prot · GB0947 · 1987-12-31 00:00:00 — Jag ställde en fråga till och ställde den också till alla kammarens ledamöter, fill de äldsta av oss häri kretsen. Jag frågade: Kan ni ge något enda exempel på aft enbart påbasis av en enskild motion - två i detta fall - har fattat ett beslut somgriper så djupt in i statsförvaltningen och som har sådana dramatiska effekterför ett antal hundra personer, för den politiska utvecklingen och för detadministrativa arbetet inom en viktig sektor? Jag fick inget svar på den frågan. Det finns inget sådantexempel. Vi har en mycket klar tradition här i . Omdet kommer ettförslag som kräver ökad beredning, brukar vi vända oss till regeringen och beatt få en sådan beredning. De beslut om utlokalisering som fattades i 70-taletsbörjan var väl förberedda av två stora offentliga utredningar. År 1963 och 1970kom betänkanden som lade grunden för denna utlokalisering. Man gav lång fidmellan beslut och verkställighet, mycket längre än den ni nu föreslår. Man hadenoga genomtänkta idéer om var verken skulle ligga och hur de skulle samspela. Iingen av dessa utredningar föreslogs inom parentes sagt en lokalisering tillKarlskrona. Man övervägde , men man ansåg att det fanns skäl somtalade emot den orten. Jäg ser aft skrattar, men jag kan själv hållamig för skratt i denna fråga. Jag väntar fortfarande på ett svar. Riksdagenbeställde i går av bostadsutskottet en ytterligare beredning i enlighet medriksdagsordningen. Hur kommer det sig då att bostadsufskottets majoritet vägrarden ytterligare beredning som har beställt? Förnyad behandling av ärende om ett nyttplan-ochbostadsverk 49ERLING (): Jag vill också protestera starkt mot P OHåkanssons historieskrivning i likhet med vad gjorde tidigare.Folkpartiet har avvisat förslaget om utlokalisering fill . Vi anseraft det är helt klart aft det inte finns tillräckligt med utredningsmaterialför att fatta detta beslut. Därefter har vi reserverat oss. försöker tydligen också använda denpolitiska majoriteten av och socialdemokrater för att också stå förhistorieskrivningen. Han nöjer sig inte med aft genomdriva ett beslut utansaklig grund i utskottet, utan nu skall han också stå för andra partiershistorieskrivning. Det är djupt upprörande. 50 PER (); Jag rekommenderar dem som har intresse av attse vilka yrkanden som har varit föremål för omröstning i bostadsufskottetshändläggning att ta del av de protokoll som finns. Jag utgår från att deyrkanden som har ställts också har kommit till avgörande. Det är dessa yrkandenjag har refererat. Jag har alltså avstått från att referera alla turer ochresonemang Prot.1987/88:47 som har förts kring förslaget, precis i den ordning som ToreClaeson själv beskrev. Att man har sagt saker, att man harvädjat, det har jag avstått från Förnyad behandling av ärende om ett nyttplan-och bostadsverk Jag har beskrivit det som bosfadsufskoffet faktiskt har fattat Överläggningeni detta ärende var härmed avslutad. Kammarenövergick till aft fatta beslut i de förevarande ärendena. Mom. 2(prisstopp) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservafion 1 avAnne m.fl. - bifölls med acklamafion. Mom. 3 (sänkt statlig inkomstskatt) Hemställan Först biträddes hemsfällan i reservation 2 av LarsTobisson m.fl. med 62 röster mot 51 för hemställan i reservation 3 av AnneWibble och . 202 ledamöter avstod från att rösta. Härefter bifölls utskoftets hemställan med 195 röster mot63 för hemställan i reservation 2 av m. fl. 57 ledamöter avstodfrån att rösta. Utskottets motivering - som ställdes mot den i reservation4 av och anförda motiveringen - godkändes medacklamafion. Mom. 4 (vinstandelssystem) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 5 avAnne m.fl. - bifölls med acklamafion. Mom. 5 (differentiering av mervärdeskatten) Först biträddes reservation 6 av och med 40 röster mot 17 för reservation 7 av iHallstahammar. 262 ledamöter avstod från att rösta. Härefter bifölls utskoftets hemställan med 262 röster mot57 för reservafion 6 av och . 1 ledamot avstod frånatt rösta. Mom. 6 (valufauflänningars rätt att köpa svenskakronobligationer) Utskottefs hemställan - som ställdes mot reservation 8 avAnne m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 7 (försäljning av Procordiakoncernen) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 9 avAnne m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 8 (miljöavgifter)Hemsfällan Utskottetshemställan - som ställdes mot hemställan i reservafion 10 av ochRolf Kenneryd - bifölls med acklamation. Utskottetsmotivering - som ställdes mot den i reservafion 11 av m.fl. anfördamotiveringen - godkändes med acklamation. Mom.9 (åtgärder för att bromsa den nominella lönekostnadsutvecklingen) Hemställan Utskottetshemställan - som ställdes mot hemställan i reservation 12 av ochRolf Kenneryd - bifölls med acklamation. Utskottetsmofivering - som ställdes mot dels den i reservafion 13 av m.fl.anförda mofiveringen, dels utskottets motivering med den ändring däri somföreslagits i reservation 14 av i - godkändes medacklamation. Mom.10 (riktlinjer för den ekonomiska politiken) Utskottetshemsfällan bifölls med 164 röster mot 156 för reservafion 15 av m.fl. Mom.11 (begränsningar på byggmarknaden) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 16 av m. fl. - biföllsmed acklamation. Mom.12 (investeringsfonderna) Utskoftetshemställan - som ställdes mot reservation 17 av m. fl. - biföllsmed acklamation. Mom.13 (höjning av ATP-avgiff för ) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservafion 18 av m.fl. - biföllsmed acklamation. Mom.14 (sänkning av den allmänna löneavgiften) Hemställan Utskottets hemställan - som ställdes mot delshemsfällan i reservation 20 av och , dels det av HansPetersson i under överläggningen framställda yrkandet - biföllsmed acklamafion. Utskottefsmotivering - som ställdes mot den i reservafion 21 av och anförda motiveringen - godkändes med acklamafion. 1987/88:4717 december 1987 Mom. 16 (utgiftsram förlöneökningar i den statliga sektorn) Först biträddes reservation 23 av GunnarBjörk och med 40 röster mot17 för reservafion 24 av i . ledamöter avstod från att rösta.Härefter biträddes reservation 22 av m.fl. med 111 röster mot 42 förreservation 23 av och . ledamöter avstod från aft rösta.Slufiigen bifölls utskoftets hemställan - som ställdes mot reservafion 22 av AnneWibble m.fl.- genom uppresning. Mom. 17(breddning av omsättningsskatten på värdepapper) Utskottets hemsfällan - som ställdes mot reservafion 25 avAnne m.fl. - bifölls med acklamation. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. Mom. 1(utdelning till ideella organisafioner) , Hemställan Utskoftets hemsfällan bifölls med 268 röster mot 50 förhemställan i reservation 1 av och . 1 ledamot avstodfrån att rösta. Utskottets motivering - som ställdes mot utskottetsmofivering med den ändring däri som föreslagits i reservation 2 av LarsTobisson m.fl. -godkändes med acklamafion. Mom. 2 (högsta antalet sparare i allemansfond) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 3 avGunnar och - bifölls med acklamafion. Mom. 3-5 Utskottets hemställanbifölls. Mom. 6 (stimulans av bosparandet) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservafion 4 avAnne m. fl. - bifölls med acklamafion. Mom. 7 (privata investeringskonton) Hemställan Utskoftets hemsfällan bifölls med 277 röster mot 40 förhemställan i reservafion 5 av och . 1 ledamot avstodfrån aft rösta. Utskottetsmotivering - som ställdes mot den i reservation 6 av 17 december 1987Wibble m.fl. anförda motiveringen - godkändes med acklamation. Mom. 1 (inrättande avplan- och bostadsverket) Förstbiträddes reservation 1 av m.fl. i motsvarande.del med 66 röstermot 50 för reservation 2 av och i motsvarandedel. 204 ledamöter avstod från att rösta; Härefterbifölls utskottets hemställan med 204 röster mot 68 för reservation 1 av RolfDahlberg m.fl. i motsvarande del. 49 ledamöter avstod från att rösta. Mom.2 (allmänna utgångspunkter för plan- och bostadsverkets verksamhet) Utskottets hemställanbifölls med 169 röster mot 40 för reservation 3 av 112 ledamöter avstod från att rösta. Mom.3 (ansvaret för naturresurslagen på myndighetsnivå m.m.) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 4 av och Karl-GöranBiörsmark - bifölls med acklamation. Mom.4 (verkets huvudsakliga inriktning m.m.) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 5 av och BirgittaHambraeus - bifölls med acklamatiori. Mom.5 (lokalisering av plan- och bostadsverket utom såvitt avser låneförvaltningen) Förstbiträddes reservation 8 av med 22 röster mot 8 för reservation 9av . 291 ledamöter avstod från att rösta. Härefterbiträddes reservation 7 av i motsvarande del med 18 röster mot 15för reservation 8 av . 285 ledamöter avstod från att rösta. Därpåbiträddes reservation 6 av m. fl. i motsvarande del med 114 röstermot 18 för reservation .7 av i motsvarande del. 189 ledamöteravstod från att rösta. Slutligenbifölls utskottets hemställan med 188 röster mot 132 för reservation 6 avErling m. fl. i motsvarande del. 1 ledamot avstod från aft rösta. Mom. 6-8 Utskottets hemställan bifölls. 1987/88:8 om behovet avsjöfartspolifiska åtgärder och Vissa TV- och radiofrågor 1987/88:18 om fortsatt skattefrihetvid anställning ombord på utländskt fartyg i vissa fall (prop. 1987/88:34delvis). vice talmannen meddelade attdessa betänkanden skulle debatteras gemensamt efter det aft debatten ikonstitutionsutskottefs betänkande 21 om vissa TV- och radiofrågor, somföredragits vid kammarens arbetsplenum (prot. 46), hadeavslutats. betänkande 21, trafikutskottets betänkande 8och skatfeufskoftefs betänkande 18 skulle därefter företas till avgörande i ettsammanhang. Vissa TV-och radiofrågor (forts, från prot. 51 (): Som på många andra områden ställerutvecklingen på radio-och TV-området oss polifiker inför nya och kompliceradefrågor efter hand. Jag tillhör de absolut sista årskullarna som minns att detfanns före TV. är satellitsändningar från andra sidan jordkloteten daglig realitet. Även här i har vi ju kunnat ta del av satellitsändningar.Det rör sig om en försöksverksamhet, som vi får anledning affutvärdera. Vi har också gamla och beprövade principer som vi lärt ossatt sätta stort värde på såsom yttrandefrihet, upphovsrätt och opartiskaetermedier. När de principerna skall kombineras med den nya tekniken uppståribland svåra avvägningar. Det kan t. ex. gälla avvägningen mellan aff å enasidan vara snabb och följsam i regelsystemet och riskera att hamna i en ständigfåfäng kapplöpning med tekniken och å andra sidan ett mer eftertänksamt ochgenomarbetat lagstiftningsarbete, där man ibland kan bli för stelbent och infeuppnår precis det man avsett. a. är det den sortens avvägningar KU:sbetänkande 1987/88:21 behandlar under . Betänkandet innehåller sex moment, varav det förstabehandlar möjlighet att i efterhand fa del av program. Där ståravvägningen mellan behovet av en sådan möjlighet och upphovsrätten.Upphovsrättsuf-redningen arbetar med frågan och utskottefs bedömning är därenig: vi hoppas på en snar lösning av problemet. Momenten 2-4 avser kabel-TV. Lagsfiftningen på dettaområde trädde i kraft först . Som påpekats bl. a, avkulturskottet och radiolagsutredningen sker här en utveckling som f, ex, kankomma aft göra kabelnäten överflödiga för vidaresändning av safellifprogramgenom att man tar emot sändningarna direkt i hushållen, I samtliga här aktuellafrågor är arbete på gång som kan förväntas aft, med hänsyn till den tekniskautvecklingen bl, a,, förändra eller förbättra den nämnda lagstiftningen. Det ärdärför vanskligt att nu göra ändringar i en lagsfiftning som ändå får anses imånga stycken tillfällig. Utskottet avslår således de föreliggandemotionei--na. Jag skall något beröra vad de handlar om, I motion K405 framförs en oro för det ökade TV-tiffandet,främst hos barnen, liksom de negativa effekterna av själva utbudet så som detser ut . Utbyggnaden av kabel-TV har ju fört med sig en ökning av TV- tittandet.Jag vill betona att utskoftets avslagsyrkande inte innebär att vi nonchalerarmotionärernas oro. När yttrandefrihetsutredningens förslag är bearbetade får vianledning att återkomma fill frågan. Avgifter för kabelsändningar är nästa fråga, tas enförvalfningsavgift ut, och den ger också vissa medel fill lokalprogramverksamhet. En avgift för spelfilmer övervägs inomutbildningsdepartementet. Avgift för reklamutrymme av den typ som förordas ivpk-reservafionen har reklamskatteutredningen i uppgift att titta på. Nästa fråga i betänkandet är kontroll av utbyggnaden avkabel-TV. Också där finns en reservation från vpk, som vill inrätta ettmedieråd för aft fa fram underlag om medieutvecklingen. En forskningsresurs medmassmediepoli-fisk inriktning aviserades i vårens forskningsproposition. Påmånga håll finns också programkommittéer, och kommunerna har på mångasätt tagit initiafiv i fråga om demokratisk kontroll av utbyggnaden avkabel-TV. Med hänvisning till detta och till vad jag sagt omkabel-TV-ufbyggnaden över huvud taget yrkar jag avslag på reservationerna 1 och2. Så kommer vi fill den intressanta frågan ometableringsräft för radio- och TV-sändningar, reklamfinansiering m. m. Dendebatten har förts förr, och jag vägar inte hoppas att vi har så mycket atttillföra den . Jag kan i alla fall, herr falman, inte se att argumentenför vare sig fri efableringsrätt eller en reklamkanal inom Radiosverksamhet har på något sätt stärkts. Fri etablering - och även reklam-TV- skulle ökavalfriheten och bredda utbudet, sägs det . Jag skulle vilja påstå att detmycket väl kan bli precis tvärtom, att man konkurrerar med varandra och därföranvänder sig alltmer av samma programutbud i de olika kanalerna. En erfarenhetsom människor som varit mycket i utlandet ofta gör är aft svensk TV står sigmycket bra i bredd av utbud och i kvalitet och i övrigt i jämförelse medutländsk, reklamfinansierad TV. Vi kan göra jämförelsen här i ocksåmellan t. ex. och eller 2 en vanlig dag; bredden brukar intevara så imponerande i den reklambaserade varianten. Jag tyckte att Jan-ErikWikström var inne på detta när den här debatten inleddes, men jag förstodnog infe riktigt konsekvenserna av hans resonemang. Som kulturutskottet skriver behövs det en garant för enprogramverksamhet som står i allmänhetens tjänst. Visst behöver Radioresurser, men, bästa centerpartister, reklaminfäkfer kan väl inte vara någonstadig inkomstkälla aft luta sig emot. Och vad är det för halvmesyr aff föreslåreklam i en av TV-kanalerna men inte i den andra? Slufiigen undrar jag vad detär som säger att reklam i TV verkligen lönar sig och ger ett överskott? Herr talman!Jag yrkar avslag på reservafionerna 3 och 4. Återstår så frågan om etersänd lokal-TV. Det finns därför ingen anledning för attgöra något uttalande i den frågan. Jag yrkar alltså avslag även på reservationerna5 och 6, samt slutligen bifall till hemställan i konstitutionsutskottetsbetänkande i dess helhet. Vissa TV- och radiofrågor 52JAN-ERIK () replik: Jag tillät mig säga aft det råderstor förvirring i det socialdemokrafiska lägret när det gäller mediepolitik.Jag sade att det finns Prot.1987/88:47 : de som är för ökad frihet i etern och andra som är bestämdarnotsfåndare. har sällat sig till densenare gruppen utan att egentligen VissaTV-ochradio- ""'' "8'": Hon sadeatt hon inte förstod konsekvenserna av mitt resonemang. Konsekvensernaav mitt resonemang är ökad frihet i etern. Det betyder att vi Det är ju yttrandefrihetsargumenfen som är sä starka påden här punkten. Jag tillät mig i går säga att den typ av reglering somsocialdemokraterna förordar är praktiskt ohållbar och helt oförenlig med vårytfrandefrihefsfra-difion. Jag skall gärna fillägga att har ettvackert språk, och jag ber att få önska henne en god jul. 53 () replik; Det kanske är i den andan vi skall förareplikskiftena , eftersom det är dåligt med tid. Jag vill säga fill aft ochTV-koncernen naturligtvis måste få ökade resurser, om man skall kunna klara denkonkurrens som kommer från omvärlden genom direktintagning avsatellit-prograrn. Vi kan räkna med att det kommer ordentligt med TV-reklam denvägen. Varför skall man då inte fa chansen att förstärka resurserna förSveriges Radio och på det sättet? När det gäller lokal etersänd TV har jag en fråga fillUlla . Det har sagts aft det pågår ett arbete inom departementet. Detskulle vara intressant att veta hur långt det arbetet har framskridit. Denfrågan ställde jag också . Denna diskussion har pågått ganska länge.Det skulle vara intressant att få besked . 54 () replik: Jag vill instämma i julhälsningen till UllaPettersson. vill jag säga att den polifik som hon här företräderkommer att leda till att hon och svenska folket i övrigt pm någon jul intekommer att kunna se en del av de kära julprogrammen i televisionen, därför afträttigheterna till just de programmen ligger i utländskahänder. säger att en fri efableringsrätt eller reklam inteinnebär ökad valfrihet. Jag tror att hon, om bara , kommer att fåuppleva hur hon och andra tvingas titta på utländska kanaler för att se KalleAnka eller vad det nu kan vara. av svenska folket ser ju det programmetpå enligt den senaste statistiken. Med den förbudslinje som driver kommersvensk felevision infe aff klara sig i konkurrensen i framfiden. Den fråga manmåste ställa till efter hennes inlägg är; Är socialdemokraterna nu beredda att förbjuda utländska satelliter som riktarsig fill svenska folket på svenska språket och som finansieras med reklam? 55 () replik; Då har vi alltså fått reda på att det bärandeargumentet för 74 reklam-TV i är aff AndersBjörck skall kunna se på . Deökade resurser som man talar om när det gäller reklam - hur pass självklara ärde? Vad är det som säger att reklam-TV nödvändigtvis skulle tillföra svensktmedieliv över huvud taget pengar eller övriga resurser? Detjag sade att jag inte förstod i resonemang i går har attgöra med det han sade när han utförligt beskrev riskerna för en uttunning ochförfiackning av safellit-TV-sändningarna. Sedan utgår han från att det kommeratt få alldeles motsatt effekt och bredda utbudet om vi inför detta i . Reklami TV är inte på något sätt gratis. Reklam kosfar pengar, och TV-reklam kostarrimligen mer pengar än andra typer av reklam. Hur detta går ihop förstår jaginte rikfigt. Vad är det som säger att inte utländska ellermultinationella företag skulle köpa exakt samma utrymme i en svenskreklamfinansierad TV? Iövrigt begränsar jag mitt inlägg fill aff behandla de motioner som fakfiskt fasupp i betänkande. Anf.56 () replik; Vad vi diskuterar i detta betänkande är just frågan om en friefableringsrätt. Den frågan bör vi behandla här. Om och andrasvenskar vill se skall de få göra det. Det är deras val. Det skallinte samhället lägga sig i. Vihar på regeringens uppdrag fått tilläggsdirekfiv och ett lagförslag som ärute pä remiss. Med den politik som uppenbarligen förbereds från regeringenssida kommer och små och stora barn i vårt land inte att kunnavälja om de vill se eller inte. Det kommer på regeringensförslag att förbjuda. Det är innebörden i det lagförslag som är ute påremiss. Det är, herr falman, möjligt att man kan undvara . Men medden politik som här inte vill ta avstånd från förbjuder manäven en mängd andra program. Detfinns all anledning aft ställer sig bakom reservafion 3 i utskotfsbefänkandefsom öppnar möjligheterna till frihet på detta område. är bara ettexempel på detta område där samhället nu tydligen skall gå in och förbjuda. 57 () replik: Jag angav tre nyckelord i går för mediepolitiken: frihet, kvalitet ochmångfald. Det är oerhört viktigt att vi slår vakt om kvaliteten när det gällerSveriges Radios sändningar. Det gör vi genom aft säkra en tillfredsställandelicensfinansiering, infe genom aft blanda in reklam i . Menfrihefsprincipen innebär aft man inte skall förhindra människor aft ta del avandra program. Jag tror aft vi skall räkna med aff utländska satelliter kommeratt förmedla halvdana underhållningsprogram - vilket även gör -men säkert också en hel rad kvalitetsprogram. Det betyder aft vi kommer att ökabredden. Dessutom är det infe praktiskt möjligt aft avgränsa från dennatyp av sändningar. Det strider mot hela vår ytfrandefrihetsfradifion. Vissa TV- och radiofrågor 58ULLA () replik: Vi skulle säkert kunna föra en intressantdebatt om det skrivna ordet, tryckfriheten och media i övrigt här, Jan-ErikWikström och jag. Det skall vi nu inte göra. Några kommentarer till de bådasenaste inläggen vill jag ändå göra. Jag återkommer fill det jag sade i mitt första anförande.Jag befarar att en fri efableringsrätt med reklamfinansiering riskerar attsnarare krympa än utvidga utrymmet och bredden i utbudet. Vem väljer vadvi skall se på ? Vem skall i fortsättningen välja program somproduceras långt utanför gränser och fastställa vad en svensk publikkan tänkas vara intresserad av? Jag tyckte att första inläggi går där han målade upp denna bild var alldeles utmärkt belysande i dettaavseende. var dessutom vänlig nog att på ettvänligt sätt kommentera min dialekt. Där kommer vi in på en annan sak som jagsom landsbygdsbo kan känna mig orolig över när det gäller den typ av medieutbudsom vi nu diskuterar. Vad händer med bevakningen av de olika delarna av vårtland när det gäller aft nå så breda titfargrupper som möjligt för att komma utmed sitt kommersiella budskap? Slutligen, herr falman, vill jag återgälda vänligheten ochönska mina meddebattörer en god helg, med eller utan 59ALF (); Monopol är sällan bra. Monopol innebär eninskränkning av den enskildes valmöjlighet och koncentrerar beslufmöjlighetenfill färre personer än vad som annars skulle vara fallet. När det gällermonopol på medieområdet är detta farligare än på de fiesta andra områdeneftersom det begränsar infe bara valmöjligheterna, vilket är illa nog, utanockså antalet åsikter och idéer som kan komma fill uttryck. Aff monopol är något som bör undvikas harriksdagsmajoriteten insett när det gäller tidningspressen. Där har man t. o. m.infört ett kraftfullt stödsystem - presstödet - för att tillförsäkra läsarnavalmöjligheter och för aff många röster skall höras i presskören. Detta harinte minst tidningar med anknytning till största parti haft nytta avoch det har med rätta hänvisats till demokratiaspekter. Det tänkesätt somligger till grund för synen på tidningarna saknas tydligen på etermedieområdef. Kristdemokratiska samhällspartiet har i enmofion föreslagit att folkrörelser skall ha rätt att etablera rikstäckandeTV-sändningar. Folkrörelserna skulle i ett sådant system ges möjlighet attfinansiera sändningarna med reklam som bör stå i proportion till sändningstidensamt ske i form av fasta, förhandsannonserade block. Självfallet skulle manockså ha möjlighet att finansiera sina sändningar på annat sätt än via reklam. För oss kristdemokrater är inte reklamen i sigeff mål,utan ett medel för att nå mångfald och skapa alternativ i etermedia. Och viskall vara klara över att reklam i allra högsta grad förekommer-och förekommer rikligt -i svensk felevision. Den kommer smygvägen, och som endyster effekt av den nuvarande politiken följer att intäkterna från reklameninte kommer svensk television till del. Underlördagseftermiddagarna - för att ta ett exempel - kan vi i Vissa TV- och radiofrågor titta på engelskaligamatcher i den licensfinansierade monopoltelevisionen. 1987/88:47Vi kan också se reklamen omkring fotbollsplanen. spelar match på sin hemmaarena är fullständigtnedlusad med reklam för svenska husföretag, svenska livsmedel, svenska varuhus,svenska kontorsvaror etc. Och så finns det de som är rädda för att reklamenskulle komma in i svensk TV! För ett drygt år sedan sändes i TV en s. k. flyktinggala med ef tenormt uppbåd av artister; syftet var att samla in pengar till flyktinghjälpenunder . Det dataföretag som skötte registreringen av de insamlademedlen fill flyktinghjälpen gjorde det utan kostnad för felevisionen. Vadföretaget i stället fick var en enorm PR-vinst genom aft man fick ha medföretagets logotype i TV-rutan varje gång som ett insamlingsresultatpresenterades. Vidare gjordes under sändningen reportage där dataföretagetspersonal fick beräfta om företaget.