prot · GB0928 · 1987-12-31 00:00:00 — Därför emotser jag medstort intresse socialministerns synpunkter i denna och andra frågor. Omåtgärder för att minska alkoholkonsumtionen 37 SocialministerGERTRUD : Herr talman! alkoholpolifiska riksdagsbeslut stårfast. Det tror jag att jag klart har givit uttryck för. Omåtgärder för att minska alkoholkonsumtionen talar om en vit fläck i regeringsförklaringen. Han säger att det intestod någonting där om åtgärder mot alkholbruket. Ja, om vi skall hålla på ochgranska en regeringsförklaring - som av olika skäl måste bli ganska kort -,finner vi kanske fler vita fläckar. Avsaknaden av en mening om detta iregeringsförklaringen innebär inte att regeringen inte tar de problem som vihar med alkoholkonsumtionen på allvar. Detbehövs mer av kraft och insatser, säger . Jag lyssnade medintresse och tänkte: har kommit på något när det gälleråtgärder, insatser, som vi inte har hunnit pröva. Som jag sade i slutet av mittinterpellationssvar behövs det olika insatser på bred front. Det finns intebara en enda modell som man kan använda sig av i det här sammanhanget. Jagtycker att och den speciella beredningsgrupp som arbetar intensivtgör ett mycket bra arbete. Man har på gång väldigt många aktiviteter. För någonmånad sedan hade man t.o.m. akfiviteter här i . a. hade mankontakt med oHka utskott. Vidare finns det ett engagemang hos ungdomsorganisationernaoch andra. Jag tycker att det här är ett mycket bra sätt att arbeta på. Detsamlade greppet innebär, enligt min uppfattning, att vi har just den härbredden när det gäller olika insatser. Dessutom tycker jag att det är viktigtatt vi här har valt att speciellt inrikta oss på ungdomsgrupperna. Det var med viss förvåning som jag satt och lyssnade på -jag tror att det var det programmet - för någon vecka sedan. Som första inslagmeddelades att regeringen hade tagit ställning i denna fråga. Det skulle varafritt fram - det kommunala vetot skulle nämligen avskaffas - att sälja folköl ikiosker. Jag tänkte: Är det ? Det var det alltså inte. Det var jufortfarande höstmörka november. Jag blev, som sagt, mycket förvånad och ringdegenast upp Aktuellt och sade: Detta är en anka. Det finns ingen som helst grundför detta. Förslag i nämnda riktning finns dock i en statlig utredning. I slutet av programmet kommin rättelse in. Alkoholhandelsutredningenhar varit föremål för remiss och har i vissa stycken fått ganska hård kritik. Idepartementet håller vi fortfarande på med att titta på utredningens förslagoch de remissyttranden som inkommit. Jag har personligen ännu inte i enföredragning tagit ställning fill de olika förslagen, och innan jag har gjortdet och förslagen sedan behandlats av regeringen kan jag inte i i dagsäga vilken ställning regeringen kommer att ta till de oHka förslagen. 38 (): Tack, fru statsrådet, för det upprepade beskedet om att 1977 årsalkoholpolitiska beslut står fast! Därmed skulle jag väl kunna konstatera attvi är överens om att alkoholhandelsutredningen i väsentliga delar är ettgrundskott mot synen i just beslut. anför att vissadelar av denna statliga utredning skulle vara någon form av aprilskämt, och jaghar ingenfing emot def betyget. Men oavsett om det är skämt eller allvar, ärdet viktigt att dessa delar visas bort från det praktiska polifiska handlandet. sägeratt det är försumbart om det saknas en mening i Jaganser däremot att det här behövs betydligt mer än en mening. Med tanke på attregeringsförklaringen i övrigt är både fyllig och gedigen, hade det varit påsin plats att där också hade funnits med ett avsnitt om det som vi är överensom är det största sociala och medicinska problemet. GertrudSigurdsen frågar vad själv har att komma med. Det är enberätfigad fråga, inte minst med tanke på att regeringen under den senastefiden inte har kommit med så mycket. hinner jag kanske inte geett fullständigt besked, men jag kan meddela att det har presenteratsett välkommet bidrag. Det är en utredning som kallas LAPU, landsförbundetsalkoholpolitiska utredning, som har avslutats sitt arbete. Det är ettkonstrukfivt utredningsarbete, som hela regeringen borde läsa. Den innehållerett alkoholpolitiskt handlingsprogram där inte något område utelämnas. Jagtror, herr talman, att det är det mest genomarbetade och konkreta program somhar tagits fram . Detär intressant att veta att utredningen har letts av , fidigarestatlig utredningssekreterare och en av landets kunnigaste personer på detalkoholpolitiska området. I utredningen har ingått bred medicinsk expertis ochannan kompetens. Vidare har två tongivande ledamöter av denna kammaremedverkat, dels gruppledare, dels ordförande. Det ger förhoppningar om att skulle varaberedd att följa upp en samlad och kraftfull men också socialt inriktadalkoholpolitik. Ta LAPU som bredvidläsning, och väg in den tillsammans med detpolitiska beslut som redan gäller och som vi egentligen är överens om! Det ärvårt samlade ansvar att detta kan bli verkHghet och att WHO-målet kan uppnås,men det är regeringen som måste ta fler och samlade initiativ. Omåtgärder för att minska alkoholkonsumtionen För att undvika allt missförstånd vHl jag framhålla att jag inte harsagt att alkoholhandelsutredningens betänkande är ett aprilskämt, utan det varTV-Aktuellts inslag som jag betecknade på det sättet. Jag skall med intresse ta del av Landsförbundetsprogram och studera det när det blir tillgängligt för mig och mina medarbetarepå departementet. Vi skall noga undersöka om det finns några nya idéer ochinslag när det gäller att komma till rätta med den ökade alkoholkonsumtionen. 40 (): Jag tackar socialministern för löftet att ta del av denna utredning ochgöra det, som jag uppfattar det, i en konstruktiv anda. Låt mig bara tillägga,för att ytterligare kommentera interpellationssvaret, att det talas om attsocialstyrelsen skall gå ut med information, arbeta på bred front och höjamedvetandet när det gäller alkoholproblemet. Jag tror rent av - det är en litennyhet och ett bidrag- att det skulle vara värdefullt om regeringen, och i dettafall socialministern, här i kammaren i en särskilt anordnaddebatt gick ut med de handlingslinjer som enligt interpellationssvaret hållerpå att tas fram. En sådan presentation inför skulle ha en motiveradplats. Vi anser ju att det finns starka skäl att ha 1987/88:2820 november 1987 särskildariksdagsdebatter kring bilavgaser och spioner. Då finns det också, herr talman,god grund för att i denna kammare ha en debatt där regering och riksdag strykerunder att det är vikfigt att uppfylla mål och vårttill organisationen avgivna löfte. Inte för dess egen skull, utan därför attdet skulle finnas stora samhällsekonomiska och mänskliga vinster att hämta hemi och med fullföljandet av en socialt inriktad alkoholpolitik. Överläggningen var härmed avslutad. 8 § Svar på interpellation 1987/88:73 om lärarutbildningen har frågatutbildningsministern om han anser att förslag till nytttjänstesystem för lärare i och grundutbildning för vuxna står iöverensstämmelse med beslut om ny lärarutbildning för . Arbetet i regeringen är så fördelat att det är jag somskall svara på interpellationen. förslag till nytt tjänstesystem förlärare i och grundutbildning för vuxna bereds inomutbildningsdepartementet. Jag räknar med att regeringen skall ta ställningtill förslaget i den kommande budgetpropositionen. I det uppdrag skolöverstyrelsenfått, att utreda övergången till ett nytt tjänstesystem i , angavregeringen att utgångspunkten borde vara att den nya tjänsteorganisationenskall anpassas till de huvudsakliga inriktningarna i den nyagrundskollärarutbildningen. Jag ser ingen anledning att frångå dennauppfattning. 42GUNNEL (): Jag vill tacka skolministern för svaret. Detvar ganska kortfattat, men jag tiUåter mig nog att läsa mellan raderna också. Sedan beslutet om en ny lärarutbildning fattats , idjup oenighet, blev regeringsuppdraget till SÖ om ett nytt tjänstesystem trotsallt en positiv läsning. Döm om den förvåning som alla inblandade och andraintresserade kände när resultatet av SÖ:s tankemödor presenterades, enförvåning som av allt att döma delades även av statsrådet . För visstär det märkligt att myndigheten, regeringens förlängda arm, så flagrant frångårregeringens direktiv. Friheten att utreda och föreslå även andra lösningar ände 6/7-tjänster som uppdraget gällde har utnyttjats till att i stället läggaförslag om en enda tjänst. Det är nivelleringen driven till sin ytterstakonsekvens: en grundskola, en lärarutbildning, en lärartjänst. efter det att jag framställt mininterpellation läste jag ett referat av ett tal som skolministern hållit - iKarlstad tror jag det var - och kunde konstatera att skolministern vidhöll sittuppdrag till SÖ, något som bekräftas i interpellationssvaret. Beslutetfrån om en ny lärarutbildning lämnar andra frågor öppna som hör samman medtjänstekonstruktionerna - hur övergången till ett nytt tjänstesystem skall ske,vilka kompletteringskurser som krävs m. m. för lärare med de gamlalärarutbildningarna. Också på dessa punkter är signalerna oroväckande. Skallkommunernas begränsade anslag för lärarfortbildning tas i anspråk, så kommerandra angelägna behov att eftersättas. Som kommunalpolitiker vill jag bestämtprotestera mot sådana avsikter. Detvore olyckligt om statsmakterna vidhöll tanken på en samtidig start för ettnytt tjänstesystem, gällande alla grundskolelärare. En konstruktion där detgamla systemet successivt avlöstes av det nya - hur det nu blir utformat -blirbetydligt mindre resurskrävande och mindre upprivande för de lärare som redan isin utbildning valt metodik och/eller ämnen och är i tjänst. Det är ennedvärdering av varje lärarkategori att förutsätta att det bara behövs någraveckors fortbildning för att ersätta år av utbildning i speciella ämnen eller imetodik för ett speciellt stadium. Denkompletteringsutbildning som skulle krävas för en samtidig övergång till ettnytt system kan komma att kosta skolministern "skjortan", och jagtycker faktiskt inte att han förtjänat att bH så avklädd. Skämtåsido undrar jag om skolministern kan lugna mig på följande punkter: Kommeren tjänstekonstruktion med 6/7-varianter - jag föredrar 7 - med bibehålletbehörighetskrav för resp. tjänst att utredas? Kommerde verksamma lärarna att få valfrihet mellan kompletteringsutbildningför övergång till ett nytt system och att kvarstå i sina gamla tjänster? överväga två parallella tjänstesystem med en successiv övergång? Många lärare är angelägnaom ett besked på dessa punkter. 43 (): har i tagit ställning för en annan modell förreformering av lärarutbildningen än den beslutade. Vi har gjort det av omsorgom kvaliteten på den undervisning vi anser skall ges i . Jag skallinte upprepa förslagen utan bara konstatera att genomförandet av den beslutadereformen är på god väg och att vi därför vill inrikta oss på att arbeta för attkvaliteten på den skall bli så hög som möjligt inom givna ramar. Iregeringens promemoria angående uppdraget att utforma ett nytt tjänstesystemanges ett antal kriterier för vad ett nytt system skall ge. Om förslaget tillatt lärarutbildningen skaH ges olika specialiseringar beträffande årskurser ochämnen säger man bl. a.: "Mot denna bakgrund är det naturhgt att man vidutformningen av ett nytt tjänstesystem anknyter de enskilda lärartjänsterna sånära som möjligt till lärarutbildningens två inriktningar och deras olikaspecialiseringar. Detta är viktigt främst från kvalitetssynpunkt." Manfortsätter med att slå fast att behörighetskraven för lärare är det viktigasteinstrumentet för att garantera att lärarna har de grundläggande kunskaper ochfärdigheter som behövs för deras arbete i skolan. Promemorianframhåller också att kraven för behörighet bör utformas så att de garanteraratt varje lärare har goda kunskaper i de enskilda ämnen som han ellerhon skall undervisa i och om de områden där ämnessamverkan kan förekomma. "Därför", säger man, "bör de särskilda behörighetskravenför lärartjänsterna utgå från resp. inriktning på grundskollärarlinjen och deämnen som resp. lärartjänst omfattar." Man skallockså sträva efter enkelhet och flexibiHtet, sägs det. Det verkar som om i sitt förslag endastinriktat sig på enkelheten. Uppenbart är att ett system med flera varianterblir snävare till sina möjligheter att placera lärare på olika typer avtjänster. Det blir alltså mindre flexibelt och inte så enkelt. Men vi för vårdel anser att just de här begränsningarna är viktiga för att upprätthållakvaliteten och göra det så svårt som möjligt för skolledningarna att placeralärare på poster där de inte har kompetens. När man sedan kopplar ihop detta förslag medskolöverstyrelsens förslag till fortbildning besannas farhågorna attkompetensen skall tunnas ut och skillnaderna mellan lärarnas inriktning görasotydlig. I tycker vi att det klart skall framgå vilken ämnesprofilläraren har. Det är faktiskt så, att det hos redan verksamma lärarefinns verkliga skäl till att de valt att undervisa i antingen låg- ellerhögstadiet. Också kommer det att finnas lärare som bäst passar attundervisa i vissa åldersgrupper och också tycker att det ger bästarbetstillfredsställelse. Vi tycker att det är viktigt att få rätt lärare på rättplats, vilket både handlar om att läraren har rätta ämnen för tjänsten och attläraren tycker att det är roligt att arbeta med den aktuella åldersgruppen. Viförordar ett system med minst tre tjänster, eftersom vi anser att ett sådantsystem bättre kan upprätthålla de krav på kvalitet vi vill ställa pågrundskolans undervisning. Jag noterar med tillfredsställelse att skolministern inteanser att det finns anledning att frångå förslaget att utgångspunkten skallvara ett flertal tjänster, som regeringen sade när uppdraget gavs till SÖ. Det vore dock av intresse om skolministern ville utvecklafrågan hur man ser på möjligheten att ha dubbla tjänstesystem under enövergångsperiod. Detta är naturligtvis viktigt för att man skall hinna med denomfattande fortbildning som kommer att bli nödvändig. Låt mig något kommentera inlägg. Jag vill dock inledningsvis i anslutning till vadGunnel sade något utveckla den ron som spelar idetta sammanhang. När jag reagerat på det förslag som kommit frånskolöverstyrelsen - jag har t. ex. kommenterat det i ett tal i - harmånga i likhet med sagt att regeringen och skolministernfrångått förslag. Jag har fått ett och annat brev frånlärare med hemvist i , vilka säger att detta är attdesavouera . Det är därför jag vill understryka vilken rollskolöverstyrelsen spelar i detta sammanhang. och styrelse har tvåhuvuduppgifter. Den ena är att vara det verkställighetsorgan som ser till attde beslut som riksdagenfattar på förslag av regeringen genomförs. I det stycket är skolöverstyrelsensuppgift utomordentligt klar och väldefinierad. Denandra uppgift som har är att vara ett beredningsorgan ochutredningsorgan. Det är i den funktionen som här har framlagtett förslag. Det är alldeles naturligt att det förslaget måste bli föremål föröverväganden och prövningar, på samma sätt som ett förslag som framläggs av enparlamentarisk utredning blir föremål för remissbehandling, bedömningar ochöverväganden, innan det resulterar i en proposition. Jag tycker därför att detfinns skäl att något avdramatisera vad som sagts om detta skolöverstyrelsensförslag. Regeringens expertorgan på detta område har redovisat'synpunkter påtjänstesystemet. Regeringen överväger dessa synpunkter men inhämtar givetvisäven andra synpunkter än de som finns redovisade i förslaget, innan dettaresulterar i en proposition. Jaghar inledningsvis i detta anförande gärna velat understryka att det förhållersig på det sättet: Jaghar av och fått ett antal konkreta frågor omregeringens kommande förslag. På den punkten kan jag inte ge någotbesked, eftersom regeringens förslag blir ett resultat av de överväganden somnu sker. Men låt mig för klarhetens skull upprepa vad jag i mitt anförande iKarlstad sade om tjänsteorganisationssystemet: "Treutgångspunkter vill jag redovisa för det beredningsarbete som pågår inom . Denförsta och självklara utgångspunkten är att lärarna skall undervisa i de ämnenoch årskurser som de är utbildade för. Det innebär att de nya lärartjänsternamåste utformas så att de garanterar detta. Tjänsteorganisa-fionen skall minimerariskerna för att lärarna kommer att undervisa i ämnen, för vilka de saknarerforderliga kunskaper. Denandra utgångspunkten är att tjänsteorganisafionen skall främja en utveckling avgrundskolan i enlighet med de pedagogiska intentioner som ligger till grund förbeslutet om ny lärarutbildning. Dentredje utgångspunkten är att den lärare som är behörig att inneha entjänst i också skall vara det den dag den nya tjänsteorganisafionengenomförs. De nuvarande lärarna skall ha samma möjlighet som de har attsöka lediga,tjänster." Detvar utgångspunkterna för uppdraget, och jag har inte haft anledning att tyckaatt dessa utgångspunkter visat sig vara felakfiga. Jag står alltså fast viddessa. Avdet sagda framgår att jag tycker att det är orimligt att en lärare som utför enarbetsuppgift och har kompetens för den - exempelvis en lågstadielärare -plötsligt skall bli inkompent att utföra det arbete som han eller hon faktisktutför. Det vore ju fullkomHgt orimligt att ha ett sådant system, och def kaninte vara meningen. Jaghar också i detta stycke konstaterat - det vill jag gärna upprepa införkammaren, även om kammaren inte är så välbesatt som jag hade önskat för attbudskapet skulle få tillräcklig räckvidd - och jag vill gärna inför dem somfinns här ta tillfället i akt att säga att vi genomför enlärarutbildningsreform , vi genomför icke enorganisationsförändring av . Det är viktigt att detta är klart. Jaghar mött åtskilliga under denna höst som har bibringatsuppfattningen att vi håller på att förändra organisation. Någonhar sagt sig att man nu måste bygga helt nya skollokaler. "Betyder inteden här nya grundskoleorganisationen att man måste lägga ner skolenheter sombara har lågstadium osv.?" Naturligtvis är det inte på det sättet. Det ärinte en skolorganisatorisk reform vi genomför. Vi ser till att vi utbildargrundskollärare för den grundskola som finns. Det är detta som denna reforminnebär. Då är det rimligt att den tjänstekonstruktion som ges anpassas fillutbildningssystemet. Jag noterar i detta sammanhang med mycket stortillfredsställelse att säger att nu vill arbeta föratt den nya lärarutbildningen skall bli bra. Därför skall vi också se till attvi får en tjänstekonstruktion som stärker utbildningen, inte en konstruktionsom försvagar den. 45 (): Jag har inte uppfattat skolministerns uttalanden i som sådefinitiva att jag har trott att han antingen desavouerade SÖ eller backar uppSÖ:s förslag, men jag har begärt ett par klarlägganden av honom på någrapunkter. Tyvärrär det emellertid så att den publicitet som har kommit SÖ:s förslag till delhar satt i gång en diskussion som diskrediterar skolmyndigheterna -inte minstgenom de underliga uttalanden som representanter för SÖ strör omkring sig.Delar skolministern t. ex. uppfattningen att en mulleskolelärare skulle kunnavara kompetent att undervisa i biologi på högstadiet utan annan utbildning änden hon fått som mulleskolelärare? Delar skolministern uppfattningen attakademiskt skolade lärare inte kan ge en adekvat utbndning i en skola för allaoch att de skulle vara artfrämmande i en grundskola? Detär alltså sådana uttalanden som förvirrar och som får lärare att skriva brev,som skolministern också vittnade om. Debatten har inte varit till glädje förnågon, och jag är tacksam att skolministern nu håller fast vid de direktiv somregeringen ursprungligen gav SÖ. Jagtillhör naturligtvis inte dem som tror att vi är på väg att införa en nygrundskola. Vi hade från moderat håll många invändningar gentemot den nyalärarutbildningen, men är den beslutad. Jag anser att regeringens direktivstod i god överensstämmelse med den beslutade lärarutbildningen, men att SÖgrovt har vantolkat dessa direktiv; Anf.46 (): Jag tycker det var viktigt med det klargörande som om synen på SÖ som bl. a. ett utredningsorgan. Vigör ju genom denna interpellationsdebatt vårt arbete för att påverka beredningsarbetet.Vi anser inte att det huvudförslag som SÖ har framlagt är bra för atttillfredsställa de kvalitetskrav som man kan ställa på en kornmandelärarutbildning. Och, som sagt, det finns många sätt att försöka påverkaberedningen, interpellationsdebatter är ett. Folkpartietarbetar självfallet för att det skall bH så god kvalitet som möjligt på denbeslutade lärarutbildningen inom de ramar som är givna. Det är ju ingenhemlighet att vi tycker att vårt förslag till lärarutbildning, med minst 40 poäng i ett ämnesom man skall undervisa i, är bättre och ger högre kvalitet. Här kommer detena förslaget efter det andra till hur den nya utbildningen skall utformas.Självfallet vill vi då framföra synpunkter. Vi tycker t. ex. att vi skall ha enlärartjänstkonstruktion som så bra som möjligt tillfredsställer kraven på enhög kvalitet. Vi tror att ett system där lärarnas ämnesprofil klart framgår ochdär man snävar in möjligheterna att utan begränsning använda lärarna i helasystemet är bättre. Därför föreslår vi att det skall finnas överensstämmelsemellan ämnena och tjänstekonstrukfio-nen. Vi förordar alltså ett system medminst tre lärartyper. Jag är rädd att möjligen har missuppfattat mig. Jagpolemiserar inte mot när jag redovisar min syn på skolöverstyrelsensroH. Det var därför jag med ett visst beklagande konstaterade att det var såpass få som hörde på. Både interpellanten och är naturligtvis,med det engagemang de har, väl medvetna om hur det förhåller sig. Många av demsom diskuterar denna fråga utanför har dock inte noterat vilkenuppgift faktiskt har haft, utan tycks ha betraktatskolöverstyrelsens förslag som antingen ett riksdagsbeslut eller ettregeringsbeslut. Det är ingetdera. Det var det som jag tyckte att det fannsanledning att inför kammaren och fill protokollet få noterat. Det var alltsåingen polemik mot i det stycket, det vill jag understryka. GunnelLiljegren konstaterar också - vilket jag är mycket tacksam för - att utbildningsreformennu är beslutad. Det är viktigt att vi gemensamt ser till att ge den kvalitetoch lödighet. Det är angeläget att vi får en tjänstekonstruktion som stärkerutbildningsinriktningen och icke försvagar den. Det har varit en av minautgångspunkter, vilket jag har redovisat. Detär naturligtvis så, , att alla våra lärare ingår i högskolesystemet och är akademiskt utbildade. Jag förmodar att inte vill reservera begreppet akademisk för det som en gång hörde till akademierna - då skulle vi ha en mycket liten grupp av lärare i skolsystemet som vore akademiker. Icke heller den mest kompetente civilingenjör skulle då egentligen kunna räkna sig ha någon som helst akademisk status. Det tycker jag att han är värd. ' Närdet gäller frågan om mulleskoleläraren vill jag inte uttala mig genereHt. Denlärarens kompetens måste ju bedömas som andras. Det kan knappast varadiskrediterande att man på sin fritid också arbetar med mulleskolan, om man ärbiologilärare. Jag förmodar att inte menar att vi avmulleskolelärarna inte skall begära någon som helst kompetens. Jag tyckernämligen också att de skall veta vad de talar om. Anf.48 (); Statsrådet kanske inte uppfattade att jag levererade direktacitat från SÖ:s representanter beträffande t. ex. mulleskolelärarna ochbeträffande akademiker att de var ett artfrämmande inslag i . Det ärinte jag som sagt det, utan det är en SÖ-representant. Jag vände mig emot dessayttranden, säkert förflugna, som fällts i diskussio- nen om de nya tjänsterna.Jag hoppas att skolministern delar min uppfattning att det är olämpliga uttalanden. Fråganom kompetens och behörighet har dryftats i stor utsträckning. Att en rektorskall avgöra om en lärare är kompetent att undervisa på det ena eller det andrastadiet i det ena eller det andra ämnet är en ganska farlig väg att gå. Vi villha behörighetsreglerna kvar, såsom de är utformade. Om man genomför dentjänstekonstruktion som skolministern har förutsett i sina visioner, blir detofrånkomligt att ha vissa behörighetsregler för ämnen och för stadier.