prot · GB0920 · 1987-12-31 00:00:00 — 1987/88:126av (vpk) till utbildningsministern om undervisningen påpsykologlinjen: I en motion till förra årets föreslog jagoch att studenterna på universitetens psykologlinje skulle befrias från de mycket stora kostnaderna för det s. k. egenterapimomentet i undervisningen. °" och sedermera anslötsig till motionen. Den2 beslöt med bifall till motionen att undervisningen påpsykologlinjen förstärks med 2 milj. kr. för att avlasta de studerandekostnader för egenterapimomentet. Nuvisar det sig emellertid att dessa 2 milj. kr. långtifrån fullt ut används tilldet ändamål som beslutat. Mot denna bakgrund vill jag frågautbildningsministern: Vilken kontroll utövas från överatt fattade riksdagsbeslut följs ute på universiteten? 1987/88:127 av BengtWittbom (m) till statsministern om vissa infrastruktu-rena insatser inomregionalpolitiken: beslutade att hosregeringen begära förslag till infrastrukturella insatser inom områdenakommunikationer, utbildning etc. Förslagen skulle enligt meningutarbetas i samarbete med resp. fackdepartement och också framläggas av dessa iett sammanhang. Förslagen borde enligt mening framläggas så att detpraktiska genomförandet kunde påbörjas . Underdebatten som föregick beslut hävdade industriministern att det fannsett stort antal färdiga projekt ute i landet för genomförande. Trotsdetta påstod statsministern under den allmänpolitiska debatten att riksdagensbeslut på ett avgörande sätt förhindrat och allvarligt försenat regeringensmöjligheter att genomföra regionalpolitiken. Regeringenhar ännu inte förelagt några förslag i enlighet med riksdagsbeslutet.Möjligheterna för att fatta beslut förefaller därförvara näst intill obefintliga. Därutöver kan bl. a. konstateras att t. o. m. ettantal av de propositioner som anges i den förteckning som regeringenöverlämnade i samband med öppnande nu uppskjufits på obestämd fid. Vilka åtgärder avser statsministern att vidta föratt effektivisera de enskilda departementens och regeringens arbete så attbeslut fattade av inom rimlig tid kan efterkommas av regeringen? 1987/88:128av Per Stenmarck (m) fill finansministern om taxeringsarbetet i första instans: Enligt övergångsbestämmelser till taxeringslagenskall taxeringsnämndens arbete vara avslutat före utgången av oktober månadunder taxeringsåret. Denskattskyldige skan beredas tillfälle att yttra sig när detta behövs förnämndens beslut. Någon svarsfrist finns inte i lagen, utom i fråga om formellanmaning, då fristen skall vara minst från mottagandet. Vidolika tillfällen har , JO och skatteförenklingskommittén uppmärksammatde i mänga fall alltför korta tidsmarginaler som blir följden av atttaxeringsnämnden först meddelar sig med denskattskyldige. 1987/88:20 Ärfinansministern beredd ta nödvändiga inifiafiv för att undvika den olägenhet för enskilda människor, som alltför korta svarsfrister vid taxering i "TTTi förstainstans ofta innebär? 1987/88:129av Per Stenmarck (m) fill miljö- och energiministern om åtgärder motsandsugniiig runt Falsterbonäset: godkände regeringen att Saabskulle få ta sand vid Sandflyttan utanförFalsterbonäset. Sanden skulle användas som utfyllnadsmaterial inomKockumsområdet i . Efteren lång och intesiv kamp, där en stor del av kommuns invånare deltog,tvingades dra tillbaka sin ansökan. Attden sandsugning som bedrivs - om än i mindre omfattning - har vållatskador på bl. a. stränder och på står tämligen klart. Detta har i sintur allvarligt inverkat på djurlivet. Ett totalt stopp för sandsugning på detkänsliga området utanför Falsterbonäset vore därför önskvärt. Vilka inifiativ är miljö- och energiministernberedd att ta för att få till stånd ett stopp för sandsugning runtFalsterbonäset? 1987/88:130av Per Stenmarck (m) till statsrådet om slutsatserna av vissaprestationsundersökningar av elever i : har sannolikt världens dyraste skola, mendet kan i hög grad ifrågasättas om vi har den bästa. Iett antal inslag i Rapport har TV visat att många elever,högt upp i , inte kan skriva, läsa eller räkna på ett acceptabeltsätt. Vilkaslutsatser drar regeringen av denna och liknande undersökningar? 1987/88:131av i () till jordbruksministern om livsmedelskontrollen; Statsrådet har den 15 oktober 1987besvarat en fråga (1987/ 88:36), ställd av riksdagsledamoten berör det av regeringen utfärdade förbudet mot användning av kemiskas.k. Avsvaret framgår att livsmedelsverket har erhållit ytterligare resurser för attfrån utvidga kontrollen av spannmål. Det framgår vidare avsvaret att det kommer "att vara möjligt" att kontrollera importeradspannmål, bl. a. med avseende på stråförkortningsmedel. Likaså framgår det attsamma krav som på svensk spannmål skall med iakttagande av internationellaregler ställas på importerad spannmål. Med anledning avovanstående vill jag fråga: Anser statsrådet att importerad spannmål skallkontrolleras i ifrågavarande avseende och är livsmedelsverkets resurser i såfall tillräckliga för sådan kontroll? 1987/88:132 av KerstinKeen (fp) till utbildningsministern om svenskt deltagande i viss utländskhögskoleutbildning: Inom den Europeiska gemenskaf>en sker förnärvarande stora satsningar på högskoleutbildning genom de båda programmenCOMETT och ERAS-MUS. Avancerade planer finns också på att inom hela EG-områdetinföra gemensamma högskoleexamina. Eftersom står utanför EG, finnsrisken att det svenska högskoleväsendet får svårigheter att samarbeta medeuropeiska universitet och att svenska studenter får svårigheter att fåprakfikplatser i europeiska företag inom EG. I anledning härav vill jagfråga utbndningsministern: Vilka åtgärder ämnar utbildningsministern vidta föratt skall kunna delta i COMETT och ? 1987/88:133 av GörelBohlin (m) till kommunikationsministern om flygsäkerheten: har den brittiska luftfartsmyndighetendragit in de tillfälliga flygcertifikat som givits till rumänska piloter frånflygbolaget sedan det visat sig att fyra av fem piloter ej klaratbrittisk test. Såväl plan som piloter har chartrats av engelska flygbolag. Sammaflygbolag har också i varit inblandat i ett allvarligt olyckstillbud.Tydligen beroende på att en flygplansdörr ej stängts ordentiigt rycktesdensamma loss när planet var under stigning. Incidenten måste betraktas sommycket allvarlig. snabba utvecklingen av luftfarten över hela världen somutbildningen av piloter ej håller jämna steg med efterfrågan är en utveckhngmot ökad inchartring även i trolig, liksom ett ökat utbud av såvälcharterresor som reguljärtrafik med utländska bolag. Min fråga fillkommunikationsministern är: Hur kan en tillfredsställande flygsäkerhetsstandardhos inchartrade plan och besättningar garanteras? 1987/88:134av () till jordbruksministern om spannmålspriserna; Den senaste fidens diskussioner kringspannmålspriserna, såväl årets priser som priserna skrämmer och skaparoro, inte minst bland berörda lantbrukare. Planerpå drastiskt förändrade förutsättningar då det gäller svensk spannmålsodlinghar figurerat inom . Regeringen tycks vara på väg att kastaloss från gjorda överenskommelser och fattade beslut. Detta gäller såvälstatens delansvar för spannmålsexporten som inriktningen av "Träda90". Dettalas om att spannmålspriserna skall sänkas i etapper med början nästaregleringsår, så att de närmar sig väridsmarknaden. Det s. k.väridsmark-nadspriset står inte i någon som helst rimlig proportion tillproduktionskostnaderna i något land. Trots detta tänker man dessutom gradvissänka gränsskyddet. Vidareaviseras att staten genom jordfonden skall köpa upp jordbruksmark från degenom förändringarna konkurshotade jordbrukarna. Detta innebär socialisering avsvensk . Mot bakgrund av det ovananförda vill jag ställa följande fråga: Kommerregeringen att svika gjorda utfästelser gentemot jordbruket? 1987/88:135av (), till miljö- och energiministern om kampanj: Regeringen har tidigare ställt sig bakom de propåersom förespeglas i kampanj . Kampanjen innebären satsning på en levande landsbygd. Den aviseradeinriktningen för drastiskt sänkta spannmålspriser i kommer att slå hårtmot svensk landsbygd, det öppna landskapet och miljön. Mot bakgrund av detanförda vill jag ställa följande fråga: Stårregeringen fortfarande bakom strävandena i "Landsbygd 90"? 1987/88:136aV () till jordbruksministern om kravet på giftfria livsmedel: I hamnarna i och har ett antallantbrukare förhindrat lossning av båtlaster med västtysk råg. Kravet frånlantbrukarna har varit att anlyser skall göras av spannmålspartierna förpåvisande av förekomst av det i förbjudna stråförkortningsmedlet. meddelas att analysen, som skdle kosta , endastskulle utföras om lantbrukarna själva stod för kostnaden. Eftersom livsmedelsverkets handlingssätt inte synesförenligt med konsumenternas krav på giftfria livsmedel vill jag frågajordbruksministern om regeringen kommer att vidta några åtgärder? 1987/88:137av () tin kommunikationsministern om verksamheten vid KalmarVerkstad: Statligt ägda Verkstad som skall tillverkaden nya generationen snabbtåg har tvingats varsla ca 60 anställda omuppsägning och företaget står nu inför hotet om nedläggning. Omså skulle ske ställs mer än 400 personer utan arbete, som personalmed stor kompetens går förlorad i landets enda företag i denna specialbransch. Orderböckernaär fyllda efter 1989 men fram till dess behövs snara nya order på kändakonstruktioner. Medtanke på de konsekvenser en eventuell nedläggning av Verkstad skulle fåför de anställda, för region, för branschen och för införandet av miljövänligaoch energisnåla transporter och trafikformer vill jag frågakommunikationsministern: Är regeringen beredd att genom snara åtgärdermedverka till att varslet och hotet om nedläggning av Verkstad ejbehöver verkställas? 1987/88:138 av SivertCarlsson (c) till utbildningsministern om fortsatt grundsköllärarutbildning vidhögskolan i : Till grund för beslutet att aweckla utbildningen avgrundskollärare vid högskolan i låg prognoser som visade ett minskatlärarbehov i landet. Sedanförutsättningarna för detta riksdagsbeslut i grund har förändrats har ett nyttläge uppstått. EnligtUHÄ:s anslagsframställning behövs en snabb expansion av lärarutbildningensvolym. /89 behövs en fördubbling av antalet intagningsplatserpå grundskollärarlinjen. Dessutommedför den nya grundskollärarutbildningen ett ökat behov av såväl fortbildningsom kompletteringsutbildning av nu yrkesverksamma lärare. Vidhögskolan i finns såväl personal, lokaler, som en mångårig kompetens ochen stark vilja att fortsätta klasslärarutbildningen. Motbakgrund av redovisade nya förutsättningar beträffande lärarutbildningensvolym vill jag fråga utbildningsministern: Är regeringen beredd att medverka till fortsattgrundsköllärarutbildning vid högskolan i ? 1987/88:139av (vpk) till kommunikationsministern om vattenundersökningarna iBottenviken: SMHIhar under en följd av år utfört vattenundersökningar i . Brist påpengar har medfört att planerat arbete inte kommer till stånd. Med anledninghärav vill jag fråga kommunikationsministern: Vad tänker kommunikationsministerii göra för attundersökningarna skall kunna återupptas? 1987/88:140av (vpk) till utbildningsministern om utbildningen i engelskainom den nya lärarutbildningen: Genom en bred uppgörelse mellan s, c och vpk harriksdagen fattat beslut om en ny lärarutbildning för . Tyvärr verkardet nu som om regeringen inte valt att följa uppgörelsen och riksdagsbeslutet.De s. k. tidigarelärarna får inte den kompetens i engelska som enligt minmening utskottsbetänkandet ger uttryck för. Jag vill därför fråga: Vilka åtgärder ämnar utbildningsministern vidta föratt riksdagsbeslutet om utbildningen i engelska i den nya lärarutbildningenföljs? 1987/88:2010 november 1987 1987/88:141 av Karl-ErikPersson (vpk) till kommunikationsministern om statsbidrag till enkombitrafikterminal i : planerar en terminalsatsning somavses genomföras via ett nybildat bolag, "Navet", vilket kommer attkräva stora etablerings-och investeringsinsatser. För att kunna genomföra dettabehöver kommunen hjälp. Prot.1987/88:20 Kommunstyrelsen har fattat ettbeslut om att söka statsbidrag, och i en skrivelse frånHallsbergs kommunstyrelse tin den 16 juni 1987äskar . till en satsning på enkombitrafikterminal. Men något svar har man inte fått från kommunikationsdepartementet.Mot bakgrund av ovanstående frågar jag: Är kommunikationsministern bereddatt medverka till att den planerade terminalsatsningen kan komma i gång? 1987/88:142 av (vpk) till justitieministernom åtgärder för att följa viss terroristrättegång i : En av de mest eftersöktanyckelpersonerna i internationen terror- och mord verksamhet rannsakas förnärvarande vid en domstol i . Han har varit organisatör av en radbomb- och mordattentat samt kontaktman med olika statliga säkerhetstjänster ochlogen P 2. Medanledning härav vill jag ställa följande fråga till justitieministern: Vilka åtgärder vidtar regeringen föratt kunna följa rättegången i ? 1987/88:143 av (vpk) till justitieministernom möjligheterna att genomföra visst förhör i utredningen om mordet på OlofPalme: Efter att under en lång följd av årha lyckats undgå rättvisan har en av de mest framträdande internationellaledarna för politisk mord- och terrorverksamhet, delle Chiaie, ställtsinför domstol i . Chiaies alla antecedentia gör honom till en mycketintressant person också för svenska myndigheters vidkommande. Medanledning härav vill jag ställa följande fråga till justitieministern: Avser regeringen att hos Italiensregering utverka möjligheter för svensk åklagare och polis att som led iutredningen av Palmemordet höra delle Chiaie? 1987/88:144 av () till industriministernom : har i sinnuvarande form arbetat . Ett fåtal sammanträden harhållits, utan att något konkret har uträttats. Som representant hade jag förväntat mig ett mer aktivt arbete för attstimulera utsatta regioner i ohka åtgärdsprogram. Avser statsrådet att vidta någraåtgärder med anledning av det regionalpolitiska rådets låga aktivitet? 1987/88:145 av () till miljö- ochenergiministern om blekeriutsläppen från Aspa bruk: Regeringenfattade beslut rörande blekeriutsläpp från två skogsindustrier,vid och Aspa bruk vid . Beslutet för Aspa brukinnebär att dagens utsläpp minskas från TOC 1 per ton massa. Undersökningarutanför Aspa bruk visar på alarmerande halter av klorerade gifter somhärstammar från klorblekningen. De högsta halterna av gifter i lever hos gäddahar hittats utanför Aspa bruk. Dioxinhalten i Vätternröding är högreän i Östersjölax. En dioxinanalys visar att Vättemröding har värden som är upptill tio gånger högre än rekommenderat högsta dagsintag. Regeringens beslutinnebär att Aspa bruk tillåts släppa ut dubbelt så mycket klorutsläpp somMönsterås bruk vid . Jag vin mot denna bakgrund fråga miljö- ochenergiministern vilka skäl som varit avgörande för regeringens beslut om . 1987/88:146av () till jordbruksministern om förslaget om arealbidragtill spannmålsodlare: Statssekreterare har föreslagit atten del av de tillgängliga resurserna i spannmålskassan (125 milj. skallläggas ut som ett arealbidrag till spannmålsodlarna i stället för att höjaspannmålspriserna. Med anledning av dettavill jag fråga jordbruksminister : Anser ministern att omvandling av resurser avseddaför spannmålspriser till arealbidrag är förenligt med gällande jordbruksavtal? 1987/88:147 av GunhildBölander (c) till kommunikationsministern om upprustning av det gotländskavägnätet: Den gångna veckan har regeringen aviserat enskattehöjning med per liter bensin. Avsikten är att på detta sättfinansiera bl. a. snabbtåg mellan större städer och tätorter i Mellansverige.För ett glesbygdslän som , som helt är i avsaknad av järnväg, kännsdenna extra beskattning djupt orättvis. Förslaget står i bjärt kontrast medregeringens tal om en förbättrad regionalpolitik där hela skall leva.Följden blir i stället en ytterligare utglesning av landsbygden. Degotländska bilisterna tvingas bidra med ca 5 milj. kr. till en lyxbetonadnyttighet som ingen här kan använda. Däremot är det gotländska vägnätet i stortbehov av höjda statliga bidrag. Det skulle komma alla här fill nytta. Medanledning av det ovan anförda vill jag ställa följande fråga tillkommunikafionsministern: Är kommunikationsministern ur rättvisesynpunktberedd att låta en eventuell bensinskattehöjning finansiera det gotländskavägnätet med belopp som motsvarar det tänkta uttaget? 1987/88:148av tredje vice talman () till miljö- och energiministern omlänsstyrelsernas handläggning av freonfrågor: Miljö- och energiministern har i olika sammanhanghårt kritiserat länsstyrelsernas naturvårdsenheter för försummelser vad gällerfillstånd fill och 1987/88:20 övervakning av förekommande utsläpp av freon. Dessa anklagelser har 10 november1987 tillbakavisats av berörda tjänstemän. Med anledning av vad somhänt vill jag fråga miljö- och energiministern: Vilkaär de sakliga och rättsliga grunderna för statsrådets krifik av berördamyndigheter vad gäller handläggning av freonfrågor? 1987/88:149av () till statsministern om jämställdhetsfrågorna inom regeringen: är regeringens hantering avjämställdhetsarbetet uppdelat på två departement. Arbetsmarknadsdepartementethar ansvar för jämställdheten i allmänhet, medan ansvararför jämställdheten inom den offenthga sektorn. anser att denna tudelning är felaktig och att allajämställdhetsfrågor borde skötas av , inte minsteftersom enligt tjänstemannafacket civndepartementet självt inte föregår medgott exempel. I anledning av ovanståendevill jag fråga statsministern; Är statsministern villig att koncentrerajämställdhetsfrågorna till ? 1987/88:150av () till civilministern om jämställdhetssträvandena inomcivildepartementet: har ansvar förjämställdhetsarbetet inom stat och kommun och borde därför vara ett föredömeinom jämställdhetsarbetet. Departementet har dock inte en enda kvinna på någonav sina 14 chefsposter och saknar uppenbarligen mätbara mål för sitt egetjämställdhetsarbete. Under sådana omständigheter är det svårt att vara ettföredöme för jämställdhetsarbetet inom den offentliga sektorn. Med anledning av detanförda vill jag fråga civilministern: Vilkaåtgärder ämnar civilministern vidta för att skall bH ettföredöme på jämställdhetsområdet? 11 § Kammaren åtskildeskl.