prot · GB0990 · 1987-12-31 00:00:00 — Det handlar faktisktinte om det, utan det handlar om att hushålla med begränsade resurser. Då skallman inte ge statliga bidrag till de organisationer som faktiskt hartillräckligt med pengar för att kunna sköta dessa saker själva. Pengar skall gåtill dem som bäst behöver medlen. I detta fall är det faktiskt inte de fackligaorganisationerna. Deras arbete är angeläget och viktigt, men jag tyckerfaktiskt inte att man i detta fall skall, som socialdemokraterna gör, mäta enfrågas vikt i antal bidragskronor. Det ligger självfallet i de fackliga organisationernasintresse att informera om sin verksamhet och ge ungdomar upplysningar om hurman arbetar fackligt. Men detta är ju en naturlig del av organisationernasverksamhet. Det är självfallet en huvuduppgift för organisationerna att spridainformation om sin verksamhet. Att då ge statliga bidrag till detta tycker viinte är nödvändigt, speciellt som det finns så oerhört många angelägna ändamålinom skolans område att ge dessa bidragspengar till. 63 (): inleder med att sägaatt detta är en reprisföreställning. Hon är tydligen så fången av att upprepadet som sades att hon inte alls lyssnat på det som sagts idagens debatt. Det var inget frontalangrepp mot defackliga organisationerna! I mitt anförande betonade jag tvärtom att jag ansågatt denna informationsverksamhet är väsentlig och att den fyller en funktion.Vad vi här diskuterar är om denna informationsverksamhet verkligen behöverstatligt stöd för att komma till stånd. Jag anser att det inte behövs.Löntagarorganisationerna har faktiskt sådana resurser att de skall kunna klaradetta utan specialdestinerade statsbidrag. kom in på länsskolnämnderna ochvidhöll att det inte finns möjlighet att åstadkomma några administrativarationaliseringar eller besparingar där. Men, , frånbudgetdepartementet finns det krav på att skallrationaliseras eller sparas under ett visst antal år. Om vi från moderatasamlingsparfiet skyndar fram litet snabbare för att komma åstadkomma ett bättreutrymme, skall det väl kunnaklaras av utan att behöva drabba någon väsentlig gren av länsskolnämndernasverksamhet. kom även in på våra förslag tillbesparingar beträffande SIL. Hon sade att dessa besparingar är något alldelesbedrövligt, att vi vet hur dåligt ställt det är med läromedel. SIL sysslar intebara med att förse skolan med läromedel. De läromedel som SIL förser skolan medär läromedel för handikappade och vissa små elevgrupper, för vilka det inte gåratt få fram läromedel på annat sätt. Den delen av verksamheten skall finnaskvar. SIL har en hel del andra uppgifter, som faktiskt skulle hanteras bättreav andra organisationer, t. ex. att informera om de läromedel som finns ute påläromedelsmarknaden. Anslag till centrala och regionala myndigheter påskolområdet 64 (): Nej, , i detta fall sade jag inteatt moderata samlingspartiet gjorde ett frontalangrepp på de fackligaorganisationerna. Det var som sade att här fanns det minsann såmånga miljoner att några pengar inte skulle behövas. Jag anser inte - och detgör säkert inte de fackliga organisationerna heller - attinformationsverksamhet är en huvuduppgift. En facklig organisations huvuduppgiftär naturligtvis att tillvarata medlemmarnas intressen, och man förvaltarmedlemmarnas pengar så att de skall kunna användas till det de är avsedda för. Däremot är jag övertygad om och vet att de fackligaorganisationerna ser informationsverksamheten som en naturlig del av derasverksamhet. Därför har de fackliga organisationerna en vilja att det inte skallvara några administratörer som går ut och informerar. Man vill ha möjlighet attutbilda folk som är direkt verksamma i olika delar av vårt samhälle.Utbildningen skall få dem att känna att de på ett bra sätt kan prata medungdomarna i skolan och informera dem om hur det är att arbeta i det svenskasamhället, i industrin, i sjukvården, i handeln och på många andra håll. Att deskall kunna ge denna information till skoleleverna tycker vi är en angelägenuppgift för vårt land. Vi anser att informationen skall ses som en del avskolarbetet, och därför väljer vi att anslå medel till information. Det hela handlar inte om hur stora medlemsavgifter man harinom de fackliga organisationerna eller hur man förvaltar sina strejkkassor ochutbildningsmedel. Här handlar det om skolan och undervisningen i det svenskasamhället. Det är ju så, , att man på länsskolnämndernaredan nu får spara. Ni vill ju spara ytterligare medel. Det är då man känner enoro för var någonstans begränsningarna finns, om vi har ett mål förbesparingarna men man vill spä på det ytterligare. I fråga om SIL gäller det desssamordnande uppgifter, som naturligtvis också är en mycket viktig del avverksamheten vad gäller både läromedel för handikappade elever och läromedelför andra. 65GÖRAN ALLMÉR (m): För att ytterligare en gång återkomma tillfrågan om löntagarorganisationerna anser jag att det avgörande i frågan om vemsom skall stå för fiolerna är vem det är som bett att få lämna information. 6 protokoll 1987/88:90 Anslag tiU cen trala och regionala myndigheter påskolområdet skolaneller är det de fackliga organisationerna? Jag har varit med i skolvärldenganska länge - kanske t. o. m. något längre än . Jag vetatt det från början faktiskt var de fackliga organisationerna som gjordeframställningar om att få komma fill skolan och informera om sin verksamhet. Omman nu har ett behov och intresse härav och det dessutom ligger i linje med vadskolan tycker är bra, anser jag att organisationerna också bör stå förkostnaderna. Det är riktigt att vi föreslår ytterligare besparingar pålänsskolnämnderna . Men det framgår också av budgetpropositionen, MargaretaHemmingsson, att besparingen på på statliga myndigheters administrativaverksamhet inte är någon engångsföreteelse . Denna besparingskall göras även i fortsättningen. Att man anser att det kan vara besvärligtatt ta ut för mycket på en gång kan jag förstå. Men jag tror att det finnsmöjligheter att klara av detta. 66 (): Jag återkommer än en gång till frågan omlöntagarorganisafionerna. Jag tycker att det är viktigt att MargaretaHemmingsson lyssnar på vad vi säger. Jag har inte ifrågasattlöntagarorganisationernas verksamhet. Det är viktigt att de informerar. Derassätt att förvalta medlemmarnas pengar skall självfallet vara inriktat på attdet kan göras så bra som möjligt. Vad jag diskuterar är huruvida deorganisationerna faktiskt är de som bäst behöyer statliga bidrag av pengar somär begränsade. Vi vet att det finns mycket angelägna behov inom helaskolsektorn på områden, där man kanske inte har lika stormöjlighet att självtillskjuta pengar. Det är anledningen till att vi tagit ställning för attorganisationerna själva skall stå för informationen, alldeles speciellt somdenna information är ett viktigt led i deras naturliga verksamhet i övrigt. Jag konstaterar att anser att det ärbättre att många har ansvaret för jämställdhetsfrågorna. Vi är inte av denuppfattningen. Vi anser faktiskt att resultatet blir bättre om det är någonsom har huvudansvaret och kan driva på när man ser att det inte fungerar såbra. Vi har här olika uppfattningar, men vi anser att man i detta fall, liksomi alla andra sammanhang, bör ha en som är huvudansvarig. Jämställdheten är såviktig att vi anser att man här bör ha en person som bär huvudansvaret. hänvisar tillSÖ-förslaget som visar att det finns många uppslag om hur man skall främjajämställdheten. Det gör det ytterligare angeläget att ha en person som haröverblicken och bär samordningsansvaret. 67MARGARETA (): Om nu detta är så vikfigt, varför skrev dåYlva inte det i sin reservation till SÖ:s anslagsframställning? Dethade ju varit ett ypperiigt tillfälle. Får jag ställa en liten fråga när det gäller riksdagensarbete. Vi är 349 ledamöter. Har vi inte alla ett lika stort ansvar för attfrämja jämställdheten i det land vars medborgare vi är satta att representera?Eller skall det vara en som är ansvarig för det också? När det gäller informationen om arbetslivet ocharbetsmarknaden frågar : Vem har bett om att få lämnainformationen? Jag ger,mig direkt för argumentet att har flera årserfarenhet av skolans arbete än jag har. Men jag ger mig inte för argumentet attdet faktum att de fackliga organisafionerna har sagt att detta är ett arbete devill utföra är ett skäl för att hävda att organisationerna själva skall betalaverksamheten. Tvärtom - jag tycker att vi skall säga: Det här är en så utmärktoch bra idé -den vill vi stödja. Vi anser att den utgör en viktig del avutbildningen av de blivande samhällsmedborgarna, som efter skolan skall ut ocharbeta på olika håll i vårt land. Låt eleverna få ta del av de erfarenheter nihar och låt oss på så sätt ge ett bidrag till att ni direkt frånverkstadsgolvet informerar eleverna i stället för att lärarna sköter den typenav information. Ytterligare resurser till utrustning i högskolan, m. m. 68 (): Det var en väldigt viktig fråga MargaretaHemmingsson ställde till mig: Har vi 349 ledamöter av inte lika stortansvar för jämställdhetsfrågorna? Jo, det har vi självfallet. Men vi inser attvi inte i alla stycken kan ha överblicken, och därför har tillsatt enjämställdhetsombudsman som skall ha det övergripande ansvaret. Överläggningen i detta ärende var härmed avslutad. (Beslut fattades efter debatten om bostadsutskottetsbetänkande 9.) Kammaren övergick till attdebattera utbildningsutskottets betänkande 30 om anslag till investeringar m.m. Ytterligareresurser till utrustning i högskolan, m. m. 69LARS (): Initiativen till högskolepolitiken i Sverigehar tagits av oppositionen. Gång på gång har vi i ,liksom andra oppositionspartier, kunnat notera att våra förslag har bifallits.Ibland sker det i form av uppgörelser i utbildningsutskottet, ibland genom attden socialdemokratiska regeringen av hårda debatter känner sig tvingadatt ändra ståndpunkt. Vi tvingade fram ett avskaffande av regionstyrelserna. Vitvingade fram ett bättre studiestödsförslag än det socialdemokraterna istudiestödsutredningen försvarade med näbbar och klor. Vi har gång på gånggenom uppgörelser i utbildningsutskottet tvingat fram större resurser tillhögskola och forskning. I det betänkande vi nu behandlar har ett enhälligtutbildningsutskott underkänt regeringens bedömning av utrustningsbehoven i högskolan.Efter en fyrpartimotion från oppositionen fann de socialdemokratiska ledamöternaför gott att ansluta sig till ett tillrättavisande av regeringen i fråga om detsom litet tekniskt kallas UHÄ- och FRN-ramarna för utrustningsändamål.Utskottet beslöt att föreslå kammaren att utöka de ramarna med 29 milj. kr. Detta är den första av de debatteri högskolefrågor somviskall ha . Jag vill bara helt kort erinra om attvad den svenska Ytterligare resurser till utrustning i högskolan, m. m. högskolanbehöver naturligtvis inte bara är större resurser utan också ett samlatprogram. Det krävs en studiestödsreform, och det krävs en förändring avtillträdesreglerna. Det krävs också förändring av styrreglerna inom högskolan,och där väntar vi med spänning på den utlovade propositionen omhögskolans anslags- och styrsystem. Vi får återkomma till de andra frågorna.Det är emellertid klart att resursfrågorna är viktiga. Det kommer man aldrigförbi. Vi har den grundsynen att högskolan , sett i ettinternationellt perspektiv, har varit underförsörjd med resurser. - Jag kanskeinte vill gå riktigt lika långt som en partivän till har gjort.Vi citerade honom i vår partimotion till årets riksdag. Där sägs att högskolansedan 10-15 år tillbaka befinner sig i en förfallsperiod. Det är dock uppenbartatt kvalitetsproblemen är betydande på många håll. De ekonomiska resurserna ärnaturligtvis en viktig fråga i sammanhanget. har det tillkommit en faktor idenna bild, nämligen de s. k. bankmiljonerna. De tillkom efter en uppgörelsemellan och regeringen. De institutioner runt om i landet somhar kommit i åtnjutande av donationer från bankerna har naturligtvis utantvivel haft stor nytta av dessa donationer. På det sättet har bankmiljonernasjälvfallet varit till glädje för forskningen i . När dessa bankmiljoner tillkom varnade vi dock dels föratt de skulle leda till balansproblem, dvs. att bankerna skulle prioriteraannorlunda än vad statsmakterna skulle ha gjort om statsmakterna hade tillförtmotsvarande medel, dels för att de skulle kunna användas som argument emot störreinsatser från statsmakternas sida. kan det första årets utdelning av bankmiljoneranalyseras, och vi tycker då att vi har fått rätt på båda dessa punkter. Närman ser på var bankmiljonerna har hamnat, framgår det helt klart att det är enviss typ av fakulteter som har haft glädje av dem. Det är i huvudsak tekniskaoch ekonomiska forskningsändamål som har gynnats genom dessa donationer. Debalansproblem som redan tidigare fanns på detta område har då ytterligareförstärkts. För att ta ett exempel av många som skulle kunnaillustrera detta kan vi se på den kommun där vi nu befiriner oss, dvs.Stockholms kommun. Av de 200 milj. kr. som skulle utdelas harSveriges största universitet, , fått ungefär 3 milj. kr.Detta är ganska litet, och det förhällandet avspeglar två saker. För det förstahar en inriktning mot humaniora. För det andra har vi idenna region en högskola på det ekonomiska området som sedan lång tid tillbakadels har hög prestige i näringslivet, dels är van att tigga pengar hosnäringslivet, eftersom den icke är statlig. Denna högskola har därför kommit iåtnjutande av ganska mycket stöd från dessa banker. När vi från sida ser påutrustningssituationen i dagens högskola, finner vi att det är helt klart attde medel som står till förfogande är otillräckliga. Bankmiljonerna harytterligare förvärrat de balansproblem som redan tidigare kunde noteras. Vi har därför inte kunnat nöja oss med den uppgörelse somjag talade om som rörde UHÄ- och FRN-ramarna. Ert enhälligt utskottföreslår en höjning med 29 milj. kr. Vi anser att det därutöver behövsytterligare 10 milj. Detskulle vara lätt att argumentera för ännu större anslagsökning. Detta äremellertid de pengar som vi från sida anser att vi kan anvisa idet rådande statsfinansiella läget. Jag är övertygad om att även ledamöter från andra partierofta besöker högskoleenheterna runt om i landet. Jag är vidare övertygad om attde då möter precis samma vittnesbörd som vi folkpartister gör, nämligen attutrustnings.situationen på många håll är alarmerande och att den har direktakonsekvenser för kvaliteten i grundutbildningen. Undervisning måste bedrivas i alldeles för små lokaler.Man arbetar i laboratorier som är så hårt intecknade att de även måste användaspå sen . Datorhallar är inbokade även osv. Allt detta ärtecken på sådana utrustningsbrister som får direkta konsekvenser på kvaUteten. Jag tycker därför att reservation 1 iutbildningsutskottets betänkande nr 30 är synnerligen väl motiverad. Med detta,herr talman, ber jag att få yrka bifall fill reservation 1 i detta betänkande. Ytterligare resurser till utrustning i högskolan, m. m. 70 BOHAMMAR (vpk): I sin anslagsframställning för budgetåret1988/89 konstaterar UHÄ litet bittert och resignerat att ämbetet under en följdav år förgäves sökt övertyga statsmakterna om grundutbildningens behov av ökaderesurser för utrustning och för de betungande driftskostnader som krävs för entidsenlig utbildning, framför allt på de tekniska och ekonomiska områdena. I termer av utbildningsutbud och studerandeantal har densvenska högskolan en imponerande bredd, skriver UHÄ i sin framställning. Bakomfasaden är verkligheten dock ibland beklämmande torftig och föråldrad. Så längede elementära utrustningsbristerna inte har avhjälpts, riskerar andranödvändiga behov att försummas, sådana som gäller t.ex. utbildningens innehålloch uppläggning, pedagogiskt utvecklingsarbete, läromedel ochstuderandeservice. Alla som har minsta kännedom om förhållandena ute på vårauniversitet och högskolor kan intyga att UHÄ har rätt i sina påståenden.Antikverad utrustning och dåliga arbetsförhållanden är vad som ofta erbjudsvåra studenter. Det är allvarligt och det är hög tid att vi gör något åtmissförhållandena. Det är alltför få som går vidare till högreutbildning. En viktig åtgärd för att förbättra rekryteringen är naturligtvisatt skapa en god och stimulerande arbets- och studiemiljö på våra högskolor,att ge studenterna fillgång till samma moderna utrustning som finns ute på vårapenningstinna storföretag. Vpk har lagt fram förslag om ett femårigtinvesteringsprogram för högskolan orii 200 milj. kr. Det handlarverkligen inte om något överbud. Från många håll har det omvittnats att dessaextra medel är vad som behövs för att klara utrustningsstandarden på vårahögskolor. Genom den uppgörelse som gjordes mellan vpk ochsocialdemokraterna i utbildningsutskottet åstadkom vi ändå en viss, låt varaotillräcklig, uppräkning av anslaget till utrustning vid högskolan. Det är förmig mycket förvånande att regeringen inför nästa budgetår har försökt att skäraned på anslaget genom att låtsa.s som om förra årets höjning var en tillfälligoch inte en permanent höjning. I utskottet har regeringen följaktligen lidit ettmycket 1987/88:90 ' Ytterligare resurser utrustning i högskolan, m. m. välförtjäntnederlag i den frågan. Det blir mera pengar, och det är bra. Anslaget tillutrustning är emellertid fortfarande helt otillräckligt. De omskrutna bankpengarna innebär heller ingen lösning påkrisen. I vpk är vi självfallet anhängare av att bankerna skall vara med ochbetala. Men det skall ske genom beskattning, så att vi sedan i demokratisk ordningkan fördela pengarna. Jag vill i det sammanhanget gärna passa på att ställa enfråga till när det gäller bankpengarna. sägeratt de fördelas på ett sätt som inte är så bra. Det är jag helt överens medhonom om. Men vore det inte bättre - och är folkparfiet berett att gå med pådet - att lägga en skatt på bankerna och använda dessa pengar just så som vihär i kammaren och utbildningsutskottet vill fatta beslut om och inte låtaherrar bankdirektörer avgöra denna fråga? får bankerna mycket stora möjligheter att styra hurpengarna skall användas. Jag var med i konstitutionsutskottetsutfrågning av bankdirektörerna i denna fråga. Det framgick då helt klart vadherrar bankdirektörer krävde. De vill styra hur medlen skall användas. a. att grundutbildningen ställs off side. Det innebär också attpengarna går till vad storfinansen anser vara lönsamt- forskning på i förstahand det tekniska och i andra hand det ekonomiska området. Humaniora är - naturligtvis- helt ointressant. Jag får alltmer intrycket att vpk står ganska ensamt dådet gäller satsning på humaniora. Bankdirektörerna är inte intresserade, fördär finns kortsiktigt inga profiter att hämta. De flesta politiker tycks ocksåha uppfattningen att humanistisk-samhällsvetenskaplig utbildning och forskninghar ett begränsat intresse. Vi i vpk tycker att det är angeläget att satsa påbl. a. humaniora. Vi har lagt fram en rad förslag på det här området, och detgäller också anslaget för utrustning till högskolan. Därvid utgår vi från vårpolitiska grundlinje, nämligen att vi vill försöka förena arbetets ochkulturens krafter. Däremot tycker vi att profitintréssena skall hållas utanförhögskolan och helst också utanför andra verksamheter. Jag yrkarbifall till reservation 3 i betänkandet; 71LARS () replik: Det finns ett uttryck som heter: Det bästabehöver inte vara det godas fiende. Det är klart att det faktum att dessabankmiljoner inte fördelas exakt på det sätt som jag personligen skulle haönskat inte behöver innebära att bankmiljonerna för den skull är oönskade elleratt det är fel att de finns. frågar: Skall vi inte höja skatterna i stället?Det faktum att bankerna anser sig kunna avstå från dessa pengar är intesjälvfallet detsamma som att de skulle kunna betala högre skatt. Låt mig göradetta tydligt och dra en parallell: Det faktum att kanske ger ettbidrag till vpk:s partidistrikt i sitt län innebär inte att Bo Hammarsjälvklart skulle kunna betala högre skatt och att sedan skullefördela ett högre partistöd. Detta är svårt. Bankmiljonerna gör naturligtvis nytta därde hamnar. Mén det uppstår problem, dels om de används som argument för attstatsmakterna skallavstå från insatser, dels om de bidrar till en oönskad snedfördelning. Jaganser att statsmakterna i sin anslagsgivning måste kompensera de balansproblemsom bankmiljonerna kan skapa. 72 BO (vpk) replik; Jag vill säga till att jag ioch för sig kan tänka mig att betala högre skatt. Vi har det ändå ganskahyggligt ställt. Vi är motståndare till marginalskattesänkningar, som skulleinnebära stora favörer, inte minst för oss riksdagsledamöter. Men detta är inte en skattedebatt, utan jag skall gå in påfrågan om bankpengarna. Jag vill konstatera att de borgerliga partierna hadeett mycket egendomligt sätt att agera i den frågan. a. anmälde niförfarandet vad gäller bankmiljonerna till och förde ettväldigt hallå och anförde att regeringen mer eller mindre pressat bankerna tillatt ge dessa donationer. Jag vet inte vad som pågick mellan ochbankdirektörerna, men jag tycker att de borgerligas indignation i frågan varlitet märklig. Då sade vi från vpk att vi är anhängare av att bankerna - med deenorma vinster de haft och har - bidrar fil) denna högre utbildning. Vårt alternativvar att det hela skulle ske skattevägen. Det handlar alltså om detta: Bordeinte staten vara beredd att ta dessa pengar skattevägen från bankerna, som medsina stora vinster mycket väl skulle kunna bidra till att finansiera utrustningpå våra högskolor och universitet? Jag vet inte vilken bedömning regeringen gjorde. Kanskeden spekulerade i att de borgerliga partierna aldrig skulle gå med på en sådanbeskattning och att det därför var bättre att utverka en donation. Men det blevsamma buller på den punkten! Poängen är ju att om vi hade tagit ut pengarnaskattevägen hade vi kunnat styra användningen av medlen. Då hade vi inte varitberoende av bankernas godtycke. Jag har därför litet svårt att ta Lärs påallvar. Ni har j u inte varit beredda att medverka till att plocka ut dessapengar och skapa dessa resurser för den högre utbildningen. Det beklagar jag. 73 () replik: Detta är som sagt ingen skattedebatt, men jagvill klargöra vår hållning. har världens största skattetryck, ochfolkpartiet anser inte att det skall höjas utan snarare sänkas. Men inom ramenför de skatteintäkter vi medverkar till vill vi prioritera högskole- ochforskningsområdet mer än den nuvarande regeringen gör. Vi har år haftfinansierade budgetalternativ med större satsningar på högskoleområdet än densittande regeringen velat göra. När det gäller bankmiljonerna kan vi i det oändligadiskutera hur de tillkom, men det verkar omöjligt att få fram någon annanversion än den officiella, nämligen att regeringen och bankerna träffade enfrivillig överenskommelse i frid och fröjd. De misstankar som har förelegat omnågon form av hot i bakgrunden har ingendera avtalsparten, av naturliga skäl,velat bekräfta. Menfolkpartiet har, som sagt, varit berett att anvisa större statliga medel. Ytterligare resurser till utrustning i högskolan, m. m. Ytterligare resurser utrustning i högskolan, m. m. Jag villockså erinra om att om de förslag skulle gå igenom som de borgerliga partiernanu har enats om - att medel som finns i löntagarfonderna skall tillförasangelägna forskningsändamål - skulle det utgöra en ännu kraftigare stimulansför svensk forskning än bankmiljonerna har gjort. 74 BO (vpk) repUk: Jag är inte skatteexpert, så jag kan intebedöma om vi i har världens högsta skattetryck, men jag vet att vi åtminstoneinte har världens högsta skattetryck när det gäller storbankerna. Det är vaddet handlar om i detta sammanhang. Jag ville bara påtala att inte var berett attförorda något slags lösning, där pengar tas från de våldsamt stora vinster som bankernahar gjort och används i syfte att åstadkomma en demokratisk styrning av hurpengarna utnyttjas inom högskolan och universiteten. gjorde någothelt annat; tillsammans med de andra borgerliga partierna begrät folkpartietdetta att bankerna hade pressats att göra donationer till högskolan.