prot · GB09106 · 1987-12-31 00:00:00 — Tack för de i och för sig vänliga orden, , men det sistatog ju helt udden av det tidigare. Jagkan lova att om vi hade haft en fri kanal hade dehörselskadade haft sin textning av . Kan tänka sigatt eller - vem som skulle ha haft detta om hand - skulle vågautesluta textningen om man hade haft en verklig konkurrent? Nej, där hade detfunnits en säkerhet för de hörselskadade. Jagtalar inte om nya tekniker - de kommer, och gudskelov för det! Men BengtGöransson nämnde helt andra tekniker, och jag är upprörd över att han gär övertill att tala om framtida situationer, när det är nu - frän tUl den21 augusti - som de hörselskadade måste avstå från textningen. Attse text-TV är inte samma sak - det kan alla som tittar på TV konstatera, fördet finns ju inget bildmaterial. Jagställer fortfarande frågan; Är inte själv beredd att avståvisst programutbud till förmän för de hörselskadade? Det är uteslutande inom ramen för public service-åtaganden som man kanhålla den mycket omfattande minoritetsservice för olika eftersatta grupper somvi har i . Om man skulle överlämna ät TV-företaget att finansiera sighelt pä en fri och öppen marknad skulle man inte, med tanke pä denna gruppsrelativa litenhet, ha några förutsättningar att över huvud taget ge program medtext eller med tecken. Anf.24 (): Jag är en boren optimist. Jag tror alltså att det här kommer att lösasig. Jag kan inte tänka mig att man pä och TV lyssnar sä dåligtatt man inte märker hur det förhåller sig med opinionen. Lätmig avsluta detta inlägg, , med det citat av somjag inte hann med i mitt första inlägg: "Inte ens det penninghungrigastekommersiella TV-bolag skulle välja att göra sina besparingar på de dövasbekostnad." Jag hoppas att frågan kommer att lösas redan dethär året, annars är det skandal. De hörselskadade och döva har större anledning att lita till ettnationellt, oberoende finansierat public service-företag som SverigesTelevision än till sådana kanaler som exempelvis , som mig veterligt icke harövertagit någon av funktionerna när det gäller att ge handikappade gruppersärskild service. Anf.26 (): Ja visst, det är riktigt vad säger. De handikappade haratt lita till detta enda företag - men så ser det också ut som det gör! Detvar inte meningen att denna debatt skulle bli en debatt om kommersiella företageller fria TV-kanaler. Men jag vill i varje fall påpeka att det varkulturministern som började genom att ta upp den frågan och jag koppladenaturligtvis på, för jag ser här en lösning. Jag är helt övertygad om densaken. Jagskulle vilja upprepa min tidigare fråga: Anser inte att detvore helt solidariskt och riktigt att vi som hör helt enkelt säger: O.K., omdet nu inte går att bekosta detta på annat sätt, avstår vi från ett visst utbudtill förmån för de hörselskadade och fill förmån för textning av . Självfallet är det rimligt att vi som på olika sätt är privilegieradeavstår från en del av våra privilegier för att hjälpa dem som har det svårareän vi andra. Det är en mycket rimlig princip, och pä den principen grundar sigi själva verket det socialdemokratiska partiets hela arbete. Anf.28 (): Det var bra att vi fick höra att vi skall vara solidariska och avståfrån en del. Men försök inte tala om att solidariteten gentemot medmänniskanbara finns inom det socialdemokratiska partiet! Jag trodde att vi skulle kunnatala om dessa saker från en medmänsklig utgångspunkt utan att göra partipolitikav resonemanget, för dä är det alltid några som kommer i kläm och det vill intejag. Överläggningenvar härmed avslutad. Prot:1987/88:106 ' Omkursplanen i svenska för 7 § Svar på fråga1987/88:453 om kursplanen i svenska för har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder medanledning av att förslag till ny kuisplan i svenska ejinnefattar "Språken i de nordiska länderna" som ett huvudmoment. Skolöverstyrelsensförslag till ny kursplan förämnet svenska i bereds för närvarandeinom . Jag räknar med att föreslå regeringen att fatta besluti frågan . Jag kan emellertid redan nu meddela att mitt förslag tillregeringen kommer att innebära att "Språken i de nordiska länderna"kommer att utgöra ett av huvudmomenten i kursplanen i svenska. Om vården av barn till dagbarnvårdare Anf.30 (): Jag ber att få tacka skolministern för svaret. Def ärutomordentligt glädjande för alla oss som vill slä vakt om det nordiskasambandet och om språkförståelsen i . Det är bra att skolministern köröver . Mänga har varit oroliga över förslag.Människor har inte kunnat förstå hur man frän sida bl. a.kan påstå att undervisningen i grannspråken skulle bli bättre, om den ficksämre förutsättningar. Det skulle ju bli fallet, om grannspråken somhuvudmoment i kursplanen i svenska förvandlades till ett delmoment under ettannat huvudmoment, som redan är oerhört omfattande. Jag är alltså glad att jag ställde frågan och att jag fickett så bestämt och klargörande svar. Jag tackar ännu en gäng. Jag vill bara påpeka för attskolöverstyrelsen ingalunda blir överkörd, vilket var det ord hon använde. Detsker en beredningsprocess, där man lyssnar på synpunkter och förslag. Det ärlitet olyckligt om debatten fokuseras som om det handlade om en konflikt ellerskarpa motsättningar, vilket det inte gör. 32 (): Jag har läst alla de sidor som förslagtill ny kursplan i svenska omfattar, och från dem skulle jag kunna citera mycketsom har sagt och som har gjort många oroliga. Det verkarnämligen som om har negligerat handlingsprogramoch betydelsen av att vi har en ordentlig språkförståelse i . Överläggningen var härmed avslutad. 8§ Svar på fråga 1987/88:429 om vården av barn till dagbarnvårdare har frågat mig om det ärregeringens uppfattning att dagbarnvårdare inte förvärvsarbetar. beslut om en förskola för alla barn senast år1991 innebär en rätt för alla barn att delta i en organiserad pedagogiskgruppverksamhet i öppen förskola, deltidsförskola eller daghem. Denna rättighetomfattar självfallet även dagbarnvårdarnas egna barn. Beslutet innebär vidareatt de barn som på grund av föräldrarnas förvärvsarbete eller studier har behovav vård och omsorg skall ha rätt till plats i daghem ellerfamiljedaghem. Att dagbarnvårdare förvärvsarbetar är en självklarhet,såvitt gäller värd av andras barn. Frågan är i stället om dagbarnvårdaren skallanses utföra förvärvsarbete när han eller hon tar hand om egna barn. Frågan ärocksä om de egna barnen pä grund av detta förvärvsarbete har behov av sådanlängre tids vårdoch omsorg som andra förvärvsarbetande föräldrars barn har. Enligt minuppfattning är svaret nej, med hänsyn till de speciella förutsättningar somgäller för dagbarnvårdarens arbete i det egna hemmet. 34 (): Jag ber att få tacka för svaret pä minfråga, men jag måste erkänna att jag är ytterst överraskad över svaret. Vad gör är att han faktiskt i efterhandförsöker ändra innebörden av beslut. slog otvetydigt fastatt "alla barn vars föräldrar studerar eller förvärvsarbetar får rätt tillplats i daghem eller familjedaghem behov av omsorgföreligger". Denna sats förekommer i propositionen och harantagits av . säger att beslutet innebär att"barn som på grund av föräldrarnas förvärvsarbete eller studier har behovav vård och omsorg under längre Ud skall ha rätt till plats i daghem ellerfamiljedaghem". Sedan kommer han fram till att "behov av sådan längretids vård" inte kan anses föreligga för dagbarnvårdarnas egna barn. Uttrycket "" är ett tillägg tillriksdagens beslut, , som regeringen nu gör. Det finns inte någotsom helst stöd för detta tillägg i beslut. Det är följaktligen enbart genom en förvanskning avriksdagsbeslutet som kan försvära sitt ställningstagande atfdagmammornas egna barn bör förmenas den rätt till värd och omsorg som alla barnvars föräldrar förvärvsarbetar och studerar har tillerkänts av . Den grundläggande frågan är varfördagbarnvårdare skall ha ersättning för vård av de egna barnen när inte andraföräldrar har den ersättningen. I sak har vi haft familjedaghem i mer än 20 år.Vi har i varje fall haft statsbidrag . vårdformen uppenbarligen handlat om att i det egna hemmet ge vård och taomsorg om andras barn. Det är först , som ett led idebatten om vårdnadsersättning, som den här frågan har kommit upp och nuuppenbarligen också omfattas av . ger otvetydigt varje förälder skyldighetenatt ta vårdnaden om de egna barnen. Socialtjänstlagen talar om att kommunenskall tillgodose omsorgsbehovet när det inte kan tillgodoses på annat sätt.Dessutom finns det , enligt rättsutfall, inte formell kompetensför kommunerna att utbetala ersättning av det här slaget. Det är riktigt i och för sig skulle kunna ändra på det. Men hela grundfrågan gäller varförjust dagbarnvårdare skulle få ersättning för värd av sina barn, när inga andraföräldrar får det. Om värden av barn tid dagbarnvårdare Anf.36 (); Svaret på sista fråga är att allaföräldrar, enligt uppfattning, bör få bidrag till vård av sinabarn. Vi har som vet föreslagit införande av ett vårdnadsbidragsom skulle gälla lika för alla, dagbarnvårdare lika väl som andra. Så var detmed den saken. 2 protokoll 1987/88:106-108 Om värden av barn tid dagbarnvårdare Vad frågan här gäller är varför regeringen inte följerriksdagens beslut - ett beslut som dessutom helt följer en proposition somBengt själv har lagt fram. I det beslutet fastslås entydigt att allabarn vars föräldrar studerar eller förvärvsarbetar har rätt till kommunalbarnomsorg i daghem eller familjedaghem. Detta försöker nukrypa ur genom att ge ett missvisande referat av beslut. Men var ochen som tar del av beslut har möjlighet att konstatera vem det är somhar rätt på den här punkten. Jag läser innantill i propositionen. Där står detflera gånger att varje barn vars föräldrar förvärvsarbetar eller studerar harrätt till omsorg behov föreligger. Detta söker regeringen nuändra genom svar. Det är som borde läsamer noggrant och kanske även tänka litet mer noggrant över de ord han återgav.Det är behovet som skall avgöra. Det är när behov uppstår på grund avförvärvsarbete eller studier som vi kan gå in med barnomsorg. Det är andan iriksdagsbeslutet och det är andan i den proposition som jag har lagt fram.Frågan blir alltså: Finns det ett behov av omsorg för dagbarnvårdarens barn idet egna hemmet? Det är på den frågan jag svarar nej. Jag har svårt att se vadskillnaden skulle vara mellan dagbarnvårdarens relation till sitt eget barn ihemmet och andra människors relationer till sina barn. Frågan är också varför dagbarnvårdaren skall ha betaltjust när andra barn finns i hemmet och inte i övrigt. Varför skall vården av deegna barnen ersättas just då andra barn finns i hemmet ochinte eljest? I nästa inlägg vill jag komma tillbaka tillvårdnadsbidraget och hur i all världen det skall kombineras med dennaersättning till dagbarnvårdarna. 38 (): svar är att det skall utgå vårdnadsbidrag föralla barn. Därmed uppstår ingen diskriminering. Men diskrimineringar är justvad förespråkar när han säger att dagbarnvårdarnas barn intehar behov av omsorg. Varför skulle de inte ha det? Statsrådet säger själv isitt svar att dagbarnvårdarnas barn kan få plats pä kommunalt daghem - det ärmöjligt. De kan få plats i deltidsgrupp - det är också möjligt. De får besökaöppen förskola - det är också möjligt. Men de får inte skrivas in i kommunalbarnomsorg och tas om hand av sina egna föräldrar. Det finns olika uppfattningar hos kommunerna om huruvidadetta är en bra form eller inte. Några kommuner har helt enhälligt beslutatinföra denna form. Vad jag menar är att det är egendomligt när regeringen slårtill mot den kommunalt valda formen och därvid också frångår det beslut somriksdagen alldeles klart har fattat. Om man tar del av propositionen och avriksdagens beslut finner man att det inte råder någon tvekan om att dentillerkända rätten gäller den tid då omsorgsbehov föreligger. I sitt svarlägger till en fras som inte har någon täckning i riksdagensbeslut. Jag måste uttrycka min stora förvåning överDaniel Tarschys sätt att argumentera. Varför har inte denna absoluta sanningsom en konsekvens av propositionen slagits fast förrän ? Jag har inte hörtden tidigare från . hör jag den . Det är heltandra argument som har använts när det gällt att försöka införavårdnadsersättningen på det här sättet. För mig är den centrala frågan varför det skallgälla dessa föräldrar och inte andra i så fall. Jag menar att dendagbarnvårdare som tar hand om andra barn i sitt hem förvärvsarbetar. Detyrkesområdet bör utvecklas, och det skall inte råda något tvivel om attdagbarnvårdarna utför ett viktigt arbete som en del av barnomsorgen i Sverige.Men deras relation till de egna barnen är en helt annan fråga. I det fallet ärderas relation densamma som alla andra föräldrars. Om vården av barn tdl dagbarnvårdare 40 (): För tredje gången upprepar jag gärna att inteönskar någon diskriminering mellan olika föräldrar och barn. Vi menar att allabarn bör få rätt till precis samma värdnadsbidrag. Vår modell skulle därmedlösa detta problem. Men har vi att tillämpa det system som har beslutatom . Det är då jag menar att det är regeringens skyldighet att följa detbeslutet, inte att hitta på nya villkor, som inte har någon grund i beslutet.Av beslutet framgår helt tydligt att detta är en rättighet som gäller allabarn. Alla barn får inskrivas i barnomsorg om deras föräldrarförvärvsarbetar eller studerar. Vad regeringen nu gör är att uppfinna ett heltnytt villkor som inte har någon grund i beslut. Jag återupprepar att detta är en vantolkningav riksdagsbeslutet. Det är bara att läsa innantill vad som står ipropositionen. Det är barnens behov av vård och omsorg som är detgrundläggande. Får jag av det nusäger dra den slutsatsen att när det borgerliga förslaget om envårdnadsersättning för alla barn träder i kraft, dä upphör dagbarnvårdarensersättning till det egna barnet? Är det så jag skall tolka det att det inomfolkpartiet då plötsligt uppträder en ny form av relation inellandagbarnvårdaren och omsorgen om det egna barnet? Anf.42 (): säger att han möter detta resonemang frånfolkpartiet . Jag vill påminna om att vi i socialutskottetsbetänkande har reserverat oss för den här tolkningen av beslut redani fjol. Sedan frågar om behovet av dennakonstruktion upphör när vårdnadsbidraget införs. Ja, jag tror att det gör det.Dä får föräldrarna ett så pass gott tillskott att denna konstruktion intekommer att behövas. Men anser vissa kommuner att den är lämplig, och dessakommuner grundar sig på beslut. Det är mot den bakgrunden jag harvelat påminna om vad som står i beslut. Omomvandlingen av hyresrätter tid bostadsrätter entydigt och diskriminerarinte alls några speciella barn eller några speciella föräldrar, utan det talarklart om att detta är en rättighet som tillerkänns alla barn vars föräldrarstuderar eller förvärvsarbetar. OmBengt menar att dagbarnvårdarnas barn inte omfattas av dennarättighet måste han rimligen ha uppfattningen att dagbarnvårdarna inteförvärvsarbetar, och det har han själv förnekat. Slutsatsen kan då enbart blien, nämligen att dagbarnvårdarnas barn måste omfattas av den rättighet somriksdagen har tillerkänt alla barn vilkas föräldrar förvärvsarbetar ellerstuderar. Jag vill bara en sista gäng slä fast att och jag harhelt olika uppfattning om innebörden av propositionen. Den debatten får vi välfortsätta i ett annat sammanhang. Jagnoterar också med stort intresse att det tydligen är vi socialdemokrater som ivårt system skall införa ersättning för dagbarnvårdarnas barn. Om och så snartde borgerliga får makten skall de ta bort den igen - då uppstår nämligen enannan.slags relation mellan dagbarnvårdaren och det egna barnet! Tillsist vill jag säga att jag tycker att det är litet starkt att i det härsammanhanget ta ord som diskriminering i munnen. Vi försöker nog från ömse hållföra en familjepolitik som inte diskriminerar någon. Jag vill inte tillmätaDaniel Tarschys några avsikter att diskriminera, och jag tycker han kunde avståfrån att tillskriva mig sådana. 44 (): Jag har ingenanledning att misstro statsrådets avsikter - jag tror att de är de bästa.Däremot tycker jag inte att hans förmåga att uppfatta beslut är denbästa. Lät mig nu läsa upp vad har beslutat: "Alla barn varsvårdnadshavare förvärvsarbetar eller studerar fär rätt till plats i daghemeller familjedaghem behov av omsorg föreligger." tolkning gäller för dagbarnvårdarnas egna barn att det inte undernågon tid föreligger behov av omsorg. De har inte något behov av omsorg!Följaktligen omfattas de inte av den rättighet som trodde sig ge allabarn i vilkas vårdnadshavare förvärvsarbetar eller studerar. Överläggningenvar härmed avslutad. 9 § Svar på fråga1987/88:442 om omvandlingen av hyresrätter till bostadsrätter har frågat mig om regeringen uppmärksammat problemen isamband med omvandlingen av hyresrätter till bostadsrätter och andelslägenheteroch om några initiativ kommer att tas i syfte att beivra sådan verksamhet. hävdar i sin fråga att omvandlingarna drivsfram av starka ekonomiska intressen och pekar på en särskild metod för att fåut en lägenhets värde som har uppmärksammats. Enligt frågeställareninnebär metoden att hyresrätter försäljs i samband med omvandlingen och attförbudet mot att sälja hyresrätter därigenom kringgås. Jag kan försäkra att jag med uppmärksamhetföljer de olika frågor som aktualiseras på detta område och att jag är bereddatt ta de initiativ som krävs för att motverka en utveckling som strider motden sociala bostadspolitiken. Om det förfaringssätt som syftar päinnefattar moment som direkt strider mot gällande hyreslagstiftning får, liksomde skattemässiga konsekvenserna, bedömas av vederbörande myndigheter. Skulledet visa sig att åtgärder är påkallade inom ramen för hyreslagstiftningen, ärjag givetvis beredd att ta upp en diskussion om detta. Om omvandlingen av hyresrätter tid bostadsrätter 46 (vpk): Tack för svaret på frågan. Jag skall direkt illustrera det fall när det gäller olagalägenhetshandel som jag har antytt i min fråga. En fastighet köptes aven bostadsrättsförening, och det märkliga med det köpet var att denköpeskilling som erlades till den tidigare fastighetsägaren - . -utgjorde en mindre del av förvärvskostnaden. Den större delen avförvärvskostnaden - . ~ utgjordes av ersättningar tillhyresgäster i huset, hyresgäster som ingår som medlemmar ibostadsrättsföreningen. Det har således betalats ut ersättningar till enskildahyresgäster på . Dessa ersättningar har sedanbetalats tillbaka till bostadsrättsföreningen, där de utgör del avgrundavgiften. Syftet har uppenbarligen varit att öka bostadsrättensingångsvärde och att därmed sänka skatten vid en framtida försäljning. Bostadsministern säger nu att han skall följa dessa frågornied uppmärksamhet. Det är bra. Man måste då emellertid fråga när han ärberedd att ta initiativ till det här. Varför lade man inte fram det ganskaoförargliga förslag som fanns berett pä om åtgärdergällande nya bostadsrätter? gäller det inte bara att diskutera dessa frågor, utandet handlar om att vidta åtgärder. Regeringens passivitet på detta områdegynnar spekulanterna. Man kan säga att den gödslar åt skojare och spekulantersom har etablerat sig på bostadsmarknaden. Jag efterlyser således inte barauppmärksamhet och diskussioner. Jag efterlyser åtgärder från regeringens sidaför att man skall komma till rätta med dessa olägenheter. När kommer de? Jag delar motvilja mot dennatyp av transaktioner. är detta, som mycket väl vet och som hanredovisar i sitt inlägg, inte en fråga som i huvudsak regleras överhyreslagstiftningen eller rör ombildning av hyresrätt till bostadsrätt. Defrågorna har inte samband med den här specifika frågan. Utan attgå in på de enskilda fallen kan jag säga att denna form av Om arbetslösheteri i kommun överlåtelse,som har redovisat, innebär att rnan kan undvika att färealisationsvinstbeskattning när man tar ut det övervärde som finns i bostaden.Huruvida det har varit avsikten eller inte, lämnar jag därhän. Det är värre än så, . Man kan t. o. m. ha såhöga överlåtelsevärden att man i detta sammanhang kan skapa sig en"realisationsvinstförlust". Den kan man sedan dra av på andrarealisationsvinster. Detta är inte tillfredsställande. frågar när vi kommer att göra något åt detta.Vi kommer att göra något åt detta när det blir klarlagt hur det förhåller sig.Det är fortfarande inte klart att denna transaktion kommer att innebära att manverkligen blir befriad från realisationsvinstbeskattning. Den frågan vet maninte säkert svaret på innan myndigheterna har prövat den. Vi vet för närvarandeinte hur det förhåller sig. Vi vet inte heller med riktig säkerhet, , hur12 kap. 65 § jordabalken skall tolkas. Den säger att man inte får ta ut ersättningför upplåtelse av bostadslägenhet och överlåtelse av hyresrätt. Man kan dåfråga sig vad det är i denna situation. Är det ett upphörande av hyresrätten,så att man har rätt att la ut ersättning, eller är det en överlåtelse? När vifår klarlagt hur förhållandena är, skall vi också vidta åtgärder. Det är intebara denna fråga som behöver behandlas i detta sammanhang. 48 (vpk): Nej, bostadsministern, jag vet attdet intebara är denna fråga som behöver uppmärksammas. Det finns en rad frågor päbostadsmarknaden som det gäller att snabbt ta itu med för att förbättra detbedrövliga tillstånd som vi har när det gäller spekulation och handel medbostäder över huvud taget. Det är viktigt att uppmärksamma att detta har satts isystem. Mäklarfirmor går ut med reklam om att de vill hjälpa hyresgästerna att.som de säger, få ut värdet på sina lägenheter. Jag fick inget besked när det gäller hembud ochpriskontroll på bostadsrätterna. Jag vill bara erinra bostadsministern om attfastighetsborgarrådet i bestämt har sagt att hembud ochpriskontroll pä nytillkommande lägenheter är helt nödvändigt om det skall varamöjligt alt komma till rätta med olägenheterna i samband med ombildning avhyresrätt till bostadsrätt. Kan inte bostadsministern tänka sig att lägga fram ettsådant tämligen blygsamt förslag? Överläggningen var härmed avslutad. 10§ Svar på fråga 1987/88:445 om arbetslösheten i kommun har frågat mig om jag ärberedd att vidta regionalpolitiska åtgärder för att avhjälpa den uppkomnasituationen i kommun. Om arbetslösheten i kommun tar som utgångspunkt för sin fråga enrubrik i tidningen . 1987/88:106 . Denna rubrik hänförsig fill en fråga från journalisten om varför man inte gjortnågon utlokalisering av statlig verksamhet till just . Som exempel nämndesomlokaliseringar av typen till och delar av posten ochteleverket till malmfälten. Statssekreteraren svarade dä att denna typ avomfattande etableringar i regel bara kan göras till större orter. Lät mig så övergå till frågan om konkreta åtgärder för attförbättra sysselsättningssituationen i kommun. Jag vill dä börja med att understryka att kommun,liksom övriga kommuner i inland, av den socialdemokratiska regeringenhar prioriterats i vad gäller regionalpolitiska utvecklingsinsatser. Olikaregionälpolitiska insatser har redan genomförts i kommun. har totalt beviljats 12,5 milj. kr. ilokaliseringsstöd till företag i kornmun, och den beräknadesysselsättningseffekten är drygt 40 nya arbetstillfällen. Ett av de senaste iraden av beslut är det pä 3,3 milj. kr. som statens industriverk beviljatSveriges () för maskininvesteringar. Mot bakgrund av situationen i och övriga kommuner iNorrlands inland har regeringen lagt fram ett omfattande åtgärdsprogram förnorra inland. Detta program har godkänts av . a. resurser för särskilda skogsvårdsinsatser. Dessa insatser gernya jobb och de innebär att råvarutillgången för sågverken kan förbättras.Vidare kommer resurser att tillföras för att utveckla sågverks- ochträindustrin. En åtgärd med direkt positiv effekt för ärinrättandet av ett centralt nationellt borrkärnearkiv i kommunen. För att täckaengångskostnader för arkivet har anvisat 3,5 milj. kr. Vidare har1,75 milj. kr. anvisats för driften av borrkärnearkivet under budgetåret1988/89. Det nya borrkär-nearkivet kommer att på ett värdefullt sätt kompletteraSGAB:s verksamhet i . hänvisar till personalminskningar inom SGABi .