prot · GB09129 · 1987-12-31 00:00:00 — konstatera, utgåendefrån alla aktuella aktstycken, att alla är eniga om atf det är avsäkerhets- och försvarspolitiska skäl som vi har den försvarsindustri och denvapenexport vi har. Funnes inte dessa skäl vore i varje fallkrigsmaterielexport från inte försvarlig. Då vore det av allmännautrikespolitiska och moraliska skäl uteslutet atf tänka sig en svenskvapenexport. Om alltså det enda legitima skälet för svensk vapenexport ärförsvars- och säkerhetspolitiska skäl, följer härav också, som jag sagt, atfdef är rimligt alt även försvarsutskotts synpunkter inhämtas i dennafråga. Jag skulle vilja.hävda alt krigsmaterielexportfrågorna just med tankepå dessa bevekelsegrunder i minst lika hög grad är försvars-ochsäkerhetspolitiska frågor som de är handelspolitiska eller allmäntutrikespolitiska. I vårt eniga yttrande erinrar vi om det uttalande somdenna riksdag gjorde i samband med försvarsbeslut. Det är alltsåmindre än . Def beslutet grundades på dåvarande försvarskommitlés,FK 84, slutbetänkande, på regeringens proposition 1986/87:95 och påförsvarsutskottets betänkande 1986/87:11. Vi erinrar i detta sammanhang om all1984 års försvarskommitlé ägnade försvarsindustrifrågorna en myckel storuppmärksamhet och hade en speciell arbetsgrupp avsatt för defta ändamål. Dettaär inget nytt. Så har även tidigare försvarskommittéer gjort. Jag är heltövertygad om alt framtida kommittéer kommer aff ha samma behov av att se överhur vår försvarsindustri är uppbyggd och vad den har för resurser. Defta ärnyckeln lill möjligheten att ha en egen "svensk profil" på vårt egetförsvar, med allt vad det innebär av försvarsmässiga och neufralifefspolifiskafördelar. Detta är inte - och så bör försvarsutskottets yttrandeinte heller tolkas - ett sätt atl ifrågasätta del angelägna i alt tillsätta ensärskild parlamentarisk utredning med uppgift att, vilket ocksåutrikesutskottet betonar, förutsättningslöst studera vapenexportens betydelseoch eventuella umbärlighel för den svenska försvarsindustrin. Det finnsförvisso en mängd delfrågor i propositionen som kan behöva studeras. betänkande pekas på flera sådana. En fortlöpande prövning och omprövning avviktiga samhällsfrågor är alltid något i sig värdefullt, inte minst i frågorsom gäller neutralitetspolilik. Utredningar och offentlig debatt, idessa för vårt nationella oberoende helt avgörande frågor, är i vår demokrativikliga för alt befästa de grundtankar som hela vår säkerhetspolitik bygger på. Vad vi i vårt yttrande velat peka på är att riksdagennyligen ullalat sig om själva grundfrågorna för den svenska försvarsindustrinsbetydelse och förulsättningar. Detta är värdefullt, eftersom alla uppgifter omlagöverträdelser och icke sanktionerad export eller vidareexport annars lättskulle kunna leda lill angrepp och ifrägasättanden som riktar sig mot själva de säkerhetspolitiskagrunderna i stället för mot lagöverträdarna. Vi har också pekat på alt man börundvika att olika utredningsarbeten på detta område igångsätts under skildaförutsättningar och med olika ingångsvärden. Både den nu förestående särskildautredningen och kommande försvarskommittéer bör ha en likvärdig hållfastutgångspunkt för sitt arbete. Jag tycker att det i medborgarkommissionensrapport om svensk vapenexport på ett värdefullt sätt har förtydligats vad detgäller, när det föreslås aft det principiella förbudet mot krigsmaterielexportskall bibehållas. Undantag från förbudet skall kunna medges av regeringen omden bedömer atf ett visst undantag från förbudet dels är nödvändigt för afttrygga en erforderlig försörjning med materiel fill det svenska försvaret, delsär förenligt med principerna och målen för svensk utrikespolitik. Det må gällaexport eUer samarbete med andra länder i vapenframställningen. I försvarsutskottets yttrande uttalar vi afföverträdelser mot svensk lag beträffande krigsmaterielexport självfallet skallbeivras- och förebyggas med all kraft. Det är, säger.vi, en uppenbarnödvändighet att den krigsmaterielexport som bedöms angelägen urförsvarspolitisk synpunkt sker i former och enligt kriterier som är förenligamed allmänna ufrikespolifiska mål och med svenska lagar. Med tanke påallt som uppdagats och den förf roendekris. som därvid har uppstått mellanolika parter är det nödvändigt med de uppsframningsåtgärder som i den nuföreliggande proposifionen föreslås av regeringen. Genom att erinra om försvarsutskottets yttrande ochriksdagens uttalande har jag dock velat betona att mycket auktoritativa,och - som det förefaller - välgrundade uttalanden gjorts om den svenskaförsvarsin-' dustrins oumbärlighet för säkerhetspolifiken och försvarspolitiken,liksom om en viss vapenexports oumbäriighef för denna försvarsindustri. I dessauttalanden kan inrymmas mycket av gamla beprövade sanningar som kan behövatestas på nytt, och som tål att testas på nytt. Jag vill med detta yrka bifalltill hemställani utrikesutskottets betänkande 1987/88:30. Lag omförbud mot utförsel av krigsmateriel 108GUNNAR () repUk: Det är på sin plats aft här underkammardebaften få ett besked från om han, som har insikter omalt, som han själv sade alldeles , en viss vapenexport är oumbärlig, avseraft stödja en reservafion som innebär atf föregående års uttalande görs tillriksdagens uttalande även , som en bas för det fortsatta utredningsarbetet,och om han är beredd atf här i kammaren stödja en reservafion som också villlägga försvarsutskottets yttrande till detta betänkande som en grund för detfortsatta utredningsarbetet. Detta är inte helt oväsentligt. Den svenskasäkerhetspolitiken förutsätter stabilitet och konsekvens. Det kan inte vararimligt aff man från till ett annat byter basen för hur ett viktigtelement i den svenska säkerhetspolitiken skall betraktas. vill få ut av en sådan här utredning är det viktigt atf lämna ettbudskap som har sin utgångspunkt i , inte bara till utredningen, ulanockså till vår omvärld, till de länder som vi måste tänka oss atfkunna sälja krigsmateriel fill, om det uttalande som gjorde förraåret, och som Lag omförbud mot utförsel av krigsmateriel riksdagensförsvarsutskott har gjort fill sitt detta år, ligger fast. Det är mot denbakgrunden jag skulle vilja veta om avser att stödja denmoderata reservationen. 109 () replik: Nej, jag tänker inte stödja någon moderatreservation. Jag tror inte heller att något av de tre partier iförsvarsutskottet som står bakom vårt yttrande kommer att göra det. Möjligtviskommer i försvarsutskottet att göra det, varför begriper jag inte. Självklart är det viktigt att den stabilitet somsocialdemokrafin alltid har stått för i neutralitetspolitiken ligger fast. debatt vi hade uttalade såväl utskottets talesman regeringens representant entydigt att def icke är några nyakriterier som har kommit till, men att det är viktigt att ompröva även beslutsom fattades . Jag tror aft det är viktigt aft även moderaternaförstår aft man måste ta hänsyn till den allmänna opinionen. Det går inte atttraska patrull som en tennsoldat, utan vi måste verkligen låta svenska folketfå möjlighet att debattera och med statliga medel få utrett om någonting nytthar inträffat sedan vi senast fattade beslut. Jag sade i mitt anförande att jag inte tror aftutredningen kommer till något nytt resultat. De gängse synpunkter vi har haftunder en följd av år har infe förändrats, utan det som har förändrats är att endel företag på ett otillbörligt sätt har utnyttjat lagen. Precis som tidigaregäller nu aff om vapenexport över huvud taget skall få ske är den laglig först dendag som regeringen har gett tillstånd till detta. Den delen Ugger kvar Uka välsom vår aUmänna säkerhetspolitik. Även på detta område upplever jag aft IngelaMårtensson var ute och trampade kanske litet åt andra hållet. Den medgivna repliken får endast avse . 111 () replik: Jag ber om ursäkt. Flera talare har redan varit innepå området, men försökt göra glidningar åt andra hållet, i motsats till vadGunnar gjort. Därför, herr talman, ser jag det som fullt logiskt nu omprövar om de gamla sanningarna - om betydelsen av en viss vapenexportbehövs - Ugger fast. 112GUNNAR () replik: Det grundläggande i medborgarkommissionensrapport är aft man påvisar att det funnits en dubbelmoral i den svenskavapenexporten, som bl. a. har berott på aft de politiskt ansvariga inte harvågat gå fram och förklara varför man behöver en vapenexport. Det är därför iden bemärkelsen oerhört avslöjande när här säger atl han harfullständig insikt om att verkligheten kräver att vi har en viss vapenexport,men att han ger upp inför det som han uppfattar som ett övermäktigtopinionstryck och inle vill klargöra att han här i kammaren vågar stå fast viddet som han så sent som vid försvarsutskottets sammanträde stod fast vid. 113OLLE () replik: Def finns kanske inte mycket mer attfillägga, därför att vad jag än försöker säga kommer att vridadet fill någonting som skulle vara helt nytt. Det jag sagt är att man inte fårvara så förblindad i en uppfattning, även om man är fullt på det klara med attden är riktig, att man avvisar dem som inte tror på detta eller den allmännaopinion som har en annan uppfattning och att man inte vågar utreda detta pånytt. Jag tror det är väldigt vikfigt i vår demokrati aft man visar öppenhet ien mycket besvärlig fråga, som vapenexporten är. Jag tror också att vi kan få ökad klarhet i om och när ochi vilken omfattning vi behöver ha en egen försvarsindustri och därmed en vissvapenexport. Jag ser infe något som helst hinder för dennautredning eller att den skulle vara någon belastning för den svenskasäkerhetspolitiken. Jag tror tvärtom att ytterligare en utredning, precis sommedborgarkommissionens rapport, kommer aft skapa klarhet i varför vi har enförsvarsindustri och därmed också en viss vapenexport. Lag omförbud mot utförsel av krigsmateriel 114STIG ALEMYR (s): För att undvika missförstånd har jag begärt aft fä säga några ord. Den utredning som utrikesutskottetföreslår är alla överens om. Men det finns ett visst element i utredningen sommoderaterna inte ställer upp på, nämligen det avsnitt där man begär att detskall utredas om det behövs en vapenexport i framfiden eller inle. Om dettautredningsbeslut -om def behövs en försäljning eller inte - ärsocialdemokraterna, , och vpk överens. När GunnarHökmark därför säger aff det är ett uttryck för en socialdemokratisk slingrigförsvarspolitik så riktas kritiken lika mycket mot de båda andra partier somGunnar hoppas få regera ihop med . Det här är infe någotspeciellt element inom socialdemokratin som har fått regeringen att vingla ochäven lurat med sig och . Vi har på den punkten engemensam ideologi. Vi skulle helst vilja att det inte var nödvändigt atfexportera vapen. Därför vill vi utreda om det går att undvika. Sedan kan vi nu i detta avsnitt, där vi skall besluta omen utredning, ha delade meningar om vad vi själva tror om framtiden. Jag haringen anledning att deklarera det. Men jag vill betona den stora breda samlingsom finns i utrikesufskoftef bakom tanken att göra denna utredning. Därförriktar ett lika starkt angrepp mot de borgerliga partierna sommot socialdemokrafin. Det blir då en intressant fråga, om det blir borgerligvalseger och ny regering, om direkfiven fill dennna utredning då skall ändrasav , om de får något inflytande i den regeringen. vill jag, herr talman, som flera andra talarehar gjort, bara deklarera att det försvarspolitiska beslutet ligger fast. Detligger fast till dess fattar ett annat beslut. Vi vet inte omutredningen leder lill att ett annat beslut kommer att fattas. Där är vi öppna.Helt objektivt skall frågan ses över, så får vi se till vilket beslut riksdagenså småningom kommer, om de dragna riktlinjerna då kommer atlförändras. Lag om förbud mot utförsel av krigsmateriel 115GUNNAR (): Den avgörande frågan är bl. a. om man villställa sig bakom-som en utgångspunkt för fortsatt utredningsarbete och fortsattpolitisk debatt - det uttalande som gjorde eller om mangenom att inte göra det vill skapa osäkerhet om huruvida man skall stå fast viddef. Därvid kan man givetvis ha synpunkter på varje parti som slår fast bakomdet riksdagsutfalandet. Men jag tror infe atf alltför mycket skallförsöka göra detta till en fråga om borgerlig enighet eUer inte, därför aft detär fre olika parfier som vart för sig redovisar sin uppfattning här. Def intressanta är ju att det inte finns någon vetskapöver huvud taget om vad socialdemokrafin kommer att tycka i denna fråga, likalitet som vi har någon vetskap om vad socialdemokrafin skulle tycka omJAS-frågan eller frågan om främmande örlogsbesök eller allting annat som överen natt kan förändras på en socialdemokrafisk partikongress. Vad som framförallt är intressant är om ni i ett slutiigf ställningstagande kommer att luta ermot kommunisterna, som icke-dogmafiskt helt och hållet villavbryta detta eller om ni vill söka ett samförstånd som motsvarar det somvägledde förra årets riksdagsuttalande. Där är svajigheten i regeringspartiet,den svajighet som inte kan komma ifrån i denna kammardebatt. 116STIG ALEMYR (s): När def gäller atf göra ett uttalande om vadförsvarsutskottets yttrande egentligen innebär så är socialdemokraterna,och överens. Det är en bred samling i utskottet. Detär därför det är så ologiskt och vilseledande, för att använda ett milt ord, herrtalman, att bara rikta kritiken mot "en vinglande socialdemokrafi".Jag kan inte säga var vi kommer atf hamna i denna fråga. Det kan icke heller detvå närvarande representanterna för och uttala sigom. Detta är en fråga som skall utredas. Def enda jag kan lova aft vi inte kommer att luta oss mot er. För det tror jag vi saknarförutsättningar. Men kanske kan de tre partier som har skrivit sig sammanluta sig mot varandra och komma fram till ett bra resultat för den framtidaförsvarspoUtiken. 117 HANS (): Till vill jag säga att jag haringa problem att rösta med utrikesutskottets förslag - som jag sattmed i försvarsutredningen som blev klar . En hel del av denvapenexport som vi har gäller produkter som i och för sig inte behövertillverkas i . vet vi aff def finns en del krigsmateriel, somvi importerar men som vi gärna skulle vilja kunna tillverka här. Då kanman säga: Är det någonting som vi verkligen vill fillverka i så kan detvara en fördel att också kunna exportera det. Ingen av oss har svaren på de härfrågorna. Jag tror det är bra att man nu gör den utredning som del talas om iutrikesutskottets betänkande. Jag ser ingen motsättning mellan vad vi sade och det vi kan rösta om . 118GUNNAR (): PrOt. Efter delta kan vi bara konstatera två saker, nämligen dels att 30maj 1988 den bristpå polifiskt civilkurage som medborgarkommissionen har utpekat ~ ! / , - A , som en avgrunderna till att det har ratt en dubbelmoral mom den svenska vapenexportenav allt alt döma förefaller att bestå, dels att, som sade här ikammaren, ingen vet var socialdemokraterna kommer att hamna. Det är ettstrålande regeringsprogram. 119 (): vägrar alt lyssna. Jagupprepar vad jag har sagt - det gör ju detsamma vad man säger. GunnarHökmark är den politikertyp som icke lyssnar på sin motståndare. Defta är en utredning som har direktiv all undersöka om vibehöver vapenexport eller inle för att klara vår egen försörjning med vapen. Dåskall ingen av oss i förväg stå och säga vad som skall bli utredningensresultat - för då är det inte en utredning. har kanske någongång varit med i - eller sitter i - någon utredning, och vet att det ärförutsättningen för ett objektivt utredningsarbete. 120 HANS (): Del är uppenbart atf under hela sinhistoria har varit ett företag som fill stor del har jobbat på eninternafionell marknad. Bara en del av det man gjort har varit direkt relateratlill svenskt försvar. Ingen kan säga hur myckel av denna produktion somvore behövligt om vi bara utgick från det svenska försvarels behov. Jag tyckeralltså alt det som skall utredas i den här utredningen är angeläget. Sedan håller jag med om att svaren aldrig blir givna engång för alla, eftersom det här gäller en teknikutveckling som förändras. Detär rimligt att varje försvarsutredning gör en aktuell bedömning: Har ny teknikkommit till? Hur förändras behoven genom detta? Men principerna kan mycket välutredas på det sätt som utrikesutskottet här med stor majoritet föreslår. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut i ärendet skulle fattas vid nästa arbetsplenum.) 22 § Föredrogs utrikesutskottets betänkande 1987/88:21 omCentralamerika. 121 (): Somozadynastin regerade under 43år. Den var en osedvanligt korrupt regim. Liksom andra diktaturer var den en broms för' ekonomisk och social utveckling. Och liksom varje annan diktafur var den moraliskt och politiskt oacceptabel genom all den med våld förtrampade fundamentala fri- och rättigheter. Det är en centralamerikansk tragedi aff '5 utvecklingen i Nicaraguaefter Somozas fall ännu inte inneburit ett uppbrott från denna tradition avvåld och förtryck. NärSomozadikfaturen föll ryckte sandinistpartiet till sig makten utan hänsyn tillde breda grupper som spelat en betydande roll i revolutionen. Armé och polisställdes under partiets kontroll. På östtyskt maner har man skapatkontrollerade oppositionspartier, genom atf infiltratörer i redan etableradepartier skapat spUffringsfraktioner som sedan tilldömts rätten till partinamnoch partikassa. Sandinisternautövar ett unikt förtryck genom att partiets kvarterskommittéer givits maktenöver ransoneringskorten för maten. Den som bråkar med partiet bråkar därmed medden hand som föder en. EnUgtden permanenta och oberoende rättighetskommissionen CPDH -som bildades 1977under Somozas tid och som i stort sett leds av samma människor nu som då -finns det fler polifiska fångar än under Somozas tid. Vi vef genom CPDHoch genom internationella rättighetsorganisationer att det begås omfattandebrott mot mänskliga i rätfigheter i , bl. a. i form av regelrätttortyr. Enligtden socialdemokratiska världsbilden skall man antingen hålla på sandinisternaeller hålla på contras. Tyvärr måste man beklaga att ledande socialdemokraterhelt enkelt håller på sandinisterna. Man ser genom fingrarna på ett parfi ochen regim som inte filläter Röda korset aff besöka säkerhetspolisens förhörsfängelseroch som har kvar censur för i stort sett alla media utom för deninternationellt kända La Prensa, vilken man sent omsider gjort ett undantagför. Denfredsplan som president tog initiativ till - Ariasplanen -och somgav honom har satt i gång en process som utgör ett hoppför människorna i . Planen utgår från den fundamentalaförutsättningen att frihet och demokrati är en förutsättning för en fredUgutveckling. Planen ställer kompromisslösa krav på demokratiska spelregler. Devästeuropeiska nationerna har en betydande möjlighet att i detta skede bidratill fredsprocessen. President har uppmanat de europeiska biståndsgivarnai regionen att koppla biståndet till uppfyllandet av planen. Majoriteten iutskottet avvisar emellertid en sådan koppling mellan fredsplanen ochbiståndet. Regeringen har dessutom enligt ett interpeUationssvar här iriksdagen vägrat att ge CPDH - som kartlägger övergreppen mot mänskligarättigheter i - politiskt och ekonomiskt stöd. Istället för att göra demokratins och frihetens sak till vår, och låta dettaprägla våra biståndsinsatser och vår politik gentemot den sandinistiskaregimen, har vi i många stycken kommit att ge denna regim vårt okritiska stöd.Därigenom har den svenska rollen kommit att reduceras till hejarklackens. Detär därför också typiskt att ledande socialdemokrater nu hävdar att Nicaraguatagit ledningen i fredsprocessen, som om det gällde en idrottstävling och inteatt leva upp till kraven på mänskliga fri- och rättigheter. Visserligen har manupphävt undantagstillståndet, tillåtit La Prensa att utkomma utan censur ochinlett samtal om vapenvila. Men man har också bara tagitnya och hårdare tag mot de tidningar och radiostationersom till skillnad från La Prensa inte är internationellt kända. Och man har pånytt aviserat en hårdare attityd mot Misquito-indianerna. Förutomatt kraven på mänskliga fri- och rättigheter inte får göras avhängiga av vilken"tävlingsposition" man enligt företrädare för den svenska regeringenintar, ger den svenska kravlösheten inte sandinisterna anledning att gå vidarei fredsprocessen. Oviljanatf fillmötesgå president krav på en koppling mellan uppfyllelsen avfredsplanen och biståndet - som framförts till samfiiga västeuropeiska länder -och oviljan att stödja CPDH kan enbart förklaras av att svenskasocialdemokrater känner politisk lojalitet med sandinisterna. Utvecklingeni måste följa schemat fred, demokrati och ekonomisk utveckling.Freden och demokratin har sin chans. De europeiska nationernasbiståndsinsatser kan i det perspekfivet vara av utomordentlig betydelse.Avgörande är också att det blir en ordentlig och stabil ekonomisk utvecklingsom förutsätter ett uppbrott från feodala, merkantilistiska och sociaUstiskaekonomier. Enförutsättning för att skall lyckas med sin omvandling är aff manhar möjlighet atf exportera till utvecklade länder. Därför är deprotektionistiska tendenserna i oroande. Presidentkandidaten t. ex. uttalat att någon jordbruksimport inte skall få förekomma. Det ärviktigt aft inom ramen för def europeiska ekonomiska samarbetet bidrartill att öppna gränser för centralamerikanska produkter. Frihandelnär nämligen väsentligt viktigare för den ekonomiska utveckUngen iCentralamerika än biståndet. Biståndet kan å sin sida vara av stor betydelseför utvecklingen mot demokrati och fred. SocialdemokratinsCentralamerikapolitik - som ju är en parallell till Vietnam- och Cuba-politiken- har hamnat i otakt med denna verklighet. Det gynnar inte utvecklingen motfred och välfärd i eller de mänskliga fri-och rättigheterna i . Utvecklingen i har, trots orosmolnen, gått bättre änväntat. Kanske har freden en rejäl chans. Det är i så fall mer än vi vågadehoppas på så sent som för . är det viktigt aff Sverigekonstruktivt bidrar till fredsprocessen genom att ställa krav på en stabilutveckling mot demokrati. Detär mot den bakgrunden som jag ber att få yrka bifall till den moderatareservationen. 122 (): betänkande 1987/88:21 om avhandlarbl. a. motion U530, som jag har skrivit. Jag tycker förstås att dettabetänkande är skäligen tunt, och jag dristar mig dessutom atf säga att jagtycker att även innehållet är ganska magert. Utrikesutskottetsjunger den gängse lovsången till den sandinistiska regimen i , ochdet må man väl göra. Större delen av utskottsbetänkandet handlar faktisktenbart om utveckUngen i . Övriga länder i nämns i stortsett endast i bisatser. Men det måste ju handla om fyra stater till, när mantalar om : , , och . Jag vill gärna instämma när utskottet skriver följande:"och andra länder kan bidra fill denna process genom atf geulfryck för våra förväntningar om en demokratisk utveckling och genom biståndsom stöder en UtveckUng i pluralistisk riktning. Vårt bidrag får enligtutskottets mening större verkan, om det också inriktas på konflikternasgrundläggande orsaker." Så långt håller jag givetvis med utskottet. Men närutskottet sedan påstår att just detta är kärnan i den svenska politiken iförhållande fill så tycker jag faktiskt att det finns anledningatt protestera något. Jag anser nämligen att utskottets skrivningar ger ensnedsfälld syn på . Det är ju för hela slanten ibetänkandet. 1 samtliga centralamerikanska länder råderstora motsättningar mellan olika politiska grupperingar. Dessa motsättningar,som utom i och utyecklals till blodiga konflikter, har singrund i djupa sociala och ekonomiska orättvisor. Fördelningen av kapital ochinkomster är synnerligen ojämn i . I , och har dendemokrafiska utvecklingen påbörjats under ytterligt svåra förhållanden. Närman bedömer dessa länder måste man inse att det är omöjligt atf i en början avdemokratiseringsprocessen uppnå västeuropeiska krav på fri- och rättigheter.Förutom förödande inbördeskrig har länderna under generationer präglats av dedjupaste sociala och ekonomiska orättvisor. Den starka militärmaklen harskaffat sig privilegier och ett dominerande politiskt inflytande.