prot · GB0994 · 1987-12-31 00:00:00 — I reservation 3 föreslås att regeringen skall utforma ettförslag om inkomstutjämning för idrottsutövare. Detta skulle bl. a. motverkaatt idrottsstjärnor flyttar utomlands. Utskottet vill erinra om att gällande regler erbjudermöjligheter till inkomstutjämning genom pensionsförsäkringar eller genomförskjutning av beskattningen till senare år genom exempelvis årlig fördelningav de ersättningar som utgår. Utskottet har i andra sammanhang ställt sig avvisande tillolika krav som framställts om ökade möjligheter till en mer allmänresultatutjämning och finnerinte att det skulle finnas några bärande skäl för en särbehandling avidrottsstjärnor. Utskottet avstyrker således reservafion 3. Så några kommentarer till reservafion 4, om en höjning avschablonavdraget för idrottsmän till . Utskottet har tidigare anfört, att om erfarenheternaskulle visa att nuvarande beloppsbegränsning är otillräcklig, har utskottetinget emot att räknar upp detta belopp. Utskottet förutsätteratt RSV fortlöpande prövar denna fråga, varför någon åtgärd från riksdagenssida inte kan anses påkallad. Således avstyrks även reservation 4. I reservation 5 föreslås en utredning om reklamskatten isyfte att till viss del kunna slopa denna skatt för de ideella föreningarna. Vi behöver inte tillsätta någon ny utredning för att fådenna fråga belyst. Vi har redan en utredning som belyst denna fråga, ochutredningen väntas justera sitt betänkande. Ytterligareutredningsbehov bör därför anstå till dess att denna utredning har presenteratsitt förslag, och därför avstyrks även reservation 5. I reservation 6 framförs att det uppstått skillnad ibeskattning mellan kyrklig kommun och bl. a. församlingskyrkor. Som jag tidigare redovisat väntas en utredning inom korttillsättas för att se över skattereglerna för stiftelser och ideellaorganisationer. Såvitt jag erfarit är direktiven till denna utredningutformade så, att man även kan ta upp denna fråga. Det kan krävas, att denna fråga får en litet bredarebelysning, varför utskottet yrkar avslag på reservafion 6. Med vad jag nu anfört yrkar jag bifall tillhemställan i utskottets betänkande och avslag på samtliga reservationer. 77KARL-GÖSTA (): var näst intill villig attacceptera en höjning av schablonavdraget för idrottsutövare och idrottsledaretill , men han hänvisade till att det är som fårpröva denna fråga. Det är rätt viktigt att vidmakthåller sinbeskattningsrätt och i det här fallet ger den signal sombehövs för att höja detta schablonavdrag, som fastställdes i början av1980-talet. Kostnadsutvecklingen har ju varit sådan att det råder en heltannan situation än när avdraget fastställdes i början av1980-talet. Det innebär alltså att allt fler yrkar avdrag i förhållande tillsina totala kostnader, vilket innebär ett ökat krångel, som jag nämnde i mittinledningsanförande. Jag delar den uppfattning som framfördebeträffande den kyrkliga egendomen. Det är ganska belysande för detsocialdemokratiska sättet att agera att inte göra de ändringar som är befogadenär nu skatten slår så snett. Man hemställer i stället om en utredning, vilketgör att det tar innan det kan ske någon rättelse. De tre borgerliga partierna föreslår tillsammans, som vialla nämnde i våra inledningsanföranden, ett till ett och ett halvt basbeloppökat grundavdrag. Värderelateringen till basbeloppet innebär en klarförbättring för alla ideella föreningar, som med en sådan beskattningsform blirmera självständiga. Exempelvis idrottsutövare och ungdomar behöver då, somKjell talade om,inte lita till det offentliga stödet, utan får större förutsättningar för enbra sysselsättning i de olika föreningarna. 78 (): sade inledningsvis beträffandestiftelserna att många har väntat på en utredning om dessa. Han sade t.o.m. attmånga tycker att de har väntat alltför länge på en sådan. Som jag uppfattadehonom instämde han själv med dem. Jag ber bara att få peka på vad somegentligen begärs i motion Sk534 i det avseendet, nämligen att den kommandeutredningen bör få i uppdrag att utreda frågan om ett jämställande av ideellaföreningar och stiftelser med likartad verksamhet. Om nu utskottet förutsätteratt dessa frågor kommer att behandlas i utredningen, förstår jag inte varför niavstyrker motionen. Det är nämligen detsamma som det som motionärerna begär. och motionärerna vill detsamma, är det väl enbart av godo. Nej, , jag vill inte ha någon särbehandlingav idrottsstjärnorna, men jag konstaterar än en gång att det här rör sig om enmycket speciell grupp och även om mycket speciella förhållanden. Jag vill ocksåpeka på det tydliga faktum att idrottsmännen verkligen flyttar från vårt landjust på grund av skatteproblemen. Nog borde väl kunna kosta på sigatt kräva en utredning om huruvida man kan hitta vägar för att behålla demhemma i , där de flesta egentligen vill vara kvar. Finns det, , andra så speciella grupper medliknande problem, tycker jag att vi skall ta fram dem i och diskuteradem i vanlig ordning. 79STIG JOSÉFSON (c): inledde med att tala omidrottsrörelsens och ideella föreningars värde, men när han sedan kom in på dekonkreta frågorna var det nej från början till slut. Trots att att det har dröjt alltför länge med tillsättandet av utredningen, villehan inte göra någonting för att rätta till det som påtalats i motiorier ochreservationer. Grundavdraget har tidigare prövats och höjdes 1984, men vianser att det är alltför lågt. När man lyssnade till fick manden uppfattningen att även han skulle vilja ge bättre möjligheter föridrottsrörelsen och för ideella föreningar. Varför vill han då inte ställa sigbakom ett konkret beslut i stället för att skjuta över alla frågor till nyautredningar och därmed åstadkomma en fördröjning till en ganska oviss framtid? När det gäller idrottsutövare vill jag ställa följandefråga till : Är det bra, som sker, att de goda ambassadörerför som våra skickliga idrottsmän är bosätter sig utomlands? Det ärinte fråga om någon stor och märklig förändring. Män skulle kunna skapamöjligheter för dem att fördela sin inkomst över en längre tidsperiod. När det sedan gäller frågan om kyrkans och de kyrkligakommunernas egendom anfördes inte ett enda argument mot det som jag har anfört,utan man ville bara hänskjuta den till en utredning. Jag tycker att det bordefinnas en vilja också hos er att åstadkomma något på den punkten: Som jag sadei mitt förra inlägg: Om man en gång har fattat ett felaktigt beslut, borde defkunna rättas till utan att frågan överlämnas till en utredning, där dessavgörande skjuts på en oviss framtid. 80KJELL (): Först till ;behöver inte ha någon ytterligare signal utöver den som dethar fått. Det har nämligen fått ett besked att om man upptäcker attschablonavdraget behöver justeras uppåt skall en sådan åtgärd vidtas. Tydligtär att ännu inte har tyckt att delproblem som Karl-GöstaSvenson här håller fram föreligger. I vad gäller grundavdraget vill jag till samtliga minameddebattörer säga att det också har framförts invändningar, bl. a. frånföretag, innebärande att grundavdraget skulle vara för högt. Jag tycker att detär lämpligt att den frågan studeras i en utredning innan man fastställer vad somär lämpligt, så att man inte får bekymmer av sådant slag. m. fl. menade att vi skulle ha bekymmermedvåra idrottsstjärnor. Det frågades bl. a. om det är bra att dessa bosätter sigutomlands. Man kan inte säga att det är vare sig bra eller dåligt. Vissaidrottsstjärnor måste bosätta sig utomlands för att tjäna pengar.Fotbollsspelare flyttar till eller och ishockeyspelare fill USAeller . Om det däremot beror på skatterna när en tennisspelare flyttarutomlands eller om det beror på att vederbörande har sin verksamhet förlagdutomlands kan ibland diskuteras. Vederbörande utövar ju sin sport på andraställen än i . Vi kan ändå glädja oss åt att idrottsstjärnorna när denaktiva tiden är slut' gärna kommer hem med sina miljoner och då får betalaskatt på dessa. 81 (): När man nu lyssnar tillKjell frågar man sig om han menar allvar med talet om utredningar.Jag fick det intrycket att tycker att allt är bra som det är.Då är det kanhända på det sättet att man bara vill skjuta frågan framåt genomatt hänvisa till utredningar som skall tillsättas. Jag beklagar att man härinte är beredd att pröva frågan på sakUga grunder och ta ställning till om deframlagda förslagen är bra eller inte. I stället för att bara överlämna ärendettill utredning bör man definitivt ta ställning i beslutsfrågan. Då får viklarlagt vilken inställning som man verkligen har i detta avseende. 82KARL-GÖ,STA (): Jag återkommer till förslaget om ettschablonavdrag om . Det är som skall beskatta svenska folket,och vi skall inte lämna från oss beslutanderätten i dessa frågor. Därförvidhåller jag för värt vidkommande att bör fatta ett beslut iärendet. sade att han tyckte att grundavdraget påvissa håll är väl högt. Det resonemang som då för måsteinnebära att det skulle finnas föreningar som går med överskott. Dessaföreningar är säkerligen få. De flesta är nog beroende av offentligt stöd. Kanvi minska det beroendet och öka föreningarnas självbestämmande genom att ge demett grundavdrag på ett och ett halvt basbelopp på den verksamhet som de kan föregen räkning bedriva med hjälp av ideella krafter, är det en stimulans och erifördel för de ideella föreningarna i vårt land. När det gäller de idrottsutövare som under en kort tidtjänar mycket pengar är det märkligt att man inte kan acceptera att de färfördela inkomsternaunder , så att beskattningen skjuts upp något. En annan Prot.1987/88:94 utmärkt väg är att snabbt sänka marginalskatterna och alltså följadet moderata förslaget om att vi pa skulle sänkamarginalskatten till , . .. , , Internationellaskatte- förinkomsttagare som tjänar . En sådan åtgärd skulle få storbetydelse för dessa 83 (): Först vill jag vända mig till Karl-GöstaSvenson. Jag har inte sagt att grundavdraget är vare sig för högt eller förlågt. Jag sade att det finns företag som har påtalat att det skulle vara förhögt. Det är således inte jag som har påtalat det. Det är bra att göra en sådanbedömning och avvägning i en utredning, innan fastställer vad som kanvara lämpligt. När det gäller kyrkan har en del framfört att vi skullekunna fatta ett beslut . Vi har sett till att denna utredning har fåttsådana direktiv att den skall kunna titta på dessa frågor. Vi visar en viljaatt åstadkomma något. Vi bedömer emellertid att denna fråga, liksom många andrafrågor, behöver penetreras litet mera innan man fattar ett beslut. kommerman att kunna ta upp denna fråga, som själv har motionerat om, iutredningen. Vi får väl avvakta vad utredningen kommer fram till. Överläggningen i detta ärende var härmed avslutad. (Beslut fattades efter debatten om skatteutskottetsbetänkande 28.) Kammaren övergick till attdebattera skatteutskottets betänkande 28 om internationella frågor. 84 (): I detta ärende behandlas tre motioner gällandeinternationella skattefrågor som har väckts under den allmänna motioristiden. Näringsliv och arbetsmarknad internationaliseras alltmer.Denna utveckling kommer att intensifieras, inte minst EG:s"gränslösa" marknad. Detta leder till att beskattningen, även i ,får en allt väsentligare internationell dimension. harSverige med hjälp av dubbelbeskattningsavtal tvingats att reglerabeskattningen för personer som är bosatta i men uppbär inkomst frånannat land eller vice versa. Som mönster för dubbelbeskattningsavtal tjänar numeraOECD:s modellavtal . Dubbelbeskattningsavtalens materiellabestämmelser går ut på att reglera vilken avtalsslutande stat som skall habeskattningsrätten till vissa inkomster och till viss förmögenhet. Konkurrenterom beskattningsrätten är hemviststaten och källstaten. skallinkomsterna endast beskattas (hemstaten, ibland endast i källstaten. Iblanddelar man emellertid på beskattningsrätten. Alla de problem som sammanhänger med att man försökerundvika dubbelbeskattning kan inte lösas endast genom reglering av den materiella '" Prot.1987/88:94 beskattningsrättens fördelning mellan de olika länderna. I den månbeskatt- ningsrätten enligt avtal skalltillkomma endast källstaten, kvarstår frågan om hur deninkomst som undantagits från beskattning i hemviststaten skall påverkaskatteprogressionen. Andra problem gäller att fastställa vilket land somegentligen är hemvistland. Den första typen av problem behandlas i motion Sk378 frånmoderata samlingspartiet. En av de två metoder som nyttjas för att elimineradubbelbeskattning är exemptmetoden. Denna metod innebär i sin renaste form attinkomsterna uteslutande beskattas i en av de båda staterna, utan att detpåverkar beskattningen i den andra staten. Exemptmetoden kan dock, utan attbryta mot modellavtal, utformas så att viss hänsyn tas till den inkomstsom har undantagits. I dubbelbeskattningsavtal som träffades med denordiska länderna slopades ett sådant hänsynstagande - ettprogressionsförbehåll. Skälen var att beskattningen blir lättare att förstå förde skattskyldiga samt att skatteadministrationen förenklas. Det var en brareform.som såväl och skatteutskottet som ställdesig mycket positiva Samma fördelar som gäller vid beskattning av inkomster ide nordiska länderna gäller givetvis generellt. Motionärernas krav i motionSk378 om att helt avskaffa progressionsförbehåll gynnar både förståelsen av ocheffektiviteten hos skattesystemet. Eventuellt minskande inkomster skulle varaförsumbara. En sådan reform skulle, om något, löna sig för staten. Detta tyckeremellertid inte utskottets majoritet. En sådan åtgärd'strider enligtutskottsmajoriteten mot grunden för den progressiva beskattningen. Konsekvensenav utskottets ställningstagande är inte precis glasklar. Den strävan till förenkling av beskattningen somriksskatteverket, och inte minst socialdemokratiskaledamöter gjorde sig till tolk för i går vid skatteutskottets offentligautskottsförhör är tydligen helt glömd . Ett annarproblem vid dubbelbeskattning är att fastställahemvist. Detta problem berörs i de två övriga punkterna i utskottsbetänkandet. Bosättningsbegreppet är ett vitt formulerat begrepp ilagstiftningen. Enligt lagen räknas som bosatt här i riket den som har"sitt egentliga bo och hemvist" här. Med en sådan person likställsden som "stadigvarande vistas" här. Sedan gammalt har det dockfunnits undantag från den allmänna regeln att den som har sitt bo och hemvist iSverige är skattskyldig för all inkomst vare sig den är förvärvad här ellerutomlands. k. ettårsregeln,som fick ändrad tillämpning från den 1 juli1986 och kompletterades med en sexmånadersregel, utgör undantag. Sexmånadersregeln innebär att den som vistas utomlands befrias från svensk skatt, om han eller hon är anställd vid fast driftställehos svensk eller utländsk arbetsgivare - dock inte hos svenska staten, svensk kommun, svensk landstingskommun eller svensk församling. Omkostnader na för lön m. m. skall dessutom dras av i verksamheten i utlandet. Detta var en förbättring, men också en försämring. Ettårsregeln fordrar nämligen 80 numer att vistelsen skall gällasamma land, och det är en försämring. Omkraven på fast driftställe togs bort från sexmånadersregeln skulle Prot.1987/88:94 skattebefrielsen kunna gälla de flesta utlandsanställda. Det skullevara inte minst viktigt för vårt näringslivs utveckling här hemma.Detta är motionskravet i Sk347, som behandlas i utskottsbetänkändet. Kravetavstyrks med hänvisning till de svaga skäl man hänvisade till . Attde var svaga framgår inte minst av utskottets konstaterande att det kan finnasanledning att ompröva bestämmelserna då närmare erfarenheter vunnits vid denpraktiska tillämpningen. Man trodde alltså inte riktigt på sina regler. Dentredje fråga som behandlas i utskottsbetänkandet gäller hur man skallfastställa när en person har utflyttat från eller återinflyttat tillSverige. Vidriksmötet /86 antogs regler om att fysiska personer och dödsbon skall beskattasför all inkomst i sin hemortskommun eller, öm sådan irite finns, i Stockholm.Motiveringen för ändringen var förenkling. Den har lett till förenklingar, menresultatet blev i vissa fall också krångel och skatteskärpning. Fören person som exempelvis flyttar ut ur ,innebär det att han skall beskattas i hemortskommunen . Hadeutflyttningen skett året innan hade förhållandena varit demotsatta. Om återflyttning sker beskattas alla inkomster i den nyasvenska hemortskommunen , trots att personen då vistats utomlandsoch skulle beskattas där. Förändringen står inte i överensstämmelse medallmänhetens rättsuppfattning. Utskottetavstyrker motionens krav om ny lydelse av 56 § kommunalskattelagen för attkomma fill rätta med de uppkomna problemen som inte var förutsedda. Utskottetär hovsamt i sina avslagsyrkanden. Det är förståeligt. Motiveringen låter pådetta sätt; Erfarenheterna är ännu begränsade öch tillåter enligt utskottetsmening inte några slutsatser när det gäller behöv av regler. Detbehövs faktiskt egentligen endast ett enda fall för att upptäcka aft regeln ifråga strider mot rättskänslan. Detta är en stor sak för den enskilde. Värnarman om den enskilde, måste utskottet och direkt konstatera att dettavar en ändring som gav oacceptabla effekter. Bryr man sig emellerfid inte omhur saker och ting drabbar enskilda människor, kan män naturligtvis skylla påbristande erfarenheter. Det tyder dess värre på dåligt utvecklad respekt förrättsstaten. Jagber att få yrka avslag på punkterna 1,2 och 3 i utskottets hemställan ochbifall till reservationerna 1, 2 och 3. Anf.85 (); Den s. k. sexmånadersregeln vid tjänstgöring utomlands har gälltsedan 1986 års taxering och är i sig ett bra instrument för att stärkaföretagens internationella konkurrenskraft. Problemetmed regeln är, som vi för övrigt diskuterade i denna kammare , att tillämpningen förutsätter att arbetsgivaren driver närings verksamhet från fast driftställe. Att kravet på fast driftställe begränsar rörligheten och de svenska exportföretagens konkurrenssituation är nog obestridligt. 6 protokoU 1987/88:94 1987/88:94 6apriM988 Det betyder också, en snedvridning avkonkurrensförhållandena till förmån för företagen med fast etablering utomlandsjämfört med företag som bedriver verksamhet från och då också betalarut lönen från . Inte minst kan det drabba de mindre företagen, för vilkadet finns möjligheter att komma in på den internationella marknaden. I reservation 3 från , moderaternaoch tar vi fram exempel på yrkesgrupper som kan vara speciellt berördaav sexmånadersregeln och där företagen kan få problem såväl med rekryteringsom med överblicken av skattekonsekvenserna. Där nämns montage- och anläggningspersonal,marknadsförare och,resebyråtjänstemän. Det borde ligga i såväl arbetsgivarnas som de anställdasintresse att få en uppmjukning av villkoren för skattefrihet, så attsexmånadersregeln gäller oberoende av varifrån lönen betalas ut eller med andraord att kravet på fast driftställe slopas. Jag yrkar,fru talman, bifall till reservation 3. 86GUNNAR (): I det aktuella betänkandet behandlas tremotioner som berör internationella skattefrågor. Utskottet yrkar avslag påmotionerna, medan man i tre borgerliga reservationer yrkar bifall tillmotionerna. Jag skall här något kommentera dessa reservationer. I reservation 1 yrkar bifall till ettmotionsförslag .om slopande av progressionsförbehållen idubbelbeskattningsavtalen. Progressionsregeln innebär att den skattskyldigesinkomster i läggs ovanpå skattefria utlandsinkomster och därefterbeskattas enligt vår progressiva skatteskala. I de senast upprättadedubbelbeskattningsavtalen med de nordiska länderna har detta progressionsförbehållinte utnyttjats. Motivet härför är det nära samarbete på skatteområdet och denrelativa likhet i skatteförhållandena som råder inom . Ett generelltslopande av progressionsförbehållet, framför allt gentemot lågskatteländer,står enligt utskottets mening i strid med de fördelningspolitiska grunderna förden progressiva beskattningen. Reservation 2 berör skafteförhållandena vid inflyttning ioch utflyttning ur landet. I samband med den förenkling av skattesystemet sombehandlades av infördes en regel ikommunalskattelagen om att den som flyttar in i eller ut ur riket har atterlägga skatt till bosättningskommunen . Enligt tidigareregler taxerades inkomster under bortovaron till ett gemensamt distrikt medett skatteuttag på , medan inkomster i landettaxerades till bosättningskommunen enligt gällande skattesats. Den nya regelntillämpas första gången vid taxering. Det finns därför enligtutskottets mening inte något erfarenhetsunderlag som talar för en ändringav reglerna. I reservation 3 yrkar samtliga borgerliga ledamöter attden s. k. sexmånadersregeln för skattebefrielse vid utlandstjänstgöring skalländras så, att kravet på fast driftställe i tjänstgöringslandet slopas.Sexmånadersregeln, som tillämpas , tillkom för att stärka företagensinternationella konkurrenskraft och för att skapa klara och enhetUga regler.Sexmånadersregeln har också fungerat väl i det sammanhanget. Att medge en villkorslöstillämpning av sexmånadersregeln skulle, som utskottet uttalat,leda till en alltför långtgående skattefrihet i och också kunna geupphov till missbruk. Frågan regleras dessutom i våra dubbelbeskattningsavtal,där beskattningsrätten enligt 183-dagarsregeln tillkommer om fastdriftställe utomlands saknas. . ' Med det anförda yrkar jag avslag på samtligareservationer och bifall till utskottets hemställan. 87MARGIT (): Låt oss anta att en pei-son flyttar ut den 2januari. Han blir då skattskyldig i . Om han alternativtflyttar hem , blir han skattskyldig för hela det gångna året. Dåuppkommer egentligen samma problem som berör i sin bok beskattningsrätt och som gäller avgörande om person tagit förlång semester för att dubbelbeskattningsavtal skall kunna tillämpas: Hanskriver: "För den skattskyldige har det stor ekonomisk betydelse, omskattefrihet föreligger för honom enligt nu beskrivna regler. Han fattar oftaviktiga ekonomiska beslut med utgångspunkt från skattereglerna och sådanabeslut måste göras i förväg." Vad jag pekade på var att det inte behövs myckenerfarenhet utan att det räcker med ett enda fall för att visa att det här kanligga en mycket stor orätt. Det är heltenkelt stötande förden allrnännarättskänslan. Jag påpekade också att om man verkligen är mån om,attindividerna inte skall drabbas av en regel, som ofta är fördold för allmänhetenoch tydligen också var det för när beslutet fattades,-bör dennaregel rättas till. Man kan inteskylla på att man inte har tillräckligerfarenhet. Men det gör man naturligtvis, om man inte bryr sig om individerna,utan bara ser till statens fiskusskatteinkomster. betyder dessa i det härsammanhanget praktiskt taget ingenting, eftersom det förmodligen är ganska fåpersoner det gäller. Men en orätt blir inte mindre bara därför att den drabbarfå personer. När det gäller frågan att man har andra regler idubbelbeskattningsavtalen med de nordiska länderna, där man inte fullt ut använder exemptmetoden, vill jag påpeka att ni helt och hållet gjort avkall på vad ni i går sade om förenkling. Jag har helt enkelt pekat på er skattepolitiska dogmati, dvs. progressivitet skall tillämpas till vilket pris som helst. Det ärmycket bra attvi fått reda på det. 88 (): När det gäller sexmånadersregeln,, GunnarNilsson, anser även utskottet att det finns anledning att ompröva dessabestämmelser när man vunnit närmare erfarenhet av den prakfiska fillämpningen.Men var finns det någon utvärdering? Det är nu tredje taxeringsåret som den nyaregeln tillämpas. Nog borde man väl ha kunnat vinna någonerfarenhet av regeln, t.ex. om den begränsar röriigheten mellan länder som har fastdriftställe och länder som inte har det. Det är en omprövning som begärs imotionen. Att en sådan omprövning skall göras är vi tydligen överens om, ifalljag rå» förstått utskoftets skrivning. 89 (): Det är rikfigt att det när propositionen antogs sades att man kundetänka sig att ompröva sexmånadersregeln när erfarenhet av tillämpningen hadevunnits. Men de erfarenheter vi vunnit tyder inte på att deti dag finns något behov av att ompröva sexmånadersregeln.