prot · GB09110 · 1987-12-31 00:00:00 — Viföreslår att av det totala antalet timmar blir högschablontirrimar, istället för regeringens . vill vi höja ersättningsnivån förhögschablontimmarna till . Kort sagt: Bättre betalt för de timmar som ärskattefinansierade, som även studieförbunden i likhet med AMU skalluppmuntras att söka få en större del av den växande personalutbildningen. Jag yrkarbifall till reservationerna 9, 11, 13 och 21. En typ av studiecirklar som regeringen tycks-ha fått någothorn i sidan till är de kursplanebundna universitetscirklarna. har jagexaminerat så duktiga elever som de som via TBV läste 1 och 2betyg i historia på . Varför är socialdemokraterna som motvallskäring mot oss och när vi i reservation efter reservation kräveratt kursplanebundna universitetscirklar skall få statsbidrag? Jag yrkarbifall till reservation nr 24. 1 tilläggsbudgeten behandlas SFI-undervisningen. Jag nöjermig här med att yrka bifall till reservation 27. något om folkhögskolorna. Ofta upplever vi ioppositionen att vi bara står här och gnäller. kan jag dock säga att tjattycks hjälpa, inte bara då det gäller enskilda gymnasier i , utan ocksådå det gäller frågan om en folkhögskoleutredning. verkar det ju somom ministern fått ändan ur vagnen och kommit till skott med det uppdrag som vii gav honom . gäller det bara att vi får gehör för vad vi säger ireservation 33, att direktiven till utredningen om folkhögskolor även borde omfatta uppdrag att studera möjligheterna att öka samordningen mellan olika vuxenutbildnings- anordnare. Eftersom vårt krav i reservation 33 faktiskt nu är tillgodosett, avstår jag från att yrka bifall till den. Samtidigtär det roligt för oss i att det krav som vi framställdei en reservation, att det skulle bildas en katolsk folkhögskola, nu har vunnitregeringens stöd - trots visst motstånd från SÖ:s sida. regeringenpå sikt lyssnar även då det gäller försöksverksamhet i komvux ellerstatsbidragsberättiBade universitetscirklar, för att inte tala om den kr., när vi tycker Varför skall facken få att arbetsgivarna skall betala?Jag yrkar bifall till reservation 34. 87 (): är ett parti som bland sinaanhängare räknar många som inte hör till de mest privilegierade urutbildningssynpunkt. Därför är det kanske inte konstigt att vi känner ettmycket starkt engagemang för vuxenutbildningen. Vi har sedan partiets tidigabarndom arbetat hårt för att skapa en större jämlikhet ur utbildningssynpunkt.Vuxenutbildningen är ju den utbildningsform som ger de människor chansen somkanske inte fick den som unga. Med vår folkrörelsetradition är det ocksånaturligt för oss att särskilt värna om de folkrörelseanknutna formerna avvuxenutbildning. Det handlar då framför allt om studieförbundens verksamhet ochom folkhögskolorna. I vårt arbete för en god vuxenutbildning och för envuxenutbildning där det fria folkbildningsarbetet spelar en viktig roll har viofta sett socialdemokraterna som en ganska naturlig allierad. Ävensocialdemokraterna är ju ett parti som har en bakgrund bland människor som harvarit missgynnade ur utbildningssynpunkt. Därför är det med en viss förvåningoch ett inslag av sorg som jag har sett att socialdemokraternas intresse för folkbildningentycks ha svalnat . Detta har man kunnat mäta i urholkade bidrag tillstudiecirkelverksamhet och annan studieförbundsverksamhet. Man har inte låtitbidragen följa med särskilt väl i kostnads- och verksamhetsutvecklingen. Dethar också yttrat sig på det sättet att man, som man har tillätit nyafolkhögskolor, vilket naturligtvis är positivt, inte har varit beredd attsläppa till ökade resurser i motsvarande mån, utan de nya folkhögskolornasverksamhet har delvis skett på äldre folkhögskolors bekostnad. Vi tycker attdenna njugga inställning fill den folkrörelseanknutna folkbildningsverksamhetenfrån socialdemokraternas sida är förvånansvärd och beklaglig. Till det betänkande som vi nu diskuterar har vi fogat enrad reservationer, som alla har det gemensamt att de syftar till att åter byggaupp förutsättningar för folkbildningsarbetet och den fria studieverksamheten,sä att denna verksamhet kan inta den plats i vuxenutbildningen som vi tycker ärberättigat. Våra förslag behandlar bl. a. förstärkningar avschablonbidraget, en större andel högschablontimmar, ett högre schablonbidrag.De handlar om att stödet till uppsökande verksamhet i bostadsområden ävenfortsättningsvis skall utgå. De handlar om resurser för pedagogisktutvecklingsarbete inom studieförbunden, någonfing som är mycket viktigt frånkvalitetssynpunkt. Vi tar särskilt upp studieverksamhet bland handikappade, därvi tycker att det är viktigt med särskilda insatser från samhällets sida. Vipekar på studieförbundens möjligheter att göra insatser när det gäller förfolkhälsan viktiga områden som kost och näringslära, och vi föreslår attregeringen skall ta initiativ tillsammans med studieförbunden till en kampanj pådet här området. Vi föreslår ökade resurser för studieförbundens kulturellaverksamhet. Detta gör vi därför att vi tycker att det är viktigt med enkulturpolitik som engagerar människor inte bara som konsumenter utan ocksä somaktiva deltagare.Där har studieförbunden alldeles särskilda möjligheter. Det är ett verksamtsätt att nä ut med kulturverksamhet till många människor. Vi tar också upp de problem som jag nämnde för en stundsedan om resurserna för folkhögskolorna och föreslår en ökning av antaletveckor, så att folkhögskoleverksamheten får det tillskott som tillkomsten avnya folkhögskolor motiverar för att deras tillkomst inte skall gå ut över andrafolkhögskolor. Det är viktigt, tycker vi, att återge den friafolkbildningen dess centrala roll i vuxenutbildningen i . Vi skulleönska att också socialdemokraterna hade den inställningen. Eftersom det intetycks vara fallet, i varje fall inte i den utsträckning som vi anser varamotiverat, har vi varit tvungna att reservera oss på en rad punkter. Jag vill, herr talman, yrka bifall till samtligacenterreservationer i.detta betänkande. Under detta anförande övertog andre vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar. 88 BO (vpk): Allteftersom ungdomsskolan byggs ut uppstårtyvärr nya utbildningsklyftor i samhället mellan äldre och yngre. Många över 40år har endast folkskola, och mänga saknar gymnasiekompetens. Vihar också stora klyftor i vårt land socialt och regionalt. Därför tycker vi attdet finns all anledning att satsa mer på vuxenutbildning. , Ett avgörande problemär naturligtvis studiefinansieringen, där vi kan notera stora orättvisor, I enoch samma studiegrupp kan det finnas studerande som får alltifrånutbildningsbidrag, särskilt vuxenstudiestöd till studiemedel. För vår del tycker vi inte att det är rimligt att någonskall behöva skuldsätta sig för att få grundläggande utbildning på grundskole-och gymnasienivå. För att lösa det problemet har vi föreslagit en höjning avvuxenutbildningsavgiften, ett förslag som ju röstade nerhäromveckan. I den debatten förde också de moderata och folkpartistiskaföreträdarna fram sina krav om kraftiga nedskärningar av vuxenstudiestödet. Detär visserligen ingen nyhet, herr talman, att de båda högerinriktade partiernavill skära ner på vuxenstudierna, men jag blev ändå häpen över att man går såoerhört lårigt när det gäller att beskära vuxenstudiestödet. I det betänkande som vi nu diskuterar tar ochmoderaterna ytterligare några steg i den här riktningen. I konkurrensen om attlägga sig längst till höger segrar nu med bred marginal. Man villgöra nedskärningar för komvux med ca 100 milj. kr., vilket motsvarar av desamlade resurserna. riktar i sin tidning utomordentligthård kritik mot bäde moderata samlingspartiet och och säger bl. a.att försöker inte ens gömma sig bakom det falska argumentetatt man vill skära ner på komvux för att kunna slå vakt om ungdomsskolan.Tiotusentals människor skulle berövas möjligheten till vuxenstudier, om folkpartietfick igenom sitt förslag. När jag hörde insåg jag att det är valår och Prot.1987/88:110 att vi börjar närma oss valdagen. Det var ganska intressant. debatten här i kammaren. Han gick tillmycket hårt angrepp mot moderata samlinespar- [. . °.. . , , .. . , .. , Z,a tiet och for deras nedskarningspolitik nar detgaller vuxenutbild-nin ningen.Det var intressant att höra att inte med ett ord nämnde de tvåborgerliga kompanjonernas nedskärningspolitik, dessa två borgerliga partier somcenterpartiet tänker, förmodar jag, bilda regering med efter valdagen om detgår som det inte får gå i valet. Däremot riktade kritik mot detsocialdemokratiska partiet, och denna kritik kan jag delvis instämma i. Men detär väl inte tillsammans med socialdemokraterna som skall bildaregering, utan det är ju med och . på denna punkt var ganska anmärkningsvärd, och kontrasterar, som sagt,enormt mot frejdiga angrepp under förra mot dessapartier. Vi vet alla att vuxenutbildningsreformerna inte avsatt säpositiva resultat som vi hade hoppats. Det har varit svårt att nå dem som skulleha störst behov av att studera. Utbildningsklyftorna är fortfarande stora ochtenderar i vissa fall t. o. m. att öka. Detta kommer vi inte till rätta medgenom att skära ner anslagen utan genom att öka dem och genom att förbättramöjligheterna till vuxenstudier. Det är den vägen vi i vpk vill gå. Det ärdärför vi vill satsa ytterligare 10,6 milj. kr. motsvarande somskall avse grundläggande utbildning för vuxna. På många håll är det kötill grundvux, och eleverna ges inte tillräckligt många timmar för att i rimligtid nä utbildningsmålet. Det rimmar rätt illa med vad som står i bl. a.vuxenutbildningslagens 2 §. I denna paragraf står det: Varje kommun skall genomlämpliga åtgärder söka nä dem i kommunen som har rätt till grundvux och motiveradem att delta i undervisningen. På en del håll hävdas att företagenspersonalutbildning kan tillgodose behovet av vuxenutbildning eller ersätta densamhälleliga vuxenutbildningen. Men då skall vi vara på det klara med att detmesta i fråga om personalutbildning faktiskt satsas på dem som redan har en godeller mycket god utbildning. Och hur går det för alla dem som inte arbetar i destora vinstrika företagen med stinna förnyelsefonder? Hur går det, KerstinKeen, för kvinnorna och människorna i glesbygden? Och hur går det medkultur-och bildningsperspektiven, om man nu får använda så gammalmodigabegrepp? Jag tycker att det var ganska fascinerande och litetrörande att höra panegyrik över det företag där hon själv äranställd, nämligen , och dess insatser i fråga om utbildningsverksamheten.Jag är inte fullt lika imponerad. Jag tycker att skall undersökavem som får del av denna personalutbildning. För egen del anser jag att detinte är utan demokratiskt valda krafteri värt land som skallse till att vuxenutbildningen är bra och omfattar alla människor som behöverden. Vi ser folkhögskolorna som ett utomordentligt viktigt inslag i De utgör ett alternativ till den vanliga skolan, och de är ettviktigt kultur- och regionalpolitiskt instrument. folkrörelsernasoch organisationernas egna utbildningsbehov. 106 vi att antalet elevbidragsveckor äralltför snålt tilltaget. Vi vill plussa på 6 000 elevveckor till en kostnad av knappt 4 milj. kr., och vivill också genom ett särskilt statsbidrag ge folkhögskolorna möjlighet attdelta i en bred datautbildning för vuxna. Jag yrkar avslutningsvis bifall tillreservationerna 3, 4, 7, 17, 29 och 31 i utbildningsutskottets betänkande 18. 89 () replik: hävdade att vill skäraned anslagen till komvux. Jag håller inte alls medom det. Visst kan vi tvistaom ord, men vi i har aldrig sagt att vi vill skära ned anslag. Vadvi vill göra är att förändra finansieringen, och det är faktiskt en mycket storskillnad. När AMU nu har övergått från att ha varit anslagsfinansierat till attvara uppdragsfinansierat har verksamheten inte minskat-tvärtom, den har ökat.Det är min fulla övertygelse att detsamma skulle ske med komvux. Visst är detde stora företagen som är först när det gäller personalutveckling. Men jag harpå sistone, och inte minst , blivit inbjuden till så mångasmåföretag för att tala om personalutveckling att jag vill hävda att detta ärnågot som sprider sig långt utanför storföretagen och att det inte bara handlarom sådant som arbetsgivaren vill ha. Inte minst får kvinnorna i storutsträckning del av denna personalutveckling. Det skulle vara intressant att fåbjuda in till att studera bäde stora och små företag och se vilka idessa företag som får del av personalutvecklingen. Då skulle han fä se att detinte bara är de som har mest utbildning som får del av den. Dennapersonalutveckling sprider sig till många grupper inom både stora och småföretag. Och det intressanta är att företagen börjar experimentera i pedagogik.Det är företagen som börjar tröttna på att det offentliga utbildningsväsendetalltför ensidigt har hållit sig till klassrummet, vilket vi vuxna inte alltidtycker är så särskilt intressant. Väldigt många vuxna, inte minst de som är i40-årsåldern och som fick bara litet utbildning , vill intetillbaka till skolbänken. Då gäller det att hitta nya former för utbildning fördem. Det var därför som vi tyckte att komvux skulle få ägna sig åtförsöksverksamhet. Jag ser med glädje fram mot att det bland företagen, storasom små, börjar experimenteras just riär det gäller 40-åringarna. 90PÄR () replik: var bekymrad över att jag inte gicktillräckligt hårt åt moderater och folkpartister. hänvisade till vadLarz sade för ett är sedan. Det skulle jag också kunna göra. Detfinns emellertid vissa konstanter i polifiken, vissa problem som dyker uppvarje år. Det blir litet tradigt om man också skall föra fram precis sammaargument . Jag tycker att gjorde upp med moderater ochfolkpartister på ett ganska förtjänstfullt sätt , och jag har intenågon anledning att upprepa det som han sade. Särskilt anmärkningsvärd tycker jag att moderaternasinställning på detta område är. För handlar det mer om én tilltrotill möjligheterna att externfinansiera en del av komvux. Detta kan man haolika uppfattningar om. Vi i tror inte lika mycket på det. Prot.1987/88:110 handlar det verkligen om en nedrustning av komvux.Men det : är politiskt inte särskiltintressant, eftersoni ensamma inte lär kunnagenomföra en sådan nedrustning av komvux hur gärna de än vill. Omsocialdemokraterna däremot hade haft en mer progressiv inställning till denfria folkbildningen, hade vi kunnat få en majoritet i kammaren för kraftigaförstärkningar i fråga öm detta oavsett valutgången , och vi hade kunnatfä det . Det är därför som socialdemokraternas ljumma inställning härär så beklaglig - det är den som är avgörande för att folkbildningsverksamheteninte tillförs mer pengar . Det var detta som jag fann anledning att betona,eftersom det är det som är det aktuella problemet just . 91 BO (vpk) replik: Jag vill säga till att det intebara är jag som har uppfattningen att ni vill skära ned kraftigt på komvux. Fårjag citera tidningen , där det heter i en ledare: "Trots bedyranden om motsatsen måste detta tolkas somen negativ inställning till komvux från sida. Det är mycketmärkligt att det just är som har den mest negativa inställningentill komvux." Jag tror inte att jag har missförstått er inställning,utan det är nog en ganska allmän uppfattning att det förhåller sig på det härsättet. Sedan vill jag gärna acceptera inbjudan attkomma och studera personalutbildning och personalutveckling. Men jag vill ocksårekommendera henne att läsa den utredning som har gjorts om vilka som iallmänhet får del av personalutbildning - och det är inte de svagaste i vårtsamhälle, det är inte de som har den kortaste utbildningen, det är inte de sommest skulle behöva vidareutbildning. spottade i sitt andra inlägg upp sig mot deborgerliga vännerna i och . Jag är naturligtvis ense medhonom om att om vi hade fått socialdemokraterna att gä längre hade vi kunnatåstadkomma ett bättre betänkande och få fram mer pengar till vuxenutbildningen.Det är helt riktigt. Men jag noterar ocksä att säger att det inteär så förfärligt intressant politiskt vad - och jag förmodar attdet också gäller - säger. Men ni har sagt att ni skall bildaregering med dessa partier om ni vinner valet . Vi kan väl intetänka oss att , som uppenbarligen blir det minsta partiet i ensådan regering, skall få dominans för sin politik, utan det blir väl moderaternasoch nedskärningspolitik som kommer att prägla också inställningenvad gäller vuxenutbildningen. 92 () replik: återkommer i sitt inlägg tillartikeln i . Vi har läst den, och det finns ett för länge sedaninskickat svar, som vi hade hoppats skulle komma in i tidningen före den härdebatten. Det svaret trycker på att även Skolvärlden fakfiskt kan missuppfattadetta med nedskärningar. Gång på gäng - i vär motion och i våra inlägg -försäkrar vi att det är en förändrad finansieringsform vi vill komma fram till. De 100 mijj. som vi möjligen kan komma att spara -som vi 108 ökar resurserna för grundvux,precis som vill göra - skulle faktiskt användas till ungdomsskolan. hävdade isitt tidigare inlägg att vi inte har gått ifrån det förslaget, och jag villpeka pä att det är precis dessa 100 milj. kr. som vi använder: Vi föreslär 70miljoner fill mindre klasser och 30 miljoner till fortbildning av lärare. Ochjag vill upprepa det jag sade i mitt tidigare inlägg, nämligen attarbetsgivarna väl ändå inte kan betala skolan för ungdomarna, i synnerhet integrundskolan! 93 () replik: Det är klart att det alltid är besvärligt attsia om framtiden. När man ser på vad socialdemokraterna stod för i valrörelsen1982 och jämför det med den politik regeringen har fört, inser man att mycketkan hända. Men det är faktiskt så att i en koalitionsregering brukarmer extrema ståndpunkter i allmänhet få vika. Det är helt klart att centerninte kommer att medverka i en regering som genomför en avrustning pävuxenutbUdningens område. Jag har fått uppfattningen att inteheller har en sådan inställning. De som verkligen vill göra stora nedskärningarpå detta område är . De är isolerade i sin ståndpunkt och lärsvårligen kunna få till stånd en riksdagsmajoritet för en sådan politik varesig de är i regering eller inte. Detta är ungefär detsamma som ständiga tal omatt skära ned biståndet. När vi kom i regeringsställning ökade biståndet - ochhade en mer positiv utveckling än när vi sedan fick en socialdemokratiskregering. Den där typen av våldsamt trummande brukar inte ha någon vidareeffekt när man senare skall sitta i en koalitionsregering. Jag är därför intespeciellt bekymrad pä den punkten. När det gäller studiecirkelverksamheten noterar jag attfolkpartiet vill höja schablonbidragen precis som vi. Deras förslag kanske inteär exakt Ukadant, men det finns en likartad inställning. Det finns en likartad inställning ocksä när det gälleruppsökande verksamhet i bostadsområden. Jag kan alltså mycket väl tänka migatt en borgerUg regering skulle kunna genomföra förbättringar när det gällerfolkbildningsverksamheten trots de domsbasuner som ljuder från förnärvarande. Prot.1987/88:110 - 94 BOHAMMAR (vpk) replik: Jag skall inte förlänga debatten så mycketmer. Jag trodde att hade begärt replik på mitt anförande, men detverkade som om han hade begärt replik mot . Det var ettstrålande exempel, som belyser bristen på harmoni i det borgerliga lägret. Detär nog inte så enkelt. , att man kan säga att en ny borgerligregering kommer att präglas av politik. De andra krafterna är mycketstarkare än ni är. Men detta är, herr talman, en i högsta grad hypotetiskfråga. Jag tror inte att vi behöver ägna speciellt mycket kraft åt dettaproblem, som jag utgår från inte kommer att uppstå. Till vill jag bara säga: Ni i folkpartiettycks ha en fenomenal förmåga att bli missförstådda när det gäller er polifik ifråga om vuxenutbildning. Det var likadant , efter era insatser häri , när vi Prot.1987/88:110 diskuterade de här frågorna påSkoltema-87. Där fick ni en väldigkritik från 28 april1988 lärarkåren och andra som varengagerade i komvux. ~ ] 71 ,, .,, Om den är felaktig och alltär ett missförstånd, dä får jag rekommendera er Anslag tdlvuxenutbild- " ' " attförsöka uttrycka er litet klarare, så att alla begriper vad er politik går ut Jag läser också era förslag så, att de handlar om just kraftiga vice talmannen anmälde attKerstin anhållit att till protokollet fä antecknat att hon inte ägde rätttill ytterligare replik. 95 (): När jag lyssnade till de första inläggenkände jag igen alla argument från när och förra åretförsvarade sina stora nedskärningar. Däremot kunde jag, trots mycket vackraord, inte uppfatta så mycket i sak vad dessa partier sade på LR:s Skoltema iÄlvsjö . Då, på , var det någon sorts väckelsemöte omvuxenutbildningen, till vilket och talesmän kom ochlovade bot och bättring inför och alla lärarna på konferensen. Men vet vi vad de löftena är värda. vet vi attfolkpartiets och omvändelse var av någon sorts tillfällig natur.Nu vet vi att det i stället för en positivare syn pä vuxenutbildningen blevmotioner om nedskärningar om ca en, tredjedels miljard kronor. Men har vitill skillnad mot - trots de vackra orden - fått helt klara besked.Det är besked som egentligen inte kan misstolkas: och moderaternastår inte på de vuxenstuderandes sida, trots alla dessa ord. Jag upplever dessavackra ord som uttryck för hyckleri, när de används som motivering för att göraså dramatiska nedskärningar som det här är fråga om. Jag tycker att dessa årliga attacker mot anslagen tillvuxenstuderande är trista. Behovet av vuxenutbildning har inte minskat sedanmålen för denna vuxenutbildning formulerades. som då behövs vuxenutbildningen för att minskautbildningsklyftorna och därmed öka bäde den sociala och ekonomiskajämlikheten. som dä behövs vuxenutbildningen för individernaspersonlighetsutveckling och för att bidra till demokratiseringssträvandena isamhället. som då behövs vuxenutbildningen för att kompensera brister iungdomsutbildningen och därmed bl. a. stärka individers och gruppers ställningi arbetslivet. Det är därför positivt att regeringen prioriterar devuxenstuderande i budgeten, sä att det ocksä föreslås några reformer. Jagtänker på inrättandet av en ny folkhögskola, pä ett nytt statsbidragssystem förgrundläggande svenskundervisning för invandrare, på det nya tilläggsbidragetför studiecirklar inom den fria resursanvändningen, ökningen av antaletvuxenstudiestöd m. m. Densatsning - eller om vi räknar in vuxenstudiestöden, - som föresläs i budgetproposi tionen är naturligtvis en rejäl satsning. Jag tycker ändå att ni som utser just de vuxenstuderande till ert största besparingsobjekt, borde tänka 110 litet mera på allt positivt somdenna vuxenutbildning betyder både för de studerandeoch för samhället. När det gäller dessa anslag till vuxenutbildningen handlardet ju inte om, som det ibland låter, att ge pengar till komvux,studieförbunden eller Anslås tdl vuxenuthild-folkhögskolorna som sådana. Dethandlar i stället om att ge människor möjligheter att som vuxna få denutbildning som de inte fick i sin ungdoms skola. Det handlar om att gemänniskor möjlighet att delta i skapande kulturaktiviteter, och det handlar omatt ge människor som kommer till vårt land möjligheter att lära sig svenska. Jag måste fråga varför numerainte står pä de vuxenstuderandes sida. Beror det månne på att nuinte längre har några människor med en kort utbildning bland sina aktiva? Niförsvarar nu era nedskärningar med att företagens interna utbildning ökar.Kerstin sjöng någonting av företagsutbildningens höga visa här tidigare.Ett tag tyckte jag alt det lät som om skulle kunna överta allt vad vuxenutbildningheter i samhället. Det är bra att företagsutbildningen också ökar. Man kanemellertid göra väldigt många invändningar, om man använder detta som ettargument för att ersätta den allmänna vuxenutbildningen. Hur är det för detförsta med företagsutbikiningens profil? Är det så att de med kort utbildningfår mest utbildning? Nej, i förrgår kunde vi läsa i att under våren1987 genomgick av LQ:s medlemmar personalutbildning, medanmotsvarande siffra var för TCO:s medlemmar och för / SR:smedlemmar. sade tidigare ien replik att man har enpositiv utveckling.