register och prognoser) Först biträddes reservation,3 av m.fl. med69 röster mot 44 för reservation 4 av och . 196ledamöter avstod från att rösta. Härefter bifölls utskottets hemställan med 199 röster mot66 för reservation 3 av m. fl. 43 ledamöter avstod från att rösta. Utskottets hemställan bifölls. Utskottets hemställan bifölls. Finansutskottetsbetänkande 15 Prot. Utskottets hemställan bifölls. Mom. 2 och3 (tillämpningen av skattereglerna för ideella föreningar m.m.) Utskottetshemställan bifölls med 263 röster mot 44 för reservation 1 av ochLeif . 1 ledamot avstod från att rösta. Mom. 5 (grundavdraget för ideella föreningar) Utskottets hemställan bifölls med 159 röster mot 150 för reservation2 av m.fl. Mom. 6 (inkomstutjämning för vissa idrottsmän) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 3 avKnut m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 7 (schablonavdraget för idrottsutövare) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 4 ävKnut m.fl. - bifölls med acklamation. Mo/»i. 'S (utredning om reklamskatt) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 5 avKnut m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 9 (beskattning av kyrklig egendom) ' Utskottets hemställan bifölls med 158 röster mot 150 förreservation 6 av m.fl. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. Mom. 1(progressionsförbehållen) Utskottets hemställan bifölls med 240 röster mot 67 förreservation 1 av m.fl. Mom. 2 (beskattningsorten vid in- och utflyttning) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 2 avKnut m. fl. - bifölls rned acklamation. Mom. 3 (sexmånadersregeln) Utskottets hemställan bifölls méd 159 röster mot 149 förreservation 3 av m. fl. Talmannen övertog ledningen av kammarens förhandlingar. Prot.1987/88:94 7 § Föredrogs 6 april1988 skatteutskottets betänkande Åtgärder mot prostttu tion m. m. 1987/88:31 om skattefrihet för vissersättning från Tyska Demokratiska RepubUken (prop. 1987/88:97). Utskottets hemställan bifölls. 1987/88:12om åtgärder mot prostitution m. m. Åtgärder mot prostitution m. m. 91 (): har jag motionerat och pläderatför att samhället skall ta klar ställning genom lagstiftning i fråga omkönshandel. Efter hand har glädjande nog allt fler anslutit sig till minuppfattning, nämligen att det utöver sociala insatser krävs en kriminaliseringav kundernas beteende. Varför driver jag då denna fråga så hårt? Jo, för miggäller det att värna och ta ansvar för unga kvinnor som redan tidigare av olikaskäl är hårt drabbade. De flickor som tvingas in i prostitution är rotlösamänniskor som växt upp utan trygghet i tillvaron. Ofta kommer de frånmissbruksmiljöer, och många har blivit utsatta för incest. Det är dessa ungakvinnor som offras för att medelålders välbeställda män, mestadels med en fastsexuell partner, skall kunna roa sig genom att köpa en prostituerad ochdärmed,leva upp till den manliga patriarkaliska härskarrollen. Som politiker tycker jag det är vår skyldighet att försökasätta oss in i flickornas situation. Skulle vi önska att vår syster eller vårdotter våren prostituerad? Om inte, vems syster eller dotter måste offras? Sett ur detta verklighetsperspektiv borde det varasjälvklart att ett tand som vill ta ett socialt ansvar måste ta klar ställningför svaga individer, och att det kommer till uttryck i lagstiftningen. Visst är det bra med de sociala insatser som görs i destörre städerna av de särskilda prostitutionsgrupperna. Men det räcker inte. Härär det marknadskrafterna som styr. Så länge det finns efterfrågan ochverksamheten får fortgå ostört kommer ständigt nya flickor att tvingas in ikönshandeln. Mestadels sker det med en hallick, en förment pojkvän, sompådrivare. En väg som inte sällan leder in i prostitutionsträsket går genomporrklubbarna. Prostitutionen, denna destruktiva och asocialamänniskohandel, pågår helt lagligt. Pengar från könshandeln är skattepliktigasåsom inkomst av rörelse. Däremot är det kriminellt att hyra ut lokal till enprostituerad. Tala om dubbelmoral! Detta är ett typexempel. Enligt min uppfattning måste samhället ta klar ställninggenom lagstiftning. Det skall inte vara tillåtet att köpa en prostituerad.Denna form av lagstiftning finns för övrigt då det gäller en prostituerad somär . Jag ärövertygad om att en lagstiftning leder till att antalet prostitutions- kunder kommer att minskaavsevärt. Denna verksamhet är vad man brukar kalla störningskänslig. Vi gerpolisen möjlighet att övervaka och ingripa. På så sätt kommer således antaletflickor som dras in i könshandeln att minska. Vi kan dä också på ett bättresätt med sociala insatser hjälpa dem som redan är prostituerade. Jagvill här bemöta de argument som utskottsmajoriteten anför mot en lagstiftning. Detheter att det skulle vara svårt att tillräckligt entydigt definiera denstraffbara gärningen och föreligga svårigheter att bevisa ett påstått brott.Låt mig då påminna om vad jag tidigare sade - det finns redan en liknandelagstiftning när det gäller prostituerade som är . Samma skäl kan isåfall anföras mot denna lag. Men utskottsmajoriteten har inte föreslagit attdenna lag skall rivas upp. Ettannat argument är att med lagstiftning är risken stor att prostitutionen gårunder jorden. Visst kan den risken finnas, men det blir i så fall i en mycketbegränsad omfattning. Dessutom fattade - enUgt min meninghelt riktigt - beslut om att förbjuda bastuklubbar utan att ta hänsyn tillrisken att den verksamheten kunde gå under jorden, vilket skulle försvårasocialtjänstens möjligheter att bekämpa HIV-smitta. Jagkan inte se att det finns några tungt vägande skäl mot en lagstiftning somkriminaliserar prostitutionskontakter. Jag yrkar därför bifall till reservationeni detta betänkande. Imotion Ju817 med som första namn och i vilken jag ärmedmofionär tar vi upp situationen vid pornografiska föreställningar, s.k.porrklubbar. Vi begär en ändring i allmänna ordningsstadgan. Somjag fidigare framhöll är porrklubbsverksamhet ofta första steget in iprostitution. Porrklubbar frossar i kvinnoförnedring, och de som arbetar där ärhelt rättslösa. Genom särskilda anställningsförhållanden undantas de från allarbetslagstiftning. När gjorde exempelvis yrkesinspektionen ett besök på enporrklubb senast? Kraveti vår motion är att lagstiftningen måste skärpas så att pornografiskaföreställningar förbjuds. ; som har yttrat sig över motionen,anser att det finns skäl att se över gällande bestämmelser så att det skapasmer effektiva möjligheter att förhindra bl. a. sådan verksamhet som vi tar uppi motionen. Här syftar man på posering och kroppskontakt med männen.Socialutskottet har enhälligt föreslagit ett fillkännagivande fill regeringen. Tyvärrhar inte justifieutskottet följt socialutskottets förslag. Man hänvisar tillatt ansvaret för att förbudet i allmänna ordningsstadgan efterlevs åliggerpolis och åklagare samt att det förebyggande arbetet- att få unga att hålla sigborta från dessa miljöer - är en uppgift för . Det låter givetvisbra, men bevisligen fungerar det inte i praktiken. Det är därför vi mofionärervill få till stånd en ändring. Jagvill avsluta med att ställa en fråga till utskottsmajoritetens företrädare; Vadär det som gör att ni nu tror att det skall ändras på porrklubbarna genominsatser av polis, åklagare och socialtjänst? Jag yrkar bifall tillmotionerna Ju817 och Ju806. I detta anförande instämde (),(), () och (). Atgärder mot prostitution mm. Prot.1987/88:94 Anf. 92 INGA (vpk); 6apriri988 Herr talman! I vårtindustrikapitalistiska samhälle har sexualiteten både ~; \ banaliserats,' förråats ochkommersialiserats. Den har reducerats till ett organ med utsöndringar och utlösningar. kroppsligklåda som man måste bli kvitt. Den pornografiska industrin, som omsätter miljardbelopp,visar sexualiteten lösryckt ur sitt mänskliga sammanhang. I pornografin - ochjag menar då den dåliga pornografin - har allt gjorts utbytbart. Kvinnor köpssom varor som männen kan tömma sig i. På bild efter bild får männen veta attkvinnors sexualitet inte är'något annat än ett könsorgan. Mannen framställs somjägaren med den råa styrkan. Barnpornografi och barnprostitution finns trotslagstiftning. De florerar livligare än någonsin, och stora pengar är i omlopp.I har man spårat att den största delen av deras barnpornografi kommer frånDanmark, och även . Barnpornografi öch barnprostitution - vad är det för mänsom vill, ha sådant? Vad är det för män som lockas till , Sri Länka ochFilippinerna av lyxbordeller med 2-4 åringar? Det finns internationellaförmedlingar som förmedlar sexuella barntjänster från och uppåt. Vilkensorts män vill ha detta? Inte vet jag. Men alla kan inte vara sexuellagrobianer. Alla kan inte vara störda sexuellt. Några måste vara helt normalamän. Jag tror tyvärr att de flesta som ändå lockas av detta vidriga är normala. Prostitution är det yttersta beviset på kvinnoförakt.Prostitution är också ett stort hinder i kampen för jämställdhet mellan könen.Prostitutionen förnedrar inte bara de kvinnor som prostituerar sig - denförnedrar alla kvirinor. Prostitutionen visar också på maktförhållanden isamhället. Den visar på kvinnors underkastelse. Ungefär 100 000 män besöker i prostitueradekvinnor. Det finns ungefär 2 000 prostituerade kvinnor. Det innebär att männenstår för av prostitutionshandeln. Ändå riktas blickarna enbart motkvinnorna. Det är att ljuset också riktas mot männen. r finns det 500 gatuprostituerade. Dessa kvinnorgör 175 000 tjänster åt 25 000 män . Omsättningen i pengar är 50 milj.kr. av alla män beräknas ha gått prostituerad. av de män som gör det är vanliga män med egen familj,med barn, båt, sommarstuga och bil. av de prostituerade kvinnorna är missbrukare,antingen av knark eller av alkohol. En heroinmissbrukande kvinna behöverdagligen . för sitt eget missbruk och åt sin missbrukande man. Det fårhon ihop genom att ha 10-15 samlag . Prostitutionen blir råare, säger polisen i . Detfinns 200 bordeller i . Prostitutionen finns i damfriseringar,fotvårdsinrättningar, solarier och affärslokaler. Toleranströskeln höjs helafiden. Också inompornografin blir videofilmerna råare och råare. mordförekommer i vissa filmer. sadismen, bisarra filmer med extremt Vidstudier om vem som lånar vad har det visat sig att det är herrar i kritstrecksrandigtoch med den lilla diplomatportföljen som lånar de mest 90 bisarra filmerna. Det är ju storapengar inblandade, så de böter som kan utdömas äringet som avskräcker vare sig distributör eller producent. Inte heller ettfängelsestraff avskräcker när det finns så stora pengarsom det här gör att tjäna på människors sexualitet - eller rättare Sagtförvrängda sexualitet. För mig, herr talrnan, kommer frågan ständigt; Vilka mänär det som vill ha sådant här? Måste de inte' vara sjuka, störda på något sätt?Nej - alla utredningar och studier visar att de är vanliga normala män. fick Margö och jag igenomen motion i vår riksdagsgrupp som bestod av en mening. Där stod: Ett sätt attbekämpa prostitutionen är att kriminalisera dess kunder. har vpk ettkongressbeslut på att kriminalisering bör genomföras. Att kriminalisera kunderna i ett prostitutionsförfarahdeär att rikta ljuset mot männen, dvs. av dem som finns ipröstitutionshandeln. Det är på fiden att ljuset riktas mot dem. De har gåttfria. De har en urgammal rätt att köpa sig sin sexualitets utlösning. Det finns beräkningar som visar att om man kriminaliseradekunderna -alltså männen, torskarna - skulle av jjröstitutionen försvinna.De här vanliga männen skulle helt enkelt inte våga riskera sin vardagstillvaroför ett litet nummerpå gåtan. Priset skulle helt plötsligt vara för högt, interäknat i pengar men på annat sätt. Det finns problem med en kriminalisering.Det finns det med annan lagstiftning också; Men en kriminalisering i dennafråga är ett sätt för samhället att säga: Detta accepterar vi inte. Att köpasexuella tjänster Skall vara förbjudet i lag. Det är ovärdigt för både män ochkvinnor. Vi måste använda lagen i det här huset för att påverka moralen. Genom én kriminalisering kan vi också påverka attityder.För att hjälpa de kvinnor som finns inom prostitutionen behövs mycket avsociala insatser. Det har sagts under de debatter som har förts här i kammareni den frågan. De prosfitutionspröjekt som finns och har funnits vittnar om hurstort behovet äv sociala insatser är. Många socialarbetare som arbetar medprostitution ser de sociala insatserna och en kriminalisering av kunderna somtvå nödvändiga parallella åtgärder; Jag menar att det ena inte får förskjutadet andra. Med detta, herr talman, yrkar jäg bifall tillreservationen som behandlar kriminaUsering av kunderna. Vpk är interepresenterat i justitieutskottet och har ingen egen reservation söm tar uppvår motion. Jag vill beröra ytteriigare en sak. I socialutskottetsyttrande till justitieut skottets betänkande tillstyrks en flerpartimotion från alla politiska partier om pornografisk föreställning. I justitieutskottets betänkande finns varken ett bifall eller någon reservation på denna punkt. tog också upp frågan. tycker att nuvarande bestämmelse i ordnings stadgan inte räcker för att möjliggöra ingripande i de fall där mycket unga kvinnor poserar nakna i en porrklubbsmiljö. tycker att det finns skäl att se över dessa bestämmelser och begär att detta ges regeringen till känna. ' Jag har själv besökten porrklubb - porrklubben -och sett vad som försiggår där. Det varett intressant studium. Det är en mycket farlig miljö för unga kvinnor, somarbetar där från fem till fem . Lönen är god, mende får slita A tgärder mot prostitution m. m. 1987/88:94 °'''"- De kan tjäna upp fiU . Vädjanden från föräldrar till dessa mycket unga flickor-föräldrar somjag --------------- harvarit i kontakt med - eller medarbetare hjälper föga, har Atgärdermotprostitu- det visat sig. tion m.m. jg jyker att justitieutskottet har ett aningslöst förhållningssätttill denna Jag yrkar alltsåbifall fill de motioner som tar upp frågan om pornografisk föreställning,nämligen motionerna Ju817, där jag själv finns med, och Ju8,06. Anf.93 (); har i den elfte domarregeln - domarreglerna återfinns ibörjan av lagboken - uttryckt följande tänkvärda ord; "Lagen gillar inteallt det hon icke straffar." Öm prostitution kan man både vad gällerkunderna och dem som säljer sig till dessa i hög grad säga att denna regelgäller. Vi är väl alla överens om att prostitufion är en företeelse som vi integillar. Men kriminalisering av prostitutionskontakter är förenad med mångaproblem. Till att börja med är, så långt vi nu kan se, alla förfaranden som ärstraffvärda redan kriminaliserade. Det gäller också en del av det som IngaLantz var inne på. Det gäller - självfallet - alla förfaranden där våld ellerhot om våld förekommer. Det gäller allt utnyttjande av ungdomar och minderåriga.Det gäller självfallet koppleri, pch det gäller utnyttjande av alla sombefinner sig i berusat tillstånd vare sig det beror på alkohol, narkotika ellernågot annat berusningsmedel. Alla dessa förfaranden är och bör varakriminaliserade. Vadsoin återstår sedan vi har skalat bort alla dessa redan kriminaliseradeförfaranden är vad vuxna, myndiga medborgare ägnar sig åt. Vi kan ha fnångaolika meningar om det, och de flesta av oss tycker väl att de som ägnar sig åtprostitution i den mening som kvarstår sedan vi tagit bort allt som börkriminaliseras är ett obehagligt beteende. - Men skall vi kriminalisera detta?Skall det vara straffbart? Dessutomär det så att om köp av sexuella tjänster skall vara förbjudet -och jag harfunderat mycket på hur en straffregel egentligen skall vara utformad så attgärningsbeskrivningen blir entydig på den här punkten - skall det inte då påmotsvarande sätt vara förbjudet att sälja? Och om vi lyckas med konststycketatt hypotefiskt sett skapa en straffrättsregel enligt vilken det bara ärförbjudet att köpa - blir det inte under alla förhållanden fråga om medhjälptill brott om man är med och säljer? Detta.ärnågra av de frågor som uppstår när man närmare granskar problemet medkriminalisering av kundkontakterna. Menlåt mig börja med frågan om en kriminaUsering av prostitution rent allmänt. Enövervägande del av de kvinnor som ägnar sig åt prosfitution befinner sig- detvet vi - i en sådan social situation att de behöver omfattande och aktivsocial, ofta också medicinsk, hjälp för att komma ifrån sina problem. Ingen avde straffrättsliga påföljder vi har kan ge kvinnan den hjälp hon behöverför att skapa en tillvaro utanför prostitutionen. Erfare;nheter från andraländer, där säljaren är kriminaUserad, visar även att åtgärderna inte pånågot som helst sätt stoppar prostitufionen. 92 kriminalisering av den prostituerades verksamhet råder också enighetinom utskottet - och såvitt jagförstår också i kammaren - om att detta inte är någon framkomlig väg. Någraledamöter i utskottet har emellerfid i en reservation hemställt om lagförslag -det är inte något nytt, utan har diskuterats i kammaren - för attkriminalisera kundernas handlande. Det finns ett antal tunga argument mot ocksåen sådan ordning. Enkriminalisering av kunderna kan få andra negafiva effekter också för deinblandade kvinnorna. Eftersom kunderna då kan beräknas bli än mer måna om attinte synas - kan ha rätt i att det är många av dem som kan förloraen social position - finns det anledriing att tro att verksamheten, som måsteanpassa sig fill kundernas krav, i ännu större utsträckning drivs under jorden,där polis och socialarbetare helt skulle sakna möjligheter att arbeta öppetbland kvinnorna för att motverka prostitutionen. Inslaget av "beskydrdåre" skulle sannolikt bli än större, då frestelsen för kunden att undandrasig betalningen - och därmed inte begå något brott - naturligtvis skulle varamycket stor. Risken för kvinnorna att råka ut för direkta fysiska övergreppfrån kunderna skulle av samma skäl också kunna öka. Kundenkan också komma att löpa större risker. Möjligheterna för hallickar att utövautpressning mot kunderna liksom att obeivrat tillgripa mer pengar än vad somursprungligen kan ha överenskommits skulle naturligtvis också öka. Även omkunderna kan sägas ha sig själva att skylla, kan man inte bortse från att en kriminaliseringav deras förehavanden skulle kunna medföra risker för en ökande tämligen grovbrottslighet riktad mot dem. Grundläggandeför vårt rättssystem är att avgränsningen mellan straffbelagd och ickestraffbelagd gärning skall vara så klar och entydig som möjligt. Också härmöter nästan oöverstigliga svårigheter när det gäller att kriminaliseraprostitutionen. Jag var inne på just detta i inledningen av mitt anförande. Hurkan man försäkra sig om att den privata sexualiteten inte misstänks? När skallen kvinna sägas vara prostituerad? Vilken typ av ersättning konstituerarprostitution, dvs. det brott som vi hypotetiskt sett talar om? Inteenbart definitionsfrågan är svårlöst utan också i allra högsta gradbevisfrågan. Hur skall polis och åklagare kunna bevisa att den straffbarahandlingen har begåtts? Handlingen, gärningen eller beteendet bygger inormalfallet på en uppgörelse mellan två parter där ingendera har någotintresse av att avslöja att ett brott har begåtts. Vidare sker handlingen oftainomhus, i en bil eller f varje fall utom synhåll för vittnen. Det i stort settenda sättet att få bevis skulle vara genom någon typ av provokafion av polis,socialarbetare eller andra som samarbetade med polisen.