prot · GB0933 · 1987-12-31 00:00:00 — Jag tycker därför att det är mycket viktigt att någonting görs, ochgörs snabbt. I kommun efter kommun bildas det nu små grupper som försökerhantera frågan. De ger sig på de lokala videouthyrarna och försöker 1987/88:33 få dem att inse att de har ett visstansvar. Men man hungrar och törstar efter att få ett lagligtstöd från kulturministerns och regeringens sida i detta arbete. Överläggningen var härmed avslutad. 30 § Svar på fråga 1987/88:201 om extra bidrag tillVadstena-akademien har frågat mig om jag anserverksamheten vid så viktig att ett extra bidrag tillverksamheten kanpåräknas. Från anslagen Vissa bidrag till teater-, dans- ochmusikverksamhet under åttonde huvudtiteln utgår för innevarande budgetår ettbidrag av . till stiftelsen förkurs- och föreställningsverksamheten. föreslår i sin anslagsframställning /89 en viss uppräkning av bidraget till medhänvisning bl. a. till att akademins 25-årsjubileum kommer att högtidlighållasmed särskilda operaprojekt . Förslag om höjning av statsbidragettill akademin har även framförts av företrädare för kommun ochÖstergötlands läns landsting. Förslagen övervägs i samband med beredningen av denkommande budgetpropositionen. Under detta anförande övertog tredje vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar. 127MARIANNE (): Ett varmt tack för svaret på min fråga. Närjag ställde frågan var jag medveten om att kulturminister kändetill verksamhet väl. Anledningen till min fråga var attregeringen inte skulle glömma bort i budgetsammanhang utanvisa sin omtanke om dennas fina verksamhet och öka bidraget ordentligt i 1988års budgetproposition. I förra årets budget anvisades, som vi hört, 451 000kr., men vi motionerade från om ett förhöjt bidrag, vilket mycket välskulle behövas. Utskottet skrev mycket posifivt: "nämligen att verksamhetenär av sådant värde att det är befogat med ett statligt stöd till anslagspostenför ändamålet". Efter dessa vackra ord avstyrkte man dock motionen. Verksamheten vid är en unik studie- ochforskningsverksamhet, som röner riksomfattande uppmärksamhet . Den harblivit en internationell mötesplats för operafolk och för studerande ochprofessionella musikteaterartister. Hundratals sångare har scendebuterat iVadstena. har kallats "enda operalaboratorium".Vadstena kommun och läns landsfing har det ekonomiskaansvaret för av kostnaderna, och jag anser att staten borde ta påsig minst lika mycket. Vadstena-akademienfirar 25-årsjubileum, och av denna anledning behövs det litet extrapengar . Det vore också bra om kulturministern mera ville tänka påatt decentralisera kulturpengarna - vi vill ha litet större del av kakan ute ilandsorten. Jag vill uppmana att titta litet djupare iskattkistan - det ligger kanske ett par hundra tusen där, som väntar på att bliianspråktagna just för Vadstenaakademien - och därmed visa de ledande att visätter värde på deras verksamhet. Jagtackar för att det årliga statsbidraget höjts, men jag vill också få ett beskedfrån kulturminister i frågan om ett extra bidrag skall utbetalas fillVadstena-akademien i samband med 25-årsjubileet. Ett sådant skulle vara mycketbehövligt. Omutbyggnaden av deltidsgrupperna inom förskolan Jag kommer inte att glömma bort , bl. a. mot bakgrundav den mycket starka plädering som här gör. Jag vill baratillägga att det förhållandet att akademin verkar i inte utan vidareinnebär att den betraktas som en decentraliserad verksamhet. Den är på mångasätt en centralakademi, som arbetar inom ramen för en stiftelse, och den skulleinte för sin framtida verksamhet må väl av att betraktas som om den voreexempelvis en länsinstitution med uppgift att svara för en viss regionalverksamhet. Den har en mycket speciell inriktning, som gör att den mår bäst avatt behandlas som det som den är, inte som något som skall passas in i ettregionalt bidragssystem. Anf.129 (): Jag tackar för det ytterligare svaret. Vad jag menar när jag talar omdecentralisering är att , i förhåUande till övriga delar avlandet, har en mycket stor kulturverksamhet och alltid får den största biten avkakan. Jag anser att i varje fall är decentraliserat tillÖstergötland, även om verksamheten t. o. m. är internationell. fick jaginget svar av kulturministern om vi skall få några extra pengar fill25-årsjubileet, men min förhoppning kvarstår. Jag känner kulturminister som en positiv person som är mycket positiv även till aktiviteter utei landsbygden. Jag och övriga på Vadstenakanten i lever därförtills vidare på hoppet. Överläggningenvar härmed avslutad. 31 § Svar på fråga1987/88:186 om utbyggnaden av deltidsgrupperna inom förskolan har frågat mig vilka åtgärder regeringen avser attvidta för att främja en utbyggnad av deltidsgrupperna. Riksdagsbeslutetsom innebär att alla barn övei skall fårätt att delta i någon form av organiserad förskoleverksamhet Om utbyggnaden av deltidsgrupperna inom förskolan förutsätteratt förskoleverksamheten byggs ut . Kommunernas planer tyder på att daghemmen ochfamiljedaghemmen byggs ut i den omfattning som är nödvändig för att man senastår 1991 skall kunna bereda plats i dessa omsorgsformer för alla de barn vilkasföräldrar förvärvsarbetar eller studerar. Den öppna förskolan har också byggtsut kraftigt. senaste barnomsorgsundersökning visadesåledes att inte mindre än 143 000 barn deltog i den öppna förskolansverksamhet. fanns det enligt samma undersökning 80000 barn i deltidsgrupperna. Det sammanlagda antalet barn som finns ideltidsgrupper och öppna förskolor - 223 000 - visar att det i proposifion1984/85:209 uppskattade utbyggnadsbehovet har minskat från 170 000 till 60 000platser. Antalet platser i delfidsförskolan beräknas emellertidminska . Delvis är detta en logisk följd av att en alltstörre andel av framför allt fem- och sexåringarna får plats i daghem. Jag harockså förstått att det råder en viss osäkerhet i kommunerna om innebörden av riksdagsbeslutetjust när det gäller omfattningen av deltidsgruppernas verksamhet. Låt migdärför förklara att målsättningen bör vara att alla barn mellan fyra och sex årsom inte är i daghem skall ha rätt att delta i deltidsförskolans verksamhet.För att underlätta en sådan utveckling införde regeringen fr. o.m. den 1januari 1986 statsbidrag till deltidsgruppsverksamheten. Jag kommer att nogafölja utvecklingen. 131 (): Jag ber att få tacka statsrådet försvaret på min fråga. Det är riktigt att det från har införtsett mindre statsbidrag till deltidsgrupperna. Bakgrunden till min fråga är attdet trots detta statsbidrag sker en minskning av antalet platser ideltidsgrupperna. Kommunernas planer framöver tyder på att denna minskningkommer att fortsätta, i bjärt kontrast till den kraftiga utbyggnad somförutsattes i beslutet . Statsrådet säger att det å andra sidan skett enkraftig utbyggnad av den öppna förskolan. Det är riktigt och mycket värdefullt.Jag vill dock ifrågasätta den matematik som redovisas i svaret. Där heter detatt inte mindre än 143 000 barn deltar i den öppna förskolans verksamhet. Innebär det att 143 000 barn har stuckit in näsan på enöppen förskola? Det finns nog en stor risk för dubbel bokföring, om man anseratt varje barn som besöker en öppen förskola ingår i den öppna förskolansverksamhet. Jag för min del, när jag hade mitt barn på daghem, besökte ganskaofta en öppen förskola. Jag misstänker att detta barn räknades både som ettbarn på daghem och som ett barn i den öppna förskoleverksamheten. Jag tror manskall visa större försikfighet med siffror än den som kommer till uttryck istatsrådets svar. I slutet av svaret står det att.statsrådet avser att följautvecklingen noga. Det låter bra, men frågan är om det räcker. Vi ser jueffekterna av statsbidragssystemet. Det är tydligt att kommunerna inte är påväg att uppfylla målet att göra delfidsgrupperna tillgängliga även för 4- och5-åringar. Reaktionerna på statsbidragssystemet har inte varit sådana attutvecklingen mot en minskning bryts. Krävs då inte ytterligare åtgärder? Jag vill för min del än en gång slå fast attinnebörden av beslutet är att också deltidsförskolan skall spela enroll vid förverkligandet av målet rätten för alla barn att delta i förskolan,och på det sätt som föräldrarna själva vill. Med andra ord: Så länge det finnsefterfrågan på eller kö fill någon av de olika omsorgsformer som vi erbjuder ärdet vår uppgift, och därmed också kommunernas uppgift, att se till att vibygger bort köerna. Annars skall vi aldrig kunna förverkliga det beslut somfattades 1985. Innebörden av att följa utvecklingen är följande. Om detär en markant eftersläpning inom en omsorgsform - det kommer ju till uttryck iköer -måste naturligtvis åtgärder sättas in. Vilka dessa åtgärder skall varakan vi diskutera. En möjlighet är att genom opinionsbildning för kommunernapåpeka deltidsgruppernas viktiga uppgift. Vidare vill jag påpeka att statsbidragssystemet ändras den1 . Det innebär ju att vi visar en mycket större öppenhet mot barnsom har behov av deltidsomsorg. Att följa utvecklingen innebär följakfiigenockså att göra bedömningar av hur det nya statsbidraget kommer att motsvaraföräldrarnas efterfrågebehov. Jag tror alltså att det är rimligt att i det härläget, när vi väntar på ett nytt statsbidrag och när vi kan konstatera attköerna i varje fall inte dramatiskt är längre till deltidsgrupperna än fillandra former, avvakta utvecklingen. Men jag medger att det krävs uppmärksamhetom man upptäcker minskning inom en omsorgsform mitt upp i den expansivautvecklingen. Om utbyggnaden av deltidsgrupperna inom förskolan 133 (): Jag noterar först med fillfredsställelse attstatsrådet också tar efterfrågan som utgångspunkt förutbyggnadsbehovet. Föräldrarnas efterfrågan av olika typer av barnomsorg börstyra kommunernas utbyggnad. Efterfrågan kan naturligtvis påverkas av detsamhällsstöd som utgår till de olika omsorgsformerna. Det är då angeläget attge stödet en så neutral utformning att man inte snedvrider kommunernas intresseför utbyggnad. Jag noterar vidare att statsrådetinte kommenterade min kritik av matemafiken bakom påståendet att det finns såhemskt många barn i den öppna förskolan. Drar man ut konsekvensen av detresonemang som statsrådet nu för, skulle beslut från1985 kunna genomföras genom att man har en öppen förskola vari barn någon gångom året avlägger ett besök. Det tycker jag är att ha en litet väl blygsamambition vid genomförandet av beslut. Vi har inom departementet med stöd avstatistiska centralbyråns undersökning försökt analysera fram hur det ser utmed deltagandet av 46-åringar i barnomsorgen . Vi har drygt 283 000 barni åldrarna . 106 400 av dem finns i daghemmen, 75 700 i deltidsgrupperoch 53 500 i den öppna förskolan. Det finns alltså anledning att notera att denöppna förskolan också spelar en roll för barn i de här åldrarna. Detta görsammanlagt ett antal av drygt 235 000 barn. Det är alltså ungefär 9 protokoll 1987/88:32-33 Om åtgärder för att främja rekryteringen av vård- ochomsorgspersonal avalla barn mellan som berörs av de här formerna av barnomsorg. Vi har försökt rensa siffrorna så gott det går, men detfinns en viss risk för överlappning. En överlappning som vi försöker hålla rättpå är att vi försöker att inte dubbelräkna de barn som finns i familjedaghemoch i deltidsgrupper och öppen förskola. De båda senare omsorgsformerna skallju vara till också för barn i familjedaghem. 135 (): Jag blev litet konfunderad av det senastebeskedet. Jag tyckte jag hörde statsrådet säga att det finns 53 000 barn iöppen förskola. Men i statsrådets svar läser jag att det finns 143 000 barn iöppen förskola. Här har 90 000 barn kommit bort någonstans, och statsrådetLindqvist kanske kan förklara var de håller hus. De finns i åldrarna . Siffran 53 000gäller barn i öppen förskola i åldrarna . Överläggningen var härmed avslutad. 32§ Svar på fråga 1987/88:206 om åtgärder för att främja rekryteringen av vård-och omsorgspersonal Margö har, mot bakgrund avregeringens beslut att utge en premie till den som utbildar sig tillreservofficer, frågat socialministern om regeringen har för avsikt att föreslåliknande rekryte-ringsbefrämjande åtgärder för vård- och omsorgspersonal. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag somskall svara på frågan. startade i samarbete med bl. a.Svenska kommunförbundet en kampanj för att rekryterasökande till förskollärarutbildningarna. Kampanjen gav ett mycket bra resultat.Antalet sökande till förskollärarutbildningen fördubblades.Kampanjen har upprepats under hösteri och preliminärt lett till ett liknanderesultat. kommer ävenatt genomföra en liknande riksomfattande kampanj i syfte att rekryteravårdbiträden inom . Jag vill också erinra om det uppdrag regeringen givitsocialstyrelsen . skall tillsammans med berördamyndigheter och organisationer analysera nuvarande situation inom hemtjänstenoch komma med förslag fill hur kommunernas möjligheter att rekrytera ochbibehålla kompetent personal kan förbättras. skall därvid utgåfrån vad som kan behöva göras på både kort och lång sikt. Uppdraget skallredovisas fill regeringen . Inom ramen för de utvecklingsmedel för den socialahemhjälpen som regeringen fördelar kommer under innevarande budgetår projektatt prioriteras som syftar till att förbättra personalsituationen inomhemtjänsten. Jag vill beträffande premien till reservofficerare påpekaatt försvaret är en statlig angelägenhet. Förmåner fill värnpUkfiga beslutas avriksdag och regering. Den premie till reservofficerare som Margö Ingvardssonnämner i sin fråga är ett exempel på en sådan förmån. Den regleras ivärnpUktsför-månsförordningen. Hemtjänst och barnomsorg är däremot angelägenheter förkommunerna. Villkoren för personal inom dessa verksamheter är frågor för de kommunalaarbetsgivarna och de kommunalanställdas organisationer. Om åtgärder för att främja rekryteringen av vård- ochomsorgspersonal 138 (vpk): Jag tackar statsrådet för svaret. Det äringen dålig premie som utgår till den som blir reservofficer- ,enligt regeringsbeslutet. Det sägs klart att denna premie skall utgå för attförbättra rekryteringen. Man frågar sig då givetvis hur storarekryteringsproblemen inom försvaret och särskilt inomreservofficersutbildningen är. Man tror ju att de flesta platserna står tommaoch att detta är någon nödåtgärd. Men så är det inte. Platserna är fyllda.Försvaret vill bara att fler skall söka, så att man får fler att välja på. Inom ärrekryteringsproblemén högst påtagliga. Visserligen är det kommunerna som hardet direkta ansvaret, men regeringen har det övergripande ansvaret.Förhandlingar och diskussioner pågår mellan företrädare för staten ochkommunerna om vad man skall göra för att förbättra rekryteringen. Om regeringentycker att är något bra som kan locka folk inom det egnaverksamhetsområdet, kommer man då i förhandlingarna med kommunerna att framföraatt man inom försvaret ger en kraftig premie för att få folk att genomgåutbildning? Om man inte gör det, utan bara fortsätter med kampanjer, anser dåstatsrådet att det finns något samband mellan detta och det förhållandet att desom väljer att utbilda sig till reservofficerare oftast är män, medan de somgenomgår utbildning inom oftast är kvinnor? Är det därför som detär skillnad i förmåner? Jag tycker i likhet med Margö attsituationen inom är allvarlig med hänsyn till personaltillgång ochmöjligheten att rekrytera ny personal. Jag kan' konstatera att det uppdrag somsocialstyrelsen och arbetar med är mycket viktigt. För attkunna förändra situationen till det bättre måste man komma fram med åtgärdersom bedöms effektiva. Vilka åtgärder som därvid kommer att presenteras får vise när utredningen är klar. För min del utesluter jag inte att det bland dessaåtgärder kan finnas åtgärder som innehåller okonventionella grepp, kanske avden typ som Margö har pekat på. Jag vill än en gång understryka att ansvaret förpersonalutvecklingen måste tas av arbetsgivarorganisationen och av deanställdas egna organisationer. Staten måste naturligtvis ta ställning till deåtgärdsförslag som kommer att läggas fram för att se vad som kan göras fråncentralt håll för att ytterligare Om åtgärder för att främja rekryteringen av vård- ochomsorgspersonal Vi har bl. a. ett anslag för utbildningarna och derasdimensionering. Man kan också tänka sig informations- och stödverksamhet närdet gäller att förbättra arbetsmiljön, arbetsförhållanden och liknande inomdetta angelägna område. Det viktiga är att åtgärder kommer fram och att devisar sig effektiva, så att den utveckling vi har kan förändras. 140 MARGÖ (vpk): Jag vill klart säga ifrån att jag intemissunnar reservofficerarna deras på . Jag utgår från attregeringen anser att det åren effektiv åtgärd att i rekryteringssyfte dela utså stora , annars skulle man väl inte dela ut så mycket pengar. Om detnu är effektivt att dela ut pengar inom ett område i rekryteringssyfte, måstedet också vara effektivt att dela ut pengar inom ett annat område. Regeringenhar väl inte olika bedömningsgrunder? Jag vill inte påstå att skulle vara viktigareän t. ex. försvaret -jag gör inte sådana påståenden. Jag tror inte heller attregeringen gör den bedömningen. Jag kan dock konstatera att betalar man utpremier inom försvaret, måste regeringen kunna komma med ett förslag tillkommunerna om kraftiga ekonomiska förbättringar för att öka rekryteringen tillhemtjänsten. Jag måste snart tolka vad Margö Ingvardssonsäger som att det enda saliggörande för rekryteringspolitiken inom hemtjänstenär att dela ut någon form av premie. I rimlighetens namn måste det väl finnasmånga andra åtgärder som arbetsgivarna kan tänka sig, men med den saken må detförhålla sig hur som helst. Margö bör utnyttja de kanaler som går direkttill i dess egenskap av arbetsgivarorganisation, för att föradessa frågor och idéer vidare. 142MARGO (vpk): Nej, jag har ingen övertro på . Jagkan bara konstatera att regeringen inom ett område i ett fall anser att premierär den bästa rekryteringsbefrämjande åtgärden. Jag är övertygad om att ekonominhar en avgörande betydelse, bl. a. när man väljer att utbilda sig till ett yrkeinom vård- och omsorgsområdet. Man behöver kanske inte dela ut . Iförsta hand måste man förbättra de ekonomiska förhållandena för dem som väljeratt utbilda sig inom vård- och omsorgsyrkena. Där har regeringen ett stortansvar, eftersom det faktiskt är staten som svarar för studiemedel till dem somstuderar på högskolenivå. Det finns all anledning att möjligt se överden ekonomiska situafionen för dem som utbildar sig inom vård- ochomsorgsyrkena. Jag vill erinra om att förra åretsavtalsförhandlingar ledde till en betydande markering av hemtjänstpersonalensarbete och ansvar. Jag utgår från att resonemangen i den riktningen fortsättermellan parterna på detta område. Får jag också påminna om att regeringen aviseraratt statsbidraget till kommer att höjas från 30 000 till 34 000 kr.per årsanställd. Det är ytteriigare en åtgärd för att visa hur vi måsteutveckla stödet till denna mycket utsatta sektor - hemtjänst ochomsorg om äldre och handikappade. 144 MARGÖ (vpk): Om man skall rekrytera människor tillutbildning inom ett bristyrke, så är det just åtgärder i samband medutbildningen som är viktigast. Jag tror alltså alt premien för reservofficerarekan ha en viss betydelse. Men skillnaderna är betydande när det gäller olikaområden -t. ex. om man utbildar sig inom polisyrket eller inom försvaret ellerom man utbildar sig inom vård och omsorg. Man har stora förmåner - betalt underutbildningen - när man skall bli polis eller militär, medan man själv fårbekosta sin utbildning om man skall jobba inom vårdyrken. Det går inte attkomma ifrån att dessa avgörande skillnader kanske har något samband med att detär huvudsakligen man inom polis- och militäryrkena och kvinnor på vårdsidan. Om betydelsen i visst hänseende av samgåendet mellan ASEAoch Överläggningen var härmed avslutad. 33§ Svar på interpellation 1987/88:55 om betydelsen i visst hänseende avsamgåendet mellan ASEA och har frågat mig på vad sättregeringen har försäkrat sig om att samgående mellan ASEA och inteinnebär risk för att den svenska Sydafrikalagstiftningen kringgås. Sydafrikalagsfiftningen förbjuder svenska företag attvidta ett antal åtgärder. Till följd av det av år 1977beslutade vapenembargot har vi infört förbud mot export av krigsmateriel m.m.Vidare är svenska företag genom investeringsförbudslagen (SFS 1985:98) från år1985, som innebar skärpningar i förhållande till lag, förbjudna attbl. a. förvärva verksamhet som drivs i eller göra investeringar idotterföretag i . gäller förbud mot import avjordbruksprodukter och förbud mot tekniköverföring iform av patent eller tillverkningsrätter. Dessa åtgärder har kompletteratsmed det handelsförbud som tillämpas fr. o. m. . Även indirekta företagsförvärv, dvs. förvärv av ettutländskt företag i vilket sydafrikanska fillgångar ingår, omfattas avSydafrikalagstiftningen. För sådana förvärv gäller en uppgiftsskyldighet som ärfastlagd i investeringsförbudslagen. ASEA har i sin information till regeringen bedömt den delav förvärvet som har förgreningar till som ett indirektföretagsförvärv. Denna verksamhet i består av tre bolag medsammanlagt omkring 1 300 anställda. I enlighet med sitt ställningstagande hardå ASEA en uppgiftsskyldighet att fullgöra. Om betydelsen i visst hänseende av .samgåendet mellanASEA och Regeringen har sammanfattningsvis inte funnit attsamgåendet mellan ASEA och legat utanför de ramar som den samladesvenska Sydafrikalagstiftningen ställer upp. Detta hindrar naturligtvis inte att samgåendet kan geupphov till frågor som det kan finnas anledning att få närmare belysta. Den avregeringen tillsatta är oförhindrad att ta uppsådana frågor i samband med sina överväganden om svenska företags verksamhet iSydafrika. 146PÄR (): Jag ber att få tacka statsrådet försvaret på min interpellation. Tyvärr tycker jag att så värst mycket till svarpå den fråga jag ställt har jag inte fått. Jag frågade inte huruvida samgåendetmellan ASEA och stred mot Sydafrikalagstiftningen, utan min frågavar om det fanns någon risk att samgåendet skulle kunna leda till att densvenska lagstiftningen kringgicks, låt vara fullt legalt. Jag tycker att detta är en ganska relevant fråga. Vad som häntär att ett av de största och teknikmässigt ledande svenska företagen, ASEA, gårsamman med ett företag i som har en omfattande verksamhet i Sydafrika.Det framgår också av svaret att har dotterföretag i somberörs av den här affären och som sammanlagt har 1 300 anställda. alltså ett stort företag i . Det är ganska naturligt att man då funderar över vad dettakan innebära. Att är ett schweiziskt företag och att det tydligenblir så att den nya koncernen - - kommer att vara registreradi är intressant. hör till de västeuropeiska länder som har denabsolut slappaste Sydafrikalagstiftningen. Eftersom inte tillhör FN,omfattas landet i egentlig mening inte ens av FN:s vapenembargo. Man harantagit en egen lagstiftning, men den är mycket mer begränsad än FN:svapenembargo, i varje fall som vi tolkar det här i . Vad man då helt berättigat måste fråga sig är givetvis:Finns det någon risk att det kommer att kanaliseras resurser, teknik etc. frånSverige till på ett sätt som vi velat stoppa med vår lagstiftning, pågrund av att ASEA bildat en koncern tillsammans med ? Finns detrisk att det kommer att gå kapital från via tilldotterföretagen i ? Finns det någon risk att det kommer att gå teknikoch kunnande via till , något som vi velat stoppagenom vårt förbud mot tekniköverföring? Finns det rent av risk att det kommeratt förekomma en indirekt handel mellan och genom ASEA-BrownBoveri av det slag som vi velat stoppa genom det handelsförbud som gäller? Ytterligare en aspekt på denna fråga är det faktum attASEA är engagerat i kärnkraftverksamhet, vilket även är. Det är juett område där vi ser särskilt allvarligt på tekniköverföring till ett land somSydafrika. Dessa frågor berörs inte alls i det svar jag fått. Detenda som utrikeshandelsministern säger är att det rör sig om ett indirektföretagsköp och att man fullgjort sina informationsskyldigheter. Det är väl O.K.