prot · GB09132 · 1987-12-31 00:00:00 — I stället är det ju så all moderaternaofta efter alla verbala turbulenser lill sist väljer all gå i armkrok med och hans socialdemokrater. Så var del när förhindrade en hårdare, kritik mol. regeringen i fråga om vapenexporten. Så var del också då del gäller vårt egenartade personalkon- Irollsystem, som släpper igenom spioner men ofta hårt drabbar oskyldiga och oförvitliga medborgare. Vpk, och förenades i engemensam reservafion. och hans moderater slöt upp fillregeringens försvar. kände sig tydligen litet skamsen överdetta, för i förra årets dechargedebatt förutskickade hon bot och bättring ochanmälde på slående fot personalkontrollen till KU:s förnyade granskning. Men nuär vi där igen - samma konstellation som ., , Vpk, folkpartietoch riktar i en gemensam reservation stark krifik mot den bristanderättssäkerheten. Vi konstaterar också att misslag begåtts som drabbat enskilda,och vi kräver avgörande förändringar och förbättringar. Men slutersig lill socialdemokraterna, obekymrade om de tragedier som drabbar enskildamänniskor. Symtomatiskt nog var också totalt ointresserade när vihade säpochefen på utfrågning i utskottet om de här frågorna. En del kanske förvånas över atl KU haft påutfrågning. Vi har ju haft öppna utfrågningar. Men när säpochefen kom låsfesdörrarna. vilket jagi och för sig kan ha en viss förståelse för. Men def hela var till den mildagrad hemligt att t. o. m. vår förträfflige stenograf kördes på porfen. Så nuhar vi infe ens ett sekrefessfämplat utfrågningsprofokoll. Jag måste säga aftom jag blir omvald fill och fill är det sistagången jag kommer att acceptera en sådan ordning i konsfitutionsutskottet. Utan att avslöja några statshemligheter fråntalarstolen vill jag ändå säga aft hade en sympatiskt kritiskinställning till hur personalkontrollen fungerar, vilket jag tycker delvisbekräftar vår kritik i reservationen. Mer antar jag aft jag infe får säga medhänsyn fill rikets säkerhet. Annars tycker jag att rikefs säkerhet inte ökargenom personalkontrollen. Vi har diskuterat Berglingfallet. Genompersonalkontrollens nät slinker de fula fiskarna, och det är allvarligt. Vimåste ha ett personalkon-trollsyslem som befrämjar rikets säkerhet. I nätetfastnar i stället fullständigt oförvitliga och hederliga medborgare, såsomTorsfen . som inte fick arbete på i därför atfhan hade haft ell förflutet inom vänstern . belystejag här i ett fullständigt skandalöst fall på statliga DAFA, där enfläckfri person efter många års oförvitlig tjänst fick sparken helt enkeltdärför alt han har palestinsk bakgrund och därmed naturligtvis, i likhet medvär egen regering och majoritet, sympatiserar med def palestinskafolkels nationella strävanden. Orsaken tycks dessutom, som inne på, vara all DAFA ay kommersiella skäl skyddsklassal alla tjänster,vilket är något alldeles oerhört. Så här kan del inte fortgå. Åsikts- ochyttrandefriheten får inte bli en chimär. Jag skall infe nu upprepa alla de absurdifeler ipersonalkonlrollsysiemet vilka jag belyste vid förra årets dechargedebatt.Kommunikalionsprincipen, t. ex. att man skall meddela den som blir föremål förkontroll, fungerar över huvud taget inte trots bestämmelserna. "Enteoretisk rättighet", förklarade dåvarande justitieminister han utfrågades inför konstifutionsutskottet. Det är bra atf haninfe längre är justitieminister. Ingen som helst kontroll finns hos regeringeneller säkerhetspolisen över antalet tjänster som finns i skyddsklass 2, någotsom är fullständigt häpnadsväckande med tanke på dels rikefs säkerhet, delsrättssäkerheten. har regeringen tillsatt en utredning som skall se överbl. a. personal-kontrollsystemet. Det är bra. Direkfiven är infe heller sådåliga. Men det är faktiskt ynkligt att vpk ställs utanför utredningen. Det ärju ändå ingen hemlighet att vänstern varit särskilt utsatt försäkerhetstjänstens närgångna intresse, vilket belyser nödvändigheten av enannan rekrytering fill säpo och högre kompetens inom myndigheterna, så att vikan få fast spionerna och lämna oskyldiga hederliga medborgare i fred. Men närnu vänstern varit så utsatt, skulle det onekligen ha befrämjat utredningenstrovärdighet om.vpk hade fått representation i utredningen. I detta sammanhang vill jag hänvisa fill det IngelaMårtensson tidigare sade om , som under mycket stora svårigheterpch trakasserier -såvitt jag förstår - doktorerat på personalkontroll. Han kanmer om hur personalkontrollen fungerar i def verkliga livet än allajustitieministrar, statssekreterare och departementssekreterare jag harträffat. Granskning av statsrådens tjänsteutövning m.m. Granskning av statsrådens tjänsteutövning m. m. vänsternfår vara med i utredningen, anlita åtminstone en expert i utredningen som kandessa frågor! Jag yrkar bifall lill reservation 20. 73 () replik: Milt namn stod först på talarlistan i det härärendet. Jag strök mig på grund av aft kammaren har så ont om tid men faktisktockså i den fasta förvissningen att skulle ge mig chansen att sägavad jag tänker. Jag anmälde personalkontrollen till granskning förra årettillsammans med flera andra i utskottet. Del är alldeles rikligt. granskade personalkontrollen har faktiskt positionernaflyttats framåt en bra bit. Det har också och . sade vid utskottsuffrågningen aff honinstämmer i vad vi har hävdat om de svåra avvägningarna mellan ä ena sidanrikels säkerhet öch å andra sidan den kontrollerades självklara intresse att fåta del av de uppgifter som belastar honom eller henne och som kan lämnas ut.Det gäller självfallet vederbörandes rättssäkerhet. Men det är också härsvårigheten ligger. Hur skall man finna den rätta avvägningen? Den utredning som också nämnde och somtillsattes 1987-en parlamentarisk utredning under - skall se på dehär frågorna. Man skall göra en översyn av säkerhetspolisens inriktning ochorganisation. Man skall utvärdera organisation för personalkontrollen och läggafram ett förslag om den framlida utformningen. Jag har, , denbestämda uppfattningen att den fristående nämnden handlar om en kompletterandeinstitution och inle innebär något ersättande av kommunikation. Vi moderater ärav uppfattningen aff nämnden kommer aft kunna kontrollera och skallundersfällas beslut som har fattats i säkerhetsfrågor. Vi tycker atl positiva åtgärder har vidtagits. Situafionenär, , en annan än , och det är därför som vi inte har sällatoss lill reservanterna. Vi har avstått från det - vi inväntar utredningensförslag. Med förlov sagt måste jag säga aft folkparfiet, centernoch vpk i sin reservafion fill stor del slår in öppna dörrar. Ni har ju i eraanföranden också upprepat vad har skrivit i sina direktivosv. Ni tar upp vad som står i majoritefsskrivningen. Jag måste säga aff defkanske finns andra avsikter, spektakulära sådana, som har legat bakomreservafionen - infe ett erkännande av att def har skett någonting sedan förraåret. 74 BOHAMMAR (vpk) replik: Jag såg också atl varupptagen först på talarlistan och insåg alt def måste vara ett misstag,eftersom inte har' reserverat sig och över huvud taget infe sagtett knäpp i den här frågan. ''Därför fanns det ju ingen anledning lill atl enrepresentant för moderata samlingspartiet skulle vara första talare i den härdebatten. ' När vi har behandlat de här frågorna i utskottet har ni moderaterinle gjort ett dyft. Men jag försfår er. Detta är väl inte så publika frågor.Här handlar det ju om enskilda människor, många enskilda människor, som hardrabbats hårt; Jag har gett ett exempel, men det finns många andra som harkommit lill minkännedom och som jag skulle kunna ta upp. Jag fruktar också att det finnsytterligare många andra. Beträffande enskilda människor kanske man inte kan göraden typav spektakulära utspel som ofta älskar aff göra ikonstitufionsutskottet i andra frågor, även om def sedan ofta blir platt fallnär det kommer till skrivningar i betänkandet och eventuella reservationer. Vi slår inle in några öppna dörrar. Hur tror ElisabethFleetwood atf vi skulle ha kunnat få till stånd den här utredningen, vilket ärett fall framåt, om inle vpk och för den delen också- det noterar jag med stortacksamhet -och agerat hårt i den här frågan? Framför allttycker jag alt man från sida har gjort mycket fina insatser somjag högeligen respekterar. Det är fack vare detta tryck som vi har fått fill ståndden här utredningen. Men ni har ju infe gjort någonfing från moderatasamlingspartiefs sida för att hjälpa lill! Ni låtsas alt vara den enskildamänniskans parti, ett parfi för de människor som infe har starka organisafionerbakom sig och som inte kan försvara sig. Men här har vi människor när de är sommest utsatta i vårt samhälle - och ni gör ingenfing för aff hjälpa dem, utandet är andra partier som får kämpa. Jag beklagar också att socialdemokraterna - för jag tyckerverkligen inte aft de skall fritas - infe tar mer allvarligt på den här frågan.Men jag är glad därför att ändå har tillsatt den härutredningen. Som jag sade i mitt första anförande: Det är ytterstmärkligt all det parti som har drivit den här frågan och varit mestaktivt och mest konsekvent inte får någon representation i denna utredning. Defär tråkigt-infe för vpk men för utredningens trovärdighet. ProL1987/88:132 , Granskning av statsrådens tjänsteutö vning Under detta anförande övertogförste vice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. 75 () replik: Def var naturligtvis inte jag som hadeplacerat mig först på talarlistan - jag hade bara anmält mig till debatten. Det är rikligt, , att när debatten i utskotteiägde rum var jag inte närvarande. Jag var sjuk då, men jag stod itelefonkontakt. har inte en aning om vilka diskussioner som vi fördeinom vår grupp - jag förbehåller mig rätten att redovisa del själv, om såbehövs. Vi slår aldrig upp till denenskilda människans stöd, säger . Låt mig säga att jag är tacksam föratt del inle är som avgör det utan de enskilda människorna själva. Deavgör om vårt engagemang står för dem eller för några organisationer. Jag troraft jag kan invänta den domen med lugn och gott samvete. 76 BOHAMMAR (vpk) replik: Jag vef inle vad som pågår inom moderatasamlingsparfiets riksdagsgrupp, och jag är inte särskilt intresserad av detheller. Men nog tycker jag aff det förhållandet att en ledamot ikonstitutionsulskotlet är sjuk inle skall förhindra atf man kan driva en viktigprincipiell fråga. Prot: 1987/88:132 ' Granskning avstats-.rådens tjänsteutövning m. m. Det handlar inte om ett enstaka fall, utan det är ständigtpå detta sätt. Ni är infe intresserade av de här frågorna. Ni bryr er inte omdem. När vi t: ex. hade en mycket intressant utfrågning medsäkerhetspolisens chef där jäg, , och andraställde många frågor, då satt ni tysta som möss. Sedan ryckte ni på axlarna ochsade atl frågan inte var intressant. Ni visste om allt redan, sade en avledamöterna efteråt lill mig. Det är också märkligt. Om ni visste om def helatycker jag att ni borde ha reagerat ännu starkare på def system som vi har. Sedan försfår jag fuller väl att infe enskilda människorsom drabbas av det här systemet kontaktar er. Om människor som inte har gjortnågonfing brottsligt utan skött sitt jobb men kanske har en viss åsikt ochkanske sympatiserar med ett folks befrielsekamp får sparken från sitt jobb ochkanske-drabbas av en livslång tragedi, då förstår jag fuller väl aft def inteär moderata samlingspartiet som de i första hand kontaktar i sådana tragiskasituationer. Förste vice falmannen anmälde aff aft fill protokollet få antecknat att hon infe ägde rätt fillytterligare replik. 77 (): Efter det atf de stora elefanterna har dansathela dagen sedan kl. 9 , är det nu dags för oss andra granskare ikonsfitutionsufskottet aff förkorta våratalefider. Vi bör ju se fill att varaklara pä den fid som vi har fått oss tilldelad, för att inte störa kammarensarbetsrytm. Jag vill dock, fru talman, understryka aff denna ochefterföljande frågor inte är mindre viktiga än de frågor som vi har behandlatfidigare. Del handlar om rikets säkerhet och enskilda människors rättssäkerhet. Utskottei har även granskat regeringens befattningmed vissa säkerhetsfrågor och då i första hand tillämpningen av den s. k.personalkontrollen. Ett inslag i skyddet för landets yttre och inre säkerhetär den polisiära säkerhetstjänstens förebyggande verksamhet. Den sker bl. a. iform av s. k. infiltrationsskydd, och ett viktigt led i den verksamheten ärpersonalkontrollen. Utskottet är , i likhet med , enigt om attvi måste ha en säkerhetskontroll och atl det ligger i sakens natur aft en sådanverksamhet måste omges med sekretess. Anställningar som är av.betydelse förtotalförsvaret eller rikels säkerhet i övrigt placeras i särskild skyddsklassenligt -personalkonfrollkungörelsen. Det måste enligt denna kungörelsesäkerställas atf endast personer som är pålitliga ur säkerhetssynpunkt fårsådan anställning. Den myndighet som förefar personalkontroll skallsjälvständigt pröva betydelsen av den uppgift man erhåller frånrikspolisstyrelsen. Man skall också kunna besluta om kommunikation med den somuppgiften berör. Rör det sig orn tjänst i skyddsklass 1 A eller 1 B fårrikspolisstyrelsen lämna ut alla uppgifter som finns i rikspolisstyrelsensolika register för den person det gäller. Avser begäran tjänst i skyddsklass 2,som gäller mindre känsliga tjänster,får endast Jämna ut uppgifter ur det särskilda registret. Utskottet har granskat denna fråga och föregående årpå grund av atf det finns risk aft oskyldiga människor kan komma i kläm utanaft veta vad de beskylls för och därför infe ha möjlighet aff försvara sig. Hösten 1987.fillsatfe justitieminister parlamentarisk utrednirig, som har sagts här, med somordförande, med uppgift atl bl. a. förutsättningslöst utvärdera den nuvarandeordningen för personalkontroll. Utredningen skall lägga fram förslag om hursystemet för denna kontroll bör vara utformat i framfiden. Vid en utfrågning vi hade i konstifutionsutskottet medAnna-Greta framhöll hon att systemeti vissa enskilda fall infe har fungerattillfredsställan de och att det kan föreligga svårigheter för en myndighet aft göra en självständig bedömning i förhållande till uppgifter. Som har sagts finns det varken i eller inom rikspolissty relsens säkerhetsavdelning uppgifter om def totala antalet tjänster i skydds klass 1. ' Enligt är en av utredningens vikfigastefrågor just avvägningen mellari å ena sidan den kontrollerades intresse aft fådel av uppgifter om vad han beskylls för, å andra sidan kravet på sekretessbeträffande dessa uppgifter: säger och även atfsocialdemokraterna och gemensamt försvarar regeringeri. Bo Hammarsäger: Så här kan del inle få vara, det system vi har. Vi har detta system,. Jag vill erinra om alt avstyrkte motionsyrkanden omöversyn och nyreglering av personalkontrollen. Def framgår av justitieutskottetsbelänkande /88:23. Vi granskar om regeringen handlägger frågorna på detsätt som föreskrivs i de lagar vi har och enligt personalkonlrollsysiemet. Delhar regeringen gjort. Däremot har nu tillsaft en utredning isyfte att komma till rätta med detta mycket svåra problem. Vi iutskottsmajoritetén har en kritiserande skrivning om systemet som sådant.Del hade vi även . Men vi kan inle kritisera regeringens handläggningav frågan. I reservation 20 av folkparfiet, och vpk läser jagaft man anser det värdefullt att systemet ses över och atl man i likhet medutskoftsmajoriteten förutsätter att dessa frågor kommer atf omfattas avförestående överväganden i utredningen och i . Vi är alltså idenna fråga i stort sett överens. Med detta yrkar jag bifall fill vad utskottetger till känna under punkt 10 och avslag på reservation 20. 78 BOHAMMAR (vpk): Jag tycker aft det hade varit bra och klädsamtom socialdemo kraterna i utskottet hade intresserat sig mer för dessa frågor, . Del gäller nämligen väldigt viktiga rätfssäkerhetsfrågor. Wivi- säger atf detta inte är regeringens ansvar, för har beslutat si eller så. Faktum är,vilket också är ganska förvånande, att def inte finns någon Granskning av statsrådens tjänsteutövning m.m. lagstiftningpå detta område, utan personalkontrollen baseras på en kungörelse,personalkonlrollkungörelsen, från regeringen, som inte har tagitställning till. Det är en anomali, som vi måste ändra på. Vi måste taupp frågan under nästa så att vi kan få en lagstiftning om detta. Vi kan inte ha detta system som faktiskt är ett rättslöstsysfem, med ett lösligf spaningsregisfer där alla möjliga konstiga uppgifterkastas in och sedan skickas kors och tvärs över landet fill olika myndigheteroch företag och leder till atf enskilda människor drabbas. Det är sorgligt. Def handlar infe om rikets säkerhet. Den måste vi skyddapå ett annat sätt. Jag är den förste aft vilja ha ett effekfivtpersonalkonfrollsysfem när def gäller vilka chaufförer som skall köra vårstatsminister och våra statsråd och vilka som skall sitta på höga poster inommilitär och polis. Vi har, som jag sade fidigare, bittra erfarenheter av all vihar ett personalkonfrollsysfem som inte fungerar. Det fungerar tydligen på ettfullständigt perverst sätt när det gäller människor som arbetar som snickare,brevbärare eller dataoperaförer. Def är det jag inte kan acceptera. Det är detvi måste intressera oss för. måste intressera sig för detta. finns alltså en kungörelse som regeringen har ansvarför. Vi har granskat regeringens befattning med dessa frågor, regeringenskontroll och kontakt med säkerhetspolisen. Därför har vi reserverat oss. 79 (): påstod aff jag hadeanklagat och socialdemokraterna för aft inte intressera sig fördessa frågor. Jag tror inle alt jag uttryckte mig så i mitt anförande, mentolkningen var ändå riklig. Jag instämmer helt i påslående om allmoderaterna och socialdemokraterna inte alls har intresserat sig för dennafråga i utskottei. var det rent bedrövligt. Vi fick över huvud tagetinte till stånd någon debatt. välkomnar vi att delta idebatten. Men vi hade, efter hennes anmälan i förra dechargedebatlen, hoppatspå att skulle ha deltagit aktivt i årets granskning. Det har detyvärr inle gjort. försöker framhäva justitieministernsinitiativ i denna fråga. Jag skulle snarare vilja påslå att det är folkpartietsmotion och konslitutionsutskoftefs granskning som har lett fram tillaft vi nu har en utredning om personalkontrollen. Vi väckte vår motion redanför . Den har behandlats . Jag skulle vilja fråga om hon delarjustitieministerns uppfattning aft det ligger i sakens natur aff man infe kankommunicera de uppgifter som finns i spaningsregistref och som ligger tillgrund för bedömningen av huruvida en person är en säkerhetsrisk eller ej. 80WIVI-ANNE (): Jag vill svara på en gång päden sista frågan. Def kommer aft ingå i den utredning som hartillsatt att man skall se över i vilken mån man kan kommunicera dessasekretessbelagda uppgifter. Milt minne säger mig att vi som deltar i debatten härockså deltog i debatten om säkerhetskontrollen , alltså ävenElisabeth . Vi har minst lika mycket som vpk och ageratoch intresserat oss för dessa frågor. Jag vill påstå aff den här utredningenhar fillsatfs på grund av vår debatt och på grund av konstitutionsutskottetsgranskning. Därmed har vi ju kommit ett steg på vägen. Sedan får vi se vad vi,när utredningen är klar med sitt arbete och betänkandet har remissbehandlatsoch behandlats av regeringen, kan få ut av def. Då har vi möjlighet att än engång säga vad vi avser. 81 (): Det är knappast på grund av ellersocialdemokraternas insatser som personalkontrollen nu blir föremål förutredning. Vi är glada för att justitieministern har tagit intryck avfolkparfiets mofion och av vad vi som reserverade oss vid förra åretsgranskningsarbete då framförde och har framfört även , så affpersonalkontrollverksamheten kommer atf ses över. Granskning av statsrådens tjänsteutövning m.m. 82FÖRSTE VICE TALMANNEN: Sedan de under avsnittet Vissa säkerhetsfrågor anmäldatalarna nu haft ordet övergår kammaren till aff debattera avsnittetUtlänningsärenden. 83 (): Enligt ullänningsförordningen är det i principförbjudet att la barn i förvar. Vid utskottets granskning förraåret framkom atl relativt mänga barn trots detta tagits i förvar. Vid enutfrågning anförde invandrarministern aft man bör "genom enändring av förordningen kunna åstadkomma en skärpning för atf tillgodosebehovet av ökat skydd för barn". Regeringen fattade en månad senare beslutom en ändring av förordningen, som trädde i kraft och innebaren skärpning. kritiserade i en reservation till förra åretsgranskningsbelän-kande regeringen för alt inte ha följt beslut 1984om alt man skulle följa upp och kontrollera besluten om tagande i förvar. Bl.a.skulle uppföljningen redovisas genom statistik. kan vi konstatera aftförhållandena i stort sett är oförändrade. Det saknas konfinuerlig statistiköver hur många barn som fas i förvar. Det är infe på def här området somstatisfiken har varit bristfällig när det gäller flyktingarna. Invandrarministerns skärpning av reglerna förra åretinnebar aft barn infe fick lov aff sättas i fängelse eller polisarrest. Istället placeras barnen på Vistagården eller . Invandrarministernville vid årets utfrågning infe tillstå aff def också i dessa fall är fråga omfängsligt förvar, trots aff lokalerna är låsta, trots att de intagna medges ocherbjuds vistelse ute på speciella tider, trots all förvarstagen när han ellerhon vistas ute alltid skall åtföljas av vaktpersonal, trots aft bevakningenöver huvud taget sköts av ett vaktbolag och trols att besök medges endast undervissa tider av dagen. Den beskrivning som gör av de aktuellainstitutionerna måste enligt mitt sätt atl se betyda aft förvaring där ärlikvärdig med fängsligt förvar. Prot.1987/88:132 : Granskning av statsrådens tjänsteutövning m.m. Socialstyrelsenhar låtit göra en utredning avflyktingbarnens situation och framför allt belyst deras sociala ochpsykologiska situation i samband med det första mottagandet i . Enligtsocialstyrelsens rapport kan tagandet i förvar få så allvarliga konsekvenserför barnen att det enligt uppfattning helt bör förbjudas.Denna synpunkt har framförts fill regeringen. har ocksåframfört klagomål när det gäller statistiken över föryarstagandet. Det är mycket angeläget aft förvarsfagande av barn intesker i större utsträckning än som förutses i utlänningslagen. Tyvärr fick viinga svar på våra frågor i anmälan om hur många barn som fogs i förvar 1987.Trots aft regeringen lovade att återkomma med föreskrifter föruppföljning av förvarsinsfitufefs fillämpning har någon sådan uppföljning inteskett. a. justitiekanslern har konstaterat atf någon rättvisande statistikmed avseende på förvarstagande inte går att tå fram. Den enda statisfik somfinns är en specialundersökning frän tiden , men vi haringa belägg för aft den statisfiken avspeglar de faktiska förhållandena och ärrepresentativ . Men om undersökningsresultaten är representativainnebär def att ett sjuttiotal barn fas i förvar . Justifiekanslern konstaterar aff det för tillämpningen avreglerna om förvarstagande även kunde ha varit av intresse aff med statistisktmaterial åskådliggöra den bedömning som slufligen görs av de asylsökandesframställningar. Inte heller sådana uppgifter går atf få fram. Def finnssåledes stora brister i redovisningen av förvarsfagande, brister som infe haråtgärdats av regeringen sedan vi senast hade detta ärende uppe: Utöver detta finns också mycket att säga om deorganisatoriska förhållandena vid polisdistrikt och frånvaron avbeslutsmofiveringar. Trots atf det i enkäten ingick aff redovisamotiven för förvarstagande har sådana uppgifter inte lämnats av ArlandapoUsen. Undersökningen ger vid handen att omfattningen avförvarsfagande av barn knappast kan stå i överensstämmelse med beslut, att barn endast om synnerliga skäl föreligger skall kunna tas i förvar. Denna uppfattning styrks av uppgifterna att av de förvarstagna barnen senare utvisats. ' Jag yrkar bifall fill den reservation i dettaärende som har ställt sig bakom. 84ALEXANDER CHRISOPOULOS (vpk): kommunisterna har i tvåreservationer, nr 22 och 23, vad gäller utlänningsärenden riktat allvarligkrifik på två områden.