prot · GB09100 · 1987-12-31 00:00:00 — Det har nämligen visat sig att det säkerligen behövs ytterligareåtgärder för att stimulera till ökad avverkning. Enligt.moderat uppfattningkommer sänkta marginalskatter i kombination med sänkt skattetryck att vara enpositiv åtgärd för skogsnäringen. När tänker socialdemokraterna följa uppstatsministerns löfte om att sänka skatten med ca 60 miljarder? Det gårutmärkt att förändra skattehöjarattityden. Betänkandet innehåller ytterligare ett antalmoderata reservationer som i nästan samtliga fall är en uppföljning av denståndpunkt partiet tidigare intagit. Reservation nr 6 är en gemensam borgerligreservation. I den följer vi upp ett moderat utskottsinitiativ i samband medbehandlingen av de nya arvs- och gåvoskattereglerna. Konsekvenserna av de nyaarvsreglerna innebär skatteskärpningar för jordbrukare och företagare i sambandmed dödsfall. väckte vi moderater den här frågan i utskottet.Majoriteten i utskottet, bestående av socialdemokrater och kommunister, utgickfrån alt regeringen skulle lägga fram förslag som skulle förhindra enskatteskärpning . Ännu har regeringen inte reagerat påutskottets uppmaning. Det socialdemokratiska skattehö-jarpartiet vill inte ensåterställa en beskattningssituation som gällde . Statsministerns löfte om en sänkning avskatten med kan vi tydligen glömma. Regeringen taruppenbarligen i stället varje tillfälle att höja skatten. Man vill tydligentill varje pris befästa sin position som innebär att man har västvärldenshögsta skattetryck. Med det sagda yrkar jag, herr talman, bifalltillreservationerna 1,2.4.5,6, 7, 9 och 10. Anf.33 (): betänkande 1987/88:23 behandlar i huvudsakförslag till ändringar i skogskontolagen. Det finnstvå huvudmotiv för systemet med skogskonton. För det första skall kontot vara ett instrument förskogsägarens ekonomiska planering. Genom skogskontot får man möjhghet att fördelainkomsterna från en större avverkning, och därmed blir det också en jämnarebeskattning. För det andra - och det är ett mycket viktigt motiv -skall skogskontosystemet stimulera skogsägarna till avverkningar. När vårriksdagen 1986 höjde insättningsmöjligheterna påskogkonto frän till vad avser rotposler och från till förleveransvirke, fick denna åtgärd också avsedd effekt, dvs. skogsägarna avverkaruppenbarligen mer om skatten kan fördelas . En logisk följd avdetta är givetvis att en återgång till lägre insättningsprocentsatser medför enminskad avverkning. Den lagstiftning som styrinsättningsnivån åren tillfällig Prot. 1987/88:100 lagstiftning somomfattar taxeringar t. o. m. . Från sida 14 april 1988kan vi inte se något skäl till att denna lagstiftning inte skulle kunnapermanentas. Utskottsmajoriteten skriver för övrigt också attlagstiftningen fått en positiv effekt. Det låter därför litet kufiskt när sedanutskottet i nästa mening påstår att stimulanseffekten bäst uppnås medtidsbegränsade regler. Varför effekten blir bättre med tidsbegränsade reglerfår vi ej veta. I motion Sk322 föreslår en permanentning avnuvarande tidsbegränsade regler, och jag yrkar således bifall till reservation1. har en markant ökning skettav medel innestående på skogskonton. ökadesaldot på skogskontona från till drygt 3,9 miljarderkronor. Enligt uppfattning räcker uppenbarligen intetioårsperioden till för avveckling av skogskontot, vilket kan innebära attkontot vid tioårsperiodens utgång kan verka avverkningshämmande, då ju helabehållningen faller ut till beskattning utan avverkning. har föreslagit en skattereform som bl. a.innebär en sänkning av marginalskatterna, så att människor i vanligainkomstlägen skall få högst i marginalskatt. Enligt mening bör tiden att behålla medel påskogskonto förlängas från nuvarande till dess att enmarginalskattereform är fullt genomförd. Jag yrkarbifall till reservation 3. När det sedan gäller möjligheterna att flyttaett skogskonto från en bank till en annan utan beskattning kan vi nu medtillfredsställelse konstatera att förnuftet segrat, dock inte utan segtmotstånd. Det tillkännagivande som skatteutskottet nu föreslår ärbra och innebär att denna märkliga bestämmelse skall försvinna den 1 januari1989. När skatteutskottet behandlade de nya arvs-och gåvoskattereglerna utgick utskottet från att regeringensnarast skulle lägga fram förslag för att undanröja upplösning av reserver,t.ex. medel på skogskonto i dödsbon när den efterlevande makan eller makenenligt de nya arvsreglerna övertar den avlidnes tillgångar. Något förslag har inte kommit, varför det enligt minmening finns skäl för att begära skyndsamt förslag i enlighet medreservation 6, till vilken jag yrkar bifall. De insatser inom skogsbruket somskogsvårdsavgiftén är tänkt att finansiera ligger på ett lägre belopp än de 460milj. som avgiften beräknas inbringa. Enligt fokpartiets mening bör delarav skogsvårdsvgiften kunna finansiera naturvårdsinsatser i skogen. Detta kommernäringen till godo. Vi i fokpartiet motsatte oss höjningen av avgiften 1984,och vi anser fortfarande att avgiften är på en för hög nivå. Av statsfinansiella skäl finns det emellertid intemöjlighet att sänka alla de skatter som regeringen hunnit höja under sina vid makten, utan jag hänvisar till vårt särskilda yttrande till dagens betänkande och till det kravpå en samlad översyn av skogspolitiken inkluderande framtida utformning och 57 nivå påskogsvårdsavgiften, som begär i en särskild partimotion om skogspolitiken. 34 (): I det skatteutskottsbetänkande, som vi nubehandlar (1987/88:23) tas upp frågor rörande skogsbeskattningen. Skogens storabetydelse för det svenska samhället behöver knappast betonas. Skogen är en avlandets viktigaste nationaltillgångar, som har avgörande betydelse för vårekonomi. Exportvärdet av skogsprodukter är ca /år netto. Försysselsättningen i glesbygd är skogen livsviktig och skogens värde urmiljösynpunkt är omöjligt att uppskatta. Det borde med tanke på skogsbrukets betydelse varaangeläget, att denna näring inte skattemässigt behandlas hårdare än andranäringar. Därför har vi från reserverat oss mot uttaget avskogsvårdsavgift; Vi anser att denna avgift, som alltmer fått karaktär avpunktbeskattning, skall avskaffas. Skogsvårdsavgiftens storlek och användninghar successivt förändrats från att ha varit ett medel för skogsvårdandeinsatser till att bli en extra punktskatt på skogsbruket. Låt mig föratt åskådliggöradetta nämna, att skogsvårdsavgiften 1974 kostade skogsägarna i vårt land ca 12milj. Det motsvarar av fastigheternas taxeradeskogsbruksvärde. För / 89 beräknas avgifterna till ca 460 milj.kr. eller-8 promille pä skogsbruksvärdet. Detta är en kostnad, som är nästari40 gånger så stor som den som betalades 1974. hade skogsbrukarna på förmånliga, villkor vissservice frän skogsvårdsstyrelserria, men numera måste höga timtaxor betalas närskogsvårdsstyrelsernas tjänster utnyttjas. Kostnader om ca /dagkan inte betraktas som särskilt förmånliga. tas skogsvårdsavgiftsmedel ianspråk för att betala regionalpolitiska åtgärder av olika slag. Det äråtgärder, som är nog sä viktiga, men som skall betalas ur statskassan och inteav skogsägarna som grupp. Skogsvårdsavgiften har blivit en extra punktskatt påskogsbruket - en straffskatt på skogsägare - vilket inte kan stimuleraskogsägarna till ökade skogsuttag. I reservation 8 har därför vi centerpartisterreserverat oss för ett avskaffande av skogsvårdsavgiften . I reservation 6 har vi från reserverat oss förcentermotionen Sk405. och vi noterar tacksamt ätt även m och fp stöder vårmotion. Där har vi tagit iipp konsekvenserna av de nya arvsreglerna, somautomatiskt medför vissa ändrade förhållanden i skatteavseende. Fråga uppkommerdå om upplösning av de reserver som den avlidne satt av på t. ex. skogskonto.Vi i anser att samma regler som riii gäller för dödsbo vid avvecklingav skogskonto och investeringsreserv skall med verkan från den 1 januari 1988gälla när den efterlevande maken eller makan enligt de nya arvsreglerna övertarden avlidnes tillgångar. Jag yrkaralltså bifall till reservationerna 6 och 8. 35 (): Vårt parti fick benämningen skattehöjarpartiet avKarl-Gösta . I det här betänkandet behandlas faktiskt inga förslag tillskattehöjningar, och ej heller några förslag till skattesänkningar. det ärföranlett av eri del motioner som har väckts på det här området under Pröt. 1987/88:100 den allmänna motionstiden. När jag hörde frågade jag 14april 1988 mig därför om han inte hade fått med sig fel betänkande. Men när jag sedan lyssnade på hans anförande kunde jag konstatera att det faktiskt var rätt ° ° ärende hantalade om. Skogsnäringen är, som , en av vårt lands viktigaste näringsgrenar. Trots omfattandestrukturrationaliseringar är det fortfarande mångasom finner sitt och de sinas uppehälle inom den näringen. Skogsnäringeri är också en av de få näringar som är avbetydelse för den regionala balansen, då den i allmänhet är lokaliserad tillorter och regioner som i övrigt har mycket ont om arbetstillfällen. Skogsnäringen svarar också för cirka en femtedel av vårexport. Man kan därför fråga sig hur vår bytesbalans skulle se ut om vi intehade denna för oss så viktiga näring. Mot bakgrund av vad jag här har sagt är det av störstasamhällsintresse för oss inom det socialdemokratiska partiet att slå vakt omden näringen och också ge den möjlighet att expandera. Ett hinder för en sådanutveckling har varit råvarubristen, dä det tidigare helt enkelt avverkades förlitet i våra skogar. Den årliga avverkningen låg då på en nivå som vidaundersteg den volym som alla utredningar och all beprövad vetenskap visade attdet fanns utrymme att avverka. Många massafabriker och sågverk'fick importeramycket dyrbar råvara, vilket medförde att lönsamheten försämrades och attmöjligheterna till investeringar minskade, och de viktiga sysselsättningstillfällensom skogsnäringen gav var i förlängningen hotade. Den främsta orsaken till denna underavverkning var attalltför många skogsägare - framför allt de privata - inte fann det förenligt med sina egna ekonomiska intressen att avverka. '' 1 den situation som då förelåg - och det är inte mer änett par år sedan - föreslog regeringen en lång rad åtgärder i syfte attstimulera avverkningarna, framför allt bland de passiva skogsägarna. De positiva effekterna och resultaten av dessa åtgärderhar ej heller uteblivit. Avverkningarna - framför allt hos de privataskogsägarna - har ökat. Den råvarubrist som finns i vissa delar av vårtland är föranledd av andra saker än tidigare; En av de åtgärder som regeringen föreslog och somriksdagen också anammade var de tillfälliga regler för insättning på skogskontosom gäller vid 1987. 1988 och taxeringar. Dessa regler villmoderaterna och , som här har framgått, permanenta, och de haravgivit en gemensam reservation om det. En majoritet i utskottet avvisarförslaget med -samma argumentation som , då förslaget senastprövades.' Samma avvisande inställning har én majoritet i utskottet till såvälmoderaternas förslag om en förlängning av uppskovstiden för medel påskogskonto från nuvarande 10 till som till förslag om enicke tidsangiven förlängning. nämnde att de medel som finns innestående påskogskonto i det närmaste har fördubblats, eller också var det fråga om mer änen fördubbling.Skulle man tillmötesgå de borgerligas förslag skulle det betyda 59 att detillgångarna växte än mer. När det gäller förslaget från om ändraderegler för uttag från skogskonto har utskottsmajoriteten inte funnit anledningtill något annat ställningstagande nu än . Förslagen i två av reservationerna är föremål förberedning inom , nämligen frågan om avsättningsrätt fördödsbodelägare och konsekvenserna av de nya arvsreglerna. I avvaktan på dessaberedningar anser en majoritet i utskottet att ytterligare initiativ heltenkelt är överflödiga. Skogsvårdsavgifterna har aktualiserats separat av samtligaborgerliga partier. nöjer sig med ett särskilt yttrande. Vi anserdock att nivån pä skogsvårdsavgiften är mycket väl avvägd. En sänkning ellerett avskaffande av avgiften kommer att innebära att andra skattebetalare fårvara med och betala skogsbrukets kostnader för de skogsvårdande åtgärderna. Avgiften är viktig för att tillförsäkra skogsnäringenfortsatt existens och utveckling. Genom denna avgift finansieras skogsvården,och därigenom tryggas äterväxten och även råvaruttaget på . Avgiftenär inte heller någon större pålaga för skogsägarna, som här görs gällande, dåden är avdragsgill i deklarationen. Vad beträffar förslagen om ersättningskonto vidmarkinlösen och skogsavdrag vill jag säga att de också har prövats tidigare avutskottet, och skälen för att avslå dessa förslag har ej förlorat sinaktualitet. Med detta, herr talman, yrkar jag bifall till utskottetshemställan, i sin helhet och därmed avslag på samtliga reservationer. 36 (): Visst blir det skattehöjningar, BrunoPoromaa! De har redan inträffat som följd av era skatteförslag. Det blir det ioch med att ni inte har åtgärdat konsekvenserna av de nya arvsreglerna. Vidingången av det här året inträdde en klar försämring för jordbrukare ochföretagare som har medel avsatta på skogskonto eller som en allmäninvesteringsreserv. Vill man inte anamma vårt förslag att permanenta dentillfälliga lagstiftningen när det gäller skogskontona innebär det också enskatteskärpning taxering. I samband med att vi i utskottet behandlade denhär frågan uttalade utskottet: Utskottet utgår ifrån att regeringen snarastlägger fram förslag i frågan angående arvsreglerna, så att ej avsedda effekterundviks . Jag frågar då : När kan vivänta oss att regeringen kommer med ett förslag i den här frågan? sade vidare atterfarenheterna av den tillfälliga lagstiftningen beträffandeskogskontona är goda. Varför då inte fortsätta med denna avsättningsmöjlighet,sä att vi slipper ryckighet i avverkningen, utan kan få en jämn avverkning hosskogsägarna - mycket jämnare än vi har haft ? Varför skall vi ta bortden stimulans som har funnits? Anf.37 (): konstaterar tre saker: för det första att vihar råvarubrist, något som är till hinder för skogsindustrin, för det andra att lönsamhetenförsämrats och att man måste stimulera framför allt de passiva skogsägarna ochför det tredje att lagstiftningen om avsättning på skogskonto fått positivaeffekter på avverkningen. Men är det lagstiftningens tillfällighetskaraktärsom gett dessa positiva effekter? Är det inte i stället utjämningseffekten påskattesidan som varit stimulansfaktor nummer ett. Behöver vi inte en stimulanstill skogsavverkning efter 1988? Har vi plötsligt tillräckligt med råvaror frånskogen? Och hur skall skogsägarna planera inför nästa års avverkning? Kommerregeringen att lägga fram förslag om en ny tillfällig lagstiftning? När kommeri så fall det förslaget? Vilka procentsatser och vilka gränser kommer då attgälla? Detta är viktiga frågor för skogsägarnas planering . 38 (): säger att det här inte är frågaom någon skattehöjning. har pekat på den skattehöjning somblir följden av att man inte tar hänsyn till de nya reglerna förarvsförhållandena. Med den nuvarande höga skogsvårdsavgiften kommer dessutomde nya taxeringsvärdena på skogsbruksfastigheter att automatiskt höjakostnaderna för skogsägarna. Detta är en punktbeskattning som är orättvis motskogsägarna. Därför borde det ligga även i socialdemokraternas intresse att seöver denna fråga. Detta är ingenting som stimulerar skogsägarna till ökadeuttag, utan tvärtom retar det många skogsägare, och de känner ingen stimulansatt ta ut det mesta möjliga av sin skog. säger att andra fårvara med och betala kostnaderna om man inte tar ut en skogsvårdsavgift avnuvarande storlek. Han måste vara medveten om att detta är felaktigt. Redan nuanvänds en stor del av skogsvårdsavgifterna för t.ex. regionalpolitiskaåtgärder. Kostnaderna för dessa åtgärder drabbar alltså en viss näring, medande i stället borde drabba statskassan. Detta kan inte anses vara en rättvisskattepolitik. 39BRUNO POROMAA (s): När man lyssnar på företrädarna för deborgerliga partierna, får man intrycket att de är eniga i sitt agerande. Men avde tio reservationer som fogats till detta betänkande har endast en kunnatsamla företrädarna för samtliga tre borgerliga partier. Det skulle vara mycket roligt att föra en diskussion ömskogsbeskattningen, om man hade haft någonting nytt att komma med under denallmänna motionstiden. Vad vi nu har att diskutera är gamla frågor, som varitföremål för ställningstagande . Man har diskuterat skattelindringar i olikaformer. Jag vill göra gällande att skogsägarna definitivt inte är de somdrabbats hårdast av de påstått höga skatterna. Inom denria näring har manotroligt mänga möjligheter att sänka skatten. Jag har roat mig med att plockafram några av de metoder som skogsägarna kan använda för att "gömma"intäkterna. Det kan ske genom insättning på skogskonto, avsättning tillpensionsförsäkringar, satsningar på återväxtåtgärder, lagernedskrivningar,insättning på resultatutjämningsfond och avsättning till allmännainvesteringsreserver, avdrag för underhåll av byggnader och förvärdeminskningar på anläggningar, maskiner Det finns alltså många möjligheter att minska skatten. Jag hade inte väntat mig att skullevara så kritisk mot skogsvårdsavgiftén. När jag läste reservatioriundrade jag om ledamöter i utskottet hade talat med sina partikollegeri övre om regionalpolitiken. Vi skall också komma ihåg attskogsvårdsavgiften höjdes under de borgerliga åren. I det skogspolitiskabeslut som då togs sades att skogsbruket skulle vara självfinansierande. Isamband med detta beslut höjdes också skogsvårdsavgiftén. Skogsvårdsavgiften äralltså definitivt inte något som vi socialdemokrater har hittat på. 40 (): De borgeriiga partierna är eniga bara i enfråga i detta sammanhang, säger . Den uppfattningen kan manmöjligen få om man bara läser reservationerna. Men om tar del avde olika mofionerna, skall han finna att det råder samstämmighet i åtskilligafrågor. När det gäller insättning på skogskonto var vi förra åretinom oroliga när det gällde överflyttning av pengarna från den enabanken till den andra. Men genom den enkät som gjordes och den hearing vi hadefick vi fullt klart för oss att det här inte skulle göras några svårighetervarken från myndigheternas eller bankernas sida. Vi ansåg då att det inte fannsnågot som hindrade att man tog det här steget. I och med det fick vi också tillstånd den förändring som det talats om . Vi ville emellertid förvissa ossom att det inte skulle uppstå några svårigheter med ett bibehållande avskogskontona. säger att skogsvårdsavgiften höjdes under,deborgerliga regeringsåren. Ja, det är riktigt, men det var en tillfällighöjning. Det var inte heller en höjning till den nivå som avgiften har i dag.Den stora höjningen skötte socialdemokraterna om när de återkom iregeringsställning. Det vet lika väl som jag. 41 (): Jag konstaterar att intesvarade på min fråga när regeringen har för avsikt att återkomma till med förslag att återställa de regler som gällde i fråga om arv, dödsbon, avsättningar pä skogskonto och allmänna investeringsreserver för jordbruka-; re och företagare. Det är förvånande att själv inte är intresserad ay den frågan, eftersom och övriga socialde mokrater har uppmanat regeringen att komma med ett sådant förslag. Jag kräver ett svar från på den frågan. . , 42 (): Jag skulle helt kort vilja säga tillKarl-Gösta : Var lugn - förslaget kommer! Jag tycker att väldigt stora förväntningar på en socialdemokratisk regering. Jagmisstänker att förväntningarna inte var lika. stora när hans partikolleger satti regeringen. Överläggningeni detta ärende var härmed avslutad. Kammaren övergick till att fatta beslut i de förevarandeärendena. Mom. 1 (allmännariktlinjer) Först biträddes reservation 4 av - somställdes mot utskottets hemställan med den ändring däri som föranleddes avbifall till motion Sk485 av i motsvarande del - med acklamation. Härefter biträddes reservation 3 av med 34 röster mot 15 för reservation 4 av ledamöter avstod från att rösta. Därpå biträddes reservation 2 av och med 37 röster mot 35 för reservafion 3 av ochMarianne . 206 ledamöter avstod från att rösta. Härefter biträddes reservation 1 av . med 62 röster mot 36 för reservation 2 av och ledamöter avstod från att rösta. Slutligen bifölls utskottets hemställan med 133 röster mot62 för reservation 1 av m.fl. 84 ledamöter avstod från attrösta. Mom. 2 (skatteskala inkomster, m. Utskottets hemställan - som ställdes mot dels reservation5 av m. f\.,dels reservation 6 av och , dels reservation 7 av och ,dels reservation 8 av - bifölls med acklamation. Mom. 3 (underskottsavdrag m. Först biträddes reservation 9 av m. fl.med 62 röster mot 14 för reservation 10 av . 201 ledamöter avsto.dfrån att rösta. Härefter bifölls utskottets hemställan - som ställdes motreservation 9 av- m.fl. - genom uppresning. Mom. 4 (barnavdrag) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 11 avKnut m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 5 (tudelning av inkomst) Utskottets hemställan - somställdes mot utskottets hemställan med den ändring däri som föranleddes avbifall till motion Sk485 av i, motsvarande del - bifölls medacklamation. Mom. 6(mervärdeskatt på livsmedel) Först biträddes reservation 12 av - som ställdes mot utskottets hemställan med den ändringdäri som föranleddes av bifall till motion Sk539 av - medacklamation. Härefter bifölls utskottets hemställan med 231 röster mot35 för reserva tion 12 av och . 13 ledamöter avstod från att rösta. ' Mom. 7 (uttaget avförmögenhetsskatt vid taxering) Förstbiträddes reservation 14 av - som ställdes mot utskottetshemställan med den ändring däri som föranleddes av bifall till motion Sk485 avAlf i motsvarande del - med acklamation. Härefterbiträddes reservation 13 av m.fl. med 96 röster mot 14 förreservation 14 av . 169 ledamöter avstod från att rösta. Slutligenbifölls utskottets hemställan med 166 röster mot 95 för reservation 13 av KnutWachtmeister m.fl. 16 ledamöter avstod från att rösta. Mom.8 (uttaget av förmögenhetsskatt vid senare taxeringar) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 15 -bifölls medacklamation. Mom.9 (särbeskattning av makars, föräldrars och barns samt fosterföräldrars ochfosterbarns förmögenhet) Utskottetshemställan bifölls med 146 röster mot 13i för reservation 16 av KnutWachtmeister m.fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom.10 (förmögenhetsskatten i övrigt) Utskottetshemställan - som ställdes möt reservation 17 av - bifölls medacklamation. Mom.Il (realränteskatt) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 18 av - bifölls medacklamation. Mom.13 (extra avdrag för pensionärer med viss inkomst eller förmögenhet) Utskottetshemställan - som ställdes mot dels reservation 19 av m.fl.,rfe/5 reservation 20 av - bifölls med acklamation. Mom.14 (extra avdrag för pensionärer som uppbär skattefri livränta) Utskottetshemställan bifölls med 146 röster mot 132 för reservation 21 av KnutWachtmeister m. fl. Mom.15 (barnpension) Utskottetshemställan bifölls med 146 röster mot 133 för reservation 22 av KnutWachtmeister m. fl. Mom.16 (existensminimum) Utskottets hemställan - som ställdes mot dels reservation23 av m.fl., dels utskottets hemställan med den ändring därisom föranleddes av bifall till motion Sk485 av i motsvarande del-bifölls med acklamation. /7 (vissanaturaförmåner) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 24 av m. fl. -bifölls med acklamation. Mom. 18(reseförmån till en anställds homosexuella sambo) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 25 avKnut m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 20 (beskattning av bilförmån för bilförsäljare m.m.) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservatiori 26av m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 21 (beskattning av bilförmån i övrigt) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 27 avKnut m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 22 (kottplockning) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 28 avJan m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 24 (en höjning av det skattefria beloppet för bärrochsvampplockning) Utskottets hemställan bifölls med 273 röster mot 2 för motionSk558 av . 3 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 25 (förslagsverksamhet)