prot · GB0990 · 1987-12-31 00:00:00 — De tycktetydligen att det var hemskt sorgligt, och därför tog de upp det som en storfråga och ställde till ett stort rabalder i . Jag tycker inte att det är fel att antyda för bankerna attdet är bra att de bidrar med donationer, men det hade varit rakare ochbetydligt mer demokratiskt tilltalande om dessa medel hade tagits utskattevägen. Då hade många av de problem som är uppe till debatt i samband meddetta betänkande kunnat lösas. 75 (): Det var mycket intressant att följa debattenmellan mina utskottskamrater. Jag beklagar bara att råkar bo ien sådan region i detta land som inte har fått den allra största utdelningen avbankmedlen - han nämnde att det rörde sig om 3 miljoner för Stockholmsområdet.Men kanske är väl tillgodosett på annat sätt, och då är faraninte så stor. Ett problem när det gäller bankmedlen var ju att det togså pass innan bankerna hade beslutat sig för fördelningen av medlentill högskolorna. Detta redovisades mycket fint i utskottet i samband medföredragningarna, och jag tror nog att UHÄ återkommer fill utskottet ochframför allt till departementet med sin redovisning angående fördelningen avbankmedlen. I detta betänkande har vi i utskottet tagit ställning tillfrågor om lokalförsörjning samt om inredning och utrustning vid högskolorna.Beträffande den statliga lokalförsörjningen är vil utskottet överens om attdet kan få ske vissa förändringar i arbetsfördelningen mellan regering ochriksdag. Detta uttrycks i ett yttrande till finansutskottet. Innebörden avförändringarna sammanfattas i punktform på s. 3 i betänkandet, och jag behöverinte upprepa dem. Dessa förändringar ger ett mer likartat bemyndigande ibeslut om investeringar såväl inom den civila statsförvaltningen som inomaffärsverken och försvarsmakten. Det betyder att medger bemyndigandetill regeringen att besluta om investering genom byggnadsarbeten upp till 50 milj. kr.per objekt eller för s. k. åtgärdsprogram upp till en sammanlagd kostnad om 50milj. Därutöver bör regeringen i sitt budgetförslag föraktuellt budgetår informera om förslag över 25 milj. kr. Utskottet går också med på att investeringar inombyggnadsstyrelsens lokalhållningsansvar fortsättningsvis skall redovisas samlatoch i form av en rullande treårsplan. Inom denna treårsplan kan regeringens åtagandepreciseras. Utskottet har också uttryckt detta i ett särskilt yttrande tillfinansutskottet som finns med som bilaga till betänkandet. Det finns en treårig investeringsplan för 1988-1991 somkräver ca 800 milj. kr. Pågående eller redan beslutade objekt kommeratt kräva ungefär hälften av utrymmet. Utskottet vill i betänkandet erinra om denprioriteringslista för byggnadsobjekt som och universitets-och högskoleämbetet upprättar tillsammans i samband med sinaanslagsframställningar. lista tar upp 28 större objekt ellerförhyrningar och motsvarar ett sammanlagt investeringsbehov om ca 1,5 miljarderkronor. Myndigheterna bedömer att åtminstone 18-19 objekt borde realiserasunder den närmaste femårsperioden. Av dessa objekt är cirka hälften dyrare än50 milj. kr. Vi tycker i utskottet att det är bekymmersamt att vissaobjekt inte finns med, och det nämner vi också i yttrandet tillfinansutskottet. Vi önskar att det fanns utrymme för ytterligare några saker.Samtidigt säger vi att det självfallet är prioriteringslistan som skall följas,om det inte uppkommer några nya omständigheter. Som alltid har det väckts mofioner om enskilda objekt, menutskottet har alltså uttryckt det så att vi anser att inte skalluttala sig för enskilda objekt, utan att prioriteringslistan normalt skallföljas. Därför avstyrker utskottet dessa motioner. Det är att observera att de tre reservationerna tillbetänkandet gäller utrustningsramarna. Precis som sade, väcktesdet en fyrpartimotion om utrustningsramarna där det påpekades att basnivåernaför de s. k. UHÄ- och FRN-ramarna inte hade räknats upp som förväntats, vilketskulle ha varit en följd av det beslut som fattades i samband med behandlingenav forskningspropositionen. Vi är i utskottsmajoriteten helt överens med defyra partier som har motionerat, och vi hemställer till regeringen att dessakostnadsramar skall räknas upp med 29 miljoner /89 ochäven fortsättningsvis. Beträffande ytterligare resurser för utrustning ihögskolorna har det alltså fogats tre reservationer till betänkandet, och dependlar mellan ett tillskott på 10 miljoner för nästa budgetår och 200 miljonerför vartdera av . Reservanterna har själva talat för sinareservationer, och de påpekar att bankmedlen inte har tillförtsgrundutbildningen utan i första hand forskningsutbildningen. De stora utrustningsbehoven finns just inomgrundutbildningen. Vi vet att de utbildningar som har utvecklats under 1970-och 1980-talen har en mera teknisk inriktning och är mera kostnadskrävande samtatt utrustningsanslagen över huvud taget behöver omsättas tidigare än vad somhar gällt beträffande utrustningar . Därför fordras detåtskilligt med medel. Ytterligare resurser utrustning i högskolan, m. m. Ytterligare resurser till utrustning i högskolan, m. m. Vi socialdemokrater i utskottet kan ge reservanterna rättså långt som att det finns stora behov av att förbättra utrustningarna. Det äralltså inte felaktiga propåer som resei-vanterna för fram. Men eftersomutrustningskostnaderna har ökat så avsevärt, krävs det som sagt större summorän fidigare för att förse högskolorna med utrustning; det vill vi alltså inteförneka. Men UHÄ har ju i sin beskrivning av utrustningsbehoven uttalat att mankommer tillbaka med närmare specificeringar inför nästa budgetårs anslagsframställning. var sympatisk och hänvisade till detstatsfinansiella läget. Han kunde alltså inte sträcka sig längre än till 10milj. i sin reservation. Jag vill då säga att jag med hänvisning till detstatsfinansiella läget måste yrka avslag på samtliga tre reservationer. Jag yrkar bifall fill utskottets hemställan. 76LARS () replik: Jag vill gärna säga att jag tycker att det ärmycket bra att vi i utbildningsutskottet rätt ofta kan träffa uppgörelser överparti- och blockgränser. Det har varit mycket bra för den verksamhet som vi iutbildningsutskottet är ansvariga för. En i sammanhanget oväsentlig och privatsynpunkt är att det ju också gör utskottsarbetet mera stimulerande för oss somsitter i utskoftet. Det måste ju ändå då och då påpekas att det förhållandetatt vi gång på gång hamnar i sådana här situationer sannolikt beror på att detsocialdemokratiska partiet internt är ganska splittrat i dessa frågor. Jagtror också att man vågar påstå att ledning iregeringskretsen för, närvarande är ganska svag. Men då är det intressant att notera att jag vid flerafillfällen, under de som jag har suttit med, har kunnat upplevahur den socialdemokratiska gruppen i utbildningsutskottet, som förefaller stånärmare verkligheten och dess vardagsproblem, i stället för att hoppas på sindepartementsledning träffar uppgörelser med oss i oppositionen. I det härfallet med UHÄ- och FRN-ramarna har det blivit en uppgörelse som kommer att hastor betydelse för forskningen och grundutbildningen i vårt land. Jag beklagar att det inte , i likhet med vad som t.ex. skedde , har varit möjUgt att i utbildningsutskottet träffa enuppgörelse över ett bredare fält. Detta behandlar vi ju inte , men vi hardelvis behandlat det i utskottet. Nackdelen med att det inte har varit möjligtatt träffa en sådan Uppgörelse kommer att märkas runt om i landet på en radinstitufioner vilka,, som flera talare redan framhållit, har skriandeutrustningsbehov som inte kommer att kunna tillgodoses; Jag beklagar alltså attsocialdemokraterna i utbildningsutskottet inte har kunnat sträcka sig längre änvad man har gjort. 77 () replik: Jag konstaterade att börjadesitt anförande med att beklaga att han hade för litet uppgifter, att man intehade fått fram tillräckligt med arbetsmaterial från departement osv. Men låtmig än en gång trösta : Våren kommer förvisso att bli het iutbildningsutskottet, och det kan tänkas att vi kommer att kunna arbeta överpartigränser- na underden del av som återstår - till fromma för högskolan och alla vårautbildningar. Om det gagnar saken, har vi inom den socialdemokrafiska gruppeninte någonting emot att träffa positiva uppgörelser. Att vi på något sätt skulle vara splittrade inom s-gruppenfår faktiskt stå för egen räkning. Om uttalarsig om sin grupp, så skall jag ta ansvar för min grupp. var ju tidigare inne på frågan ombankmiljonerna och beklagade sig över att en alltför liten del avbankmiljonerna hade hamnat i . Ser man det regionalt, och förde små högskolornas räkning, så var det ju en klar fördel att de härbankmiljonerna kom till och att de delas ut under medverkan av de banker somhar skjutit till medlen. Om man bor i en överhettad region med äldrehögskoleutbildning och med många olika alternativa linjer, tror jag att manmåste tillstå att det är väsentligt att merparten av dessa bankmiljonertillförts de regionala högskolorna. Jag hoppas att så sker också under de tvååterstående åren. Det är de mindre högskolorna som i första hand måstebyggas upp. Många tekniska utbildningar har ju tillkommit där, och de tekniskautbildningarna är dyra. Därför behöver vi utrustningsmedel. Ytterligare resurser tiU utrustning i högskolan, m. m. 78 () replik: Det är väl odiskutabelt att densocialdemoKratiska riksdagsgruppen har varit splittrad i en delhögskolefrågor. Låt mig bara nämna frågan om regionstyrelsernas vara eller intevara. Det finns också ibland en splittring mellan de socialdemokrater iriksdagen som arbetar med utbildningsfrågor och regeringen - det framgår ju avdet betänkande vi just nu diskuterar. Men för verksamhetens skull är det som sagt en stor fördelatt den socialdemokratiska gruppen i utbildningsutskottet ibland är beredd attmedverka till konstruktiva uppgörelser. Får jag sedan bara för klarhetsvinnande säga att när jag talade om i mitt första anförande,så var det bara som illustration till en tes, nämligen att bankmiljonernaförvärrar ett balansproblem. I har vi, förutom Stockholmsuniversitet, bl. Tekniska högskolan och . Det var medfördelningen bland de tre högskoleenheterna som jag ville illustrera att denhögskola som har en särskild inriktning mot humaniora har missgynnats. Dettabalansproblem, och det balansproblem som berör fördelningen till forskning ochgrundutbildning, har förvärrats genom bankmiljonerna. Det är därför som vimenar att statsmakterna behöver tillskjuta ytterligare medel för att motverkadessa balansproblerii. 79BARBRO () replik: Vi är helt överens om att vi inte skall ha enomodern högskola i - vare sig i eller någon annanstaris. Deungdomar som har gått fyra eller i högskolan skall inte sedan behövakonstatera att de har arbetat vid i det närmaste antikt utrustadeutbildningsplatser. De skall, när de kommer ut från högskolan, vara "fitfor fight" och kunna arbeta med modern apparatur. Ytterligare resurser till utrustning i högskolan, m. rn. Men som jag sade har vi ett större problembeträffande utrustningskostnaderna , eftersom det är kortareomsättningstid för mycket av den utrustning som finns. Senast eller i gårfick vi ju ett brev från en rad rektorer vid högskolor där man harsystemvetenskaplig utbildning. I brevet framhålls att här behövs det snabbtnya, moderna hjälpmedel. Vi vet att utrustningen främst inom datorsektorn kan bliomodern än , och det kostar pengar. Vi har faktiskt dokumenteratatt det enbart inom kemistutbildningen skulle behövas en utrustningsvolym av 25milj. De kemiska linjerna hör till de allra mest kostnadskrävandeförutom de systemvetenskapliga utbildningarna. Vi satsar också i enighet på att få fler tekniskautbildningar och på att vidga förutsättningarna för dessa. Vi tror att mycketav välfärdsutvecklingen måste bygga på att vi utvecklar vår teknikbåde i större och mindre skala. 80BIRGER HAGÅRD (m): Samtliga mina ärade utskottskolleger har rätti åtminstone ett avseende, nämligen när de påtalar de brister som finns vadgäller utrustningen vid våra universitet och högskolor. Därför var det rättglädjande när vi vid förra i samband med behandlingen av denforskningspolitiska proposifionen kunde göra en höjning av anslaget. Till dettakom det som på sina håll uppfattades som rena , nämligen de dubiösabankmiljoner som har debatterats här . För moderata samlingspartiets vidkommande bortsåg vi heltoch hållet från de löften som då hade utställts men ingalunda infriats när detgällde dessa bankmiljoner och ville alltså på den vanliga reguljära vägen anslåökade medel för utrustningen. Sedan är det klart att vi får acceptera att dessabankmedel nu finns i omlopp, och de har naturligtvis förbättrat den svårasituationen för våra högskolor. Det är naturligtvis inte så som ville göragällande att bankerna mer eller mindre slumpmässigt skulle ha avgjort var dessapengar skulle hamna. I själva verket har man ganska ingående följt derekommendationer som har kommit från FRN och UHÄ. Det finns kanske anledningatt för framtiden låta UHÄ, FRN och ochhögskolor närmare analysera och se efter var pengarna har hamnat. Dessutom ärjag övertygad om att det kommer att behövas ytterligare åtgärder. Det är också positivt att vi kunde ge regeringenen välbehövlig bakläxa vad gällde tolkningen av UHÄ-ramen, som har påtalatsockså av mina kolleger. Man kan emellertid konstatera, , att detinte skall ske en hemställan från fill regeringen, utan det ärriksdagen som anvisar dessa extra pengar. Det är ändå som alltfort ärbeslutande när det gäller medlen. vill jag erinra om det särskilda yttrande som vimoderater har avgivit till detta betänkande. Det är intressant därför att detvisar att samtliga oppositionspartier är överens om att bevilja mera medel tillutrustning vid universitet och högskolor. vill öka på med 10 milj.kr., vill öka med 50 milj. kr och vpk är mycket generöst - där har man200 milj. kr. att kommamed, och vad mera är, man vill göra det . Dessutom vill vimoderater öka på anslaget med 30 milj. kr. Av budgettekniska skäl återfinnsemellertid allt detta på ett annat anslag, och det är i den proposifion som harframlagts och som gäller Bergslagen och norra inland. Där vill vi ta30 milj. kr. av de 80,5 milj. kr. som är mycket dåligt eller icke allspreciserade på utbildningssidan i propositionen. Det finns alltså en möjlighet också för ,som ömmade för de små och medelstora högskolorna - det är deras utrustning vi iförsta hand ser till - att ansluta sig till vårt förslag och se till attreservationen går igenom när det blir aktuellt. Då kommer vi att få enmöjlighet att i annat sammanhang förse högskolorna och universiteten med envälbehövlig utrustning. Ytterligare resurser tid utrustning i högskolan, m. m. 81 BO (vpk) replik: Det är tråkigt att av s. k.budgettekniska skäl inte kunde samla sig till något slags linje när det gällerdet här betänkandet, så att vi skulle ha kunnat få igenom ökade anslagtill högskolans utrustning. Det beklagar jag. säger sedan att bankerna inte slumpmässigthar släppt iväg de pengar som de donerat, och det är helt klart att de inte görså. Det är just det jag har sagt: att bankerna självfallet utgår från vad somär intressant för näringslivet. Det kan i och för sig vara vikfigt, men jagtycker att vi har ett större intresse, nämligen att få en mera övergripandebedömning utifrån demokratiska utgångspunkter och med hänsyn till hur vi här iriksdagen vill se resurserna för den högre utbildningen fördelade. Därför hadedet varit bättre om man hade kunnat få ut pengarna på ett annat sätt. 82 () replik: kan vara övertygad om att såväl FRNoch UHÄ som och högskolor har rätt god kompetens.I dessa organ sitter också företrädare för , och de har alltså eninsyn över hur medlen fördelas och hur de bör fördelas. Det är ju ettfrivilligt åtagande från bankernas sida. Man kan naturligtvis beklaga att vi av budgettekniska skälinte nu kan lösa frågan om utrustningsanslag. Det hänger samman med att vi intehar den guldgruva som vpk tycker sig ha upptäckt någonstans, ur vilken man kanösa miljonerna, utan vi är tvingade att göra prioriteringar och dra in påsådant som vi inte anser vara tillräckligt motiverat, för att i stället anvisapengar dit där de är bättre motiverade. Det är vad vi vill göra i dettasammanhang. kan läsa igenompropositionen och också han finna att det framläggs dåligt preciserade förslagfrån regeringen, och då kanske han blir benägen att se till att pengarna hamnardär de bättre behövs, i detta fall till utrustning vid de små och medelstorahögskolorna. 83 BOHAMMAR (vpk) replik: Låt mig då i gengäld rekommendera BirgerHagård att läsa dechargebetänkande från . Därfinns många intressanta saker just vad gäller bankdonationen. säger att det var ett frivilligt åtagande från bankerna. Ytterligare resurser tiU utrustning i högskolan, m.m. Hagårdskall diskutera den frågan med , som härjade enormt ikonstitutionsutskottet och tyckte att bankerna hade varit utsatta för utpressning.Han ville på allt sätt pressa regeringen på ett besked om huruvida bankernasberedvillighet att göra donationen verkligen var frivillig. Vidare tycker jag att också i sammabetänkande mycket noggrant skall läsa vad bankdirektörerna sade ikonstitutionsutskottet. Det var direktörerna för alla de stora affärsbankerna,S-E-Banken, och andra. Det framgick mycket klart att ett villkorsom de ställde för donationen och sitt agerande framöver var att de skulle varamed om att bestämma hur pengarna skulle användas. Jag vill verkligenrekommendera till den läsningen. Då kan han få en mera nyanseradsyn på frågan om donationsmedlen. 84 () replik: Jag trodde att med sin storapolitiska erfarenhet kunde höra hur citationstecknen susade kring ordetfrivillig. 85 (): Här har förts en debatt om resurserna fillutrustningen av högskolan. Det har refererats till överläggningar som har sketti utbildningsutskottet. Eftersom jag inte har närmare kännedom om vad som därhar skett, kan jag inte ge mig in i debatten om fördelningen av resurserna, ochskall inte göra det heller. Men jag vill ändå här markera att vi från centernsjälvfallet inte är ointresserade av resurstilldelningen till utbildningsområdet. Från ser vi bristen på medel som ett av de störrekvalitetsproblemen inom högskolan. Det är helt klart att de s. k. bankmedlenhar inneburit förbättringar för forskningen, medan problemen kvarstår förgrundutbildningen, som av skattetekniska skäl inte annat än marginellt harfått del av den satsningen. Med hänvisning till de stora behov som finns inomgrundutbildningen anser vi från att den s. k. UHÄ-ramen skallförstärkas med 70 milj. kr. utöver den basnivå som föregående riksmöteförordade. UHÄ-ramen skulle därmed uppgå till totalt 253 milj. kr. för denärmaste budgetåren, 1988/89, 1989/90 och 1990/91. Det beräknas medföra ettökat medelsbehov om 50 milj. kr. utöver de tidigare beräknade 29 miljonerna förbudgetår 1988/89, dys. totalt 79 milj. kr. utöver regeringens förslag. förslag är närmare motiverat och utvecklat ireservation nr 2 av och . Jag anser detyäsentligt att även kammaren får ta ställning till centerns.förslag när detgäller den här resursfördelningen. Därför, herr talman, ber jag att få yrkabifall till reservation nr 2 och i övrigt till utbildningsutskottetshemställan. Överläggningen i detta ärende var härmed avslutad. (Beslut fattades efter debatten om bostadsutskottetsbetänkande 9.) Kammaren övergick till att debattera bostadsutskottetsbetänkande 8 om anslag till lantmäteriet och . Anf.86 (): Så sent som hade vi en lång ochganska het debatt här i kammaren om lokaliseringen av det nya plan- ochbostadsverket. Även om alla sakskäl talade för en lokalisering till Gävlebeslutade en majoritet av socialdemokrater och centerpartister att verketskulle förläggas fill . Konstitufionsutskottethade i går en hearing om handläggningen av detta ärende. Där framkom en hel delpikanta detaljer som visar att det mer eller mindre var en slump att justKarlskrona blev lokaliseringsort. Men jag skall inte nu ta upp tiden med attnärmare diskutera den frågan. behandlar vi ännu ett ärende där och står mot varandra.Regeringen föreslår i budgetpropositionen att en sektion för framställning avkartor vid lantmäteriverket i av regionalpolitiska skäl skall flyttastill . Där skall man bygga upp en helt ny produktionsenhet, somskall förse med kartor. Förslagetinnebär att 20-25 personer - främst då karttekniker - blir övertaliga i ,som motsvarande arbetskraft skall utbildas och anställas iKarlskrona. Avancerad utrustning måste införskaffas i , utrustningsom finns i . Den övertaliga personalen i är dock lovadutbildning och fortsatt anställning vid lantmäteriverket. Heladenna bakvända regionalpolitik kommer att kosta skattebetalarna rninst 20miljoner, även om årets medelsbehov stannar vid 7,5 miljoner i ett förstaskede. Somledamot av lantmäteriverkets styrelse hade jag tillfälle att protestera motdetta unika förslag . Jag avlämnade också en skriftligreservation, som finns i styrelsens protokoll från det aktuella sammanträdet.Även personalorganisafionernas representanter i styrelsen reserverade sig motförslaget, efter det att formella MBL-förhandlingar hade hållits. Detfinns verkligen starka skäl för att avvisa det nu framlagda förslaget. Detinnebär ett oerhört slöseri med stafiiga medel, men även ett slöseri medkvalificerad personal, och det innebär dessutom en fullständigt bakvändregionalpolitik. Jag skall något belysa denna senare aspekt. Gävleborgslän är näst efter det hårdast drabbade länet i landet när det gällerantalet arbetslösa. Utflyttningen från länet har iinder en lång följd av årvarit mycket stor. Speciellt svårt har det varit för kvinnor att få lämpligajobb. Detär givetvis bekymmersamt för ett län att under en lång följd av år få vidkännasförändringar i negativ riktning. Utvecklingen påverkar möjligheten att t. ex.behålla service av skilda slag. Yngre länsbor försvinner i allt större skaror. Statensuppgift är i första hand att skapa goda allmänna betingelser för näringslivet.Men därutöver måste staten också ta ansvaret när allvarliga problem uppstår. Detvar därför med stor besvikelse som vi kunde konstatera att varkenBergslagspaketet eller stödet till inland innehöll något förGävleborgs läri. Vårt län gick också miste om nya plan- och bostadsverket. ,Anslag tiUlantmäteriet och centralnämnden förfastighetsdata Anslag till lantmäteriet och centralnämnden förfastighetsdata som jaginledningsvis berörde, liksom om centrala datafunktion, trots attmycket talade för båda dessa enheters lokalisering till länet. Eftersom länet har låg utbildningsnivå jämfört med landeti övrigt, måste kraftfulla satsningar göras på utbildningsområdet. Därför krävsatt en utbyggnad görs av de tekniska och ekonomiska utbildningarna vidhögskolan i och att medel anslås för att fullföljaförsöksverksamhet med högskoleutbildningar i . Även på detta område har den nuvarande regeringen visat entotal okänsUghet för länet. I budgetpropositionen föreslog regeringen attlärarutbildningen i helt skulle läggas ned. Efter motioner från bl. a.moderata samlingspartiet har utbildningsutskottet räddat utbildningen avlåg- och mellanstadielärare i . Jag utgår då ifrån att kommeratt bifalla utbildningsutskottets hemställan i det ärendet. Mot denna bakgrund skall man se regeringens förslag att nuflytta ett antal arbetstillfällen från lantmäteriverket i Gävle.Regeringspartiets handlande mot har verkligen väckt stor ilskaoch opposition inom alla läger, och jag förutsätter att min och minamedmotionärers reservation i bostadsutskottets betänkande vinner anslutningfrån åtminstone hela länsbänken. Dessutom undrar jag hur övriga ledamöter från , vpkoch socialdemokraterna skall kunna förklara ett stöd för regeringens förslag iden här frågan. Alla måste ju inse risken av att vi får nya liknande krav omdellokaliseringar av redan utlokaliserade verk. Nästa gång är det kanskevägverket eller trafiksäkerhetsverket i , i ,lantbruksstyrelsen i eller något annat landsortsverk som skall splittras. Den formen av regionalpolifik måste vi till varje prisförhindra. Den svenska regionalpolitikens trovärdighet är redan skamfilad,liksom statens rykte som arbetsgivare.