prot · GB09126 · 1987-12-31 00:00:00 — Det vore därför av intresse att få bekräftat om det är enkursändring på gång hos socialdemokraterna. kvarstår vad har uttalat,nämligen ätt de stafiiga företagen skall drivas på exakt samma villkor sommotsvarande privata företag. Det skulle också vara bättre att ha andra, merkompeterita ägare. Del visar PKbanksaffären mycket eftertryckligt. 66 () replik: Jag skaU inte som citera mig själv utananvända årets argument i den här debatten. sade att den statliga företagssektorn går bra och att de statligaföretagen inte är något att skämmas för. Ja, det är klart. Det har råtthögkonjunktur . Dessutom medverkade vi , mellan 1976och 1982, till att rekonstruera många av de statliga företagen som annarskanske inte skulle ha funnits - , , gamla NJA, . DetRune sade om att de statliga företagen nu går bra tolkar jag som eneloge till och den icke sociaUstiska regeringens arbete. Jag beratt få tacka för berömmet och skall föra det vidare till . Frågankvarstår: Varför motsätter sig socialdemokraterna ett spritt ägande? Varförmotsätter sig att de anställda skall få bU delägare i företagensom de arbetar i? Ärsocialdemokraterna för ett decentraliserat ägande eller är de för ettkoncentrerat ägande? Jag tolkar hårda försvar för ett fortsattStatUgt ägande, en statlig maktkoncentration, som att socialdemokraterna stårför koncentrerat ägande och styrning av vissa delar av svenskt näringsliv. Jagtycker att det är allvarligt, därför att då gör sig ochsocialdemokraterna skyldiga till att ha en mycket konservativ syn på ägandetoch näringslivet. Anf.67 () replik: Jag bad att deklarera vad det är som är dåUgt i privatföretagande och vad de statliga företagen riskerar om de skulle bliprivatiserade. Jag fick två argument. Detena var att det är ordning och reda i statliga företag. Menar påfullt allvar att det inte råder någon ordning och reda i privata företag? Detandra argumentet var att man skall bygga upp samhällets ägarkompetens. Jag vetinte vad menar med det. Finns det inte en stor ägarkompetens iSverige? Att bygga upp samhällets ägarkompetens, är det att lära upp poUfikertill företagsledare eller vad är det? Jag måste än en gång fråga om menaratt den statliga maktkoncentrationen måste finnas såsom en motvikt fill privatamaktbildningar. När det inte finns något inflytande i det statUgaföretagandet, är det verkligen den formen av företagande som man skall ha, därman får ett inflytande därför att man får ett delägande? Är den statligamaktkoncentrafionen verkligen en bra motvikt? 68 ()replik: Vad Per sade tyder jag så att när omstruktureringarsker genom samhällets försorg, då skall skattebetalarna stå för fiolerna. Jagsade att de statliga företagen skall drivas på samma sätt som de privata. Detstår vi fortfarande fast vid. Men se på vad som skedde under den borgerligaregeringsperioden, när vi förlorade 40 000 arbetstillfällen inom industrin, ochvad som har skett sedan! Det är ju de statliga insatserna som har gjort att i stort settsamfliga dessa företag nu är lönsamma. ger centerparfiet äran av vad som skett, men det finns det 25 maj1988 ju inget fog för. Det finns många skräckexempel på vad som skedde när deborgerliga regerade - jag behöver bara påminna om försäljningen av . Närjag pratar om att samhällets ägarkompetens måste förstärkas, , ärdet som ett svar främst fill . Han menar, och det sade ocksåPer , att samhället måste ha kompetens att gå in när de privataföretagen får problem. Stålsidan är bara ett exempel påatt vi har klarat det. Men då bör också samhället behålla den kompetensen. Ånen gång: I har vi inte en stor andel statlig verksamhet utan tvärtom,om man gör en internafionell jämförelse. Förste vice talmannen anmälde att Per Westerbergoch anhållit att till protokollet få antecknat att de inte ägderätt fill ytterligare repliker. Anf.69 (vpk): Det betänkande som behandlas har i grunden en omfattande principiellräckvidd. En del statsföretag som , folkparfiet och villsälja ut har gamla anor. markinnehav är i stor utsträckning denrestmark som blev kvar efter det att jordbruks- och nybyggarkolonisternasmarkbehov styckats ut och skattelagts under privat ägo. Andra delar av denstatliga företagssektorn är av mycket färskt datum. De senare är ofta företagsom övertagits i skeden av nedläggningshot men bedömts kunna drivas vidareefter insatser där de filiförts kapital, kunnande, marknadsföring ochteknikutveckling. Deborgerliga partiernas alltmer samordnade offensiv för att sälja ut de statligaföretagen bygger uppenbarligen på tre huvudprinciper för borgerligtnäringspolifiskl handlande och borgerlig ideologi. Påståendenom ineffektivitet och konkurrens på olika villkor som gör statligt företagandeolämpligt är en bit i denna offensiv. Ettannat skäl som åberopas är statsfinansiella vinster med att sälja ut realvärdenoch minska statens skuldsättning. Manförsöker också att göra troligt att en sådan utförsäljning skulle medföra ettbredare folkligt ägande genom börsintrodukfioner och genom utarbetande och avriksdagen beslutade försäljningsplaner. Samfidigtpågår ju en enorm kapitalistisk koncentrationsprocess med en fusions- ochuppköpsvolym utan tidigare motstycke. Och märk väl; Det är de stora industri-och finansjättarna som i huvudsak står för denna kapital- ochmaktkoncentration. Vad talar egentligen för att småsparare och anställda skullebli dominerande ägare i de företag som skulle utbjudas, om tilläventyrs skulle förverkUga borgarpartiernas storvulna reaUsationsplaner i frågaom statliga företag? Naturiigtvisfinns det en annan, mycket krassare förklaring fill den blågrönblå offensiven. Genom fackförbundens knäfall för regeringens diktat om återhållsamhet i lönekraven och devalveringar, vilkas kostnader betalats 69 av dearbetande genom sänkta reallöner, har utsugningen skärpts och enorma vinsterskapats inom industriproduktion och spekulation. Denna vinstanhopning söker nuefter lönsamma placeringsobjekt, vidgat ägande och nya marknader för sinexpansion. Det är mot den bakgrunden man skall bedöma de energiska insatser somnu görs för aft övertyga om att vi bör fatta beslut om att sälja -ja, t. o- m. att vi bör utveckla en långsiktig plan för dessa försäljningar. Så fill tankegångarna pm nödvändigheten att göra dessaförsäljningar för att minska statens skuldsättning. Qm det skall finnas någrafaktiska vinstmöjligheter för staten med en sådan försäljning, måste man vetaatt räntan överstiger realvärdestegringen på fastigheter, mark och industriersom man planerar att sälja. Om så inte är fallet, uppstår faktiska förlustervid sådana försäljningar. Statens förmögenhet skulle minskas och därmedytterligare resurser överföras från arbete fill kapital. Därefter till dempkratifrågan - detta att privat ägandeskulle öka inslaget av makt för de anställda. Man vet ju när det gällerbörsbolag hur aktiebolagslagens bestämmelser om A- och B-aktier fungerar ochhur de olika röstvärdena fördelas. Man vet visserligen att en bolagsstämma haren viss makt över ett enskilt företag, men kan man ändå inte erkänna att denkontroll av de stafiiga företagen som kan utövas genom politiskainstanser-riksdag och regering - är en mycket mer demokratisk kontroll än densom finns i aktiebolagen? Självfallet är vi i kommunisterna mycketbestämda motståndare till utförsäljning av statliga industrier ellerkreditinstitut. Vi avvisar varje tanke på försäljning av domänverkets företageller skogsmark. Jag yrkar avslag på.samtUga reservationer ochbifall till näringsutskottets hemställan i betänkande 1987/88:35. 70 (): Det är infe ofta jag debatterar med PaulLestander i eller begär replik på hans anföranden, men jag tycker atthan inbjuder till det i del här sammanhanget.. framställer privatägande närmast som en fara för demokratin och det statliga ägandet som såviktigt ur demokratisk synpunkt. Jag vill fråga honom, eftersom han harerfarenhet av privat egendomsägande och enfreprenörskap, om han uppfattar sigsjälv som en fara för demokrafin. 71PAUL LESTANDER (vpk): Det bjuder mig emot att diskutera minprivatekonomi och mina privata affärer från talarstol, men deuppenbart felaktiga, för aft inte säga lögnaktiga, påståenden som Per-OlaEriksson gjorde måste ändå bemötas. Jag är anställd hos Mo och som skogsarbetare och ärsåledes inte entreprenör. Jag är medlem i ,skogsarbetarnas fackliga organisation, där man över huvud taget inte tar inentreprenörer utan endast anställda med den rättsställning sådana har. Atl jagsedan råkar ha ett hus alt bo i och kanske något mer än det innebär ju inte alljag har någon erfarenhet av aktiebolags skötsel, men jag vet hur ett aktiebolag fungeraräven om jag aldrig varit delägare i något sådant. Detta får vara mitt Prot.1987/88:126 svar till . Naturligtvis finns det brister idet statliga ägandet. De statliga företagen Statti£a företas borde mycketmera än vara offensiva spjutspetsar inom sina branscher. Men varje gång vi i vpk lägger fram förslag i den riktningen slårsamtliga andra partier här i bakul och försöker alt förhindra allasådana lösningar. 72 (): Jag skall inte diskutera . Jag talade inte heller om den, utan jag kommenterade hans syn påägandet ur demokratisk synpunkt, eftersom han i sitt anförande antydde att enprivatisering av näringslivet skulle ha också en icke-demokratisk aspekt. Detvar mot den bakgrunden jag ställde frågan. Jag har nämligen kunnat läsa ijordregistret, och av den anledningen visste jag att harerfarenhet av privat ägande. Jag har aldrig uppfattat att harvarit odemokratisk i den egenskapen. Därför måste jag fråga: Varför skulle då andra människorvara det? Varför skulle exempelvis en sådan åtgärd som att, vilket vi från centerpartietvill göra, ge dem som arbetar i domänverket möjUghet att köpa skogsmarkuppfattas som ett odemokratiskt inslag? Det är väl i allra högsta grad endemokratisk väg att låta fler bli delakfiga i ägandet av jord och skog i dethär landet, icke bara ett fåtal? 73 (vpk): I fråga om demokrati och ägande sade ju redanKarl på sin fid att det som avgör om man berikar sig på någon annansarbete eller inte är om man har anställda. Eftersom kallademig entreprenör men inte återkommit med det påståendet, som uppenbarligen varfelaktigt, vill jag bara säga: Jag har inte berikat mig på andras arbete.Därför har jag ingen personlig erfarenhet av ett odemokratiskt ägande. När man tar upp denna aspekt, är det väl ytterst en frågaom vilken funktion som en bolagsledning har. Är det, jämfört med ett statligtföretag, med och regeringen som kontrollmyndigheter, merademokrafiska beslut, mera folkliga beslut som fattas av några få dominerandestoraktieägare i en bolagsstämma eller av styrelsen i detta bolag än dem somfattas i den folkligt kontrollerade företagsamheten? 74 (): Jag skall inte som gå tillbakatill . Jag tycker infe vi behöver gå så långt tillbaka i historienutan kan stanna i nutiden. PaulLestander sade atl han inte hade berikat sig på någon annan. manbehöver kanske inte berika sig på någon annan. som bor ivåra glesbygder skulle få möjlighet att bli delägare i jord- och skogsmark,behöver inte detta innebära att de berikar sig på någon annan. EftersomPaul Lestander inte har berikat sig på någon annan, behöver han ju 71 hellerinte misstänka att de andra som vill köpa jord- och skogsmark skall Handelslager av värdepapper i fondkommissionsrörelse göra det.Låt då alla de andra bli lika jämställda och fromma som ! 75 (vpk): Min fromhet kan mycket starkt diskuteras. Jagär verkligen inte troende, vilket jag ibland möjligen kan misstänka Per-QlaEriksson för att vara. När det gäller domänverkets markinnehav är det ett käntfaktum alt man i de norra områdena länge haft ett överuttag av skog. Förutomdetta har man fört en mycket intensiv skogsvårdspolitik. Förutsättningen föratt kunna öka de arbetsintensiva insatserna på domänverkets mark, alltså attflera skulle få jobb, är ju att man kan ta ut större uttagsmängder eller atfman kan bedöma att en köpare skulle ha resurser att öka skogsvårdsinsatsenutöver vad domänverket ser som möjligt. Jag bedömer inte detta som realistiskt. Jag tror över huvud tagel inte att kraven på köp avskogsmark kommer från skogsarbetare. Jag vet t. ex. atf domänverkefspersonalklubb i har tagit mycket bestämt avstånd från en försäljningav skogsmark från domänverket men däremot ställer upp på markbyten. Jag vet attsamma ställning har intagits av min egen fackförening i . Jag harinte hört några organiserade framstötar från skogsarbetare eller frånskogsarbetarnas fack för en sådan här verksamhet. Därför tror jag att det ärhelt andra grupper som möjligen vill köpa domänverkels mark. Från vpk:s sida är vår inställning i denna fråga heltklar: Vi avvisar helt tanken på en utförsäljning av domänverkets skogsmark. Överläggningen i detta ärende var härmed avslutad. (Beslut fattades efter debatten om skatteutskottetsbetänkande 41.) Kammaren övergick lill atldebattera näringsutskottets betänkande 33 om handelslager av värdepapper ifondkommissionsrörelse. Handelslagerav värdepapper i fondkommissionsrörelse 76PER (): Delta betänkande berör handelslager avvärdepapper i fondkommissionsrörelse. Regeringen har lämnat ett förslag om atlfondkom-missionärer och banker skulle få utöka handelslagret från 50 till 100milj. Reservanterna - moderater och folkpartister - vill alt man i ställetskall få gå upp ända lill 200 milj. kr. Orsaken till reservanternas åsikt är atlfondkommissionärer och banker har svårigheter att upprätthålla sinmarknadsfunktion, i synnerhet som märket maker, för atl underlätta marknadensagerande, när man inte får ha tillräckliga värdepapperslager. Vi menar atlvärdepapperslagret i första hand skall gå tillbaka till banksäkerhefskraven ochtill hur stor fondkommissionä-ren är, inte till egentliga lagervärdesgränser iabsoluta tal, i kronor och ören. Vi ser detta förslag som ett provisorium. Vitycker att utvecklingen har kört över nuvarande storlek på lager avvärdepapper. förslag otillräckligt, även i avvaktan på en definitivlagstiftning på området. Vi reservanter menar att marknaden skulle må bra av störrevärdepapperslager i märket maker-funktionen och att det skulle få dennuvarande värdepappersmarknaden att fungera bättre. Vi har svårt att se någrabärande skäl för att vägra marknaden att få öka sina värdepapperslager upp till200 milj. kr., som man har begärt. Med detta, fru talman, ber jag att få yrka bifall tillreservafionen i betänkandet. Handelslager av värdepapper i fondkommissionsrörelse 77 (): Regeringens förslag om 100 milj. kr. somhögsta gräns för handelslager i fondkommissionsrörelse har lagts fram efterrekommendafion eller tillstyrkan av fullmäktige i riksbank,bankinspektionen och kreditmarknadskommittén. Det är ett provisoriskt förslag i avvaktan på utredningarsom bedrivs av kreditmarknadskommittén och , ochutskottets majoritet finner mot denna bakgrund att det är ett väl avvägtförslag och tillstyrker därför i sitt utlåtande proposifionen. Jag ber att få yrka bifall till utskottetshemställan och avslag på reservationen. 78 PER (): När nämner ett antal remissinstanserglömmer han dem som berörs av förslaget i första hand, nämligen fondkommissionäreroch banker. Det är de som med hänvisning fill just märket maker-funktionen ochen fungerande marknad har begärt att få öka handelslagren till 200 milj. kr. Vitycker som sagt inte att det finns några bärande skäl att motsätta sig detta. 79 (): Det är ju så, Per , att förslagethar fillstyrkts av kreditmarknadskommittén, en av de utredningar som har fillupgift att utreda den här frågan. Jag har för vana, och utskottets majoritetanser sig också ha för vana, att lyssna till dem som har i uppdrag attverkställa ett sådant utredningsarbete snarare än till de berörda parterna. Motden bakgrunden vidhåller jag yrkandet om bifall till utskottets hemställan. 80 PER (): Från vårt håll har vi den motsattauppfattningen: finns det inte några bärande skäl som talar emot att tillgodosemarknadens krav, så försöker vi också agera efter dessa krav. Överläggningen i detta ärende var härmed avslutad. (Beslutfattades efter debatten om skatteutskottets betänkande 41.) Kammaren övergick till att debatterakonstitutionsutskottets betänkande 33 om ändringar i regeringsformen ochtryckfrihetsförordningen. Anf.81 HANS NYHAGE (m): Regeringen har i proposition 1987/88:32 föreslagit en ändring iregeringsformen, som innebär att omyndigförklaring bortfaller som rösträtts-och valbarhetshinder vid riksdagsval. Bakgrunden härtiU är de förslag somregeringen har lagt fram i proposition 1987/88:124 om god man och förvaltare, ivilken föreslås att insfitutet omyndigförklaring avskaffas och ersätts med ettnytt insfitut, kallat förvaltarskap. Iförsta hand skall liksom hitfills även framledes god man utses för denhjälpbehövandé. I vissa speciella fall anses emellertid detta inte varatillräckligt, och i sådana fall skall förvaltare förordnas. Detta skall gällanär den hjälpbehövandé på grund av sjukdom eller hämmad förståndsutvecklingsaknar förmåga att vårda sig själv och sköta egna angelägenheter. Vederbörandeförlorar således rådigheten över det som omfattas av förvaltaruppdra-get menfår behålla sin rösträtt vid allrnänna val; Ettflertal remissinstanser har ställt sig krifiska till förslaget beträffanderösträtten. Så framhåller exempelvis att det här är fråga om engrupp människor som ofta är drabbade av svåra psykiska störningar och därmedsärskilt utsatta för obehörig påverkan. Kammarrätteni uttalar i sammanhanget följande: "Kammarrätten anser attförslaget i den delen ger anledning fill invändningar av principiell natur. Detkan sålunda hävdas att en ordning som innebär att personer, som till följd avpsykisk ohälsa eller dylikt saknar förmåga till eget rafionellt tänkande ochhandlande, inte bör ha rätt delta i fria val av det slag, som utgör grundvalenför vår politiska demokrafi." Vimoderater anser att den kritik från tunga remissinstanser som jag här redovisathar starkt fog för sig. Det finns därfill anledning att uppmärksamma att denföreslagna ordningen med obegränsad rösträtt avviker från vad som gäller iflertalet andra länder, där man således låter omyndigförklaring ellermotsvarande beslut följas av förlust av rösträtten. Vianser alltså att det också finns behov av att från rösträtt kunnautestänga personer som uppenbarligen saknar förmåga att genomföra en röstningpå ett meningsfullt sätt. Därmed har vi emellertid inte sagt att den nuvarandedirekta kopplingen mellan omyndigförklaring och rösträtt skall bibehållas. Vimenar att det måste finnas regler som gör det möjligt aft i enskilda fallfrånta en person rösträtten. En sådan ordning finns bl. a. i och Norgeoch bör kunna tillämpas även i . Det bör ankomma på allmän domstol,att isamband med förordnande av förvaltare också pröva om den spm får förvaltareskall behålla sin rösträtt eller ej. Konstitutionsutskottetsmajoritet har i betänkande 33 anslufit sig tiU regeringens förslag, och vimoderater har reserverat oss i enlighet med vad jag här har redovisat. Iutskottsbetänkandet behandlas också frågan om vissa ändringar itryckfrihetsförordningen rörande behörighet atf vara ansvarig utgivare avperiodisk skrift samt juryman i tryckfrihetsmål. Helt kort vill jag framhållaatf utskottet här enhälligt uttalar att den som har förvaltare ej får innehanågot av de angivna uppdragen. Kraven på omdömesgillhet, självständighet och rättrådighetanses i dessa sammanhang ej uppfyllas av den som har förvaltare. På vår högstamedborgerliga rätt, däremot, nämligen utövande av rösträtten, ställerutskottsmajoriteten inte motsvarande höga krav, vUket jag härmed tillåter migkonstatera. Med det anförda yrkar jag bifall till denmoderata reservafionen. Ändring i lagen om allmän energiskatt, m. m. 82 (): Det förhåller sig på det sättet att sakutskotti dessa frågor är lagutskottet. har också fått den proposifion somberör, själva huvudfrågorna här. Av lagutskottets yttrande tillkonstitufionsutskottet framgår atf man där behandlar propositionen om god manoch förvaltare. I proposifionen föreslås, som Hans Nyhage var inne på, attinsfitutet omyndigförklaring avskaffas. I yttrandet till konstitutionsutskottetmeddelar lagutskottet att utskottet kommer att redovisa resultatet av sinberedning . Då får vi ta sakdebatten i dessa frågor. uppgesredan nu att utskottei i huvudsak ställer sig bakom förslagen.Konstitutionsutskottet är berett att stödja detta ställningstagande genom attlåta nu i en första omgång ta ställning till propositionen 32, som aktualiserarändringar i regeringsformen och tryckfrihetsförordningen. Därmed har vi alltsåmöjlighet atf promulgera detta efter valet. Därmed öppnar man möjligheter attgenomföra den här reformen. Alla partier i och i lagutskottetutom stödjer det ställningstagande som redovisas i föreliggandebetänkande. Nyss har Hans Nyhage redogjort för den enda punkt där våra meningargår isär. Vi i utskottsmajoritetén tycker inte att domstol skall tillerkännasrätt att beröva medborgare som står under förvaltarskap rösträtt. Vi motsätteross därför den moderata reservationen. I övrigt vill jag hänvisa tiU att närdet gäller tryckfrihetsförordningen följer vi lagutskottets förslag. Detinnebär i fråga om tryckfrihetsförordningen att den som har förvaltare enligtde regler som det här är fråga om inte skall kunna utses till ansvarigeutgivare för tidning eller kunna bli juryman i tryckfrihetsprocess. Därmedyrkar jag bifall fill utskottets hemställan. Överläggningen i detta ärende var härmed avslutad. (Beslut fattades efter debatten om skatteutskottetsbetänkande 41.) Kammaren övergick till attdebattera skatteutskottets betänkande 36 om ändring i lagen om allmänenergiskatt, m. m. Ändringi lagen om allmän energiskatt, m. m. 83MARIANNE (): Systemet med återbetalning av energiskatt kantyckas vara bra ur energipolitisk synpunkt. Det är klart att man skall utnyttjaden el som ändå finns från vattenkraft och kärnkraft. Det måste ju vara dumtatt bara låta den gå fill spillo. Ändring i lagen om allmän energiskatt, m. rn. Men skattefriheten för el som utnyttjas i avkopplingsbaraelpannor är också en följd av att den nuvarande elproduktionsapparatendimensionerats för elanvändningnivåer långt över vad det faktiskt funnits behovav. Detta har framtvingat särskilda åtgärder för att stimulera en ökadanvändning av el för uppvärmning för att förränta de investeringar som hargjorts. Vi har från sida lagt fram förslag om hur energisystemet skallförnyas. En omställning till ett tryggare och säkrare energiförsörjningssystemberor i högsta grad på hur värmeförsörjningssystemet ordnas. Vi anser attproduktionen av el för uppvärmning är ett "systemfel", vars negativakonsekvenser ökar ju större andelen elvärme bUr. Det leder till atteffektbehovet ökar och i allt större utsträckning blir ojämnt fördelat överåret. Marknaden för inhemska bränslen urholkas också. Enligt förnyelseplan för omställning avenergisystemet måste omställningen genomföras så, att avvecklingeri avkärnkraften kan inledas . Avvecklingen skall genomförasstegvis och med en direkt övergång både till en effektivare produktion ochanvändning av el och till hushållning samt ett utnyttjande av miljövänlig ochförnybar energi. Omställningen innebär alltså bl. a. att kärnkraftensuccessivt utmönstras och att elproduktionssystem med vattenkraft, kraftvärme,vind och sol byggs upp. Vi bedömer att den slutliga elanvändningen långsiktigtbör kunna stabiliseras på en nivå av ca och främst utnyttjas för andraändamål än uppvärmning. Förnyelsen innebär således attproduktionsapparatenefter hand kan dimensioneras för en lägre elanvändning.Detta förutsätter aft de särskilda stimulanser som finns för attutnyttja el för uppvärmning efter hand försvinner. Det är dock nödvändigt atfen sådan förändring sker på ett sätt som gör att el inte ersätts med olja. Mot denna bakgrund anser vi att det i lagen klart börframgå alt skattefriheten för s. k. avkopplingsbara elpannor endast skall gällapannor installerade före . Möjligheterna till skattefrihet förelektrisk kraft använd i avkopplingsbara elpannor bör också upphöra i och med1989 års utgång som ett led i förnyelsen av energisystemet.