prot · GB097 · 1987-12-31 00:00:00 — Därtill aviserade industriminister nyaskattehöjningar om inte företagen följer regeringens önskemål om etableringarutanför storstäderna. 1985 låg skattekvoten på 50,1 %.Den har därefter stigit till 1986.1 beräknas den bli och ännu' högre, , . Mot dennabakgrund vill jag fråga finansministern: Anser regeringen att de aviseradeförslagen angående omsättningsskatt på värdepapper m. m. är förenliga medutfästelserna om ett oförändrat skattetryck? 1987/88:54av () till försvarsministern om vissa försvarsfrågor: försvarsbeslut skulle blibeslutet som klart markerade vilja och förmåga att, efter närmare tvådecennier av försvagning av försvaret, ta konsekvenserna av det nordeuropeiskaoch nordatlantiska områdets mer utsatta läge. I den säkerhetspolitiska rapport som en enigförsvarskommitté publicerat 1985 beskrevs utförligt de nya krav som denstrategiska utvecklingen ställer på . Rapporten beskrev de bägge stormaktsblockens ökadeintresse för och stärkta militära insatsmöjligheter i det nordiska området,som den konstaterade att det svenska försvaret försvagats under 1970-och 1980-talen. har dessutom varit utsatt förihållande och omfattande ubåtsoperationer, som av såväl ubåtsskyddskommissionensom försvarskommittén ansetts vara delar av en operativ krigsförberedelse motSverige. Mot denna bakgrund hade det varit naturligt att 1987 årsförsvarsbeslut inriktats på att förstärka betydelsefulla delar av vårt försvarför att förhindra att våra säkerhetspolitiska möjligheter gentemot omvärldenförsvagades ytteriigare. Så blev inte fallet. Ambitionerna i försvarsbeslutet komatt begränsas till att vidmakthålla det försvar söm vi har genom vissa moderniseringar. I den programplan 8892 som ÖB redovisade för regeringenden -efter försvarsbeslut - tecknas enmörk bild av möjligheterna att med anvisade ekonomiska medel klara ens denbegränsade ambitionsnivå som försvarsbeslutet gav uttryck för. Allvarligast är att ÖB nu tvingas föreslå omfattandenedskärningar inom repetitionsutbildningen. I ett värnplikts- och folkförsvar som vårt svenska ärrepetifionsutbildning-en av avgörande betydelse. Utan återkommande repövningarförlorar de olika förbanden snabbt sina möjligheter att fullgöra sina uppgifterefter en mobilisering. Utan dessa repövningar blir stora delar av vårtvärnpliktsförsvars krigsorganisation mer eller mindre värdelösa. Detta ströks också under av en enig försvarskommitté. Attgenomföra repetitionsutbildning fullt ut kan sägas ha varit en av grundbultarnai den politik som förordades av en på denna punkt enig försvarskommitté. De indragningar av reputbildning som ÖB nu tvingas föreslåär mycket omfattande. För arméns del förefaller det att röra sig om mer än halvakrigsorganisationen. Samtliga äldre infanteribrigader samt så gott som helalokalförsvaret föreslås utgå ur reputbildningen. För marinens och flygvapnets del rör det sig omunderstöds- och basförband som är av stor betydelse för att de stridandeförbanden skall kunna genomföra sina uppgifter. Den politiska oenigheten i samband med försvarsbeslutetrörde främst möjligheten av att genomföra olika förstärkningar, på kort siktfrämst av luftförsvaret och ubåtsskyddet och på också av markstridskrafterna.Däremot förelåg enighet om vikten av att genomföra repetitionsövningar fulltut. Mot denna bakgrund borde det föreligga politiska förutsättningarför att tillföra försvaret de ytterligare medel som krävs för att klara denreputbildning som är en förutsättning för att vårt värnpliktsförsvar skallvara trovärdigt. redovisar dessutom stora brister när detgäller möjligheterna att genomföra de moderniseringar försvarsbeslutetinnefattade. Ubåtsskyddet kommer att försvagas i förhållande till dengällande planeringen. Det ter sig t. ex. närmast patetiskt, att inteanser sig ha råd med mer än ett ubåtsjaktflygplan, och att detta inte ens kanförses med fullständig utrustning. Luftförsvaret försvagas i förhållande till vad som angavsi försvarsbeslutet genom att anskaffningen av luftvärnsrobotar med medellångräckvidd nu senareläggs och dessutom hotas av nedskärningar. Den planerade brittisk-svenska vidareutvecklingen avexisterande jaktrobotar för såväl JA 37 som JAS 39 förutsätteren uppluckring av existerande svenska bestämmelser för export avförsvarsmateriel. En sådan föreslogs enigt av försvarskommittén. Det förefallerdock tveksamt om regeringen har modet att nu fullfölja det förslaget. Vissa försvarsindustrier har redan drabbats av betydandesvårigheter som en följd av försvarsbeslutet. Främst gäller dettaKarlskronavarvet, där betydande friställningar förefaller oundvikliga som enföljd av beslutets nej till en andra ubåtsskyddsstyrka med bl. visar, att försvarsbeslut redanhavererat. ÖB har därför tvingats tillsätta den s. k. Försvarsmaktsutredning 88(FU88) för att ta fram underlag för vad som i realiteten kommer att bli etthelt nytt försvarsbeslut. försvarsbeslut kommer att bli efterkrigstidensmest kortlivade. 1989 kommer därför att tvingas att fatta ett"nödförsvarsbeslut". Inriktningen av arbetet inför detta är av stor betydelse.Med de planeringsramar som lades fast försvarsbeslut kommer enomfattande nedskärning av försvarets krigsorganisation att bli oundviklig.Främst gäller detta armén. Detta skulle få allvarliga säkerhetspolitiskakonsekvenser. Trovärdigheten i den säkerhetspolitiska linje valt avgörsbl. a. av vår förmåga att upprätthålla ett starkt försvar. ' Skulle nödbeslutet leda till att den nedskärning avvårt försvars omfattning som skedde under främst nu skulleaccelerera, skulle detta utan tvekan påverka omvärldens förtroende för vårvilja och förmåga att i kritiska lägen hålla fast vid vår deklareradeneutralitetslinje. Det är därför viktigt, att arbetet införnödförsvarsbeslutet bedrivs på ett sådant sätt att alternativ som gör detmöjligt att undvika en omfattande försvagning av vårt försvar inte utesluts.Detta bör regeringen göra klart. Mot denna bakgrund ber jag att till försvarsministern fåframställa följande frågor; Är regeringenberedd att tillskjuta de medel som krävs för att repetitionsutbildning skallkunna genomföras fullt ut i enlighet med vad försvarskommitté var enigom? Är regeringenberedd att tillskjuta de medel som krävs för att planeringen för utbyggnaden avubåtsskyddet skall återföras till lägst den nivå den hade i underlaget förförsvarsbeslutet? Vilka åtgärderavser regeringen att vidta för att säkra framtiden för ? Är regeringenberedd att vidta de förändringar av tillämpningen av restriktionerna för exportav försvarsmateriel som föreslogs av försvarskommittén? Är regeringenberedd att medge, att arbetet års nödförsvarsbeslut också inriktasmot ekonomiska alternativ som innebär att en omfattande nedskärning avförsvaret kan undvikas? 1987/88:55 av () till statsrådet om betydelsen i visst hänseende av samgåendet mellan : Regeringen har beslutatgodkänna samgåendet mellan svenska ASEA och det schweiziska . Samtidigthar det bekantgjorts att den nya koncernen kommer att ha sitt huvudkontor iSchweiz. har genom olika lagstiftningsåtgärder arbetat föratt skära ned förbindelser med . Äldst är lagstiftningen medförbud mot nyinvesteringar. Den har kompletterats med förbud motteknologiöverföring och förbud mot import av jordbruksprodukter. Från den 1oktober gäller ett fullständigt handelsförbud med . Man äger ett antaldotterbolag med sammanlagt 2 400 anställda och verksamhet i tekniskt avanceradeområden. styrelseordförande, , harbeskrivit sig själv som en "vän av "'. Denna vänskapinkluderar dock inte ANC som han enligt ett intervjuuttalande i densydafrikanska tidskriften 1986 betecknar som styrt av kommunistersom han tvekar att skaka hand med "utan att räkna mina fingrarefteråt". arbetade han på apartheidregeringens uppdrag för attåstadkomma uppskov med återbetalningen av sydafrikanska lån. som alltså blir säte för ASEA har vidtagit mycket obetydliga sanktionsåtgärder mot Sydafrika.Eftersom inte är medlem i FN är landet inte bundet av FN:s vapenembargomot . Man har infört ett eget vapenembargo som dock bedöms sombetydligt snävare än det av FN påbjudna. a. lämnar den schweiziskalagstiftningen fritt fram för teknologiöverföring också av det slag som påandra håll bedöms strida mot vapenembargot. Några restriktioner mot samarbetepå det kärnteknologiska området finns inte. svenskaoch den schweiziska sanktionspolitiken visavi är utomordentligtstor. Mot den här bakgrunden är det angeläget att skapafullständiga garantier för att inte ASEA genom sammanslagningen med blir invecklat i transaktioner med av det slag som den svenskalagstiftningen vill stoppa. Särskilt känsligt är detta naturligtvis när detgäller kärnteknologi men det är betydelsefullt också när det gäller andraformer av teknologiöverföring, resursöverföring och övrigt handelsutbyte. Jagförutsätter att detta har varit föremål för ingående överväganden vidregeringens prövning av sammanslagningen mellan ASEA och . Med hänvisning till det anförda ställer jag följande frågatill statsrådet : På vad sätt har regeringenförsäkrat sig om att samgåendet mellan ASEA och inte innebär riskför att den svenska sydafrikalagstiftningen kringgås? 1987/88:56av () till jordbruksministern om åtgärder mot kemiskabekämpningsmedel inom äppelodlingen: Cancerforskaren hari massmedia riktat stark kritik mot de medel som svenska äpplen besprutas med,och som han anser kan skada människans arvsmassa och öka risken för cancer.Medlens skadeverkningar har varit kända . Vissaberäkningar tyder på att de kemiska bekämpningsmedlen kan leda till upp till500 cancerfall . Enligt , chef för kemikalieinspektionen,har ett projekt inletts i syfte att få ner användningen av bekämpningsmedel iden svenska äppelodlingen. Man planerar och förbereder ett beslut till nästasäsong som då innebär förbud eller ytterligt långtgående restriktioner när detgäller besprutningen med vissa medel. I en rapport som kemikalieinspektionen tagit fram isamarbete med livsmedelsverket visar man att resthalterna i de importeradeäpplena är mer än dubbelt så höga som i de svenska, vilket inte vill sägalitet, med tanke på att myndigheterna uppenbarligen anser att den svenskaanvändningen av bekämpningsmedel är för stor. Motbakgrund av ovanstående vill jag fråga jordbruksministern; Anserjordbruksministern att situationen är acceptabel när det från larm i början på1980-talet tar åtskilliga år fill dess att berörda myndigheter börjarpresentera förslag till åtgärder? Avserjordbruksministern att vidta några åtgärder för att få en snabbare hantering aveventuella liknande ärenden ? När kan vi väntaåtgärder, t. ex. skärpta gränsvärden, mot de importäpplen som innehållermycket höga resthalter från bekämpningsmedel? 1987/88:57 av () till försvarsministern omförsvarspolitiken: antog i början av juniregeringens förslag till svensk säkerhets-och försvarspolitik för åren1987-1992. Inriktningenav säkerhetspolitiken kunde antas efter en full enighet mellan de politiska partierna. Detta hälsarvi från sida med stor tillfredsställelse. För roll somalliansfritt land är detta av stor betydelse. På vissa grundläggande områden innebär den uppgörelse somfp-s träffade, allvarliga försämringar för totalförsvaret under de närmasteåren. Beredskapenskall i fortsättningen endast anpassas för några månaders krig. S. k.fredskriser skall inte längre ligga till grund för planeringen. Man planerar istället för en ökad trolig import vid avspärrning. Detta i en situation därsamhällets sårbarhet blir allt större. För förstagången togs medel från de civila delarna av totalförsvaret och gavs till detmilitära försvaret. För decivila delarna av totalförsvaret finns två alternativ: Centernsförslag som innebär plus 500 milj. kr. i förhållande till s-fp-beslutet tillvilket m anslutit sig. Genom dessa medel kan den långsiktiga beredskapen stärkas.Vi anser att importantagandena är alltför optimistiska. Minskad svensk sjöfartär från dessa synpunkter djupt olyckligt, 2. s-fp-m-förslagensom innebär en kraftig besparing inom de civila delarna i förhållande tillbehovet och myndigheternas planer. På det militära området finns tre alternativ: Sfp-beslutetméd plus utöver dagens nivå, dvs. ungefär sursprungliga ö-miljardersbud som fp anslöt sig till, 2. c-alternativetmed plus , 3. m-alternativetmed plus . När försvarsbeslutet togs iriksdagen varnade jag för att beslutet inte kommer att hålla vad det lovat.Bara tre meddelade överbefälhavaren att repetitionsutbildningen för vissa förband reduceraskraftigt, att den materiella förnyelsen blir långsammare än vad 1984 årsförsvarskommitté och riksdagsbeslut räknade med, att försvarsindustrin inomnågra sektorer står inför stora problem om de inte kankompensera sig genorri ökad export. efter riksdagensförsvarsbeslut meddelar alltså ÖB att riksdagsbeslutet inte går att fullfölja.Detta bl. a. med tanke på att försvärsuppgörel-sen fp-s gav en annan inriktningän män tidigare planerat för. Försvarsbeslutet fattades också utifrån februarimånads prisläge 1986. Omdömet om nuvarande beslutssystem kan bara bli ett:Klart otillfredsställande. 140 milj. kr. Varför kan då inte ÖB fullfölja ett av fattatbeslut? 210 milj. kr. 120 milj. kr. 50 milj. kr. ca 500 milj. kr. * Förutsättningarnahar ändrats med * Löneutvecklingenför försvarsanställda blev dyrare än väntat * Försvarsbeslutetförutsatte att man skulle minska civil personal i en hastighet som ÖB anserorealistisk Försvarsbeslutet minskades alltså med I samband med årets försvarsbeslut aktualiserades fråganom insynen i försvarsmaterielupphandlingen. Beslut om miljardprojekt tas i dagav regeringen utan deltagande. Det är därför nödvändigt att stärkainsynen i upphandlingen av större projekt. De många olösta frågornaförutsätter att det blir någon form av "Försvarsbeslut mindre" 1989. * Fortsattsamordning av försvarsmaktens centrala myndigheter Detta är några av de frågor somkräver beslut . ÖB;s påbörjade utredningsarbete spänner nu över ett såbrett fält att man måste förutsätta ett parlamentariskt inflytande. Insyn iutredningsarbetet bör komma i gång . Medanledning av detta vill jag ställa följande frågor: Vilkaförändringar av försvarsbeslutets innehåll kommer försvarsministern attförorda med anledning av ÖB:s, efter försvarsbeslutet, lämnade planer? Anserförsvarsministern att det är tillfredsställande att försvarsplaneringen skerså att fattar beslut på sifferunderlag som är ? Hur serförsvarsministern på det faktum att fattar ett femårigt beslut sominte ens står sig ? På vilket sättkan ökad insyn ske i försvarsmaterielupphandlingen? När kommer depolitiska partierna att få delta i förberedelsen för "1989 årsFörsvarsbeslut mindre"? 6 protokoll 1987/88:5 - 8 24 §Meddelande om frågor Meddeladesatt följande frågor framställts 1987/88:55 av () till miljö- ochenergiministern om ett öga på din miljö: Efta och EG har proklamerat 1987som det europeiska miljövårdsåret för att ge miljöfrågorna ökad aktualitet. ISverige var det tänkt att miljövårdsåret skulle manifesteras genom en kampanjunder mottot: Håll ett öga på din miljö. Utöver ett upptaktsmöte i iapril som var relativt sparsamt besökt har inget skett. harfått uppdraget men inga anvisade medel till kampanjen. Många bedömare anser attmiljövårdsåret i vårt land blivit ett fiasko. Vilka initiativ planerar miljö- ochenergiministern att föreslå för att ett öga på din miljö skallfå den spridning som från början var avsikten? 1987/88:56 av () till justitieministern omersättning för skador vid förhindrande av brott: Skall allmänheten förhålla sigpassiv när brott begås? Flera uppmärksammade fall tyder på detta. Våldsverkareav olika slag skall alltså utan ingripanden från allmänheten få utföra sinakriminella handlingar. Den uppfattningen får man i alla fall när en tingsrättnekat en person som ingrep mot en farlig våldsbrottsling att få sina skador ersatta.En person som räddar en drunknande kan få belöning, men en som räddar en personutsatt för våldsbrott får själv stå sitt kast om han i samband med ingripandetskadas eller får sina tillhörigheter förstörda. Kommer statsrådet att föreslåregler som möjliggör att en person som förhindrar brott också skall få sinaskador i samband med ingripandet ersatta? 1987/88:57 av (vpk) till statsministernom åtgärder mot organisationen i : Med anledning av tillfångatagandetav svenska biståndsarbetare i , varav en nu rapporterats död, vill jagfråga statsministern: Vilka åtgärder tänkerstatsministern vidta fortsättningsvis mot Unita och mot dem sorh stöder denorganisationen? 1987/88:58av () till finansministern om lokaliseringen av PrOt.1987/88:7 centrala dataenhet: I en till regeringen nyligenavlämnad utredning föreslås inrättande av en Meddelande om frågor centraldataenhet för . Enligt utredaren bör denna enhet förläggas till enort utanför . Är finansministern beredd att medverka till ätt centrala dataenhet lokaliseras till en ort inågot skogslän, t. ex. ? 1987/88:59 av () till justitieministern omerfarenheterna av ekodomstolarnas verksamhet; Erfarenheterna av de s. k.ekodomstolarnas verksamhet svarar på intet sätt mot de förväntningar sommotiverade deras införande . Med anledning härav vill jag fråga: Vilka åtgärder är justitieministernberedd att vidta med anledning av hittillsvarande erfarenheter avekodomstolarnas verksamhet? 1987/88:60 av () till försvarsministern omerfarenheterna av kvinnor i försvarsyrken; har vid ett flertaltillfällen påtalat att en genomgång av erfarenheterna av att öppna försvaretsyrken för kvinnor bör göras. Arméchefen . uttalande iVärnpliktsnytt om att kvinnor i armén är onaturligt aktualiserar frågan. Avser försvarsministern att nupåbörja en genomgång av hur intentioner följts? 1987/88:61 av () till justitieministern ominformationen rörande den nya äktenskapslagstiftningen: antog under vårriksdagennya bestämmelser inom äktenskaps-lagstiftningens område. Dessa hargenomgripande betydelse för huvudparten av landets invånare på såväläktenskapsrättens som arvsrättens område. Vilka informationsinsatser hargjorts på bred front inför ikraftträdandet på ? 1987/88:62 av () till statsrådet om exporten av patrullbåtar till ; Enligt pressuppgifter harkrigsmaterielinspektören i en utredning fastlagt att den typ avsvensktillverkade patrullbåtar som spelar en betydelsefull roll i Iranskrigföring i inte är krigsmateriel. Därmed skulle det varaomöjligt att förbjuda export med hänvisning till den svenska lagstiftningen påområdet. 1987/88:7 Vilkainitiativ avser regeringen att ta för att förhindra att den svenska exportenav patrullbåtar till fortsätter samt att liknande situafioner , , , ~, TT uppstår ? Meddelande om frågor ' 25§ Kammaren åtskildes .