prot · GB09133 · 1987-12-31 00:00:00 — Om min familj och jag skulle hamna i den situationen att vi upplevderisk för terror,, tortyr, elände och ofrihet skulle det vara en självklarhetför mig aft sälja huset vi bor i, sommarsfugan vi äger och Volvon vi kör i föraft få ett litet kapital. Det skulle vi använda för att skaffa oss frihet ochsäkerhet. Det skulle vara en självklarhet för mig att satsa vartenda öre föraff, om möjligt, föra våra barn till friheten; Det vore förskräckande om detskulle vara diskriminerande för vår frihefslängtan aft vi i en sådan situafionråkade ha ett antal fiotusenkronorssedlar efter en sådan försäljning. Omjag trodde aff vi lättare skulle nå frihet och säkerhet om jag kastade pass ochviseringshandlingar och andra dokument i , skulle jag hejdlöst göradet. Familjens frihet och säkerhet håller självfallet alla högre än allfingannat. Vi måste sluta def farliga talet om att vissa som kommer hit knappasthar här att göra! Jag har mycket noga lyssnat på debatten här , och def har varitmycket uppmuntrande aff höra alla positiva uttalanden från företrädare för allaparfier. Jag hade tänkt att lovsjunga alla inlägg - men det är ju fullständigtomöjligt efter inlägg! Vi hade ju alldeles uppenbart behövt åkafill också - irite bara fill - och ställa oss utanför Censorsgafan,om jag infe minns fel! Rent generellt finns här i kammaren en väldig förståelse, en enighetoch ett intresse för atl hjälpa människor som befinner sig i en situation somockså vi kan hamna i. Utanför parlamentet däremot finns odiskutabelt i ganskamånga och tämligen vida kretsar om infe fientlighet så åtminstone avoghefgentemot irivandrare. Def är en plikt för varenda parlamentarikersom bekänner sig till en demokratisk människosyn aft i alla olika sammanhangställa upp för att motverka sådana krafter. De bygger till pårädsla, missuppfattning, bristande förståelse och ytliga analyser. Självfallet kommer allfid även sådana personer att fa.sighit som inte borde göra det. Inget folk i världen består ju av enbart ärliga,skötsamma, positiva och älskvärda människor. Det är då självfallet vikfigareatf låta en människa för mycket stanna än en för litet. Jag hörde anförande i går isamband med dechargedebaffen. Jag frös långt in i själen, då han räknade upppersoner som alldeles uppenbart borde ha fått stanna - men avvisats. Jag villinfe av denna anledning rikta hård krifik mot någon instans eller myndighet,för jag inser att misstag begås. Def finns ingen myndighet, ingen person, ingeninstans som infe begår misstag, men hans exempel borde vara ett observandum. Invandrarministern underströk på ett mycket fint sätt hurviktigt def är att vi ute i kommunerna verkligen tar oss an dem som vivälkomnar, aft vi ställer upp och gör någonting. För egen del tror jag att vialla skulle kunna förbättra själva mottagandet. Så sent som i förrgår hörde jagexempelvis en hel grupp invandrare berätta atf de så gärna skulle vilja farafrån sin sluss fill den katolska kyrkans mässa. Men det gick inte att få ensådan fransport ordnad. När de väl hade lyckats få privatbilisfer att ställaupp med bilar, då gick det infe atf ordna kyrkobesöket, därför aft det integick att skjuta någon halvtimme. Detta är en ogäsfvänlighet som vimåste göra någonting åt! Jag vill inte att detta skall vara ettstortfypexempel. Det är ett litet exempel på att vi med enkla medel ändå skullekunna göra åtskilligt för aft förbättra situafionen för många som mot sin viljahar kastats från sitt hemland och hamnat i främlingskapet hos oss. Jag tycker också att det borde finnasmöjlighet aft fa kål på , sysslolösheten i större omfattning än vad som skerför våra invandrare under deras väntetid. Därför tycker jag, som det sfär imofionen, aff det skulle vara rimligt aff bereda flykfingarna arbete medan devänfar på aft deras ärenden skall behandlas. Utskottet behandlar också frågan om viseringskonfrollen iÖsttyskland av asylsökande. Jag har i min motion begärt alt vi skall säga upp"avtalet" med om viseringskonfroll. Ordet avtal varuppenbarligen juridiskt felaktigt, men förhistorien visar atf det förekomomfattande överläggningar och påtryckningar mot . Det voreintressant atf få veta vad som sades då. Utskottet skriver så här på tal omFN:s fiyktingkonvenfion: "Däremot innebär inte konventionen någon förpliktelseatf hjälpa flyk fingar att komma till ett land där flykfingar kan få asyl ." Välståndslandet representanter åker alltså fillÖsttyskland för att tala om för diktaturstaten att den infe har någonskyldighet att hjälpa flyktingar i detta avseende - en nog så talande ironi.Själva förhållandet aff vi förhandlar med om asylsökandes papper ärmärkligt och oförsvarbart. Jag vill därför stödja reservation 7 omviseringsregler. Def finns många positiva och fina skrivningari,betänkandet, det har jag. nog sagt fidigare. skall vara en humanitärstormakt! bekant vars farmor ochfarfar bodde i . De fick ta emot en rysk kvinna somflykfing i sitt hem. Som fack lämnade hon kvar en rysk samovar, som står imin väns våning i . Def intressanta är atf farföräldrarnas bostadligger i . De fick själva flytta från sin hembygd. När vi tar ställning fill flyktingpolitiken skall vi fråga oss: Hurlänge kommer vi att ha förmånen och glädjen att i ett fritt land kunna hjälpamänniskor på flykt? Jag yrkar bifall fillreservationerna 1, 4, 5, 7, 10, 11, 12, 13 och 17. Anf.47 i (m) replik: Vi hörde här hur med intresse hade tagit del av den debattsom pågått i kammaren någon fimme. Där var dock en sol som förmörkade hanshimmel, och den skulle vara undertecknad. Han t. o. m. nämnde min adress; detkan ju vara bra att veta. Menvad var det egenfligen sade, och vem var det egentligen hankrifiserade? Jagkan infe komma ihåg - och jag litar på mitt minne - aff jag i mitt inläggkrifiserade att det kom hit en massa människor som hade stora ekonomiskaresurser. Jag vef ju att såväl fattig som rik i ett land med ett visstsamhällssystem kan hamna i en situafion där man blir tvungen att lämna landet.Alf exemplifierade med sig själv, när han måste sälja sin villa,sommarstuga, , båt och allt vad han har. Med min kännedom om jag fala om för honom aff den dag def blir aktuellt för honom att fly frånSverige har jag varit tvungen att fly härifrån för länge, länge sedan. Detsom egentUgen kritiserade var inte mitt inlägg, för statsrådethöll ett långt anförande om just passlösa. Def är möjligt att , om nu en sådan finns, litet grand förmörkar himmel, men hanborde rikta samma kritik mot statsrådet. Statsrådet sade faktisktsjälv att det var ett stort problem med de människor som söker asyl iSverige och som under resans gång omsorgsfullt har gjort allting för att döljasin idenfitet. För att återgå till för def fall hanskulle tvingas fly från ; Om kunde bevisa aff han ärförföljd i och han och hans familj kanske riskerar liv och lem, kan defdå vara något fel om han när han kommer till det land han söker asyl i får visaen biljett? Pass kanske han inte får något, men en biljett kan det väl intevara helt felaktigt atf han får visa? 48 ()replik: Jag försfår mig infe riktigt på det bildspråk som iMalmö använde gång på gång om en sol som förmörkar min himmel - men å andrasidan sett förstår jag knappt vad han säger över huvud taget. Jagtycker det åligger moderata samlingspartiets representanter aff i synnerhet tasig an och hans famösa åsikter. Jag vill fakfiskt betacka mig. Extrahöjning av basbeloppet m. m. 49 iMalmö (m) replik: hör man argument som är obetalbara. Här rikfar först AlfSvensson ganska hård kritik mot mig, och sedan säger han att han inte förstårvad jag har sagt. Vad är def han kritiserar egentligen? Anf.50 (): Jag skulle vilja fa upp en fråga som berört i sittanförande. Den gäller hur svenska myndigheter skaffar sig informafion omenskilda ärenden. Statsrådet fog avstånd från atf man vänder sig till deasylsökandes land och genom dess myndigheter skaffar sig information omenskilda. Nuär det så att jag har haft anledning atf följa två kurdiska bröder och derasansökningar här i , och i det fallet blev def uppenbart atf def fannsett brev från den turkiska polisen där man tackade de svenska myndigheterna förgott samarbete. Jag vef att man också inom är medveten omaft def finns en sådan här handling, eftersom jag har talat med en av GeorgAnderssons närmaste medarbetare. Detta bevisar att det ändå faktiskt förekommeraff svenska myndigheter tar kontakter med de asylsökandes länder och skaffarsig information genom samarbete med polisen där. Även om det rör sig omundantagsfall är def ju tragiskt att sådant förekommer. Sedanvill jag bara bemöta kommentar angående förbudet som folkpartiethar förf fram när def gäller förvar av barn. förstår infe ettförbud som inte är ett förbud. Jag vill bara påminna om att det finns ettförbud mot vapenexport också. har ju vi i inte tänkt oss precisden tillämpningen när det gäller förvar av barn. I undantagsfall skulle mankunna tänka sig att barn fas i förvar. Men som det nu är, är ju dettaförvarstagande ganska omfattande - trots att har sagt att det baraskall ske pä synnerliga skäl. Överläggningeni detta ärende var härmed avslutad. (Beslut fattades efter debatten omsocialförsäkringsutskottets betänkande 31.) Kammaren övergick till att debatterasocialförsäkringsutskottets betänkande 31 om extra höjning av basbeloppet m.m. Extra höjning avbasbeloppet m. m. 51 (): Förslaget om att återställa basbeloppet som underlag förpensionsberäkningen till en korrekt nivå efter den amputation som skedde isamband med devalveringen 1982 har vi från moderata samlingsparfiets sida ingeninvändning mot. Vi har kunnat vara tveksamma, om detta var den mest angelägnaoch överhängande reformen som stod i kö och väntade , men vi harockså konstaterat alt vi har givits så bestämda löften om aft under vissabestämda omständigheter detta lån från pensionärerna skulle återbetalasoch att de omständigheter som då har ifrågasatts numera är för handen. Då skallockså löftet infrias. Jag menar att inte någon häri huset kan undandra sigansvaret för aff bindande löften till någon grupp medborgare infrias, även omman på sin fid infe var med och ställde ut löftena. Def är rikfigt att man gör denna höjning. Jag anser ocksåaff det är riktigt aff den görs just i denna form, dvs. att rrian återställerbasbeloppet öch inte använder motsvarande summa på något annat sätt fillpensionärernas bästa. Det är nämligen just fråga om atf återställa någonfingsom har blivit förändrat, och då bör man i första hand göra def på precis sammasätt - fast i motsatt riktning - som när man vidtog den första åtgärden. Så harman den nya utgångspunkten för ett eventuellt fortsatt reformarbete fastlagd. Vi stödjer alltså förslaget om uppräkning av basbeloppettill den nivå det skulle ha haft om man infe hade gjort operationen 1982. Det är bara på en punkt som vi har varit krifiska, och detgäller finansieringen av förslaget. Det kostar mellan 2,6 och 2,7 miljarderkronor, ungefär jämnt fördelat mellan ATP-sysfemet och statsbudgeten resp.ATP-systemet och folkpensionerna, och det är infe litet pengar. Denfinansiering som regeringen föreslagit anser vi emellertid vara felakfig. Dentar sikte på en sorts kamrersmässig, kassamässig finansiering, aft sä att sägaskaffa fram pengarna, men del är enligt vår uppfattning inte där saken ligger. Regeringens förslag innebär både en överfinansiering ochen felfinansiering. Det ekonomiska problem som den föreslagna åtgärden kanföranleda är infe aff def är svårt att komma ut med pengarna - de firinsfaktiskt - utan def är de stabiliseringspolifiska effekterna som kan leda fillbekymmer. I då vi har en alltför hög konsumfionstakt är def bekymmersamtatt släppa ul på marknaden stora belopp av vilka mycket går till renkonsumtion. Det behövs någon kompenserande åtgärd för aft motverka deneffekten. Vi hade hoppats atf regeringen i kompletteringspropositionen skullehunnit tänka ut någon sådan; det gjorde man infe. Def finns ännu tid kvar. Att betala pengarna kan vi - def behövs inte någon höjningav ATP-avgiften. Vad man än må tro om ATP-systemets framtid, är def så altAP-fonden fortfarande växer realt , trots alt man måste ta en del avavkastningen från fonden för atf betala löpande pensioner. Vi anser aff den fillväxten är varken önskvärd ellernödvändig. Alltså kan vi fills vidare finansiera ATP-höjningén ur de medel somredan finns. Däremot behövs def stabiliseringspolitiska motåtgärder. Vi har beräknat - mén ingen kan ju göra beräkningar som ärexakta - aff ett belopp i storleksordningen 1 miljard behöver dras in för attkompensera detta. Aft det inte blir mer beror dels på att en del av de pengarsom skall betalas ut kommer fillbaka i form av skaft, dels på att en mycketstor dél av pengarna kommer aff tillfalla människor som vi vet tillhör den endagrupp i def svenska samhället som sparar pengar, nämligen pensionärerna. En del av pengarna kommer alltså aff användas för dennakorripensation. Därför kommer def aff krävas kompenserandestabiliseringspolifiska åtgärder för atf motverka snedeffekter av den häråtgärden. Vad sorii behövs är alltså infe en höjning av ATP-avgiften med 0,4 %.Därför, herr falman, yrkar jag bifall till den reservation där vi moderatertackar nej fill en sådan höjning. Extra höjning av basbeloppet rn. Extrahöjning av basbeloppet m. m. 52 (): En grundprincip i vårt pensionssystem är atf pensionärerna inte skalldrabbasav penningvärdets försämring. Den principen förverkligas genom attpensionerna är knutna fill konsumentpriserna. Höjda priser leder automafiskttUl höjda pensioner. Defhär systemet fungerar bra för def mesta, men under vissa specieUaomständigheter fungerar det illa. Under 70-talef och i början av 80-faletutsattes den svenska ekonomin för en svår belastning genom försämradebytesförhållanden med utlandet. Våra energikostnader ökade dramatiskt. De femdevalveringar som genomfördes sänkte kronans värde medsammanlagt . Deprishöjningar som på det här viset trycktes på oss utifrån kunde vi som nafioninte kompensera oss för. I ett sådant läge fungerade inte den normalamekanismen för värdesäkring av pensioner och andra förmåner. På ett eller annatsätt var regeringarna tvungna att se fill att den här belastningen utifråndelades rättvist. Problemettacklades på två olika sätt. Den borgerliga regeringen valde aff förändra,själva basen för indexuppräkningen och tog bort energipriser och några andraposter från den basen. Den socialdemokratiska regeringen valde i stället attbara ge partiell kompensation för den kraftiga devalvering som genomfördes1982. Båda metoderna syftade till att fördela bördan av vår valutaförsvagningpå ett rättvist sätt, och båda metoderna har också gett ett rimligt resuhat.Pensionärerna har inte fått det sämre . De hartvärtom fått det bättre. År1975 motsvarade den genomsnittliga pensionen bara en tredjedel av enindustriarbetarlön. 1985 motsvarade den i stället hälften av enindustriarbe-tariön. Underden borgerliga perioden fick löntagarna på grund av de svåra ekonomiskakonjunkturerna en något försvagad reaUnkomst. Pensionärerna däremot fick enökad reaUnkomst. De äldre sorii enbart har folkpension fick under de här sexåren ökade realinkomster. Även efter 1982 har pensionärerna fått ökadereaUnkomster. Ser man på pensionärskollektivet i dess helhet, finner man attdet har fått avsevärt.högre inkomster - inteminst genom atf antalet ATP-pensionärer har ökat, liksom dengenomsnittliga ATP-poängen har höjts. Härfinns det alltså inte någon eftersläpning som behöver kompenseras. Vi hargemensamt fått anpassa oss fiU det faktum att kronan infe längre.är värd såmycket i förhållande till andra valutor. Ansvaret för den anpassningen skall visjälvfallet bära allihopa, vare sig vi är löntagare, företagare ellerpensionärer. I den buskdebaft som förs i en del insändarspalter har det denna vårpåståtts att vi i folkparfiet skulle yilja beröva pensionärerna någon del avderas pensioner. Detta tal är helt gripet ur luften. Med den värdesäkring somvi har kommer det atf ske en betydande höjning av pensionerna.Såvitt man nu kan bedöma lär basbeloppet stiga med . Detta stårfolkparfiet bakom. Vad vi nu diskuterar äremellertid regeringens förslag att därutöver höja basbeloppet med 600 kr:Det är ett förslag som folkparfiet går emot, och låt mig här tala om varför. Fördet första krävs det en skatteskärpning för att finansiera den här extra höjningen.ATP-avgiften skall höjas fiU . Regeringen sviker därigenom detlöfte som man gång på gång har gett skattebetalarna, nämligen att försökapressa ned skattetrycket. I stället har man gått motsatt väg. När det här måletförst slogs fast av statsministern hade vi ett skattetryck på . ärskattetrycket uppe i , och det fortsätter alltså att öka genom detförslag som regeringen nu har lagt fram. Denhär tendensen till ökade skatter drabbar också pensionärerna. 1981 betalade enpensionär i genomsnitt i skatt, men 1985 var den siffran uppei27,l %.Senare siffror finns inte. Vad som är alldeles tydligt är dock att denskatteökningspolifik som socialdemokraterna drivit sedan de kom fillbaka fillmakten har slagit direkt också mot pensionärerna. Fördet andra säger vi nej till basbeloppshöjningen, därför att vi ser vården somdagens och morgondagens stora äldreproblem. Vi anser det viktigare attkanalisera resurser i den riktningen. Vi vet ju att det finns stora brister , både i den kommunala äldreomsorgen och i landstingens sjukvård: köer,trängsel, personalbrist, korridorvård och stängda avdelningar. Många känner att de får sämre vård när de blir äldre. Det kan vi aldrig acceptera. Vivill därför satsa de resurser som vi nu kan frigöra genom besparingar på énupprustning av vården för de äldre, så att äldreomsorg och sjukvård verkligenkan fungera. Ännuidag finns det över 50 000 patienter i långvård, omsorgsvård och psykvård sominte bor i eget rum. Vi vill sätta i gång med ett stort sfimulansprogram, såaff alla som så önskar får möjlighet att på detta sätt värna sin egenintegritet. Vi vill satsa 100 miljoner på att bygga ut gruppbostäder fördemenssjuka, som i mycket stor utsträckning far illa på storainsfitutioner. Vidare har vi föreslagit ett statsbidrag på 200 miljoner föråtgärder som syftar fill att få bort eller radikalt korta ned de köer ochväntelistor som finns inom den specialiserade sjukvården. Denhär inriktningen på vård är också fördelningspolifiskf motiverad. De som får utmest av en extra basbelopjjshöjning är de pensionärer som har maximalATP-poäng. Det-är mestadels pensionärer som är unga och krya. De som harstörsta behovet av en fungerande vård är däremot de riktigt gamla, som fillstörsta delen lever på enbart folkpension och pensionstillskott. Medregeringsförslaget ökar klyftorna mellan olika pensionärsgrupper. Enensamstående pensionär som har högsta ATP får ut . , medan densom inte har ATP enbart får ut . Allra sämst blir, i vanligordning, utfallet för undantagandepensionärerna, som enbart får . Medanregeringen alltså satsar mest på de bäst ställda pensionärerna, tycker vi attdet är riktigare att särskilt stödja de sämst ställda pensionärerna. Därför harvi föreslagit att diskrimineringen av undantagande pensionärerna skall upphöraoch att de äntligen skall få sina pensionstillskott. Med nuvarande basbeloppinnebär det ett påslag med . , eller med . Extrahöjning av basbeloppet m:m. Extrahöjning av basbeloppet m.m. har som princip att vi betalar för våra förslag. Vi delarinfe uf godis på krita, inte ens vuxengodis. Den principen delar inte alla. Viser t. ex. med förvåning på moderata samlingspartiet, sorri accepterarbasbeloppshöjningen men inte föreslår någon finansiering - i stället avser mantydligen att successivt plundra AP-fonden. Ensådan politik kan vi infe bedöma som annat än oansvarig. I den pensionsdebaffsom fördes på 50-falef förordade både och den s. k. premiereservmetoden,som innebär att man bygger upp reserver för att kunna betala ut framtidapensioner. ATP-systemet, som i stället antogs, bygger i det stora hela på dens. k. fördelningsmetoden, som innebär aff man genom avgifter skallfinansiera de pensioner som betalas ut. Nuinför en tredje riiefod, som innebär att man skall ta inmindre i avgifter än vad man betalar ut. De tar av våra gemensamma sparmedelför att finansiera en ökad konsumtion. Jag finner def ytterst beklämmande attmoderaterna har slagit in på denna nya väg, och det har de därfill gjort i ettkonjunkfuriäge där alla är överens om aff konsumfionen måste hållas tillbaka.Vi hade väntat oss bättre av ett parti som säger sig vilja hålla igen på deoffentliga utgifterna. Vifick av en förklaring fill atf hade valt denna väg,och det var aft bindande löften skall uppfyUas. Jag måste erkänna aff jag infealls förstår det resonemanget. Menar verkligen atf allabindande löften skall uppfyllas, oavsett vem som har utställt dem? Skall vpk:s,, och socialdemokraternas vallöften alla infrias avmoderata samlingspartiet? I folkparfiet försöker vi infria våra egna löften -vi tar inte ansvar för de vallöften som andra partier i lättsinne kan tänkas hautställt. Jag ber att med detta få yrka bifall fill reservationerna 1, 5 och 7och i övrigt till utskottets hemsfällan. Anf.53 () replik: Det är helt klart att moderata samlingsparfiet infe ensamt kan infriaalla parfiers vallöften - vi vill inte heller göra det. Men det löfte som jagnu åberopade är något mer än ett vallöfte. Det har nämligen upprepats vid flerafinfällen, inte bara av ett parti i val utan av , och då blirdet litet annorlunda. En välkänd statsvetare som måsteändå ha klart för sig något av villkoren för arbetet i en parlamentariskdemokrati. Def går fakfiskt inte atf göra så att man, när landet byterregering, drar ett streck över alla utfästelser som den avgångna regeringen haringått, utan där har vi ett gemensamt ansvar. Min tanke var inte märkvärdigareän så. Jag lovar att även i fortsättningen skall få haflertalet av sina vallöften i fred för . ' 54 () replik: Vi har i den egenheten alt vi betalar för våra vallöften.Vad nu gör är att infria ett löfte av den socialdemokratiskaregeringen utan aff betala för defta löfte. Det är hederligt aft säga till svenska folket att vi skall genomföra de reformer ochbevilja de förmåner som vi kan och fala om hur de skall finansieras. Det ärinfe lika hederligt aff dela ut förmånerna men inte tala om hur de skallfinansieras. På denna punkt har moderata samlingspartiet brustit i denekonomiska och politiska moral som är nödvändig, inte minst för atf att ettborgerligt regeringsalternativ skall bli trovärdigt. 55 () replik: I sitt första inlägg snuddade konjunktur-situafionen - det är den som har varit det viktiga för oss.Konsumfionen är för hög - det är del som behöver balanseras. Del finns inle något kamrersmässigt, kassamässigt behov av en förstärkning av enfinansiering för aft kronorna skall komma uf. Vi har dessutom fid på oss, drygt . Moderaternakommer att lägga fram förslag fill de stabiliseringsåtgärder som behövs, avbåde defta skäl och andra skäl. Jag hoppas aff andra partier kommer att ställaupp. Därfill kommer att vi moderater kanske har en någotannorlunda syn på AP-fonden. Jag trodde väldigt länge aff vi hade en gemensamsyn, aff den befraktades som möjligen ett nödvändigt ont men i varje fall intesom något gott. En ytterligare real fillväxt av fonden är infe nödvändig, i allsynnerhet med tanke på hur den mer pch mer börjar användas som ett ekonomisk-politisktinstrument i en riktning som varken eller jag gillar. Så längeintäkterna räcker fill kan de mycket väl användas även fill aff finansieradenna lilla utgift. Däremot måste sfabiliseringspolifiken förbättras, om dettaskall kunna skötas i längden. 56 () replik: gör det för lätt för sig, närhan vill inskränka detta fill ett konjunkturproblem. I själva verket genomförsnu en extra basbeloppshöjning, som kräver varakfig finansiering år för år. Defär infe någonfing som kan lösas genom tillfälliga, konjunkturmässiga åtgärder,utan def är ett varaktigt åtagande som görs och söm kommer aft följa oss förall fid framöver. Då är det desto viktigare atf ha en trovärdig finansiering. I dagens konjunkfuriäge är def dessutom extra viktigt meden finansiering.