prot · GB0930 · 1987-12-31 00:00:00 — Är regeringen beredd atttillskjuta de medel som krävs för att planeringen för utbyggnaden av ubåtsskyddet skall återföras till lägst den nivå den hade i underlaget för försvarsbeslutet? Vilka åtgärder avser regeringenatt vidta för att säkra framtiden för - ? Är regeringenberedd att vidta de förändringar av tillämpningen av restriktionerna för exportav försvarsmateriel som föreslogs av försvarskommittén? Är regeringenberedd att medge, att arbetet års nödförsvarsbeslut också inriktasmot ekonomiska alternativ som innebär att en omfattande nedskärning avförsvaret kan undvikas? Vidare har i en annan interpellation ställtföljande frågor; Vilka förändringarav försvarsbeslutets innehåll kommer försvarsministern att förorda medanledning av ÖB:s. efter försvarsbeslutet, lämnade planer? Anserförsvarsministern att det är tillfredsställande att försvarsplaneringen skerså att fattar beslut på sifferunderlag som är ? Prot.1987/88:30 3. Hur ser försvarsministern på det faktum att riksdagenfattar ett femårigt beslut som inte ens står sig i treveckor? På vilket sättkan ökad insyn ske i försvarsmaterielupphandlingen? När kommer depolitiska partierna att få delta i förberedelsen för "1989 årsFörsvarsbeslut mindre"? har ett bra militärtförsvar. Med försvarsbeslut finris goda förutsättningar för att detblir än bättre. Den militära utgiftsramen tilldelades ett realt ekonomiskttillskott om 6,2 miljarder. Planeringsramen för ärdärmed ca 125 miljarder. Vad avser säkerheten i planeringen framhöll jag iförsvarsbeslutspropositionen följande; "Denna osäkerhet som enligt min mening måste ansesbetydande kan påverka möjligheterna att genomföra den planerade verksamhetenunder försvarsbeslutsperioden. Enligt min mening kan denna osäkerhet medföraatt statsmakternas ställningstagande till krigsorganisationens långsiktigautveckling kan behöva förändras . Omplanering-ar bl.a. i form av reducerad respektive senarelägd materielanskaffning kan blinödvändiga. Jag avser att särskilt följa denna fråga under försvarsbeslutsperiodenoch återkomma till regeringen med förslag till åtgärder för att öka säkerheteni planeringen," Jag har inte uppfattat att något riksdagsparti iförsvarsbeslutet gjorde en annan bedömning av säkerheten i planeringen. Det är dock enligt min bestämda mening oacceptabelt attsäkerheten i planeringen är så låg att överbefälhavaren, endast några månaderefter det att fattat beslut om försvarets fortsatta utveckling,hemställer om regeringens tillstånd att få reducera repetitionsutbildningen.Säkerheten i planeringen måste förbättras. Härvid har överbefälhavaren ettstort ansvar. Jag vill också anmäla att det inom pågår ettarbete för att förbättra säkerheten i försvarets planering. Jag återkommer tillfrågan om säkerheten i planeringen i,min anmälan till komnåandebudgetproposition. Inställd repetitionsutbildning innebär en för berördakrigsförband försämrad användbarhet. 1 detta kan sägas ligga ett åtminstonekortsiktigt försvarspolitiskt risktagande. Mot denna bakgrund är det viktigtatt reduktionen läggs på operativt sett lägre prioriterade förband. Jag hardärför noga följt upp vilka förband som inte kan genomföra planlagdrepetitionsutbildning. Helt inställda repetitionsövningar inom armén fårdärför drabba i huvudsak de förband som enligt överbefälhavaren blir föremålför överväganden i samband med den utredning om arméns utveckling somöverbefälhavaren, på regeringens uppdrag, nu genomför. försvarsbeslut innehöll ett stort antalmateriella förstärkningar. Dessa förstärkningar ligger nu iallt väsentligt iplanerna. Låt mig ta några exempel på materiell förnyelse. För arménsdel gäller bl. a. följande: Pansarvärnsfunktionen förstärks genom en omfattande materielanskaffning. Mörkerluftvärnanskaffas och antalet luftvärnsbataljoner med medellång a. genom tillförsel av flera transporthelikoptrar. Inommarinen förstärks ubåtsvapnet; Antaletubåtar utökas till 14. Ytattackförbanden vidareutvecklas, varvid ytterligare fyrakustkorvetter ersätter utgående torpedbåtar. De rörliga kustarfilleriförbanden ges ökad eldkraft medbl. a. nya lätta kustrobotar. Anskaffningen av fyra tunga kustrobotförbandinleds. Ubåtsskyddetförstärks främst avseende kvaliteten. Flygvapnetsmateriella förnyelse innehåller bl. a. följande: JA37-systemet utrustas med ytterligare aktiva och passiva motmedel. Förstärkningen till JAS 39 av vapen- och motmedelssystemenligt försvarsbeslutet har inplanerats. Jaktrobotprogrammetenligt försvarsbeslutet har inplanerats. Jag har valt att relativt utförligt redovisade förbättringar som blev följden av försvarsbeslut. Jag har valt attgöra detta inte enbart på grund av de framställda interpellationerna. utanockså föratt försöka ansa den relativt vildvuxna och inte till alla delar heltsakliga debatt som förs i bl. a, massmedia. Jag villså återgå till de konkreta frågorna: På två första frågor vill jag svara att minsyn på hur repetitionsutbildning resp. ubåtsskydd skall prioriteras avser jagredovisa i min anmälan till kommande budgetproposition. Jag kan dock redan nuanmäla att jag inte avser förorda något tillskott till den i försvarsbeslutetavdelade utgiftsramen för militärt försvar. När det gäller har jag inte något atttillägga utöver de svar på frågor som jag såväl som chefen förindustridepartementet har lämnat i kammaren. Frågor rörande krigsmaterielexporten är föremål förberedning inom : Avsikten är att lägga fram en propositionunder . Jag är därför inte beredd att i denna del kommenteraförsvarskommitténs förslag, I sin femte och sista fråga talar om vad somskall vara förutsättningen för det planerade riksdagsbeslutet. Medhänvisning till vad jag har sagt ogillar jag språkbruk.Det är inte tal om något nödbeslut för att förhindra omfattande nedskärningar.Som väl känner till är det primärt fråga om hur armén, inom ramenför allmän värnplikt, långsiktigt skall utvecklas så att balans råder mellanuppgifter och resurser. Häri ligger också att föreslå utbildningsförbättrandeåtgärder med höjd personell kvalitet som ett viktigt mål. Jag vill därutöverinte föregripa pågående utredningsarbete med några som helst spekulationer omomfattningen av och innehållet i ett framtida förslag till . Jag går såöver till att besvara frågor." Jag ser inte någon anledning att, mot bakgrund av vad somhittills har framkommit i överbefälhavarens programplan. föreslå enförändring av försvarsbeslutets innehåll. Vissa senareläggningar ochreduktioner i förhållande till tidigare planer ser jag inte som en förändring.Försvarsbeslutets prioriteringar ligger således fast. Prot.1987/88:30 Den fråga ställt omsifferunderlag som ärett och gammalt är intehelt tydlig. Möjligen gäller tveksamhet det förhållandet attförsvarsbeslutet grundats på ett prisläge för , För egen del kanjag konstatera att detta är en för försvarsbeslut gängse metod. Därutöver villjag tillägga att jag tycker att det åren styrka att planera i fasta och kändaprislägen, som därefter i genomförandet uppdateras enligt den faktiska prisutvecklingen.Härigenom minskar behovet av prognoser eller spekulationer om framtidaprisutveckling, fråga om försvarsbeslut som står sig i treveckor har jag väl egentligen redan besvarat. Men för att undvika några somhelst missförstånd vill jag än en gång deklarera att försvarsbeslutetsprioriteringar och mål ligger fast. När det gäller ökad insyn i försvarsmaterielupphandlingenutgår jag ifrån att med sin fråga menar vilka olika system somavses utvecklas eller anskaffas. Om den allmänna information som redan nulämnas i sådana frågor upplevs som otillräcklig är jag självfallet beredd attdiskutera förbättringar. har jag emellertid inte uppfattat någrakonkreta förslag till förändring. När det slutligen gäller frågan om hur arbetet införriksdagens beslut om försvaret är 1989 skall bedrivas anser jag att det ännu ärför tidigt att lägga fast någon arbetsmetodik. har jag uppfattatdet så att försvarsutskottet ser som sin uppgift att följa, och därmed få insyni. Jag återkommer till de närmareplanerna för beredningen av förslag med anledning av pågående utredningsarbete.Liksom tidigare kommer regeringen att eftersträva en så bred uppslutning sommöjligt bakom de beslut som erfordras. Avslutningsvis vill jag säga attsedan avdelat nästan förförsvarsbeslutsperioden, ligger det nu makt uppå regeringen och ansvarigamyndigheter att utnyttja dessa medel på bästa sätt enligt intentioner.Häri ligger att med kraft driva det fortsatta planeringsarbetet så attförsvarsbeslutets mål uppnås . AnL 11CARL BILDT (m); Jag ber att få tacka statsrådet för svaret, I riksdagsdebatten inför försvarsbeslutet i årsade jag: "Med de ekonomiska ramar som läggs fast kommer denutredningen att tvinga fram ett miniförsvarsbeslut med neddragningarav främst arméns freds- och krigsorganisation." Det som inträffat är att denna sanning blivituppenbar för fler, ÖB:s efter riksdagsbeslutet redovisadeprogramplan, liksom det material i anslutning till den s. k.Försvarsmaktsutredning 88 som presenterats visar den försvarskris som tornarupp sig. ÖB har redovisat att han nu tvingas att ställa inrepetitionsövningarna för en mycket stor del av armén och för delar av marinenoch flygvapnet. Det är allvarligt. Ett värnpliktsförsvar som inte övas förlorarsin styrka. ÖB har också redovisat att takten i den materiellaförnyelsen av försvaret blir klart lägre än vad försvarskommittén räknade medgenom att resurserna för materielutveckling är otillräckliga. Detta är intemindre allvarligt. försvarsom inte moderniseras i takt med omvärldens utveckling försvagas. ÖB har vidare redovisat att vi står inför en akut krisinom delar av försvarsindustrin. Tydligast är detta kanske i fråga omKarlskronavarvet. Även detta är allvarligt. Utan en stark försvarsindustri kanvi inte ge vårt försvar en svensk profil och tvingas till ett dyrtutlandsberoende. Jag hade hoppats att försvarsministerns svar skulleha inneburit en öppning för en möjlighet att reparera åtminstone vissa av dessabrister genom ökade resurser. Jag tänker då speciellt på repövningarna. Men istället stänger regeringen den dörren. Försvarsministerns nej uppfattar jag somkategoriskt formulerat. Regeringen godtar därmed en utveckling som underminerarjust de delar av detta försvarsbeslut som socialdemokraterna själva lagt sådanvikt vid, nämligen att se till att det försvar vi faktiskt har också skallfungera. Jag beklagar detta. Hade regeringen varit beredd till enlitet mer flexibel inställning, tror jag att man hade kunnat räkna med hjälphär i . Likaså beklagar jag regeringens kategoriskt negativainställning när det gäller . Det handlar om att vår långsiktigaförsvarsberedskap äventyras. Statsrådets svar ger över huvud taget ett intryck av atthan tror att allfing är bra med försvaret om man undantar vissa brister iplaneringen. Men den bilden är i grunden felaktig. Så gott som vart ochett av de materielobjekt han räknar upp kommer att drabbas av nedskärningar.Sanningen är att vi befinner oss på väg in i en försvarskris som inte kan undgåatt få säkerhetspolitiska konsekvenser. I underlaget till det som jag - trots statsrådets missnöje- kallat nödförsvarsbeslutet talas nu om mycket betydande nedskärningar.Främst gäller detta nu armén. För det första skall de sex brigader som på grund av1970-talets försvarsnedskärningar inte kunde moderniseras fullt ut nu heltskäras bort. För det andra skall moderniserade anfallsbrigader nuskäras bort. Det talas om att skära bort upp till fem brigader, dvs. enfjärdedel av det vi har kvar. För det tredje skall lokalförsvarsförbanden skäras nedordentligt. Här talas om nedskärningar med cirka en tredjedel. Tillsammans innebär detta en mycket kraftig nedskärning avden svenska armén. Brigaderna riskerar att gå från 26 till 15, somlokalförsvaret tunnas ut. Att detta får konsekvenser är uppenbart. Det kommer attvara omöjligt att hävda att vi kan försvara de viktigare delarna av vårt landpå samma sätt som . Menproblemen rör inte enbart armén. Inom marinen försenas nu utbyggnaden av ubåtsskyddet.Chefen för marinen har konstaterat att "en uppbyggnad i enlighet medstatsmakternas beslut blir inte möjlig inom nuvarande ekonomiska ramar".Det är allvarligt. Även luftförsvaret påverkas. Den viktiga basutbyggnadenförskjuts. Stridsledningssystemets modernisering skärs nu ned. Motmedel för JAS har senarelagts. Den flygande radarn försenasnu. Försvarsministern må ha ambitionen att, som han säger. 4 protokoll 1987/88:29-30 Prot.1987/88:30 "ansa debatten", men hans ambition att"ansa" verkligheten genom faktiska 24november 1987 insatserförefaller långt mindre. Det är en svag försvarspolitik, med allvarliga risker fören ytterligare försvagning av vårt försvar som träder fram i . Under detta anförande övertog andre vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar. 12GUNNAR (): tacka försvarsministern för svaret. Bakgrunden till frågan var att i början av junifattade beslut om förslaget till säkerhets- och försvarspolitiskt programavseende . Förslaget till inriktning av säkerhetspolitiken kunde,som tidigare, antas här i. i enighet mellan de politiska partierna.Från sida hälsar vi det med tillfredsställelse. För roll somalliansfritt land är det av stor betydelse. På vissa grundläggande områden innebär den uppgörelse somträffats mellan och socialdemokraterna vissa försämringar förtotalförsvaret . På ett par punkter fanns det ordentligatrendbrott. Det första trendbrottet var att försvaret i fortsättningenplaneras endast för förutsättningen att ett krig i pågår ett antalmånader. Man planerar nu totalförsvaret för en ökad trolig import vidavspärrning, och det leder till en situation där samhällets sårbarhet blir alltstörre. Det andra trendbrottet var att man pålång tid tog pengar som var avsedda för de civila delarna av totalförsvaret ochgav till de militära delarna - en helt onödig operation. För de civila delarna av försvaret innebar beslutet enmycket stor besvikelse. Det förslag som fick majoritet innebar en mycketkraftig besparing på de civila delarna i förhållande till behoyen och demyndighetsplaner som fanns. Anmärkningsvärt var det fullständiga ointresset för enfortsatt kraftig satsning på skyddsrumsbyggande, vilket försvarsbeslutinnebar. Dessutom fanns ett ointresse att satsa på lager för insatsvaror, tekoprodukter,livsmedel, m.m. Vi kan inte längre garantera att stockholmarna under enlågvarig avspärrning får vare sig de skyddsrumsplatser som behövs eller mateller ordentligt med transporter. Ingen skulle väl tidigare ha trott att ensocialdemokratisk regering skulle gå så hårt fram mot skyddsrumsbyggandet.Kanske var det ett villkor för uppgörelsen. När försvarsbeslutet togs i varnade jag för attdet inte skulle kunna hålla vad det lovade. meddeladeöverbefälhavaren att repetitionsutbildningarna reducerats mycket kraftigt, attden materiella förnyelsen skulle bli långsammare än 1984 och att försvarsindustrininom stora områden kommer att få avsevärda problem. efter försvarsbeslut meddeladealltså överbefälhavaren att riksdagsbeslutet inte skulle gå att fullfölja -detta bl, a. med tanke på att försvarsuppgörelsen som ochsocialdemokraterna hade slutit gav en annan inriktning än den som man tidigarehade planerat för. Försvarsbeslutetfattades också med utgångspunkt i gamla priser - och jag tycker att man bör seöver om det är vettigt att prisuppgifterna är gamla! Så fill själva svaret, som jag tackar för. Det är riktigtatt det redan i proposifionen sades att det fanns en viss osäkerhet iplaneringen. Den osäkerheten rådde dock inte i riksdagsdebatten som vi hade häri kammaren. Majoriteten - bestående av de partier som hade slutit sig samman ifrågan-var mycket säker på vad pengarna skulle räcka till. När nuförsvarsministern erkänner att det är oacceptabelt med den osäkerhet som vi hari planeringen är det ett bra besked av honom. Repetitionsövningarna är ett bra exempel på att vi skulleha haft ökad handlingsfrihet om anslagen hade varit högre tillrepetitionsutbildningar. Hade anslagit 100 milj. kr. ytterligare, somcentern föreslagit, hade vi haft större handlingsfrihet. I massmediedebattenefter beslutet har anförts att även och förslag skulle hamedfört en del av de bekymmer som det föreliggande beslutet innebär. Det ärinte alls säkert, och dessutom skulle de ökade ramar som vårt förslag innebärha medfört en större handlingsberedskap. Försvarsministern läste upp en lista på saker som harbeslutats, men den är inte ett dugg imponerande. Det hade varit mer intressantom försvarsministern hade räknat upp det som vi tyvärr inte fick plats med ochvilka försämringar som redan nu har kunnat siktas på de områdena. Det står t.ex. inte ett dugg om att vi inte fick möjligheter att anslå pengar tillsnabbare och bättre insatser i södra , exempelvis genom en ökadplacering av Viggenförband på , som föreslog. På det civila totalförsvarets område sägerförsvarsministern inte ett dugg om den kraftiga försämring avskyddsrumsbyggande som beslutet innebär- i förhållande till tidigareinriktning. Invånare i de tio större städerna får inte skyddsrum såsom dettidigare var tänkt. Stockholmarna får inte de satsningar som var avsedda. Försvarsministern tar upp frågan om vildvuxna och osakligadebatter i massmedia. Det vore intressant att få en redogörelse för vadförsvarsministern menar. Kanske beror det på försvarsministern att debatternablir sådana -därför att han inte deltar ordentligt i den offentliga debatten.Man kan inte tiga ihjäl försvarspolifiken, och jag anser att försvarsministernhar ett ansvar på detta område. Jag vill slutligen ställa en fråga när det gällerhanteringen av vissa spörsmål inför det försvarsbeslut som vi skall fatta 1989;Varför kan inte försvarsministern ge ett klart besked om hur dessa mycketviktiga och genomgripande frågor skall hanteras ? Vi kan ta exempel som visar att andra organisationsutredningarhar jobbat i både och mer för att vi skall kunna hantera de här frågornaordentligt. ÖB lägger nu fram ett förslag för regeringen , ochsedan skall det komma en proposition därefter. Vi kräverfrån att regeringen tillsätter en parlamentarisk utredning på dettaområde. Jag hoppas att försvarsministern ger besked om det här . 13BENGT (): De interpellationer av och rörande försvarspolitiken som besvarats av försvarsministern ger miganledning att något utveckla syn på vårens försvarsbeslut och dessgenomförande. Försvarsministern har redan givit flera exempel på deförstärkningar som ingår i försvarsbeslutet. Beslutet innebar som bekant attramen för det militära försvaret höjdes med i dagens prisnivå ca 900 milj. kr.omedelbart i periodens början. Den höjs dessutom successivt för att,fortfarande räknat i dagens penningvärde, mot slutet av perioden överstiga dentidigare nivån med 1 800 milj. kr. I synen på ekonomin för det militära försvaret förelåg deti våras god överensstämmelse mellan å ena sidan socialdemokraterna ochfolkparfiet och å andra sidan . För innevarande budgetår låg centernsram mindre än 100 milj. kr. Mot den bakgrunden ter sig försök att skyllade nu uppdagade medelsbristerna i försvaret på utgiftsramen iförsvarsuppgörelsen mellan och socialdemokraterna som minst sagtkonstruerat. Faktum är att bristerna skulle ha tett sig än större om centernsförslag hade gått igenom. De extra pengar som ville anslå skulle ju i förstahand ha använts för att köpa några . Vi kan med stor säkerhethävda att den föreslagna medelsramen var klart otillräcklig. Skulle centernsförslag ha gått igenom hade alltså ytteriigare objekt fått flyttas framåt itiden. ram låg något högre, men samma problem skulleha drabbat dem. Den högre ramen var ju inte avsedd för att täcka de fördyringarsom nu redovisas av överbefälhavaren utan för att bl. a. köpa flerkustkorvetter och . Det antyds också av i hansinterpellation. Dessutom hade fördyringar av dessa tilläggsobjekt, vilket i dagter sig mycket sannolikt, knuffat ut andra materielobjekt ur ramen. Jag har noterat att beskriver försvarsbeslutetsambitioner så, att de kom att begränsas till "att vidmakthålla det försvarsom vi har genom vissa moderniseringar". En kurositet i sammanhanget är att om 2,5 miljarder avmoderaternas ram tas i anspråk för att täcka de brister som överbefälhavaren nuredovisar, kommer ner till exakt den ambitionsnivå somförsvarsbeslutet angav, dvs. Det ger en antydan om hur orimligt det är att beskriva enskillnad på 2,5 miljarder i en budget på 125 miljarder, som den marginal somavgör om våra säkerhetspolifiska möjligheter gentemot omvärlden försvagas ellerförstärks. Nej, det allvarligaste med det besked som överbefälhavarenhar lämnat är att vi - och det gäller oss alla i denna kammare - nu kankonstatera att vi tvingades fatta beslut på delvis felaktiga grunder.Alla inser att underlaget förändras under en hel försvarsperiod . men,söm också försvarsministern framhåller, det är otillfredsställande med nyabesked . Vi står nualla inför ett dilemma. Å ena sidan måste vi för att hävda vår trovärdighet utåt se tillatt intentionerna försvarsbeslut uppnås. Å andra sidan kan vi inteskriva ut nya checkar så fort försvaret upptäcker planeringsbrister ellerindustrin höjer priserna på sinaleveranser. Jag utgår ifrån att det heller inteär eller mening. Motden här bakgrunden är det, enligt min uppfattning, nödvändigt att ÖB får iuppdrag att i nästa programplan redovisa hur intentionerna i försvarsbeslutetkan förverkligas. Huvudalternativet måste vara att det skall ske inom givenbudgetram, även om vi naturligtvis inte kan utesluta att det kan blinödvändigt med något medelstillskott. Närdet begärda underlaget föreligger är för sin del berett attingående granska hur försvarsbeslutet skall förverkligas. Den grundläggandeinställning som vi formulerade inför försvarsbeslutet och fick gehör för stårvi fast vid. Det innebär emellertid inte att vi här och är beredda attskriva ut en check in på räkningar som vi ännu inte har sett. Denriktiga tidpunkten för ett ställningstagande är sedan nästa programplan tagitsfram. Till dess ligger lagt kort. Detfinns särskild anledning att i anslutning till nästa programplan göra en samladbedömning. föreligger resultatet av en del utredningar sominitierades under arbetet i försvarskommittén och som hålls samman av den nyeöverbefälhavaren under samlingsbenämningen Försvarsmaktutredning 88. a.skall den resultera i förslag kring arméns struktur och försvaretsledningsfrågor. Ett sådant delbeslut inom ramen för försvarsbeslutetförutsattes redan vid riksdagsbehandlingen . Denytterligare informafion om tillståndet i armén, som framkommit gördet än tydligare att detta delbeslut är nödvändigt. Vi har från folkpartietssida länge varit pådrivande när det gällt en reform av armén i riktning motökad differentiering och en mindre men effektivare krigsorganisation.Utvecklingen har givit oss rätt. Jag har i ett brev fill statsministern framfört folkparfiets synpunkterpå läget efter försvarsbeslutet och ÖB :s programplan. Låt mig fill sist barafå fråga försvarsministern om regeringen är beredd att tillmötesgå vårtönskemål genom att ge ÖB i uppdrag att redovisa olika vägar att uppnåförsvarsbeslutets intenfioner. Ser man tillbaka på tidigare försvarsbeslut, så kan man konstatera attproblemet med överintäckning inte på något sätt är ett nytt fenomen under solen.Under de borgerliga åren, då parti hade ett stärkt inflytande överförsvarspolitiken, inträffade precis samma saker.Efter, beslutet - förövrigt det enda försvarsbeslut som partihaft något avgörande inflytande över - kom överbefälhavaren med följande beskakommentar: "En omfattande omplanering måste göras i jämförelse medunderlaget försvarsbeslut. De senaste årens kostnadsutvecklinginom ledning och förbandsverksamhet, materiel och underhåll ochbyggnadsverksamhet har medfört att utrymmet för bl. a. materielanskaffning harminskat kraftigt." Efterdet uttalandet av överbefälhavaren borde man naturligtvis ha förväntat sig attCarl Bildts parti, med utgångspunkt i den attityd han visar här ,skulle ha tillfört överbefälhavaren mer pengar, så att dé ursprungliga planernakunde förverkligas. Så blev icke fallet.