prot · GB09109 · 1987-12-31 00:00:00 — Tillbetänkandet finns fogat en reservation om glesbygdsskolor som grundar sig på ensocialdemokratisk motion. Reservafionen illustrerar kanske en del av helaregionalpolitiken och det gäller då glesbygden. Den yttersta glesbygden tar stryk av utvecklingen och den behöver enorma resurser för att kunna hävdasig. Vi föreslår att man skaU satsa på t. ex. skolor och underhåU avskolbyggnader i denna del av . Men icke, det vill intesocialdemokraterna göra. Ett bra förslag från en socialdemokrat får inte stödav socialdemokraterna, däremot av vpk. Bergslagenoch behandlas inte så mycket i detta betänkande. Sådana förslag hartidigare framlagts i propositioner. Ändå är förslagen värda att reflekteraöver. Förslagen från regeringen när det gäller att förändra utvecklingen iBergslagen och i är ju inte särskilt genomgripande. Det finns mångabra inslag. Det mest handfasta är utlokalisering av statliga verk och en delsatsningar på infrastruktur. Men helt avgörande för dessa områden är att deförlorar industriarbeten. Stora centra för industriarbete och annan verksamhetflyttas till andra håll. Regeringen lyckas inte styra en enda industri ellerverksamhet. Man har inte ett enda medel fill sitt förfogande. Det är just detförhållandet, att regeringen bara får löften och inga garantier som man kanlita på, som gör att regeringens näringspolitik och regionalpolitik för demånga människorna i dessa områden är en katastrof. Detär tragiskt att se hur de socialdemokratiska politikerna på lokalplanet stårfjäskande och bugande inför bolag och etablissemang för att rädda sina egnabygder, när de inte har några andra medel tiU sitt förfogande, när regeringeninte ger dem något handfast. Det är en tragedi för arbetarrörelsen att det skaUvara på detta sätt. Regionalpolitikenär för övrigt inte så förfärligt framgångsrik. Vi går alla upp tidigt påmorgonen och lyssnar till Eko-sändningarna. Om jag hörde rätt talade man där en morgonom en rapport från SIND om lokaliseringsstöd -jag skall låta vara osagt om detgällde glesbygd eUer inte. Jag skall inte ta detta till intäkt för någotspeciellt, eftersom jag inte har rapporten själv. Men rapporten var ganskaförödande. Om jag inte minns fel sades att en tredjedel av dem som fåttlokaliseringsstöd redan hade flyttat. Hälften av dem som var kvar var på vägatt flytta. Detta är kanske en indikation på attregionalpolitiken har sina begränsningar i sin nuvarande form, framför allt närdet gäller glesbygden. Jag kan inte låta bli att kommentera de diskussioner som förs härständigt och jämt mellan dem som har skygglapparna på sig. försöker avoch till att spela någon sorts hjälteroll i regionalpolitiken. Jag har funderatöver detta med att angriper regeringen. Det är i och för sig bra gör det, när kritiken går åt rätt håll. kritiserar regeringen föratt miljardärerna ökar och det blir fler mångmiljonärer. Man angriperkapitalets koncentrationspolitik. Jag vill emellertid ställa en fråga tillcentern: Kommer dessa miljardärer och miljonärer att försvinna om vi får enborgerlig regering? Kommer koncentrationspolitiken att vända? Om så är falletmåste jag fråga: Vilka medel har ni mot storföretag, atf styra derasinvesteringar ut till Bergslagen, och andra ställen? Ni hänvisar tillatt löntagarfonderna skall bort. Om jag inte är alldeles borta i detta avseendespelar löntagarfonderna, som de ser ut , en minimal roll över huvud tageti politiken. Detta betyder att står här med sin kritik men utan egnaförslag. Det enda styrmedel jag känner till är någon form av etableringsavgifti storstäderna. Men det förmår väl inte något företag att ge sig ut tillområden i avfolkningsbygder. Diskussionen fram och tillbaka mellansocialdemokraterna och de borgerliga om åren då de borgerliga resp.socialdemokraterna satt vid makten kan fortsätta i oändlighet. Men det ger intesärskilt mycket nytt åt regionalpoUtiken. Jag yrkarbifall till vpk:s reservationer. 32 (): Jag tänker kommentera en del av de reservationer som är fogade tillutskottets betänkande. Först vill jag emellertid ta upp litet av vad Per-OlaEriksson och här har talat om. Vi har haft en ganska lugn ochfin debatt . Det har varit ett lågt tonläge i debatten. Men nukom och med mycket starka ord och högttonläge, med gnäll och skäU om regionalpolifiken. Det var naturligtvis frånolika utgångspunkter som man skällde på den regionalpolitik som förs. Lars-OveHagberg sade ungefär så här: Vi har en högkonjunktur, och regeringen berömmersig av att det går bra för , att vi har världens lägsta arbetslöshet ochvärldens högsta sysselsättning. Är detta regeringens förtjänst? Om man säger att det är regeringens förtjänst, skall man också taansvaret för vad som kan komma att hända i en lågkonjunktur, säger han. Det ärväl rikfigt. Jag vet att också var inne på detta tema . Han sade att framgångarna för beror på sjunkande oljepriser,sjunkande dollarkurser och att vi har högkonjunktur. Men det har varitintressant att följa den internafionella Prot.. 1987/88:127 debattenom utveckUngen av olika länders ekonomi. Stora internationella ekonomiskatidskrifter, Brookings, m. fi. har avgivit intressantarapporter om bl. a. utveckling. Visst har vi haft sjunkandeoljepriser, sjunkande dollarkurser och högkonjunktur. Men det har.alla länderhaft nytta av. Ändå skiljer sig från def internationella mönstret.Arbetslösheten ligger ute i på . I är arbetslösheten1,. Det är naturUgtvis viktigt att se proportionerna i vad somsker. Vi har fortfarande problem ute i våra regioner, och dem skall vi arbetamed och lösa. Men det är också vikfigt att vi försöker se på sakfrågorna ochatt vi kan göra gemensamma insatser inom regionalpolifiken. frågade mig om socialdemokraterna varberedda atf sluta upp bakom regionalpolifik. Men jag vet infe vadcentern egentligen vill. Ni vill ju regera med . Det stora problemetför är att man inte kan diskutera regionalpolitik med . Nimåste klara ut vilken linje ni skall följa, innan vi kan börja diskutera om viskall stå för någon gemensam linje inom regionalpolitiken. Jag tror aff centernkänner sig litet utelämnad t. ex. på det regionalpolitiska området. pekade på de punktinsatser som regeringenhar gjort på ohka ställen i landet, t. ex. i , och sade att det är i defolkrika områdena man har gjort de stpra insatserna. Visst har det gjorts storainsatser där. Men det är inte röstlängden som har styrt var dessa insatserskall hamna. Staten, den socialdemokratiska regeringen, har pumpat inmycket pengar och gjort stödinsatser i . kommer vi att fåta ställning till en stor Norrbottensproposition om ytterligare insatser iNorrbotten. Det är naturligtvis inte röstiängden som styr, utan det ärsakläget, sakfrågorna, som är avgörande för de insatser vi vill göra iregionalpolitiken. Jag övergår nu fill att kommenterareservafionerna. I reservation 3 kräver nya utvecklingsprogram iutsatta regioner. har ju nyUgen behandlat regeringensproposition om särskilda regionalpolitiska insatser i delar av Bergslagen ochnorra inland som innebär dels omfattande och långsikfiga åtgärder föratt stärka regionernas attraktionskraft, dels konkreta projekt som ger direktasysselsättningseffekter. kommer dessutom, som jag tidigare sade, atf inomkort få ta ställning tiU Norrbottenspropositionen som också innebär atf rejälatag tas för att ytterligare förbättra den regionalpolitiska situationen iNorrbottens län. Andra åtgärder som får stor regionalpolitisk betydelse ärde insatser som görs på det trafikpoUtiska området och åtgärderna som vidtasför aft stärka def utsatta jordbruket i norra , bl. a. det treårigaåtgärdsprogrammet som fattade beslut om . De beslutade förändringarna avskatteufjämningssysfemet och utbyggnaden av flera mindre och medelstorahögskolor får också betydelsefulla utjämningseffekter som bidrar fill altstärka de utsatta regionernas konkurrenskraft. Ser man centerparfiets förslag om nya utvecklingsprogram i ljuset av den expansivaregionalpolitik som förs framstår krav som något överspelade. Densocialdemokrafiska regionalpolitikens konkreta åtgärder är ju hela tideninriktade på att stärka och förbättra de utsatta regionernas utvecklingsmöjligheter.Den regionalpolitiska utredningen har ju dessutom till uppgift att se övervilka åtgärder som behövs för att ytterligare effekfivisera de regionalpoUtiskäinsatserna. BörjeHörnlund och de övriga centerpartister som står bakom denna reservation får välge sig fill tåls till dess utredningen lägger fram sina förslag. Men BörjeHörnlund har naturligtvis möjUgheter att föra fram förslag till konkretaåtgärder. Han sitter ju i den regionalpolitiska utredningen. Även andracenterpartister kan föra fram förslag. Mendet är självfallet mycket svårare att föra fram konkreta förslag än atf allmäntkräva nya utvecklingsprogram. Det blir genast mycket svårare. I reservation nr 5 av och i reservafion nr 6 av centerparfiet tas decentraliseringen av statlig verksamhet upp. I reservatio nen från argumenteras för att de centrala ämbetsverken bör Ugga kvar i , och i reservafionen från argumenteras tvärtom för att offentliga centrala enheter och funktioner bör utlokaliseras. . ' Socialdemokraternai utskottet vill för sin del framhålla betydelsen av en fortsatt målmedvetendecentralisering av den statiiga verksarnheten. Ipropositionen framhålls också att det är regeringens avsikt att verka för enfortsatt decentralisering i form av såväl delegering av beslutsbefogenheter somomlokalisering av staflig verksamhet. Visocialdemokrater i utskottet understryker vikten äv att decentraUseringsfrågornablir högt prioriterade i regeringens regionalpolitiska arbete. Den socialdemokratiska decentraliseringspoUfiken är aUdeles klar ochdokumenterad. Men den intressanta frågan i sammanhanget är: Vilkendecentraliseringspolitik kommer en eventuell borgerlig regering att föra? Omdetta vet vi ingenting. Oenigheten är alltför stor mellan de borgerligapartierna i den här frågan, liksom i regionalpoUtiken i stort. Vi kan därförbefara att ingenting skulle komma att hända i fråga om fortsattdecentralisering av statUg verksamhet och att regionalpolitiken i övrigt skullebli ganska lamslagen. Sannoliktskulle en eventuell borgerUg regering komma att tillämpa samma metoder somunder perioden tUl 1982. Då lade man sådana frågor som man var oense om åtsidan. Vi vet ju av erfarenhet att detta även drabbade regionalpolitiken som istort sett var verkningslös under den borgerUga regeringsperioden. Det var enutslätad regionalpoUfik. I reservation 7 av och i reservationerna 8 och 9 avcenterparfiet tas de regionalpolifiska stödformerna upp. Jagvill först säga att den regionalpolitiska utredningen även har till uppgift attse över de regionalpoltiska stödformerna, och av den anledningen bör inte dehär frågorna nu bli föremål för ställningstagande. Det finns i den moderata reservafionen en formulering som egenfligenbelyser hur ser på regionalpolitiken och på företagandetinom.stödområdet. I reservation 7 framför att de vill ersätta de selektiva stödformernamed ett system med riskgarantilån. De säger att riskgarantilånet uteslutandehar till syfte att kompensera för den högre risk som följer av lokaliseringentill ett stödområde. Vadär det för högre risktagande att etablera och driva företag i , iVästerbotten, i eller i Jämfland? Jag skulle kunna ställa frågantill som är norrbottning och moderat och som står bakom den härreservationen. Men han är inte i kammaren. Jag ställer därför frågan tillIngrid . Vad är det för större risker som företagarna i t. ex. Luleåoch i tar än företagarna i , enbart av det skälet attföretaget ligger i eller i och ligger inom stödområdet? Innebärdet ett större risktagande för företaget som sådant att befinna sig inomstödområdet? Det är en ganska märklig syn på regionens framtidsmöjligheter. Denuvarande stödformerna har inriktningen att utjämna de geografiska skillnadersom kan finnas meUan oUka regioner i landet och att därmed skapa mer likartadeförhållanden. vet lika väl som jag att det finns många framgångsrika företaginom stödområdet som har etablerat sig och utvecklat sig utan regionalpolitisktstöd. Dessa företagare upplever inte att de tar större risker än andra. Istället har de kanske tagit till vara de fördelar som kan finnas på marknadenäven inom stödområdena. I fyra reservationer behandlas nedsättning av socialavgifter. I deborgerUga reservationerna argumenteras för en utökning av systemet mednedsättning av socialavgifter, ett system som tillämpas iNorrbottens län. Ireservation 18 av framför man att en nedsättning avsocialavgifterna innebär en kraftig förstärkning av konkurrenskraften hos deföretag som kommer i åtnjutande av nedsättningen. studie, som har utförts av nationalekonomiska institutionen vid Stockholmsuniversitet om sysselsättningseffekterna av sänkningen av arbetsgivaravgifteni och som utskottet har fått ta del av, konstaterar man atteffekterna är betydligt mindre än vad man har haft anledning att förutsätta. Utskottetvill för sin del avvakta de utvärderingar som skall göras av statensindustriverk och de bedömningar som den regionalpolifiska utredningen kankomma att göra och anser således att det inte är påkaUat mednågot initiativ från . Signalerna från denna studie är emellertidmycket klara. Ireservation 21 av och i reservation 22 av föreslåsatt ett utvecklingsprogram för landsbygden skall tas fram. Detär utskottets uppfattning att det inte är meningsfullt att utarbeta ett samlatutvecklingsprogram för landsbygden i hela landet. Som bekant varierar juförutsättningarna kraftigt på landsbygden mellan t. ex. norra och södraSverige. De olika problem som kan förekomma på landsbygden i landets olikaregioner bör angripas med åtgärder som är anpassade till de lokala problem ochhinder som kan finnas för utvecklingen av landsbygden. Alla län arbetar numera med frågor om landsbygdsutveckling, ochlänsstyrelserna har också fått förstärkta resurser för insatser på bl. Med den härtypen av decentraliserade arbetsformer kan länsstyrelserna, i samverkan medkommunerna, bäst avgöra vilka insatser som bör göras för att stärka ochutveckla landsbygden i olika avseenden. Det förefaller litet märkligt attcenterpartiet, som i alla övriga sammanhang talar för en ökad decentralisering,i handling -1, ex. i det här avseendet --visar att man egentligen inte hartilltro till decentraliserade arbetsformer. Med detta yrkar jag bifall till propositionen och avslag påreservationerna 3-40. 33 () replik: sade i sitt anförande aft debatten dittills hade varitlugn men att den skulle ha fått ett annat tempo sedan jag kom in i den. Han måtteinte ha hört att industriministern i sitt anförande hävdade aft debatten ivanlig ordning hade varit hetsig när andra talare hade deltagit i den. Ni måstepå den socialdemokratiska kanten bestämma er för vilken bild ni skall ha avdagens debatt. Ni verkar som vanligt spUttrade - det gäller inte bara i dettasammanhang utan även i andra. skogslän som har drabbats av avfolkning knyter man näven i byxfickan ochreagerar mot den politik som regeringen står för och som här i . Man gillar inte denna storföretagsvänliga politik.Ofta får jag det intrycket att den politik som företräds av socialdemokrater iskogslänen och den politik som och står förär som eld och vatten - de går inte att förena. Det är fråga om två olikaUnjer. SvenLundberg tog oförsiktigt nog också upp arbetslöshetens utveckling i olika delarav världen och jämförde nuvarande förhållanden med läget under tidigare år.Under tiden 1976-1982 lyckades vi faktiskt bemästra arbetslösheten mycketbättre i än vad man gjorde i andra delar av världen, framför allt iVästeuropa, och det borde notera. Jag har i mitt anförande infe tagit upp dettalän och tänker inte heller beröra det särskilt mycket, eftersom vi nästa veckaskall ha en särskild debatt om . Låt mig bara nämna en punkt. SvenLundberg talade om den stora Norrbottenssatsning som har gjorts. Jag ber SvenLundberg att lägga på minnet att värdet av Norrbottenspakefet, som skallbehandlas i , är mindre än värdet av de förlustavdrag somstaten beviljade och i samband med deras köp av verksamheter vidSvenska Varv. Detta tyder på att det är röstlängden som har varit avgörande närsocialdemokraterna har bestämt innehållet i de olika paketen och åtgärderna. Vadsedan gäller arbetsgivaravgiften vill jag råda att ställafrågorna till den f. d. kommunikationsministern, numera landshövdingen iNorrbottens län. Jag tror att han då skulle få en helt annan bild avarbetsgivaravgiftens värde. SvenLundberg menar vidare att man skall fortsätta atl decentraUsera de statligaverken. Ni har visserUgen talat om en decentraUsering av de statiiga verken,men ni har i själva verket centraliserat dessa. Mängderav nya statliga verk har tillkommit, men de har nästan uteslutande 5Riksdagens protokoll 1987/88:127 bör notera detta, som jag tycker är dåligregionalpolitik. Anf.34 () replik: Jag tycker att i vissa delar för ett ganska märkligtresonemang om vårt förslag om riskgarantilån. Lät mig till atf börja med räknaupp def som vi är överens om. Vi är helt överens om att det finns framgångsrikaföretag i norra . Vi är också helt överens om atf dessa framgångsrikaföretag inte behöver stöd. Det är därför som vi föreslår atf man skall ta bortde riktade stödformer som finns. Det har framkommit krifik mot dessa frånalla möjliga håll, inte minst från företagarhåll. citerade den där man är niycket krifisk mot det till enskilda företagriktade stödet. Mänga av de företag som fått sådant stöd har gått omkull. Vitycker att man skall ta bort en hel del av de riktade stöden och ersätta demmed riskgarantilån. vet lika väl som jag och många andra att mani inre , där man inte har någon industritradifion, saknar riskkapital,dvs. kapital som tar den översta risken i mindre företag när det gällerinförande av ny teknik osv. Vårt förslag på denna punkt är vettigt. Jag troratt det är så med detta förslag som med så många andra moderata förslag, attdet har tiden för sig. Del kommer att bli förändringar i denna riktning. Jagvill också säga några ord om den borgerliga oenigheten, som man talar så mycketom när man inte har några andra argument. Jag tycker atf skallfala mycket lågt om detta. Socialdemokraterna kan fakfiskt inte klara ett endabeslut här i kammaren utan atf ha vpk med sig. Även om socialdemokraterna ansersig ha klart dokumenterade åsikter, har de inte alla gånger stämt av dem motvpk - det har vi minsann fått erfara. Utlokaliseringsverksamhetenhar vi diskuterat i kammaren, vilket kommer atfframgå av dagens protokoll. Det är inget speciellt med reservafion 5. Vi sägeraft ett ämbetsverk med stora kontaktytor bör Ugga i huvudstadsregionen men atfdetta inte hindrar atf det finns myndigheter och delar av sådana som kanflyttas till andra orter. Detta är sunt förnuft. Försök infe säga att det pånågot vis kommer på kollisionskurs med syn på dessa frågor! Vihar vidare inlagt en gemensam reservation, nämligen reservation 1. Tala om förmig vilka med vpk gemensamma synpunkter som ni har i den här frågan! 35 ()replik: använde i sitt anförande orden "inle just nu"när han riktade sig fill några av de andra partierna än det egna. Jag antog attdet var mig och han syftade på, eftersom han inte ville fa uppnågon av de frågor som vi hade ställt. Vad är det för glapp mellan industriministerns åsikter och dem som nii utskottet hyser? Varför talar industriministern om en mobilisering när nirycker undan långsiktiga stödformer för människorna ute i bygderna? Främjar t.ex. ett avskaffande av sysselsättningsstödef verkligen en mobilisering av dekreativa människor som industriministern talar om? Industriministernsäger att han vill lägga större vikt vid kompetensen ute i länen och ilänsstyrelserna. Varför ger ni då inte tjänstemännen vid länsstyrelserna ochandra människor ute i länen frihet ait hanlera exempelvis projektmedlen på ettfriare sätt? På vilket vis vill ni mobilisera människorna? Eller är det barafråga om fagert fal för de ungdomar och andra som vi har på läktarna i dessadagar? Vad sedan gäller utvärderingen avsocialförsäkringsavgifterna är del, , den socialdemokratiskamodellen som utvärderas, inte den modell som förespråkar. Låt ossverkligen diskutera den modellen och se om den inle kan ge effekter ute iglesbygderna. borde dessutom läsa rapporten litet bättre.Jämförelserna i den görs faktiskt med kommuner i , , något som han förtiger här i debatten. Det är t. ex. inte så lätt attställa verksamheten i mot verksamheten i exempelvis "NorrlandsGnosjö". Det borde även veta. Hur blir det , ? Har ni socialdemokrateruflämnat totalt, även ni som bor där uppe? Icke med ett ord villSven antyda att någonting borde göras i de län som är mest drabbade avalla under 80-lalet. Sedan kan man alllid ställa frågan: Industriministerns synpunkteroch framtidsvisioner, hans långsikliga lösningar osv., vad ärdet egentligen,? Ni går på i gamla hjulspår, utan ambitioner alt hitta nya vägar.Ni har inte ens ambitionen att föra en reell debatt här i kammaren om deförslag vi lägger fram. Är det inte dags, , aft vi talar om dereella frågorna för de människor som vi verkligen borde mobilisera ute i glesbygden? 36 LARS-OVEHAGBERG (vpk) replik: När vi har högkonjunktur har vi efterfrågan pådet vi producerar och på de tjänster vi kan erbjuda. Då frågar man sig vem somhar orsakat detta. Regeringen säger att det är vår utmärkta politik. Den gårframåt, del är tredje vägens politik som uträttar detta. Jag har två frågor till socialdemokratin. Måste enframgångsrik ekonomisk polifik i detta samhällssystem betyda klyftor, regionalutarmning, som har skett till viss del, måste kunskapsklyftorna öka isamhället, så atl den som inte har tillräcklig utbildning irite passar, osv? Den andra frågan som man alllid träter om är: Vem haråstadkommit denna högkonjunktur, och vilka har fått bära kostnaderna?Regeringen vill alllid, oavsett kulor, ta åt sig äran av defta. Men så fort defblir lågkonjunktur skyller man på def internafionella klimatet. Jag funderar, , på vad regeringen egentligenhar gjort i denna högkonjunktur som har varit bra för det arbetande folket. Jo,man har spätt på vinstmarginalerna i industrin, de kanske också är världenshögsta, man har sett till atf vi har fått en likviditet som i alltför litengrad investeras i produktionen, framför allt om vi ser det frånregionalpolitiska perspektiv. Vad har regeringen gjort åt detta? Regeringens arbetsmarknadspolitik domineras avflyttiasspolitiken. Den vill se till atf arbetskraften mycket snabbt infinnersig där kapitalet lägger sina Och får mandå beröm i utländska tidskrifter som inte precis kan sägas varasocialdemokratiska måste väl också börja fundera på ordspråket:Säg mig med vem du umgås, och jag skall säga dig vem du är. Ja, vem är det somberömmer socialdemokrafin här? Det är inte socialdemokrater och det är intearbetarklassen, utan det är kapitalintressenas tidskrifter utomlands somberömmer den socialdemokratiska regeringen och säger att den är bättre änborgerligheten på att föra kapitalistisk polifik. Både industriministern ochSven anför helt frankt inför riksdag att detta är mycket bra. Dendelen kan kanske inte komma med till sina hemtrakter. Fundera istället på att ta bort socialförsäkringsavgifterna i och se till attstärka det infrastrukturella stödet med 400 milj. kr. Då skullesocialdemokratin kunna göra någonting handfast åt regionalpolitiken. Anf.37 () replik: Jag känner mig ungefär som när han skulle tala om fören TV-journalist hur han bar sig åt för att memorera en backe. gång på gång för journalisten hur han gjorde. Men det varnaturligtvis inte så lätt att förklara, och inte så lätt att förstå heller.Till slut sade , när journalisten sade att han ändå intebegrep: Hä gå inf å förklar för den som int begrip. Detkan vara farligt att citera ett sådant uttalande, men litet grand belyser detatt vi talar förbi varandra mycket när det gäller regionalpolitiken, och det ärsynd. är ju en mycket sympatisk man, men jag trodde att han hade övertagitBörje anförande, för han lät lika aggressiv som .