prot · GB09125 · 1987-12-31 00:00:00 — har, mot bakgrund av attkilometerskatten för lastfordon är högre i än i , frågatkommunikationsministern om några åtgärder avses vidtas för att skapa jämlikheti beskattningen. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag somskall svara på interpellafionen. Både den svenska och den norska kilométerskatten bygger påatt fordonen beskattas i det land där de används och åsamkar slitage på vägarm. Både i och i uttas i princip samma skatt för inhemska ochufländska fordon. Detta innebär att skatten i båda länderna ärkonkurrensneutral. De inhemska åkeriföretagen varken gynnas eller missgynnas avskatten. Vad som skiljer den norska kilometerskatten från densvenska är i huvudsak att den norska skatten är högre än den svenska.Skillnaderna är dock inte alllid fullt så stora som har antytt isin fråga, och de kommer att minska betydligt när den svenska kilometerskattenhöjs . Att den norska skattenivån är högre är givetvis intenågot som i och för sig kan föranleda invändningar från svensk sida. Dethindrar inte alt det skulle kunna vara önskvärt att svenska lastbilar kundeslippa erlägga norsk kilometerskatt eller kunde få skatten nedsatt. Det skullei så fall förutsätta att en överenskommelse kunde träffas om ömsesidigaeftergifter. pågår ett arbete med sådana frågor inom enav tillsatt arbetsgrupp med representanter för denordiska länderna. Arbetsgruppen har att utreda bl. a. möjligheterna till ennedtrappning av de rörliga skatter som las ut vid gränsöverskridandeinomnordisk. Där las också upp sådana mindre skillnader ibeskattningsförfarandena m. m. som har behandlat i sin fråga. Innan del av initierade arbetet är färdigtkan jag inte avgöra om det är möjligt att komma till en överenskommelse omömsesidiga skattelättnader mellan de nordiska länderna. Om fordonsavgifterna i och 34LARS DE (): Jag tackar statsrådet för svaret. I fråga om de mindre olikheter som jag påtalat i minfråga, såsom de olika "fristräckorna" och den olika rätten attmedföra vissa kvantiteter bränsle vid gränspassage, delar jag helt statsrådetsuppfattning, att dessa skillnader bör kunna utjämnas genom insatser påtjänstemannanivå av den arbetsgrupp som tillsatts av Nordiska ministerrådet.Här borde man alltså kunna vänta sig ett snabbt resultat. När det handlar om skillnaderna i kilometerskatt ochskillnaderna i beskattning av lastbilstrafik totalt sett torde det dock krävasbetydligt mer av politisk vilja för att åstadkomma en harmonisering avbestämmelserna i . Skillnaderna är mycket stora. För ett treaxligtdragfordon och ett ireaxligt släp med en sammanlagd vikt av är dentotala beskattningen Om fordonsavgifterna i och per kördmil vid en årlig körsträcka om 9 följande i deolika länderna: har såväl som tillkämpat sigbetydande eftergifter i fråga om den mycket höga norska kilometerskatten,eftergifter som man inom berörda delar av den svenska åkerirörelsen anser attäven kunde få genom ett mera aktivt förhandlingsuppträdande från svensksida gentemot . Mot denna bakgrund vill jag fråga finansministern om hanär beredd all verka för en harmonisering av beskattningen på lastbilstrafikeninom , bl. a. genom ett aktivt förhandlingsuppträdande gentemot ? Jag är medveten om att frågan kan vara mera komplicerad änden vid första påseende verkar. En anledning härtill är det förhållandet attSverige och är de enda europeiska länder som använderkilometerskatteinstru-mentet; en annan att det ur många åkares synvinkel kanvara viktigare att harmonisera vår beskattning av lastbilarna med motsvarandebeskattning inom EG än med . Men vi har väl en gång ett omfattande handelsutbyteinom , och för att det skall kunna utvecklas fordras att spelreglernainom området är likartade. Den förut nämnda arbetsgruppen har här ett viktigtarbetsområde. Har den verkligen ett mandat från attföreslå en harmonisering av beskattningen av lastbilstrafiken inom ,eller är arbetsgruppens uppdrag mer begränsat eller annorlunda utformat? Jag tror att jag kan säga att denämbetsmannakommitté som sitter är oförhindrad att ta upp även mera långtgåendefrågor om harmonisering av beskattningen på detta område. Man måste emellertidsamtidigt ha klart för sig att med de stora skillnader som föreligger ,kommer det att krävas antingen alt vissa länder gör mycket kraftiga höjningareller att andra länder gör mycket kraftiga sänkningar. Jag kan åberopa en visserfarenhet när det gäller möjligheterna aft på detta sätt gripa in i enskildaländers skattesystem. Jag är kanske därför inte överdrivet optimistiskbeträffande möjligheterna att nå den typen av uppgörelser, även om jag i ochför sig anser att det skulle finnas betydande fördelar att vinna om det voremöjligt att göra det. När det gäller de danska förhandlingsanslrängningarna rördet sig om en något speciell fråga. Det handlar om en stor del av deneuropeiska trafik som går via och till , eller via Danmarkoch med fartyg över till . Den trafiken har haft stor betydelse för dennorska utrikeshandeln. Det är inte riktigt samma sak när svenska lastbilar gören tur genom därför att det norska vägnätet i vissa fall passar bättre ändet svenska. De danska och svenska förhandlingspositionerna avvikersåledes något från varandra när det gäller att föra resonemang i dessa frågor.Del betyder emellertid inte att vi har gett upp om att vi också skall kunna fåen uppgörelse med som tillgodoser väsentliga svenska intressen i dettafall. Anf.36 (): Statsrådet har rätt i att det är en utbredd uppfattning i den svenskaåkerinäringen att de danska bestämmelserna är mycket vikfigare för Sverigesåkerier än de norska. Jag respekterar också hans uppfattning om att det ärsvårt för en svensk finansminister att lägga sig i andra länders skattesystem. Jagnoterar ändå med en viss fillfredsställelse att arbetsgruppen inte har någotbegränsat mandat. Den kan åta sig att ta upp dessa frågor med norrmännen med ivarje fall viljeinriktningen att åstadkomma en så harmoniseradskattelagstiftning som möjligt när det gäller lastbilstrafiken. Överläggningenvar härmed avslutad. 7 § Svar påinterpellation 1987/88:251 om idrottsrörelsens villkor har frågat mig om regeringen är beredd att tillåtaidrottsrörelsen och andra folkrörelser att starta nya spelformer på likavillkor som de statliga spelbolagen. Vidarehar frågat om regeringen är beredd att lägga fram förslag omavskaffande av reklamskatten för ideella organisationer samt förslag ominkomstutjämning för elitidrottsmän. Slutligenhar också frågat om regeringen är beredd att lägga fram förslag omen lösning av arbetsgivaravgiftsproblemen inom idrottsrörelsen. Låtmig först understryka den viktiga roll idrotten spelar i dagens samhälle.Idrotten skapar social gemenskap. Idrotten är landets största ungdomsrörelse.Idrott är förebyggande hälsovård. Idrott är den viktigaste fritidssysselsättningenför många. Idrottsrörelsen bärs upp av ideella ledare. Det är av vikt attsamhället stöder folkrörelsernas arbete. Regeringenhar vid de senaste årens anslagstilldelning kraftigt räknat upp det statligastödet till idrotten. Vidare har regeringen för kommande budgetår föreslagit enhöjning av det lokala aktivitetsstödet . Dettotala statsstödet till idrotten uppgår till ca 600 milj. kr. Staten,landstingen och kommunerna lämnar ett grundläggande ekonomiskt stöd till föreningslivet.Det statUga stödet går främst till riksorganisationerna, men även direkt tillföreningar i form av lokalt aktivitetsstöd. Samhällsstödet är en viktiggrundplåt för idrottsrörelsens ekonomi. Därutöverär det nödvändigt att möjligheter finns för folkrörelserna att finansiera endel av sin verksamhet genom egna insatser. Sedan gammalt är lotterier och bingoen sådan finansieringsform. proposition om ändring i lotterilagen som behandlas i ,föreslår regeringen åtgärder som kraftigt förbättrar folkrörelsernas möjligheteratt utveckla sin spel- och lotteriverksamhet och därmed också förbättra sinainkomster. Förslagen innebär också betydande administrativa förenklingar. Detslutliga resultatet blir beroende av det sätt på vilket folkrörelsernautnyttjar de givna förutsättningarna. önskarpröva nya spelformer bör dessa, i enlighet med gällande lag, prövas av lotterinämnden eller av regeringen. Eftersom frågan om folkrörelsernas spel och lotteriersnart kommer att behandlas i , får vi anledning att då återkomma fillytterligare diskussion i frågan. Reklamskatten för ideella organisationer behandlas av dennu sittande reklamskatteutredningen. Idrottsrörelsen har haft tillfälle att förutredningen redovisa sina synpunkter i frågan och har därvid, enligt vad jagfått veta, bl. a. tagit upp den administrativa hanteringen av reklamskatten ochframfört att en befrielse från reklamskatten, särskilt för de mindreföreningarna, skulle innebära stora administrativa och ekonomiska vinster. lägger fram sittbetänkande och kommer såvitt jag har förstått att i viss mån fillmötesgå de synpunkter som framförts av idrottsrörelsen. Regeringen kommer senare att ta ställning till utredningens förslag. ' Frågan om inkomstutjämning för elitidrottsmän har nyligenbehandlats i med anledning av skatteutskottets betänkande (SkU1987/88:27) om ideella föreningar. biföll då utskottets hemställansom innebar avslag på motionerna i fråga. Utskottets motiv för avslag var attgällande regler erbjuder möjligheter till inkomstutjämning genom pensionsförsäkringareller genom förskjutning av beskattningen fill senare år genom exempelvis årligfördelning av de ersättningar som utgår. Denna möjUghet utnyttjas nu inom storadelar av idrottsrörelsen. Jag vill här peka på att skatteutskottet i sitt betänkandetog ställning fill ett antal frågor som berör idrottsföreningarnas ochidrottsutövarnas ekonomiska villkor. a. ställde sig posifiv tillatt räknar upp det gällande schablonavdraget för idrottsmännenom . om den nuvarande beloppsgränsen skulle visa sig vara ofillräcklig. Genom ett utslag 1985 betraktas deinkomster som idrottsutövare får av idrotten översfigande ett halvt basbelopp,som beräffi-gande till förmåner enUgt lagen om allmän försäkring. Föreningarnapåförs därmed socialförsäkringsavgifter. () har i skrivelse till regeringenredovisat tre olika förslag till förändringar av nu gällande förhållanden.Förbundet har föreslagit 1) att endastersättning överstigande två basbelopp skulle berättiga till förmån enligt lagenom allmän försäkring och därmed beläggas med avgift, 2) atf ingaavgifter skall erläggas på idrottsutövarens ersättning och någon förmån enligtlagen om allmän försäkring inte heller erhållas; i stället föreslås attidrottsutövaren får ett skydd via privat försäkring som föreningen tecknar, 3) attidrottsutövare skall erhålla de sociala förmånerna utan att idrotten självbehöver erlägga avgifterna. RF:s förslag förutsätter i samtligafall ändringar av de sociala trygghetslagarna. Alla former av särlösningar fören kategori anställda vållar problem gentemot andra grupper. Beredningav RF:s förslag pågår inom . har under förrariksmötet avslagit motionskrav i frågan. I något fall har vidareidrottsrörelsen fört fram fill rättsUg prövning frågan 24 maj1988 om föreningensskyldighet att betala socialförsäkringsavgifter. Denna prov- q idrottsrörelsens 38 BO (): Jag vill först, som traditionen bjuder, tacka statsrådet . Man kan dock inte säga att det var något egentligt svar. Jagställde fyra konkreta frågor till statsrådet. Frågorna gällde om regeringen ärberedd att bryta upp de statliga spelbolagens monopol, om regeringen är bereddalt lägga fram förslag om avskaffande av reklamskatten för ideellaorganisationer, om regeringen är beredd att medverka fill en lösning påarbetsgivaravgiftsproblematiken samt om regeringen är beredd att lägga framförslag om inkomstutjämning för elitidrottsmän - och även kvinnor självfallet. Mofivetför min interpellation är att den proposition om ändring i lotterilagen som regeringenförelagt är otillräcklig när det gäller att ge idrottsrörelsen ochandra ideella organisafioner ett ökat utrymme på spel-och lotterimarknaden.Dessutom behandlas i propositionen inte flera viktiga frågor som röridrottsrörelsens ekonomiska situation. 1 vissa avseenden kommerriksdagsbehandlingen att leda tUl en förbättring. Det beror på oppositionensinsatser. Bingoskatten kommer, såvitt jag kan förstå, att bli lägre än vadregeringen föreslagit, och det är bra. Vi moderater hade emellertid föredragitatt bingoskatten helt hade slopats. Desenaste åreris utveckling på spel- och lotterimarknaden har inneburit atf deideella organisationernas andel har minskat kraftigt. Detta beror på att destatliga spelbolagen i monopolställning kunnat starta nya attrakfivaspelformer, som gamla monopol kvarstår. Det minskade utrymmet påspelmarknaden är oroande, inte minst med tanke på att de ideellaorganisationerna därigenom blir ännu mer beroende av polifiska beslut och politikersvälvilja för att kunna finansiera sin verksamhet, med de risker det kaninnebära. I en svarsdebatt för någon tid sedan diskuterade statsrådet med mig riskerna för att kommuner och stal i ett besvärligt ekonomisktläge faktiskt kan komma i en situafion där svårigheterna går ut över de ideellaorganisationerna. Skulle dessa organisationer ha möjlighet att självfinansieraverksamheten, skulle de naturligtvis komma i en bättre ställning, Uksom det förde enskilda individerna är bättre att få möjligheter att klara sig själva. Jagvill därför upprepa min ursprungliga fråga till statsrådet : Är dennuvarande regeringen beredd att bryta upp den monopolställning som de statligaspelbolagen har och tillåta idrottsrörelsen och andra folkrörelser attpå Uka villkor starta nya spelformer, som exempelvis det s. k. Trisslotteriet. Närdet gäller min fråga om den ökade belastning som idrottsrörelsen fått vidkännastill följd av att arbetsgivaravgifter påförts utgående ersättningar till idrottsutövare,säger statsrådet bara att en beredning av de förslagRiksidrotfsförbundet lagt fram pågår inom . Han noterar självatt socialistiska majoritet avslagit motionskrav från bl.a. oss moderater i denna fråga. Fleraidrottsföreningar, bl. a. AIK i , har visat att de skatter ochavgifter som stat och kommun uppbär till följd av den idrottsliga verksamhetenkan komma att överstiga de statliga och kommunala bidrag som föreningenerhåller. Frågan om arbetsgivaravgiftsuttaget måste lösas så snabbt sommöjligt. Enligt min mening vore det rimligt att i det fall inkomster avidrottsutövning inte är den huvudsakliga inkomstkällan tillåta förening ochidrottsutövare att träffa en uppgörelse om förmåner skall utgå eller ej. 1 defall förmåner skall utgå, skall självfallet också arbetsgivaravgifter erläggas.Om förmåner inte skall utgå, skall heller inga arbetsgivaravgifter debiteras.Försäkringsfrågan kan då lösas exempelvis genom att föreningen tecknar enprivat försäkring. Detär nu denna fråga aktualiserades, och ännu har regeringen intevisat något särdeles stort intresse för att lösa den. Inteheller när det gäUer frågan om reklamskatten ger statsrådet någrabesked. Han hänvisar till en utredning men säger ingenting om regeringensviljeinriktning. Vimoderater anser att reklamskatten för ideella organisationer skall slopas utomi de fall när en klar konkurrenssituation med näringslivet föreUgger. Detinnebär att reklamskatt normalt inte skaU tas ut på annonser i programblad,olika typer av arenareklam m. m. Även på andra skatteområden kan det finnasanledning att överväga förbättringar för de ideella organisationerna. Det kangälla en höjning av grundavdraget för inkomstbeskattning och lindringar närdet gäller mervärdeskatteuttaget. Jagtvivlar inte på socialdemokratins vilja att stötta idrottsrörelsen och annanideell verksamhet. Men jag tvivlar på dess förmåga med hänsyn till sinaideologiska bindningar att ge idrottsrörelsen de goda förutsättningar föregenfinansiering som exempelvis ett borttagande av spelmonopolen, en lindringav skatteuttaget och en lösning på arbetsgivaravgiftsproblemet innebär. Låtmig slutligen ta upp den frågan jag ställt om inkomstutjämning föridrottsutövare. De regler som finns för att kunna göra avsättning tillpensionsförsäkring eller en viss förskjutning av beskattningen genom årlig fördelningav ersättningarna är inte tillräckUga. Alltför många svenska idrottsutövare harpå grund av den extremt höga beskattningen av stora inkomster som tjänats inunder tvingats bosätta sig utomlands. Det är i och för sig enbegränsad grupp det gäUer, men en grupp som skulle kunna tillföra enhel del. Det är tekniskt enkelt att införa ett system som kan ge möjlighetertill inkomstutjämning. Detta skulle kunna medföra att idrottsutövare i vartfall inte av skattemässiga skäl bosatte sig utomlands. Det skulle ge stat ochkommun ökade skatteintäkter. Jag förstår inte varför regeringen avvisar allatankar på att lösa denna fråga. Låt mig först säga fill att frågan om uttaget avreklamskatt av idrottsföreningar är föremål för utredning. Jag sade det i mittsvar, och jag vill bara upprepa för att så länge utredningsarbetetpågår kommer regeringen naturligtvis inte att ge till känna hur den ser på de förslag som en sittandeutredning kan väntas presentera. iyö//öö.iZj har, som jag sade isvaret, haft möjligheter att presentera sin syn för Z4maj lyoo Utredningenhar också i sitt arbete tagit upp de tankegångar Om idrottsrörelsensidrottsrörelsen fört fram. får vi avvakta och se vad det leder framtill, villkor såsom alltid är fallet när svenskt utredningsväsende tar framunderlag för ställningstaganden. Närdet gäller lotterier och bingo ligger i ett förslag som kommer attbehandlas . och jag får då anledning attåterkom"ma till en mer detaljerad debatt i den frågan. Ifråga om arbetsgivaravgifterna har jag klart sagt ifrån - det har jag gjort vidfidigare fillfällen - att detta är en mycket besvärlig fråga, eftersom varjeform av förändring av nu gällande regler innebär att idrottsutövare särbehandlasgentemot andra grupper i samhället. Det krävs speciella lagändringar, ochdärmed uppkommer, som alltid i sådana fall, gränsdragningsproblem. Det ärdetta som gör att frågan inte är så enkel att lösa som vill ge skenav. Det är också skälet fill att vi, som jag sade, håUer på att bereda denfrågan. Vi har prövat ett antal lösnirigar, men inte funnit någon somvarit möjlig att genomföra. Det innebär inte att vi gett upp. Beredningen avärendet i fortsätter. Momsenför ideella föreningar, som ocksåtog upp, togs bort när det gällersådan verksamhet som föreningen normalt bedriver. Låtmig sedan slå fast att för oss socialdemokrater är ett samhälleUgt stöd engrundläggande förutsättning för föreningslivets verksamhet. Det är ett synsättsom vi har och kommer att ha. Vi tror nämligen inte att föreningslivet, såsommoderaterna påstår, blir beroende av eller kommer i händerna på samhället, omföreningarna får ett samhällsstöd. Samhällsstödet skall ses som engrundläggande förutsättning för föreningslivets verksamhet, någon-, ting somföreningarna vet att de har. Vad man därutöver behöver skall man ha möjlighetatt ta in genom olika former av egen finansiering. Vi har därför i deföreliggande förslagen, som vi skall diskutera, velat underlättaför föreningslivet när det gäller lotterier, genom förändringar på skattesidansom jag redovisat och även på andra sätt. Detta är vårt synsätt, och detskiljer sig från ert. Ni säger i era motioner att föreningarna blir ofria genomsamhällsstödet. I en tidningsintérvju har ert ungdomsförbunds ordförande sagtatt föreningsliv som får statligt stöd inte är mycket värt och att anslagettill landets alla föreningar och organisationer kan skäras ned. Jag tycker attdet är ett ganska klart besked ni moderater ger fill föreningslivet. Ni villinte att föreningar skall ha samhällsstöd, ni vill i varje fall skära ned pådet stödet. Ni anser alltså att föreningarna blir ofria genom samhällsstöd, mendär har vi en annan grundläggande uppfattning. Det tog sig det uttrycket attunder de år moderata samlingspartiet och de andra borgerliga parfierna styrdeSverige tappade idrottsrörelsen realt sett av sitt samhällsstöd, alltså endirekt försämring av samhällsstödet . Underde sex socialdemokratiska åren som följt har idrottsrörelsen fått en realförbättring av stödet. Det är ett ganska talande exempel på de skildasynsätten när det gäller samhällsstöd för en stor och vikfig folkrörelse. förra valrörelsen talade ni i klartext om, att ni ville avveckla en vissdel av samhällsstödet. Det gällde då det lokala akfivitetsstödet. Den härgången för ni inte fram några konkreta exempel. talar ni bara rent allmänt 1987/88:125 omatt samhällsstödet bör skäras ner. Men, , tala gärna om för svenskidrottsrörelse och svenskt föreningsliv hur ni vill gå fram med lien och kapaförutsättningarna för organisationerna på området att kunna arbeta medsamhällsstödet i botten för verksamheten. 40 BO (): Idrottsrörelsen och andra ideella organisationer har växt fram som friaoch oberoende verksamheter. Vi vill att de skall kunna fortsätta att vara detta- det tror vi är väldigt viktigt att de är. Självfalletskall samhället - det allmänna - ge stöd fill idrottsorganisationerna, liksomtill andra ideella organisationer. Vi säger inte att samhällsstödet i sigsjälvt gör organisationerna ofria, men om samhällsstödet bUr en alltför viktigdel av finansieringen - med alltför liten möjlighet för organisationerna attsjälva påverka sin situation - så blir föreningar och organisationer ofria.Samma sak gäller högbeskattade människor - en sak som vi i andra sammanhang judiskuterar politiskt. Det är alltså när organisationerna utlämnas som de blirofria. Jagvill sedan när det gäller de problem som fanns framhållaatt vi då - som vet - var inne i en mycket djup lågkonjunktur.Det fanns inte utrymme för att hantera allt det man skulle vilja hantera närdet gällde förmåner av olika slag. Socialdemokraterna har regerat under ennästan oavbruten högkonjunktur. Situationen är naturligtvis helt annorlunda iett sådant läge. Men detta visar ju precis det jag pekade på, alltså risken föratt man blir utlämnad, om alltför mycket skall bestämmas av de politiskainstanserna. UlfLönnqvist vet egentligen att vi menade att det lokala aktivitetsstödet, som varstatligt och gick till lokala föreningar, borde övertas av de enskildakommunerna, som lättare kunde stödja den lokala verksamheten - en uppfattningsom byggde på ett enhälligt utredningsbetänkande. Vadjag saknar hos statsrådet är uttryck för en viljeinriktning. Det gäller intebara statsrådet och det här området. Här säger statsrådet aff reklamskatten är föremålför utredning, och regeringen skall inte tillkännage sin inställning. Ja, mendet går väl att ange viljeinriktningen och tala om, atf ifall det här går attlösa tekniskt, då tänker vi avskaffa stödet till föreningsrörelsen. Tala omdet, eller säg att ni inte vill göra på detta sätt! Någonting måste ni jusjälva tycka. Visstskall vi diskutera regeringens proposition om lotterier och bingo. Men vi kanredan nu diskutera frågan om spelmarknaden totalt sett, för fortfarande slår niju.vakt om de stafiiga spelbolagens monopol. Men ni har i realiteten tagitifrån folkrörelserna väldigt många möjligheter aft få ännu bättre finansieringav sin verksamhet. Arbetsgivaravgifternaär en besvärlig fråga, men ni har haft på er aff försöka lösa den. Ochdet finns förhållandevis enkla lösningar att klara detta enligt enfrivilliglinje. säger att föreningarna blir ofria bara om samhällsstödetblir för stort: Jag vill framhålla att vi givetvis inte kopplar villkor tillsamhällsstödet. För oss är det en självklarhet att slå vakt om ett frittföreningsliv och dess möjligheter att utveckla sin verksamhet i enlighet med detankar och idéer som tas fram, när man i föreningen diskuterar de egnaangelägenheterna. Jagkan ange ett fall som är exempel på hur samhället inte bör uppträda. Det gällerdet moderata . Från kommunens sida sade man till en förening, att endastom ni vill inrikta er verksamhet på ett visst sätt, så är vi beredda att ge erett fortsatt ekonomiskt stöd. Det handlade om Unga örnars verksamhet, enfritidsgård som organisationen drev.