prot · GB0933 · 1987-12-31 00:00:00 — Anf.75 (): Jag tackar för att jag får ta del av regeringens underlag, och jag kankanske kvittera med att skicka det underlag som jag har fått fram, om nu interegeringen har tagit del av det. Jaghoppas verkligen att skall kunna påverka den norska regeringen såatt tempot i hanteringen av miljöproblemen blir snabbare. Det är det min kritikhandlar om-. Överläggningenvar härmed avslutad. 20§ Svar på frågorna 1987/88:162 och 164 om förslag om höjning avavgiften för nummerförfrågningar harfrågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att synskadade,rörelsehindrade och andra utsatta grupper skall ha råd att även i fortsättningenanvända telefonen i samma utsträckning som vi andra. harfrågat mig om jag kommer att avvisa förslag tillavgiftshöjningar för nummerförfrågningar. Om förslag om höjning av avgiften förnummerförfrågningar Jagbesvarar frågorna i ett sammanhang. Såsom frågeställarna och bl. a. mångahandikapporganisationer har uppmärksammat har föreslagit att enavgift för nummerförfrågningarna skall införas . Jag kan meddela attdetta inte kommer att ske. 77 HANS (): Jag tackar för svaret. vill jagockså framföra ett tack till kommunikationsministern och regeringen för att manhar tagit intryck av handikapporganisationernas protester i denna fråga och föratt man har fattat ett klokt beslut. Jag får meddela att MargaretaPersson anmält förhinder. kommer i stället att ta emot svaretpå fråga. 79SYLVIA (): På vägnar tackar även jagkommunikationsministern för det positiva svaret. För oss som är någorlunda friska, som har synen i behålloch som har händer att hålla med och armar att lyfta med kan det vara lätt attsäga att den här frågan är en ganska liten fråga och att den inte har störrebetydelse. Det är först när man drabbas av någon svaghet eller av handikapp inågon form som svårigheterna kommer . Då uppdagas nämligen en radproblem som man tidigare inte har haft den ringaste kännedom om. Ett problem kan vara att man inte kan använda sig avtelefonkatalogen och därmed inte kan förmedla sig med en vän, en myndigheteller vad det nu vara må, vars telefonnummer man inte har noterat eller kanutantill. Om jag har uppfattat frågan rätt, är en av anledningarnatill den nu omdiskuterade avgiftshöjningen - som dock alltså inte kommer attske - att har fått ökade kostnader på grund av denservice/tjänst som nummerupplysningen innebär. Men är det då så, att allt fler utnyttjar den här servicenav bekvämlighetsskäl? Om så är fallet, kan detta då bevisas på något sätt? Kan det vara rimligt att, för att elimineraokynnesringande, höja avgiften? Effekten blir ju att t. ex. handikappade och desom har behov av denna service får ökade kostnader, och någonting sådant kan juinte accepteras. förslag att införa ett s. k. 020-nummer tyckerjag verkar vara mycket krångligt. Det skulle vara mycket svårt att hemlighållanumret inom en grupp som omfattar runt 100 000 personer. Det här kan jämförasmed t. ex. de portkoder som finns i en del fastigheter, där antalet familjerdock är betydligt mindre än antalet synskadade och handikappade som, enligtförslaget, skulle ha tillgång till ett s. k. Portkoderna måste ändåbytas ut ofta, just på grund av att nummerkoderna läcker ut mycket fort. Allas rätt i samhället och allas strävan när det gälleratt behandla människor lika ur rättvisesynpunkt får aldrig ifrågasättas. Avslutningsvis vill jag än en gång säga att jag är positivtill det svar som lämnats. Överläggningen var härmed avslutad. E:StOm3304.751 KorvM,., D:D.28 IDiMonika 21 § Svar på frågorna1987/88:178 och 203 om säkerheten inom SJ Mot bakgrund av tågolyckan i har jag fått en fråga dels frånKerstin om vilka åtgärder jag avser vidta med anledning av tågolyckan iLerum, de/j från om jag avser vidta några säkerhetsåtgärder föratt återställa tilltron till säkerheten inom SJ. Jagvill först djupt beklaga den allvarliga trafikolyckan och på regeringens vägnarframföra regeringens djupa deltagande med dem som drabbats. Denallvarliga olyckshändelsen utreds av tre av varandra oberoendeutredningsgrupper. En av dessa utredningar är regeringens friståendekatastrofkommission som började arbeta direkt efter olyckan. När utredningarnaär klara finns ett underlag för vilka åtgärder som skall vidtas. Någotytterligare initiativ från min sida innan utredningarna är slutförda är alltsåinte aktuellt. Jagkan dock nämna att det inom ramen för det pågående trafikpolitiskautvecklingsarbetet prövas hur en fristående säkerhetsinspektion - en motsvarighettill luftfartsinspektionen och sjöfartsinspektionen - skall kunna inrättas påjärnvägsområdet för att högt ställda krav på säkerhet skäll kunna uppfyllas.Frågan avses ingå i den trafikpoUtiska proposifion som kommer att presenterasför . 81 (): Jag tackar kommunikafionsministern för svaret. Alla upprördes vi av denolycka som inträffade och av de mänskliga lidanden som blevföljden av kollisionen mellan de två tågen vid - en olycka somkrävde så många offer. Jagframställde frågan, eftersom jag ansåg det vara anmärkningsvärt att bränderutbröt vid kollisionen. Särskilt anmärkningsvärt är det att bränderna, somframgått, fick ett så häftigt förlopp. Dessutom förorsakade de mycket kraftigoch, tydligen, också giftig rökutveckling. Jag har från tidigare verksamhetyrkeserfarenhet av de hårda krav som ställs på såväl inredningsmaterial sommålning i exempelvis fartyg och offentliga utrymmen. Om motsvarande krav hadegällt för tågen, borde det som skedde ha kunnat förhindras. Som jag sersaken kan det finnas två förklaringar. Antingen var det andra faktorer sommedverkade fill den olyckliga utvecklingen eller också var säkerheten fördålig. Detär bra att man på nu tydligen har insett att det ären svaghet att SJ så att säga är sin egen fillsynsmyndighet. I svaret görkommunikationsministern själv en jämförelse med fartygsinspektionen ochluftfartsinspektionen. Det kommer tydligen att bli en förändring. Och det ärbra. Jagförstår att det är svårt för kommunikationsministern att ge ett svar närdet gäller detta med andra faktorer. Men jag vill ändå väcka frågan - för dettahar omnämnts i massmedia - huruvida ersättandet av den PCB-haltiga oljan itransformatorerna har kunnat påverka förhållandena i detta sammanhang. Det ärbra att rrian har ersatt oljan. Jag har själv arbetat för den saken här iriksdagen. Men det måste ju också åligga myndigheterna att ta reda på hur det förhåller sig närdet gäller de svagheter som eventuellt kan upptäckas när man, för att klara avett problem, ersätter en sak med någonting annat. Har kommunikationsrriinisternmöjlighet att nu ge ett svar i det avseendet? Anf.82 (): Jag ber att få tacka kommunikationsministern för svaret. Alla upprördesvi av , och alla känner vi ett stort deltagande med dem somdrabbades. Jaghar dock även andra incidenter i åtanke. t. ex. kom tåget frånNorrköping in på fel spår i Åby. hände det i att ettpendeltåg kom in på det spår som var avsett för f järrtåg och vice versa. Den23 november fick föraren på ett persontåg i klartecken att bommarnavar nedfäUda, men det var de inte. Följden blev en dödsolycka. Jag skulle kunnaräkna upp fler händelser av det här slaget. Isenaste numret av säger polismästaren i beträffande enolyckshändelse - det gäUde en kvarglömd godsvagn - att det som inträffatvisar att inte heller SJ får strunta i säkerhetstänkandet gentemottrafikanterna. Detär egenfiigen det här jag ville komma in på. Det räcker nämUgen inte att enbartåstadkomma en säkerhetsinspektion. Problemen är ju att finna i företagetsjälvt, där frågan om en ny generaldirektör verkligen har dragits i långbänk. kunde jag läsa i fidningen att 55 av 70 chefstjänstemän inte är formellttillsatta. Dessutom räknar man inte med att den nya organisationen skall vararikfigt klar före den 1 juU 1988. Etttransportföretag måste tänka på säkerheten. Om det är "svaj" iorganisationen, går säkerhetstänkandet förlorat. Hur kunde det vara möjligt attkablar som inte skulle kopplas ihop ändå kopplades ihop? Jag måste frågakommunikationsministern: Hur länge skall vi vänta på en ny ledning ochorganisation inom SJ? Är det inte risk, om man väntar för länge, att säkerhetenurgröps ytterligare? Den fråga som ställde om transformatorerna kan jag intesvara på. Vi har inte fått något underlag från dem som arbetar med dessa frågorför att kunna ge ett svar. Närdet gäller analyser över huvud taget av vill jag för min del varaåterhållsam med kommentarerna till dess att de olika grupper som går igenomdenna händelse har redovisat sina uppgifter. De skall dra sina slutsatser ochkomma med förslag. Närdet sedan gäller de andra händelserna som har uppmärksammats i massmedia skallvi naturligtvis granska dem också. Det är i varje fall SJ:s bedömning att deinte på något sätt är jämförbara med olyckshändelsen i . Det skall inteheller få förekomma att tåg växlas in på fel spår även om det inte är riskför.kollisioner på det spåret. Det har det tydligen inte varit i de fall somhar uppmärksammats i massmedia . Det är angeläget attunderstryka att någon kollisionsrisk inte har förelegat utan det har varitfelaktigheter av annan karaktär. Vadberor detta på? Det skall vi naturligtvis noga gå igenom. Jag vill säga tillMargit att det rimligen inte kan bero på GD-frågan i SJ. I och för sighade jag gärna önskat att en ny generaldirektör hade varit utsedd, och jag ärangelägen att den nya styrelsen skall lyckas komma fram med förslag om en sådanså snart som möjligt, men det finns en generaldirektör vid . Den nuvarandeavgår inte förrän . Självfallet skall det förhållandet att mansöker en ny chef för inte påverka säkerhetstjänsten på minsta vis. Jag villgärna understryka att det inte får ske. För övrigt är SJ ett företag med 36 000anställda, och generaldirektören är ju inte personligen ute och kontrollerarsäkerheten på de olika tåglinjerna. Det skulle naturligtvis inte fungera.Därför menar jag att denna fråga inte alls har någon betydelse för det vi nudiskuterar. Anf.84 (): Jag förstår helt och fullt att kommunikationsministern inte kankommentera eventuella orsaker , eftersom det pågår en undersökning. Jagtycker ändå att kommunikationsministern indirekt har sagt att det förelegatsvagheter, eftersom det kommer att tillsättas en ny tillsynsmyndighet. Jaghoppas också att kommunikationsministern instämmer i det jag säger, att manaUtid skall ta reda på effekterna när man ersätter ett material med ett annat,så att man inte råkar ut för någonting som kanske i förlängningen kan varavärre än den första olycksanledningen. Jagförstår som sagt att vi kommer att få svar när utredningen är färdig. 85 (): Nej, jag tror inte att generaldirektören åker ut och tittar påsäkerhetssystemen, men han är en symbol för organisationen och dess stabilitet.SJ har haft ett interregnum och 55 av 70 tjänster är ännu inte formellttillsatta. Allt detta går rakt igenom organisationen. Manbehöver inom SJ ett nytt säkerhetstänkande. Människor kan inte kontrollera såhär svåra tekniska system, utan man måste ha självkontrolle-rande system som påkärnkraftverk och vid flyget. Här måste alltså in ett nytt tänkande. Det ärklart att en ledning som vet att den skaU gå inte sätter i gång med nya saker. Detbehövs en upprensning. Det är inte acceptabelt att växlar läggs fel. Möjligtvisvar det ingen olycksfallsrisk i det fall som här nämnts, men det hade kunnatvara det. Det beror alltid på vilka växlar som kopplas in fel. Vad som hänt iStockholm och på andra håll i landet är inteacceptabelt. Jag kan också hänvisa till vad polismästaren i sade isamband med en annan dödsolycka. Anf.86 Kommunikationsminister : Herr talman! Det är inteacceptabelt att sådana här händelser inträffar, det är vad vi måste varaöverens om. De får inte inträffa om generaldirektören finns på plats och de fårinte inträffa om han t. ex. skulle vara långtidssjuk, så vi skall inte kopplaihop dessa frågor. Säkerheten skall fungera alldeles oavsett hur det är medtillsättningsfrågor i SJ:s ledning. 87MARGIT (): Det är viktigt i dagens att vi i dagslår fast att den som är högsta chef för ett företag indirekt via ledningen förföretaget har ansvar för allting. Vi vet att en VD har skyldighet att se tillatt lastbilarna fungerar enligt lag osv. Det är faktiskt så att hela andan iett företag kan påverkas, och detta i sin tur påverkar säkerheten. Jag håller också med om att det inte är acceptabelt, har dåliga system, köper in fel kablar osv., för då kan olyckor hända. Manskall inte bara skylla på folk långt ner i organisationen, det behövs enansvarig högsta ledning. 88 Kommunikationsminister : Herrtalman! Det finns en ansvarig högsta ledning och den har ansvaret till dess attden avgår . Om en ny chef varit utsedd hade han inte haft någotansvar förrän han tillträtt. Det är vad som skall gälla, och det är viktigt attdetta slås fast. 89 (): Det är också viktigt att slå fast att om manhar beslutat att skaffa en ny ledning får man inte göra övergångsperioden förlång. Det är den som är skadlig för organisationen och skadlig för människornainom organisationen. 90 Kommunikationsminister : Herrtalman! Jag är mycket noga med att återkomma till detta. Vad är att en person i ledningen innan han har lämnat sin befattning kanbörja eftersätta olika frågor. Detta får inte ske - det måste vara alldelestydligt på den punkten. 91 (): Chefer är också människor, och det ärpsykologiskt naturligt om man slappnar litet grand när man vet att man skalllämna ett företag. Den som har ansvaret för att SJ skall få en ny GD måsteskynda på. Tillsättningen får inte ta . Överläggningen var härmed avslutad. 22§ Svar på fråga 1987/88:182 om postkontoret i 92Kommunikationsminister : Herr talman! harfrågat mig om jag kommer att vidta några åtgärder för att förhindra en nedläggningav postkontor. har beslutat att postkontoret i skaUersättas med lantbrevbäring. Arbetsgruppen för postkontorets bevarande i Djurahar skrivit till regeringen och klagat över postverkets beslut. Frågan beredsför närvarande inom , och jag kan därför inte nu ta ställningtill fråga. 93KARIN (): Jag ber att få tacka kommunikationsministern för svaret. I den samhällsutveckling som skett framträder allttydligare hur särskilt vissa bygder, speciellt glesbygd, kommit att spela enviktig dubbelroll till medborgarnas fromma. Den ena rollen består i att näringsidkare av oUka slag,inte minst jordbrukarna, och året-runt-boende över huvud taget håller bygdenvid liv alla årstider och därmed utgör en förutsättning för den andra rollen,nämligen att under några sommarmånader ha service och trivsel att skänka åtlika många människor till, från städer och tätorter. i är en typisk Dalabygdmed sex byar i hjärtat av . är en äkta bondebygd med finbygemenskap. har en förskjutning avarbetsförhållandena skett. Många av de boende i bygden har blivit pendlare, menmed en fortsatt stark hembygdskänsla. Pensionärer kommer från olika delar avlandet tillbaka till hembygden. Man vill återförenas med bysamhället ochbygemenskapen. En del kommunala åtgärder har vidtagits. Man har satsatpengar på att bygga daghem, åldringsbostäder och hyreslägenheter och på enupprustning av skolan. Man har satsat på iordningställande av utrymmen förgymnastik samt på utbyggnad av vatten och avlopp. Vidare har kommunen tagit fram tomter för egnahem, varavmånga redan har byggts. Befolkningen i känner sig upprörd och besvikenöver att postfunktionen nu hotas av nedläggning. Särskilt anmärkningsvärd är indragning av postkontor iglesbygd, då statsmakterna och ideella organisationer satsar stor kraft på enlevande landsbygd, vilket kommit till uttryck i t. ex. I industridepartementets folder, som jag har här i minhand, står följande: "Målet för glesbygdspolitiken är en livskraftigglesbygd med arbete, service och god miljö. har därför uttalat sigför offensiva och utvecklings-inriktade glesbygdsinsatser." Min fråga kvarstår: Kommer statsrådet att vidta åtgärderför att förhindra nedläggning av postkontor? Om tågtrafiken på och Bergslagspendeln Överläggningen var härmed avslutad. 23§ Svar på fråga 1987/88:204 om tågtrafiken på och Bergslagspendeln 94Kommunikationsminister : Herr talman! har medhänvisning till en uppgift om att såväl som Bergslagspendeln ärbeslutade av regeringen och med tanke på arbetet med annan trafikplanering iVästmanland frågat mig om när utbyggnaden av nämnda tågkommunikafioner beräknasvara klar. Först vill jag säga att positivainställning fill samordningen mellan våra trafikmedel är glädjande. Skallkollektivtrafiken kunna utvecklas krävs ett närmare samarbete mellan olikatrafiksystem som tåg, buss och flyg. 8 protokoll 1987/88:32-33 Prot.1987/88:32 Vad regeringen fattat beslut om äratt kartlägga och utvärdera olika Om tågtrafiken på och Bergslagspendeln Av det material som redovisats tidigare ' framgår attsåväl som Bergslagspendeln är intressanta för järnvägens utvecklingi . I det pågående trafikpolitiska utvecklingsarbetet beredsnärmare formerna för det framtida järnvägsbyggandet i syfte att få en övergångfill en samhällsekonomisk planering. tas också upp hur samordningenmellan våra trafikmedel skaU kunna förbättras. I avvaktan på att detta arbeteslutförs och redovisas i den trafikpolitiska propositionen har jag förnärvarande inte möjlighet att ge ett närmare besked om Bergslagspendeln ochMälarbanan. 95 (): Jag tackar kommunikationsministern för svaret. Ute i länen planerar vi ständigt för den kollektivatrafiken. Den kostar mycket pengar, och den kommer naturligtvis att kosta ännumycket mer pengar om vi på länsplanet skall engagera oss i även den spårbundnatrafiken. Jag kan tala om för kommunikationsministern att vi i vårt länsföretaghar diskuterat saken och fattat beslut om att begära offert på en spårbundentrafik på vissa sträckor i länet. Varför gör vi det? Jo, därför att vi harbekymmer. Den dåliga standard som SJ uppvisar innebär fakfiskt att vi inte haren spårbunden trafik som fungerar. För vår planering krävs naturligtvis en vissframförhållning. Det krävs också klart besked om hur SJ tänkt sig att iframtiden driva den här trafiken. Som kommunikafionsministern själv nämnerbehöver vi få till stånd en samordning, och det vore bra om en sådan samordningockså fanns på regeringsnivå. På var det flera av ossi styrelsen för länstrafikföretaget som lyssnade på då hon gavklart besked om just Bergslagspendeln och . Hennes uttalande kommeratt sätta sin prägel på de beslut som vi skall fatta. Om vi skall kompletterajärnvägstrafiken med busstrafik, så som 'vi har gjort, strider det motvissa miljöprinciper. Vi har ju tidigare deklarerat att det skulle vara enfördel att gå över till spårbunden trafik. Sedan vi hört detta uttalande avBirgitta har en del styrelseledamöter framhållit att vi naturligtvismåste lita på vad statsrådet sagt och att vi väl bara har att avvakta attBergslagspendeln kommer i gång. 96Kommunikafionsminister : Herr talman! Som jag sade i svarettycker jag att det är bra om man från länstrafikföretagen har enframförhållning, vilket man tydligen har i , och att man försökeruppnå så stora samordningsfördelar som möjligt, när man gör sintrafikplanering. Såvitt jag förstår har bara konstaterat attde här banorna ingår i de överväganden som görs i anslutning till dentrafikpolifiska propositionen. vet ju att något slutgiltigtbeslut om detta inte är fattat förrän har tagit stäUning tillpropositionen. Vad länstrafikföretagen skall göra är naturligtvis att de skallfortsätta sin planering och följa den beslutsprocess som kommer attske här i . Det är ju inte regeringen som kan besluta om t. ex. vilkaviUkor som skallgälla - det blir ju ett resultat av riksdagsbehandlingen. Jag vill bara säga till att om han ärintresserad av dessa frågor har han naturligtvis som riksdagsledamot möjlighetatt påverka att förutsättningar skapas, så att det blir en gynnsamfinansieringssituation för länstrafikföretagen när det gäller att bedrivaspårbunden trafik. är välkommen i den krets som arbetar fördetta. 1987/88:3327 november 1987 97 (): Det är självklart att det är somfattar besluten, men både kommunikafionsministern och jag vet väl att när ettstatsråd gör ett uttalande, så måste det betraktas som ett ganska tungt inläggi en diskussion. För oss på lokalplanet i var frågeställningen aktuellhuruvida och Bergslagspendeln skulle vara något att se fram emot.När då ett statsråd klart deklarerar att vi skall få Bergslagspendeln ochMälarbanan, måste det innebära att det kanske är onödigt för oss att i vårplanering begära offerter av ASEA eller SJ på nya tågkoncept att varvas in medSJ:s trafik, som på grund av dåligt vagnmateriel kommer att bli enbromskloss i hela trafiksystemet, om vi går in för att använda moderna tågsättför att få snabbare trafik. Det är snabb trafik vi måste ha för att fåmänniskor att välja järnvägen. Överläggningenvar härmed avslutad. 24 §Svar på fråga 1987/88:205 om tågförbindelserna i har frågat mig om regeringenavser att vidta några åtgärder för att SJ:s förslag till tidtabellsförändringari inte förverkligas. Jag har fidigare här i tagit upp vilka principersom gäller för trafikplanering inom SJ. Enligt de ramar som dragitupp är det SJ självt som anpassar sina insatser till det befintligaresandeunderlaget. Regeringen detaljstyr alltså inte SJ i frågor rörandetidtabellsförändringar. Mitt svar till blir därför att jag inte harnågon anledning att ta något initiativ i den aktuella frågan. 99 (): Jag vill tacka kommunikationsministern försvaret, men jag är bekymrad över vad kommunikafionsministern säger omtågförbindelserna i och då närmast förbindelserna mellanVästmanland och . Kommunikationsministern säger i sitt svar att han inteavser att ta några som helst initiativ för att biträda oss i i denhär besvärliga frågan. Han anser att han inte skall behöva blanda sig idetaljfrågor och att han inte vill medverka till en detaljstyrning när det gällerjärnvägstrafiken. Det är ett tråkigt besked. Det behöver här inte vara fråga omatt detaljstyra utan om att påverka på det sätt som en kommunikationsministerhar 1987/88:33möjligheter fill genom att ta upp samtal med SJ när det blir tal om sådana här27 indragningar. IVästmanland och i hela den västliga delen av arbetar vi hårt för attförbättra järnvägsförbindelserna med . Goda kommunikationerär absolut nödvändiga om skall ha en framtid, både när det gälleratt upprätthålla och öka sysselsättningen och för att få en acceptabelbefolkningsutveckling. Vihar i ställt stora förhoppningar till det s.k. Mälarbaneprojektetliksom till Bergslagspendeln. I väntan på beslut om dessa satsningar får vi nubeskedet att man inom SJ inte ens är intresserad av att behåUa nuvarande dåligajärnvägskommunikationer mellan och . Kommunikationsministerntycks stödja SJ i denna destruktiva indragningsprocess, och det tycker jag attdet är tråkigt att konstatera. Omkommunikafionsministern verkligen är av uppfattningen att den tätbefolkadeMälardalen bör få snabbtåg i form av en Mälarbana - i detavseendet uppfattade jag ändå någonting posifivt i det föregående svaret -borde han rimligen vara beredd att stoppa SJ:s framfart när det gällertågindragningar i . Jag hoppas att kommunikationsministern har någontingytterligare att säga i denna fråga. Anf.100 Kommunikafionsminister : Herr talman! Skall järnvägenframstå som ett attraktivt alternativ exempelvis till bilismen, måste det varaganska snabba förbindelser. Det är därför vi för diskussioner om att åstadkommaresurser för nyinvesteringar. Stora delar av dagens järnvägsnät motsvarar intede krav som stäUs. Därför sviker resenärerna SJ på vissa delar av det nätet. SJlägger inte ned tågförbindelser som efterfrågas av resenärerna i någon omfattning,utan det är en mycket lång och omständlig process innan SJ drar in någratågförbindelser. Antagligen är det i detta fall så - i likhet med vad som varitfallet på andra håll - att västmanlänningarna inte utnyttjar denna förbindelsei tiUräcklig omfattning för att det skall vara motiverat för SJ att ta dekostnader som ett upprätthållande av trafiken i den omfattning den hafthittills medför. Ävenom man är positiv till tåg och järnväg, inser man att det fordras att det finnsresenärer.