prot · GB0918 · 1987-12-31 00:00:00 — ställde en direkt fråga till mig omregeringen kommer att inskränka och begränsa antalet alternativa möjligheter.Vad i hela mitt budskap, mitt svar och mina inlägg, ger anledning till dennafråga? Vi välkomnar alternativ, men dessa alternativ skall vara på ideell grundöch dessutom bygga på föräldramedverkan. Jag redovisade tidigare den skarpagräns som vi vill se mot kommersiell verksamhet inom barnomsorgen. Får jag sedan också säga något om utvecklingen i ländermed kommersiellt inriktad barnomsorgsverksamhet. Vi behöver inte gå längre äntill grannlandet för att se en mycket stark segregering i deltagandet ibarnomsorgen. I privat barnomsorg finns barnen till de välbestända. I dekommunala daghemmen i finns barnen fill ensamstående, barnen med problemoch handikapp. Är det denna utveckling vill se inom svensk barnomsorg?Ni kan naturligtvis säga att det inte kommer att bli så i , men vi kangå till och upptäcka samma sak; en stark segregering mellan den barnomsorgsom fungerar på kommersiella grunder, och som naturligtvis kan erbjudaföräldrarna det plånboken kan betala, och den barnomsorg som samhället svararför. Det är därför, för att undvika denna segregering, viktigt att satsa påkvalitet, trygghet och stimulans för alla barn i den svenska barnomsorgen. Fårjag dessutom fråga: Vilka nyttigheter för våra svenska barn kanföretagarföreningar och andra som inte har den professionella erfarenheten avbarnomsorgen tillföra barnomsorgen? Och vilka sådana nyttigheter skulle dekunna fillföra som inte redan kan tillföras genom befintlig och utbildadpersonal? Såvitt jag förstår är det inga. De bådadaghem som drevs till halva kostnaden har jag förstått måste vara Om barnomsorg i enskildregi Dehar nu gått i kvav båda två, och personalen Prot. 1987/88:18 arbetar såvitt jaghar förstått inom den kommunala barnomsorgen. Det är inteprecis att erbjuda en trygg och god barnomsorg att utveckla sådana alternativ. Anf20 i (m): Jag skall försöka låta bli att åka utanför gränser. Jag tyckeratt de problem vi har här i , de borde vi diskutera här- även om detskulle vara mycket frestande att diskutera kvaUtet och standard på denkommunala verksamheten i länder som är med i en mängd internafionaler därstatsrådets parti finns representerat. Jag låter emellertid bli att göra dejämförelserna, även om jag vet att jag inte skulle förlora på det. Statsrådetsäger: Visst kan man kritisera andra. Men varför har då stormen blivit så stormot just ? Är det därför att statsrådet hyser någon speciell omtanke ombarnen i ? Inte gör han det, utan orsaken är, som jag sagttidigare, att vi fick en ny regim i , vilket socialdemokraterna har mycketsvårt att smälta. Beträffandekvaliteten på barnomsorgen och fillgången på barnomsorg för svenska folket: Jagtror att vi kan hitta massvis av protokoll från debatter i den här kammarenunder , där det har sagts att medlemmar från LO har mycket svårtatt få barnomsorgsplatser . Med det som bakgrund har jag svårt att förståvarför statsrådet skall stå här och skryta om den goda kvaliteten och den storatillgängligheten i fråga om barnomsorg för hela svenska folket. Tillsist skulle jag vilja säga: Låt människorna välja, och svartmåla inte det enaeller andra alternafivet! Låt varje alternativ få en möjlighet att visa upp detalternativets fördelar, och låt sedan folk välja! Undersökningenfrån SCB refererar man ibland till, och ibland gör man det inte. Det handlar omhur statsrådet beskriver kön och dess storlek. Jag vill säga: Undersökningenbygger på ett statistiskt urval. Men i har ett antal människor ställt sigi en kö, och då kan man direkt se hur många de är. Det är trots allt den könsom vi egentligen diskuterar. Jag tycker det är litet synd att statsrådet lånarsig till sådan här verksamhet. Visst bör och skall den politik som vi moderaterbedriver kritiseras. Men som statsrådet kritiserar tror jag att han gör sigsjälv och sitt parti en stor otjänst. Låt oss tala om vad som verkligen harskett och inte basera det hela på en fantasibild som bara existerar istatsrådets sinnevärld. 21 (): Tyvärr känner jag mig inte alls lugnad av de besked som jag har fått avstatsrådet , även om han talar väl om alternativ. Som jag sade förut;Orden är ett, men handlingarna är något helt annat. Jagfrågade t. ex. om de förskolor i som har fått statsbidrag mensom nu plötsligen, när reglerna ändrades, står inför risken att mista dem. Jagfrågade: Kan de känna sig lugnade och veta att de tryggt kan arbeta vidare, närde nu ändå är inne i systemet, så att säga? Detgjordes en stor affär av köerna. Men litar inte statsrådet på att desom arbetar i kommunerna har ansvaret för sina egna medborgare? Prot.1987/88:18 , Om barnomsorg i enskild regi Det äralldeles självklart att om man inte sköter det här, sitter man inte kvar. Menjag skulle också kunna tänka mig att det är självklart, att om man upprättaralltför stora hinder för de positiva alternativa verksamhetsformer som nufungerar och fungerar bra, skulle det kunna bli svårt för regeringen att försvaradetta i ett kommande val. Det är nog skäl i att tänka efter här. Varför ställs det så stora krav på alla alternativ, BengtLindqvist, när man ställer relativt låga krav på barnomsorg? Företagoch andra har ju inte ens fått tillfälle att visa vad de duger till. De kundeväl åtminstone få visa om de är bra eller inte. Det är ju til syvende og sidstföräldrarna, familjerna som avgör. Är en barnomsorg dålig, kommer mannaturligtvis inte att utnyttja den. Kom inte och tala om segregering, för det kan då integälla , som vi närmast har diskuterat här, för där är det faktiskt så attlåginkomsttagarna betalar de lägsta avgifterna och höginkomsttagarna de högsta. Beträffande de kostnadsuppgifter som jag angav, nämligenatt en alternativ barnomsorgskostnad är hälften av den kommunala, så fick jagde uppgifterna i går från kommunen, och jag litar faktiskt på den. måste jag ändå säga några ord om en annan frågasom har debatterats här och som gäller både statsrådet och oss somarbetar inom den sociala sektorn i hög grad, nämligen folkrörelseutredningenoch dess intentioner. Den är ju ute på remiss. Statsrådet har inte ensvelat svara när man har ställt frågor till honom om det här, men kanske jag kanfå fråga statsrådet om han är beredd att ta avstånd från de hindersom nu folkrörelseutredningen kommer att ställa upp, om remissvaren visar attregeringen nu över huvud taget vågar lägga fram en proposition. Där skulle deti så fall bara bli de s. k. folkrörelserna som fick driva alternativbarnomsorgsverksamhet. Säg att detta åtminstone inte är statsrådet . Det svaret vill vi faktiskt ha. Låt mig när det gäller utbyggnaden avbarnomsorgen säga följande: Låt oss bygga ut den barnomsorg som föräldrarnaefterfrågar. På den punkten borde vi kunna vara överens i princip. Men då måsteockså åka hem till och fråga: Varför i all världen byggervi inte fler kommunala daghemsplatser för de föräldrar som efterfrågar sådana?Det är en överväldigande del av de föräldrar som inte har plats och somefterfrågar barnomsorg som vill ha daghemsplats. Så länge moderaternaoch andra partier i inte tillgodoser detta behov, kommer jag attfortsätta att kritisera dem för brist på valfrihet. Dessutom är det minövertygelse att den kommunala utbyggnaden är den enda form som kan klara enstabil tillväxt och en stabil verksamhet som kommer att motsvara det behov somframtidens föräldrar och barn har. Får jag sedan säga till : Köerna växer inteöver hela landet. Det är tvärtom så att efterfrågeundersökningen från SCB visaratt kön minskat från 75 000 till 60 000 platser . Det är en skillnadmellan SCB:s teoretiska efterfrågeundersökning, som dock är mycket stor, och deakuta köer som de olika kommunerna har. Men vadSten missar i det fallet är att både den akuta kön i ochden av SCB framräknade kön i barnomsorgsundersökningen visar exakt samma sak,nämligen att den allt dominerande majoriteten av föräldrar vill ha vanligadaghemsplatser. Det är det som borde vara signalen till och tillMalmö kommun. Jag känner stark oro för utvecklingen i också av detskälet att jag nu vet att genom den borgerliga majoritetens inställning tillkommunal daghems- och familjedaghemsverksamhet, så har åtskilliga chansermissats i olika byggprojekt i , och det kommer att innebära mycket storasvårigheter under kommande dagar och för en eventuell annan regim som skall taöver ansvaret för det här . Om viss ändring i energibeskattningen Överläggningen var härmed avslutad. 10 § Meddelande om svar på interpellationerna 1987/88:5,53 och 59 Interpenationerna nr 5 av omrätt för svenska företag till vissa investeringar i utländska företag, nr 53 avIngemar om den aviserade omsättningsskatten på värdepapper och nr 59av om hushållssparandet kommer på grund av svårigheter att finnalämplig dag inte att besvaras inom föreskriven tid. Efter överenskommelse medinterpellanterna har beslutats att svaren kommer att avges . 11§ Svar på interpellation 1987/88:43 om viss ändring i energibeskattningen har frågat mig om regeringensnarast avser att föreslå förändringar i energibeskattningen, innebärande attkondenskraft-produkfionen inte erhåller skatteförmåner i jämförelse med den,enligt , mycket bränsleeffektivare och miljövänligarekraftvärmeproduktionen. En kommitté med parlamentarisk sammansättning hartillkallats för att utreda den indirekta beskattningens omfattning ochutformning. En viktig uppgift för kommittén är att undersöka möjligheterna attinordna energiområdet under mervärdeskatten och komplettera med någon form avpunktskatt på energi. I direktiven (dir. 1987:30) har det bl. a. uttalats attett förslag till nytt punktskattesystem bör utformas så att gällandeenergipolitiska mål kan tillgodoses. Utredningsarbetet skaU bedrivas skyndsamtoch i sina huvuddrag redovisas senast vid utgången av . Kommitténs förslag kan innebära stora och väsentligaändringar av den nuvarande energibeskattningen. För att kunna ge kraftindustrinoch andra intressenter klara besked om energibeskattningens roll i förnyelsenav vårt energisystem, som efterlyses i interpellationen, är det nödvändigt attresultatet av utredningsarbetet först avvaktas. 5 protokoll 1987/88:17-18 Omviss ändring i energibeskattningen Jagär därför inte för tillfället beredd att föreslå ändringar i energibeskattningenpå det område avser. Anf.25 (): Jag tackar finansministern för svaret. Det är ett svar som i all sinkorthet är mycket avslöjande. Finansministernssvar kan för det första tolkas som att finansministern ifrågasätter attkraftvärmeproduktion skulle vara bränsleeffektivare och miljövänligare änkondenskraft. Eftersomett interpellationssvar uttrycker hela regeringens mening, skulle det varamycket anmärkningsvärt och oroväckande om regeringen på allra minsta sätttvekar om kraftvärmens väsentliga fördelar i jämförelse med kondenskraftens. Delshar miljö- och energiministern vid ett stort antal tillfällen uttrycktsamma,uppfattning avseende kraftvärme som jag gett uttryck för i mininterpellafion, dels tror jag inte att det är någon överdrift att påstå att detär få saker på energiområdet som expertisen är så enig om som kraftvärmensstora fördelar i jämförelse med kondenskraften. Det är därför aV största viktatt finansministern undanröjer varje tvivel om var regeringen står när detgäller prioriteringen mellan kraftvärme och kondenskraft. Jagskan med ett räkneexempel visa vilken avgörande betydelse valet mellankraftvärme och kondenskraft har. Omvi ersätter en tredjedel av kärnkraften med kolkondens i stället för medkraftvärme så betyder det följande: - En ökad kolimport i storleksordningen4 miljoner ton kol. - Hela denna extraimport ger oss ingen nyttig energi.Den utgörs helt av ökade omvandlingsförluster. - Även vid en mycket effekfiv rökgasrening blir detextra utsläppet av svaveldioxid ca , och det extra utsläppetav kväveoxider blir i storleksordningen . Med nuvarande kolskatt innebär "skattefrihetför den energi vi slösar bort" ett skattebortfall i storleksordningen 1200 milj. kr. Detär överraskande att finansministern tar lätt på detta stora skattebortfall.När vi diskuterade skattefrihet för den etanol som kanproduceras i en fullskaleanläggning och med ett skattebortfall på 50-135 miljoner - beroende på om man räknaretanolskatt eller bensinskatt - tyckte jag mig höra klara signaler frånfinansministern att detta var en alltför stor uppoffring för statskassan. Detbör också noteras att inhemsk etanolproduktion skulle minska oljeimporten ochdärutöver ge en rad värdefulla biprodukter som även de importeras. Denslutsats man kan dra av detta är att finansministern kan accepteraskattebortfall på miljardbelopp om det enbart medför negativa effekter, menskattebortfall som ger en positiv effekt på miljön, försörjningstryggheten ochbytesbalansen kan finansministern inte acceptera. Detallra allvarligaste är att finansministerns destruktiva inställning ienergiskattefrågan kan få förödande effekter för både miljö ochSveriges ekonomi. säger finansministern, att för att kunna ge entydigabesked till kraftindustrin och övriga berörda intressenter måste man avvaktaresultatet av utredningsarbetet. Jag tror inte på att det är detverkliga skälet. Regeringen har ett otal gånger visat att den inte drar sigför att vidta långtgående åtgärder under pågående utredning. Ett exempel äralla de förslag regeringen lade fram avseende bostadspolitiken under tidenbostadskommittén arbetade. Det var gång på gång förslag som direkt grep in ikommitténs arbetsuppgifter. Ett mer troligt motiv är att kraftindustrin har ettuppenbart intresse av att ersätta kärnkraften med kol- eller gaskondens, ochför att detta skall vara möjligt krävs det omfattande skaftesubvenfioner i formav obeskattade energiförluster. Jag är ganska säker på att finansministerns svar här i dagmer är ett resultat av kraftindustrins framgångsrika lobbying än av attfinansministern i sak är förhindrad att agera snabbt i denna angelägna fråga. hävdar finansministern sannolikt att det inte är någonstörre brådska med ett ställningstagande - vi bygger ju ändå inte några storakolkondens-kraftverk . Detta är korrekt i vad avser byggandet,men planering för och låsningar till kommande anläggningar sker . Dettaproblem gäller både kondenskraft och kraftvärme. Kraftvärme måste successivtbyggas ut i samband med förnyelsen av olika värmeanläggningar. Denna förnyelsesker kontinuerligt, och som går utan klara besked om regeringensprioriteringar läggs inga pengar på att förbereda kraftvärme. Senarelagdaåtgärder kräver merkostnader och ger ofta mindre goda tekniska lösningar. Så länge som kraftindustrin tror sig ha ett fast grepp omelpolitiken kommer den att fortsätta förberedelserna för en omfattandeutbyggnad av kol- eller gaskondens. Kapital och prestige binds allt hårdaretill denna utveckling, och även ett riktigt besked som kommer för sent kommeratt innebära betydande kapitalförstöring. Med sin passivitet överiåter regeringen huvuddelen avenergipolitiken till energimarknadens starkaste parter. Förhalning av obekvämabeslut ingår utan tvivel i kraftintressenternas strategi. Regeringens långbänkutnyttjas effektivt av dem som med hjälp av sin maktposition på energimarknadenvill driva sin egen energipolitik. Det har blivit allt vanligare att statsrådundviker sakdebatt. Jag hoppas att finansministern i varje fall visar så passmycket kurage att han ger ett klart besked om var regeringen står iprioriteringen mellan kraftvärme och kolkondens. Om viss ändring i energibeskattningen Jag har stort förtroende för energiministernssakkunskap. Om hon säger att kraftvärme är bättre än kondenskraft är detsäkerligen riktigt. 1987/88:1830 oktober 1987 Om statsbidrag till vissa privata skolor i 27HÄDAR (): Jag vill bara helt kort uttrycka mintillfredsställelse över den vikt finansministern fäster vid en utredning om attlägga energiskatterna under mervärdeskatterna i kombination med punktskatter -ett förslag som framställts av och som alltså har bhvitregeringens beslut, trots att vi i utskottet ingalunda hade stöd av de därnärvarande socialdemokraterna. 28 (): Jag tackar finansministern för ett kort ochklarläggande besked, även om det inte innehåller någon gradering avprioriteringen. Det står dock klart att regeringen håller fast vid åsikten attkraftvärme är bättre än kondenskraft. Jag har tolkat miljö- och energiministern så att man ändåkan få sätta "mycket" framför ordet värdering. Finansministernförklarade ju att han har ett stort förtroende för miljö- och energiministernoch därför skulle det här också kunna tolkas in i finansministerns svar. Då ärden viktiga frågan: Varför dra detta i långbänk? Det är egenfligen en tämligenenkel förändring som krävs. Det är fråga om att allt importerat bränsle skallbeskattas oavsett hur det används. Således är det en ganska unik företeelse isvensk energiskattepolitik att det ges skattefrihet när man missbrukar en varagenom att slösa bort en kvantitet av dyrbart importbränsle, vilket negativtpåverkar vår miljö. och regeringspartiet har varit helt överensom att energiskatten skall styra emot en effektivare energianvändning ochstimulera till en hantering som minimerar de negativa miljöeffekterna. Jag vetatt i diskussionen ingår frågan om miljöavgifter. Dessa kan i och för sig inågon mån komplettera energibeskattningen, om de direkt inriktar sig på attfrämja en mindre skadlig påverkan på miljön. Bristerna i energiskattesystemetär ju flagranta, även om det inte gäller särskilt mycket pengar . Men detär som besluten fattas. Jag vädjar fill finansministern att varauppmärksam på att för som går, kommer vi närmare en låsning av ettenergisystem som kommer att kosta mycket pengar och leda fill en mycketsämre miljö. Jag vädjar fill finansministern att ta sitt ansvaroch inte vänta eller gömma sig bakom utredningar, hur viktiga och bra de än kanvara. Det gäUer ekonomi och framför allt miljö, och den måstevi alla ta ansvar för. Överläggningen var härmed avslutad. 12§ Svar på interpellation 1987/88:30 om statsbidrag till vissa privata skolor iGöteborg 29Utbildningsminister ; Herr talman! har frågatmig om jag nu är beredd att medge statsbidrag till högre samskola ochSigrid Honfrågar med anledning av en utvärdering av undervisningen vid de bådagymnasierna vilken utförts av länsskolnämnden i . Enligtutvärderingen är högre samskola den enda skola i landet somtillämpar Montessoripedagogik på alla stadier från förskola till gymnasium.Sigrid gymnasium skulle vidare vara den enda gymnasieskola i medger eleverna på naturvetenskaplig linje att studera C-språk i alla treårskurserna. Utbildningen vid de två skolorna skulle därmed utgöra ett sådantkomplement fill den inom det allmänna skolväsendet, att det funnes grund förstatsbidrag. Fråganom statsbidrag till de aktuella skolorna behandlades senast av vid1986/. Den Montessoriinspirerade pedagogik som tillämpas vidGöteborgs högre samskola var då känd. Utskottsmajoritetens talesmankonstaterade därvid att ingenting nytt framkommit, som kunde utgöra skäl för enny debatt i frågan. beslut blev också att redan fattat beslut om ett(successivt) avskaffande av statsbidraget skulle fullföljas. Vadgäller möjlighet för elever på naturvetenskaplig Hnje vid att få läsa C-språk i alla tre årskurserna är detta, enligt vad jaginhämtat, inget annat än s. k. utökad studiekurs, som i princip kan erbjudasvid vilken skola som helst. Detta är således inte unikt för . Jag anser inte heller att detta är en omständighet som skulle geanledning till förslag om något ändrat ställningstagande i statsbidragsfrågan. Omstatsbidrag till vissa privata skolor i 30 (): Jag får tacka utbildningsministern för svaret, även om det varnedslående också . Nej,säger utbildningsministern, det blir inget statsbidrag vare sig till eller fill högre samskola. Det slås fast i svaretatt det inte finns någon anledning att ändra sig. Innanjag går in på de olika delarna i utbildningsministerns svar, vill jag erinra omnågra centrala uttalanden från socialdemokraterna. Statsministern har i fleraregeringsförklaringar sagt att föräldrar och elever i större utsträckning skallkunna välja skola. Även uttalanden från den senaste socialdemokrafiskakongressen går i samma riktning. Det är således bara en läpparnas bekännelsesom socialdemokraterna ägnar sig åt när de gör sådana uttalanden om valfrihet.Man säger en sak, men handlar på ett helt annat sätt.. Här finns ju annars ettutmärkt tillfälle att ge den valfrihet som man säger sig vilja ge. Eftervår senaste debatt här i kammaren om dessa skolor har länsskol-nämndensutvärdering av skolornas verksamhet presenterats. slår fast detvå skolornas unika specialiteter. Man pekar på som den enda skolamed fullt genomförd Montessoripedagogik. Statsrådet tycker emellertid inte attdet är någonting att bry sig om, trots att det i statsbidragsförordningenframhållits som ett värdefullt komplement och ett skäl för statsbidrag. Vidareavfärdar statsrådet gymnasiums initiativ med C-språk i allatre årskurserna på naturvetenskaplig linje med att vilken skola Om statsbidrag till vissa privata skolor i som helstkan införa det. Men skillnaden är ju den att det som alla skolor kan göra, detgörs på . Ingen annan gör det. Det unika med SigridRudebecks gymnasium är att det är den enda skola i som erbjuder ensådan möjlighet. Utbildningsministern berör inte heller med ett ord denunika elevvård som bedrivs vid gymnasium och som framhållssärskilt i länsskolnämndens utvärdering. Dessutom är skolan ovärderlig för deelever som behöver en speciellt trygg miljö, enligt uppgift frånintagningsnämnden i . Alla som behöver särskild omsorg placeras justvid gymnasium. Det har hänt mera sedan vår senaste debatt. Skolstyrelseni och en enig kommunstyrelse, med undantag av vpk-ledamöterna,tillstyrker att skolorna skall få statsbidrag. Litar inte utbildningsministernpå omdömet hos sina parfikamrater i ? Skall man tolka svaret så att detkvittar om de fristående skolorna följer alla de regler och uppfyller de kravsom finns uppställda i de förordningar som gäller? Socialdemokraterna tänker ialla fall inte bevilja statsbidrag. Här har vi ett unikt fillfälle att ge statsbidrag filldessa skolor i , med unika kvaliteter vilka utgör ett komplement tillGöteborgs allmänna skolor. gymnasium och uppfyller alla krav enligt förordningarna. Varför, ,kan inte dessa två skolor få statsbidrag? Anf.31 (): Det är mycket beklagligt att utbildningsministern är sånegativ till fristående skolor. Statsrådet säger i sitt svar att den Montessoriinspireradepedagogik som fillämpas vid högre samskola var känd när vidriksmötet /87 behandlade ärendet. Det är en sak. Men det nya är att sedandess har en utvärdering av dessa båda fristående skolor gjorts av enforskargrupp vid . Dess slutsats är att båda skolorna utgör ettkomplement till det allmänna skolväsendet i enlighet med flera av de kriteriersom fastställts av . Efter att ha tagit del av denna utvärdering harskolförvaltningen i tillstyrkt ansökan om fortsatt statsbidrag tilldessa båda skolor. Vidare har allmänna skolstyrelse beslutat ienlighet med skolförvaltningens förslag. Dessutom har länsskolenämnden vidbehandlingen av ärendet tillstyrkt fortsatt statsbidrag fillGöteborgs högre samskola men icke till gymnasium. Slutligenhar skolstyrelsen uttalat "att såväl som utgör ett komplement till det allmänna skolväsendet i ochuppfyller de kriterier som fastställts för att erhålla statsbidrag". Kommunstyrelsens yttrande har undertecknats av dessordförande, socialdemokraten , fillika ledamot av det socialdemokratiskapartiets styrelse. Vid omröstningen i röstade ävenkommunalrådet , en gammal fin socialdemokrat i , ochsocialnämndens ordförande, socialdemokraten , liksom övrigasocialdemokrater i kommunstyrelsen för förslaget om Betecknandeär att den ende i kommunstyrelsen som röstade mot beslutet om fortsattstatsbidrag för de båda fristående skolorna var vpk-representanten. , herr talman, har aHtså utbildningsministern i sin negativa inställningtill och gymnasium endast stöd av en kommunist iGöteborg. Börjar ändå inte utbildningsministern inse att han har hamnat snett idenna fråga?