prot · GB09135 · 1987-12-31 00:00:00 — Utskottets hemställan bifölls. Utskottets hemställan bifölls. Utskottets hemställan bifölls. Utskottets hemsfällan - som ställdes mot reservafionert avJan Jenrtehag-bifölls rtied acklamatiort. 8 protokoll 1987/88:135 1987/88:135 8 §På förslag av tredje vice falmartnen medgav kammaren att de ärenden Reglering av priserna på jordbruksproduk- som eventuellt hanrtdebatteras färdigt under återstoden av dagens sammanträde skulle förefas fillavgörande i ett sammanhang vid morgondagens arbetsplenum. ter, m. m. 9 § Fortsattes 1987/88:25. överläggnirtgert om jordbruksutskottets befärtkartde Reglering av prisernapå jordbruksprodukter, m. m. (forts, frårt prot. AnL 67 JordbruksmirtisferMATS : Jag skall försöka begränsa mitt anförartde till de frågor som rtatfertsavbrutrta replikskifte hartdlade om. KarlErik Olssort är enligt min uppfattning en klok och förnuftig politiker. När hantalar om etartol har hart ett höjt röstläge som vi sällart hör honom ha annars.Jag tror att def har rtågot atf göra med den gamla regeln: Argumentationensvag, höj rösten! Somjag nämnde i går anser jag irtte att vi löser rtågra problem med aff övergåfrån en förlustbriugartde produkfiou till ert artnan. Def inrtebär endast atfman flyttar problemen. Inte heller bönderna är betjänta av aff lockas in i nyproduktiort som kräver rtya stora skaftesubverttioner, och efanolproduk-fion ärjust en sådan produktion. Kalkylerna för etanolprodukfionert är tyvärr sådåliga atf förlusferua blir minst lika stora om vi tillverkar etanol av spannmålensom om vi exporterar den, t. o. m. vid nuvarartde extremt lågavärldsmarknadspriser. Motoralkoholkommitfénberäkrtade den långsiktiga samhällsekonomiska kostnaden fill mellan 500 och 1000 milj. kr. vid en produktion av 275 000 m"" etanol och meden 5,5-procerttig inblandning i all bensirt. Dertna kalkyl hade då gjorts såaft ett värde för det öppna landskapet och för en förbättrad beredskap hadefillgodoräkrtats med 300 milj. kr. Påsertare tid har man från bl. a. jordbruksnärirtgerts sida hävdat, vilket ävenKarl gjorde i går, aft miljöfördelarna med etanoldrift skulle geett så stort värde aff kalkylen för en fullskaleauläggrtirtg skulle bli posifivom dessa fördelar beaktades. Detär nafurligtvis bra om jordbrukspolifikeus mål och ertergipolitikerts målsammanfaller. Det vore utmärkt. Meu tyvärr tror jag irtte aft def är på defsättet i detta sammanhartg. Det måste poärtgferas atf om sådarta miljöfördelarfirtns som man här talar om, kan vi som läget rtu ser uf nå dem utan att självaproducera etanolert. Etartolkart köpas på världsmarkrtadert fill priser som väserttligt uuderstiger desvertska produktionskostnaderna. Om vi, , skulle skaftebefriaetanolert, som har föreslagits, skulle def naturligtvis också gälla importen.Det är fel att tro något annat. Vi kan inte skaftebefria bara så atf säga densvertska delert, utau def måste i så fall gälla importert också. Det "ka.jkar"omkring ganska stora etanolöverskoft, om jag förstått def rätt, häroch var i världert. Det är alltså ingenfirtg som kan begränsas och vinnas ufför svensk produktiort speciellt. Om vi skulle motivera subventiorte-rirtg medmiljöhärtsyrt måste rtaturligtvis dessutom subvenfionert ställas emot demiljöförbättrirtgar vi kart rtå med dessa medel vid olika alferrtativaartvärtdrtingar. Går vi med på det förslag som ligger närmast fill hands- enfullskalig anläggrtirtg - och ser på de statsfinänsiella effekterna av defta,finrter vi att stafskassart skulle gå miste om skatteintäkter på närmare 170milj. vid en skattebefrielse av etanolen. Vi måste då fråga oss omvi irtte kan anvärtda 170 miljoner på ett ur miljösynpunkt bättre ocheffektivare sätt. Är det verkligen, om vi hade dessa pengar, def bästa sättetatt stödja miljön på? Def finrts också i varje fall än så länge olikauppfattnirtgar om hur stora miljöfördelarna skulle bli vid etanolartvärtdning.Naturvårdsverket har för sirt del irtte velat la ställrtirtg i frågart. Om man då ändå skulle hävda att detta är så viktigt urmiljösynpunkt som har gjort gällande, då kan mart utanskattebefrielse och ufau inkomstbortfall genom import nå betydligt störrevärdert. Mert atf gå över till svensk produktion vore att fortsätta afffördjupa en förlustbringande produktion, en krortisk förlust för böuderna. Defvore atf flytta problemet från ett område till ett annat. Biobränsle kan förvisso bli intressartt , omdef blir andra prisrelafioner än . Därför medverkar också statenordentligt till aft vi skall kunna få fram kunskaper om biobränslert. Vi gördef gertom forskrting och utvecklirtg på olika områden. Biogas är intressant.Luzernprojektel, sorn både och jag själv är intresserade av,handlar om det. Def finns energiskog osv. När det gäller etanol har vi också från samhällets sidamedverkat fill aft ta fram leknikert. Den finns där. Vi har medverkat till endemonstrationsanläggning. prisrelafionerrta ärtdras så attetanolert blir lönsam firtrts def möjlighet att producera. Meu att frårtstaferts sida locka börtderna lill atl i stor skala gå in i en ny förlustaffäroch ta av skaltebetalarrta minst 170 miljoner för detta är inte ett brasätt att använda vare sig jordbrukefs pengar eller miljöpertgar enligt minuppfaftnirtg. Dert artdra fråga som diskuterades i replikväxlirtgen gällde avtrappningen av statens delansvar för spannmålsöverskottet,som fogs upp av bl. a. herrarna . Där har jag fre kommentareratf lämna. För det första: riksdagsbeslut innebar infe, somBertgt Rosért vill göra gällande, atf och regeringen gjordebedömningen aff spanrtmålsöverskoltet beräknades fill 400 milj. kr. föratf därefter minska. Det framgår klart och tydligt, vilket nu också utskottetunderstryker, att del var samhällets delansvar som beräknades till 160 milj.kr. def första året för att därefter minska. Defta är något principiellt heltanrtaf ärt Bertgt Rosérts tolkning, och till skillnad från står def också så i beslutet. För det andra: Påståendet i reservafionen, vilket ocksåupprepades i debatten i går, atl minskrtingen i överskottskoslnaden skulle hasirt grurtd i artiagandet att världsmarknadspriserna skulle stiga saknar grund.Varkert livsmedelskommiltért, regeringert eller riksdagert har gjort någotsådant Reglering av priserna på jordbruksprodukter, m. m. Reglering av priserna på jordbruksprodukter, m. m. antagande.Det framgår klart att livsmedelskommittén befraktade den framtida utvecklingenav världsmarknadspriset som i högsta grad osäker. När regering och riksdagsedan fattade sina beslut var def dessutom helt klart att utvecklingen gick motsjunkande världsmarknadspriser. För det tredje: När det slutligen gäller samhälletsdelartsvar överskott är det för mig svårt atf förstå hur man kan resonerasom gjorde i går. Beloppet föreslogs av regeringen beräknas till350 milj. kr. enligt samma avtrappnirtg som vi nu föreslår - 250 miljoner i år.Det var allmänt känt aft exportkosfnaden ökat väsentligtäven i förhållande fill den kostnad som gällde . Ökningen från84,50 fill . per decifon är . Det måste därför enligt minmenirtg ha stått klart För opposifiortcrt att beloppet, om det irtte skulleavfrappas, borde ha varit ca 100 miljoner högre . Men dert slutsatsendrog infe och folkpartisterna då. AnL 68SVEN () replik: Jordbruksministern far uppspanrtmålsöverskoffef. Spannmålsöverskott är då liktydigt med en för storspanrtmålsareal. Då är frågart vad man har för användrtirtg för denna areal.Ministern talar vidare om etanol och vänder sig då lill . Jagförutsätter atf kommenterar etanolfrågan. Dåliga kalkyler ochsådartt får rti göra upp er emellan; Ministern nämrtde också biobränslen, fibergrödor osv. Därvill jag ställa frågart: Ser ministern någon lösning på problemet medöverskoffsarealen? Vad har ministern för alternativ aff föreslå i fråga omöverskottsarealert? AnL 69 () replik: Jag läste i går innanfill i betänkandet frånlivsmedelskommillén. Där framgår klart och tydligt att def övervägandeintrycket av ett arttal studier är aff stigande realpriser i världshandeln ärden mest sannolika utvecklingen. har alltså uttalat, somockså framgår av def citat jcig framförde i går, atf man bedömer attalternativen fill den för stora spannmålsodlirtgen skulle bli fillgärtgliga ochta över en del. fick 1986 fa ställning till hur stor andelert skullevara. Där fastslogs av dert fakfiska exportkosfnadert, beräknad på enrtormskörd på 100 miljoner Jordbruksmirtisterrt framhåller aftdef i förra årets budgetproposifion föreslogs 350 milj. kr., och det ärriktigt. Dä visste vi inte vad exportkosfnadert skulle bli skörd.Vi vef rtu all skördeu blev betydligt mirtdre och exportkostnaden lägre därföratt vi hade svåra skördeförhållanden. Vi har inle till eller tilljordbruksutskottet fåll någon rapport från näringen om att de 350 miljoner somregeringen avsatte inte skulle räcka till att täcka det 40-procenfiga ansvaret.Därför har vi utgått från att pengarna har räckt, eftersom rtäringcrt inte harpåstått nagol annat. Jag hävdar fortfarande att det är första gången nu somriksdagen, eller i varje fall utskottet, får eu majoritet för ertavtrapprtirtg. Jag hävdar alt tidigare inte har gått på den linjen. AnL 70KARL () replik: Jag vill först instämma i det sade. Eftersom debatten gäller någonting som under mårtga årvarit ert frätofråga, har vi mycket rtoga pertetreraf utskoftsbetärtkartdena.Det är alldeles uppeubart att aldrig fidigare har tagit ställning fören avtrappning. Men i är på grund av att vpk har ändrat uppfaftnirtg i frågankommer den att göra det. Sedan fill etanolfrågan. Klokskapen hos mig eller andraledamöter lämnar jag därhän så . Men jordbruksministern har rätt - det ärinte lönsamt med etanol. Han har också rätt i aff vi kan importera etanolbilligare, om def bara gäller miljöfördelarna. Det är därför som jag mycketnoga har uppehållit mig vid audra alterrtafiv i dert här diskussiouert. Jagtror att etartol mycket väl kan bli ett alternativ . Men vi fårirtfe köra huvudet i väggen när def gäller efartoldebaftert, så aft vi sedaninfe förmår göra någonting på andra områden. När jag talade om def här ärendet i går, fog jag upp dettasom också jordbruksministern nämnde litet om: Def finrts möjlighet fill fastbrärtsle, och def firtns möjlighet aff använda biogas. Vi vet ju atfbiomassa som bränsle har ett energivärde i storleksordnirtgert perkilo torrsubstans. Def ger en kalkyl som irtte är så dålig - i varje fallmycket bättre än när def gäller export av spannmål - om man tänker sig aftbränna hela mängden. innebär defta naturligtvis en litet klumpighantering. Då skall vi gå vidare och göra en kaskadkoppling, så aft vi använderproteinet till foder eller livsmedel, fibrerna lill råvara i massaindustrin ochkolhydraterna till energi- Då får vi en mycket bra kalkyl. Men vi måste sätta i gång med defta. Då måste martstimulera marknaden och informera mer, och framför allt måste regeringen ge ensignal om vad man tror. gör ju deu socialdemokrafiska regeringen alldelesuppenbart def. Man tror atf det framför allt skall brärtrtas mer kol och atfdet skall bli ert ökrting även rtär det gäller olja och gas. Men man tror irttepå bioenergi. Då får alltså industri och jordbruk den här signalen, och då blirdef som det blir. Uppenbarligen har hela debatten om vad som håller på atthända när det gäller koldioxidproblemet gått förbi den socialdemokratiskaregeringen. Dessutom är det ju vår skyldighet att bedöma hur prisrelafionernakommer aft se uf , så att vi kan använda den tid som återstår somert slarlsträcka. Prot,1987/88:135 7juni 1988 Reglering av priserna på jordbruksprodukter, m. m. sade atf vi irtte skall körahuvudet i väggen när def gäller etanol. Jag håller verkligen med honom om det.Aft föra fram förslag om att vi skall skatfesubvenfiortera sforskaligetanolproduktion innebär aft man blockerar mycket annat i diskussionert - vadvi skulle kuurta utveckla när det gäller t. ex. euergigrödor. Låt mig gå irt på fråga om vad viskall göra i stället med vår , om vi nu inte skall subvertlioneraetanol. Hade vi 170 milj. kr. avskattepengar i handen, så är väl frågan om viverkligen skulle vilja ge dessa pengar till de stora bruken - för del är ju vaddef handlar om - eller om vi hellre skulle ge dessa pengar fill småjordbruk ochdelfidsjordbruk. 1987/88:135 Jag är rätt optimistisk från en utgångspunkt. Redan med ett kortsiktigt program räknar man med att nästan kunna halveraspanrtmålsöverskoffef i ---- ; skörden. Def är inget dåligt resultat, ävenomdet är kortsiktigt ochsjälvfallet Heglering av pris rna . någonting som vi kan räkrta in när det gäller en långsiktig lösning. pajor ru spr - Men vad def.hartdlar om på kort sikt ärnaturligtvis vall, beten och i viss ' '" utsträcknirtg skog, framför allt på de stora släfterrta. Def vore braom mart kunde få bort denenformighet som finns och få in skog, naturligtvis särskilt lövskog. Men det ärändå ganska små kvarttiteter när def gäller skogsplantering, bara 6 000hektar av 250 000. Självfallet kommer emellerfid skogen att spela en roll,framför allt på de stora slätterna - områden som är mycket enformiga, därmånga biotoper har slagits ut, där flora och fauua har utarmats. Där skulle deffakfiskt behövas litet lövskog, även om def infe blir någon stor kvantitet. På har viindusfrigrödor och kemigrödor. Euergigrödor har vi talat om. Profeinfoder kanvara viktigt. Vi skall infe underskatta olika nischer, t. ex. medicinalväxter.Några av våra större livsmedelsföretag kan fa hem till en produktionsom kauske irtfe förefaller vara så märkvärdig hektarmässigt men som kan blidef. Nypon fogs exempelvis hem till från Ungerrt. Om det visar sig varalörtsamf, kart def bli intressant lokalt. Alla de här områdena - energi- ochindusfrigrödor, profeinfoder, medicinalväxter och annat - måste ingå i enlåhgsikf ig lösnirtg av problemet med vår överskoffsareal. Naturvärden har nuträngts undart frårt två håll. och ängar trängs ju dels av skogeu, såsomman ofta säger i debatten, dels av den ertformiga, storskaliga äkerrt. Def kartnu bli mer utrymme för den rena rtafurvårderts intresseen, så att vi kan bevaraen uppskattad miljö. Den synpunkten finns självfallet med i vårt arbefe. Fördetta är vi beredda atf satsa ordentligt. Vi gör det nu med mycketforsknirtgspengar och utvecklingspengar - genom det som forskningsrådet nu harfått. Jaghoppas verkligen, , aff vi kan gå ifrån blockeringar och fålitet mer av kreativitet, fantasi och skapande i den här diskussionert. Dettror jag att vi kart vara övererts om. BengtRosén läste upp en del ur livsmedelskommitféns betänkande. Men i nästa meningstår också att delta är mycket osäkert. Man drar inte för kommitténs räknirtgrtågort slutsals. Verklighelert var ju också alt uär väl riksdag och regeringskulle behandla frågan, gick utvecklingen mol sjunkart-de världsmarknadspriser. Somjag sade i går bör kanske den här exegeliken intressera oss som arbetar medfrågorna i utskottet resp. i regeringert. Det är klart atf vi skulle kunnaändra oss. Vi skulle kunna gå ifrån trappan, om det funnits skäl för def. MenJag tror aff def är fel signal för närirtgert att , genom att ge ytterligarehundratals miljoner i skaffesubvenfiorter, ge spannmålsodlarna ett intryck avatt det nog inte är så allvarligt när vi säger att vi skall få ner överskotten.Jag tror aft def är vikfigt aft vi visar konsisterts och kortsekverts frårtriksdagerts sida i def här sammarthartget, atl vi är beredda atl hjälpa påannat sätt men atl spannmålsöverskotten måste ner. Då underlättas också dendiskuss;ion där och jag är överens om målsättningarna. AnL 72 (): Jag konstaterar aff jordbruksmirtisterrt tyvärr har lämnat kammaren. Men jag vill ändå när nu debatfert om jordbruksufskottets betänkande 25 har återupptagits konstatera aff regerirtgert och utskottsmajo ritefen i flera fall sviker det svenska jordbruket. Det gäller del statliga delansvaret för spannmålsöverskottet som föreslås bli nerfrappaf, och de kan få svåra följder för lantbrukets möjligheter aft klara produktionsbalansen. Man har på animaliesidan nått långt med artpassrtirtgert, och problemen finrtS för närvarartde i stort sett främst på vegetabiliesidan. Def är stor risk atfdet blir ännu värre. . ' Situafionenkan emellertid nu åter förvärras på animaliesidart i och med det förslag om ertsnabbawecklirtg av tvåprissystemet på mjölk.som förmodligen får majoritet ikammaren om en stuud. Ert rtågot längre awecklingsperiod hade varit till godhjälp för näringen. Def finns av allt att döma på kontraktsgårdarna minst50 000 tomma båsplalser för kor som troligen kommer att fyllas ganska snabbtnär nu def här systemet skall snabbawecklas. Kortsekvenserna kart bli ettsrtabbt ökat produktionsöverskott med sänkta producentpriser och lägrelönsamhet. Del bör påpekas aff konsumenterna infe alls berörs avregerirtgsförslagef, medan däremot producenterna kommer atl bli lidande. Ettannat viktigt krav från dert borgerliga oppositiortCrt är att-fillgodosebehovet av lärtgre avtalsperioder. Regeringen säger nej till defta, och det ärbeklagligt. Lantbruket är en långsikfig:rtärirtg, och det skulle av mårtgaolika skäl vara klokt att gå in för längre avtalsperioder. I betänkandetbehandlas också regleringert av priserna på sockerbetor och socker underperioden fram fiU . Sockerbefsarealenför 1988 föreslås uppgå fill oföräudrade . Arealbidragen bibehållsoförändrade till odlare som levererat betor fill ö-bruken, dvs. bruken på Ölandoch Gotlartd. Arealbyfet mellan fabrikspo-tafis och socker skall upphöra fr. o.m. Det är irtte så mycket atf säga om defta. Ärligert irtlämnas åtskilliga motioner som berör justsocker-betsodlirtgerts framfida omfattning. Detta betingas i inte obetydligutsträckning av de uftalandert som har gjorts av jordbruksministern vidtidigare fillfällen, inle minst vid förhandlirtgar utomlands. Den17 uppdrog regeringen åt statens jordbruksnämrtd aft överläggamed förefrädarrta för sockerbetsodlarna och sockerindustrin inför årets avtal.I regeringens direktiv ingick bl.a. att nämndens förslag skulle bygga på aftdriften vid samtliga nu befinfliga sockerbruk skall upprätthållas men också atfdef skall skapas importutrymme på av den totalasockerkonsumtionert. Skulledetta krav framöver fullföljas, får det mycket allvarliga konsekven-, ser förde jordbrukare och jordbruksbygder som berörs. Atf minska sockerbefsodjingen iett läge där vi alla med ljus och lykta söker efter nya alternativ tillspannmålsodlingert, som ju är för stor, framstår som närmast huvudlöst. Ävenmot bakgrund av aft det i dessa områden finns omfattande djurhållnirtg och godfillgång på stallgödsel är det viktigt att odlingen kan upprätthållas.Stallgödseln tillvaratas utomordentligt väl i denrta odling. Prot;1987/88:135 Regleringav priserna på jordbruksprodukter, m.m. Reglering av priserna på jordbruksprodukter, m. m. Skulle odlingertminska, kan problem givetvis uppstå iuom djurhållningen. Den kan befinnas förstor i detta läge, med den arealartpassrtirtg som är på gårtg, vilket i sin turskulle kunrta innebära ökade risker för större miljöproblem. Vi moderater och även utskottets centerledamöter anser ireservation 21 aff det finns starka skäl som talar för aftsjälvförsörjnirtgsgraden inom den svenska sockerproduktionen fastställs till . Def motsvarar dert rtivå som ert enig sockernäringskommitté föreslog år1982. Sockerbelsodlirtgert har ert mycket stor betydelse i södraoch östra , infe minst regionalpolitiskt. Odlirtgert är värdefull urväxfföljdssyrtpurtkt, inte minst som fånggröda, eftersom den har en långväxtfid, och därför minskar riskerrta för läckage osv. Jag hade för avsikt att ställa en fråga filljordbruksministern, men eftersom han nu har lämnat kammarert vill jag ställadert till jordbruksufskottets företrädare: är regerirtgen inne på attodlingert skall mirtskas ned? Jag yrkar bifall till de reservationer somär avgivna av oss moderater och i övrigt bifall till utskottets hemsfällan. AnL 73JOHN (vpk): Under sju av mina i den här församlingerthar jag i huvudsak s.ysslat med frågor röraude skogsbruk och jordbruk. Minförsta debatt handlade om skogsbruk, och jag tänkte därför avsluta dén härnioårsperioden med att delta i en jordbruksdebaff. Jag får väl också be omöverseertde för atf jag i dert sista hektiska veckart med mitt inlägg förlängerdebatten. Jag vill understryka att mina funderingar är högst personliga, mertjag utgår frårt aff def är möjligt aff även kunna framföra sådana. Jordbruksnäringen har ju av och fill varituppe till debaft, främst i samband med att de större jordbrukspolitiskabesluten har fattats. Emellerfid har vi ständigt haft en debaftom jordbruks- och livsmedelspolifiken. Enligt min menirtg har det varit - och är fortfarande -fråga om en i långa stycken mycket märklig debatt. Den har ofta hamnat påvillovägar och därmed också långt frårt verklighefert. Jordbruk är ju enhandfast och jordnära verksamhet, vilket även framgår av namnet. Deltagarna i debatten har varit många, alltifrånjordbruksministrar till . har också eldundersföd gettsav vissa ekonomer, som med sina teorefiska luftslott har försökt bevisa än detena och än def andra. Det torde vara många som med intresse har tagit del avdessa diskussioner. Men jag tror också att det firtrts ert grupp märtrtiskorsom med förvårtirtg - för att infe säga med stor förtvivlan - har tagit del idebatten. Det är den grupp människor som debatten fill största delen handlarom. Jag har en bestämd känsla av aft de har mycket svårt att känna igen sig-att inse det är deras situation och villkor som diskuteras. Ni har säkertförstått att jag åsyftar de människor i vårt land som har dert livsviktigauppgifteu att producera niat. Vad kan det då vara som enligt min mertirtg är snett idebatten? Jag vill först pch främst peka på def faktum aft regering ochriksdag, i fullkomlig enighet. harbestämt att vi skall bruka den åkerareal som vi nu har, ca 2,9 milj, hektar.Detta med atf stafsmaktert ålagt ert näring atf bruka en viss areal glöms oftabort när diskussiouerts vågor går höga. Detta är inte minst viktigt aff kommaihåg när man diskuterar ausvarsfrågan. Likaså är det statsmakten och dess förlängda armar somförhandlar och som fastställer inkomsfbeloppen för närirtgerts utövare. Igengäld ges då ett visst skydd för näringen. Likaså är def ett faktum att det allfid krävts förbättradeffekfivitet i produkfionert. Detta mål har mart uppuått gertom atf man vidförhandlingarna har ansett att en betydande del av den tänktainkomstförstärkningert skall upprtås genom bättre effektivitet. Vägen tilldenna effektivitet har gått via ökad gödsling, ökad kemikalieanvändnirtg,växtförädling osv. Här kan man fillägga aft def ju infe har sakrtats propåer omaff denrta utveckling har gått för sakta, samfidigt som man från samma håll harfått höra visioner om den tänkta . Enligt min mening har jordbrukaren likt biskop varit nödd och tvungen atf välja mellan denrta väg eller aff gå under. Samfidigt får han eller hon då höra aft de orsakar enöverproduktion som drabbar konsumcrtferrta ekortomiskt, trots aft de avavräkrtingspriserna kan utläsa aff de genom avgifter betalar kostnaderna föröverprodukfionert och aff de gcrtom detta sysselsätter fuseutals personer. Man har lyckats uppnå någorlunda balans ianimalieprodukfiortert, vilket har fått till följd att man så att sägainfe kan fylla samma kostym inom förädlingen. En följd av detta blirrtedläggning av både mejerier och slakterier och en minsknirtg av arttalefanställda. Då borde väl allt vara bra -men icke! I stället blir det storarubriker om vilka centralisfer och dåliga arbetsgivare jordbrukarua är. hör del också lill bilden att dessa människor har en genomsnittligårsarbetstid på ca 2 600 fimmar. De har ofta helgarbefe men sällan semester.Trols detta går inte ekonomirt i jordbruket ihop. Det är mycket vauligf aff denena maken har ett heltidsjobb inom rtågort annart sektor för att därigenom fädet hela att gå runt. Iblartd får de också höra aff de bedriverlerapiverksamhet och atl de bär skuldert för de höga matpriserna. Jag finrterdet inte märkligt aff vederbörande i en sådart situation far sig för pannartoch urtdrar om det är hart eller världen som är galen.