prot · GB09134 · 1987-12-31 00:00:00 — nandeför förslagen är att de bryter med det gamla sättet att leva och handla.Förutom möjligheter fill teknisk utveckling föreslår de nämligen justomställning - av nuvarande energipolifik - av en trafikpolifik sprungen ur50- och 60-talens villkorslösa landsvägsexpansion - av dagens industrijordbruk därrationalisering och effektivitet sätts före etik och normalskalighet. På ett antal punkter föreslårutskottet förändringar i och fillägg fill propositionens förslag. Det är avstort värde med en självständig och kreativ riksdag. Vi socialdemokrater hardärför aktivt deltagit när det gäller en del av dessa fillägg. Def är fråga omen ökning av anslaget fill hotade arter, en fast målsättning försvavelutsläppsreduklionen , monopolsituationen på våraverkstads- och reservdelsmarknader, miljösituationen i södra , enutvärdering av väglagens miljökonsekvensbeskrivningar , vikten avmiljöinriktning vid vissa högre utbildningar, samt förslag om att införaobligatoriska miljökonsekvensbeskrivningar i den svenska planeringsmodellen. Dessa förslag, fillägg ochförtydliganden för miljöarbetet framåt. Vitar däremot bestämt avstånd från vissa förslag som en enad opposifion för fram.Vi är kanske något förvånade över hur oppositionen när def exempelvis gällerkoldioxiden går samman, men har tre helt motstridiga uppfattningar beträffandekärnkraftens framfid. När man ser en chans aft slå regeringen blir avveckUngenav kärnkraften en sekundär fråga, då sluter och vpk upp bakom demoderata kärnkraffsinfressena och vill ge regeringen fill känna förslag som harsin grund i den moderata motionen. Där föreslås bl. a. att "kärnkraftenbehålls i drift så länge detta är möjligt frän säkerhetsmässiga och ekonomiskautgångspunkter"! Jag försfår att här vädrar morgonluft. är det energidebatt. Då kommer vi socialdemokrater aff sfä fast vidbeslutet om avveckling. Moralen bjuder aft vi dagen före den debatten inteansluter oss fill något som innebär en motstridig uppfattning. Det gör centernoch vpk. Ettannat åtminstone för vpk mycket märkligt ställningstagande är generositeten motbiUndustrin. I andra sammanhang talar ni högljutt om atf regeringen drar in förlitet av de miljardvinster bilindustrin genererar. delar ni guldbyxor med deborgerliga och ger regeringen i uppdrag att hitta på hur samhället skall göraför aff stimulera bl. a. nya bilmotorer. Här försöker ni minsann inte hotamakten. Nej, buga månde , blekna månde . När miljöproposifionen presenterades var den borgerliga kritikenentydig på en punkt. Det gällde ekonomiska styrmedel. Def var ganska naturligtaft det var den punkten man lyckats smälta samman i, eftersom den i sä hög gradär förknippad med ett marknadsekonomiskt tänkande. Förbåde och är ju marknadsekonomin en förutsättning för engod miljöpolitik: "marknadsekonomin underlättar en Prot.1987/88:134 6juni 1988 Prot,1987/88:134 akfiv ochambitiös miljöpolifik", anser folkparfiet, "marknadsprinciperna ochäganderätten erbjuder också ett verkningsfullt sätt att stimulera enmiljövänligare produktion", anser . Av detta tänkande följer aff de borgerliga parfierna sedanmånga år tillbaka som ett huvudnummer haft ekonomiska styrmedel. De har varitskiftande sinsemellan, de har ändrat skepnad men de har uppburifssåsom ett viktigt genombrott för miljöpolitiken. Vi socialdemokrater är motståndare fill att man skallkunna köpa sig rätten atf smutsa ner - eller - som uttrycktesaken - aft förorenaren skall betalci. Det har varit vår grund när vi motsattoss de olika borgerliga förslagen . säger vi oss emellerfid aftmed den skärpning i regelsystemet som proposifionen förordar finns def skäl attutreda om regelsystemet kan kompletteras med någon typ av avgifter. Syftet med dessa avgifter skall vara styrande. De skallinfe ses fiskalt utan som medel för att sfimulera fram ny miljövänlig teknik.Om infe detta sker belastas produktionen så atf priset i konsumenfledet ökar,och därmed kan konsumfionen förhoppningsvis styras över mot mer miljövänligaprodukter. Man kan anta att åtminstone två kriterier bör varauppfyllda för all det skall vara befogat med ekonomiska styrmedel: 1) Det bör gällamånga likartade verksamheter med mer än lokala effekter. 2) Def bör varalätt aft mäta def hela på ett rimligt och rättvist sätt. I debatten har det talats om skatterabatter, ombubblor - dvs. säljbara utsläppsandelar inom en region - samt om regelrättaavgifter på all miljösförande verksamhet. Mångfalden är och har varit stor, och därför är förslagetom atf på denna punkt inte fatta beslut klokt. Denna principfråga, fördet är det ju faktiskt, behöver studeras ytterligare. En snabb utredning ärdärför välkommen. "Det var en gång en stad i hjärtat avAmerika där allt levande tycktes leva i harmoni med sina omgivningar." Pä nästa sida kan man läsa: "Men endag började en underlig farsot sprida sig över området och ingenfing var längresom förut. En underlig stillhet ruvade över området. Fåglarna fill exempel -vart hade de tagit vägen?" Och ytterligare en bit längre fram står def:"Def var inga häxkonster, inga fiendeakfioner som hade tystat det nyalivels äterfödelse i denna-slagna värld. Det var dess egna invånare som gjortdet." Den kanske största miljöfaran, sett i ett internafionelltperspektiv, är förändringen av och faunan. Nerfagningen av regnskogarna,där 80r90 % av de landbaserade arterna finns, innebär en början på enmonokulfurisering som är starkt underskattad. Även i Syerige har vi anledning atf se upp beträffande vårgröna sfär i miljöpolifiken. Nya brukningsmetoder i jord- och skogsbruket, utdikning avvåtmarker, plantering av främmande trädslag är faktorer som innebär ett hot motbåde djur- och växtarter. I propositionen betonas här hänsynen fill naturmiljön vidall markanvändning - fortsatt ekonomiskt stöd skall ges fill enskildajordbrukare som utför värd av odlingslandskapet, ett samordnat handlingsprogramför hotade växi-och djurarter skall upprättas, naturvårdslagen skall ses överoch naturvården effektiviseras över huvud taget. Med anledning av inlägg vill jag påminna omatt det var vi socialdemokrater som föreslog deändringar i naturvårdslagen som gör atl kommunerna har ett ökat ansvaroch även möjlighet atl inrätta bäde naturreservat och nafurvårdsområden. Detökade ansvaret kostar naturligtvis pengar. Då kan man inte dränera kommunernasekonomi på skattemedel, som vissa av eller samfliga borgerliga partier villgöra. Förslagen i propositionen när def gäller den gröna sfärentycker inle alla partier är tillräckliga. Fjällvärlden, urskogar, våtmarker,osv. är föremål för många reservationer. Vi socialdemokrater har självfalletinget principiellt emot dessa förslag, men de flesta av dessa frågor finnssamlade i naturvårdsverkels utredning, som skall vara klar under detta år.Utskottet betonar det angelägna i att inventeringsverksamheten kan fortsättaoch atl de mest värdefulla nalurtyperna blir kartlagda. Ett område som infe fått så stor plats i propositionen äravfallsfrågan. Def beror på def uppdrag har att utvärderaerfarenheterna inom avfalls- och återvinningsområdet. Utgångspunkten föruppdraget är att mängden avfall skall minska så långt som del är tekniskt ochekonomiskt rimligt. Jag vill också gärna betona aff avfallsfrågan, precis somnär def gäller trafik, energi och jordbruk, är en"omställningsfråga", dvs. vi kan inle fortsätta med det system vi hari dag, utan det framfida förslaget, baserat på utredning, börinnehålla en helhetssyn som gäller avfall både i producent- och ikonsumenfledet. Pä två punkter har opposifionen en annan uppfattning är visocialdemokrater när det gäller avfallet. Man vill göra fillkännagivandenangående pant på batterier och angående källsortering, där bl. a. vpk föreslårekonomisk stimulans för alt bygga om sopbilar. Vi menar alt båda dessa förslaginryms i uppdraget till , och det finns därför enligt vårmening ingen anledning atf ge regeringen defta till känna. En sträng lagstiftning är grunden imiljöpolitiken. Tillämpningen av miljöskyddslagen skall skärpas. Miljöhänsynskall väga tyngre än . Företagens egenkontroll blir strängare.Vid ansökan om tillstånd skall ett kontrollprogram redovisas. En årligmiljörapporf skall av företagen lämnas fill tillsynsmyndigheten. Brottsbalkenskall ändras: miljö-brott, även de som befraktas som icke-grova, kommeratl beläggas med strängare straff. Slutligen, herr talman: har citeratsflera gånger . Han är jurist och anser att lagar och domstolar i huvudsakskall sköta miljöpolitiken. Till del vill jag säga alt ett samhälle inle byggsav lagar allenast. Den civiliserade kulluren bär på en moral som kommer urmänniskors värderingar. I ell land som , där vi tror på människorna, därvi tror att politiska partier, organisationer, grupper och enskildaförmår förmedla och bära vidare en moral för utveckling av det goda samhället,har naturen och miljön sin allra största chans atl överleva. Med delta,herr talman, yrkar jag bifall till jordbruksutskottets hemställan Prot,1987/88:134 3 protokoll 1987/88:134 Prot.1987/88:134 . samt till de socialdemokratiska reservafionerna och avslag på övrigareservationer. T () replik: Låt mig till att börja med utnyttja replikentill att yrka bifall lill alla reservationer som står bakom och iövrigt fill utskottets hemställan - jag glömde det i mitt förra inlägg. angrep fidigare icke-socialisfiskaregeririgar och de borgerliga parfierna för atf infe ha gjort någonfing.Visserligen var det, tror jag, större skillnad mellan parfierna på 1970-faletän det är - def var då ibland svårt att få gehör. Men jag sade tidigareatf jag kände glädje över aft kunna konstatera atf opinionsarbete lönar sig -def gäller naturligtvis också i viss mån och i något högre gradmoderata samlingspartiet. Trots delta hände det emellertid en hel del . Del är viktigt, tycker jag, atf komma ihåg det. Jag tänker pä bl. a.försurningspropositionen och initiativet till miljökonferensen . Redan1981 samlade den dåvarande regeringen forskare för aft samordna kunskaperna omalgblomning. har def på det område egenfligen infe hänt någonting förränalldeles . Naturresurs- och miljökommittén tillsattes, som lade framprogram för naturskyddet och program för miljöskyddet och som även hade förslagfill ekonomiska styrmedel. Utredningen var färdig 1983, och regeringen harinfe i nämnvärd grad använt den utredningen. Den fidigare borgerliga regeringentog internationellt initiafiv till aff minska freonanvändningen, förbjudasprayförpackningarna. Det är viktigt atl komma ihåg alt del här är en process;jag delar uppfattning aff def tar tid atf komma i väg. Vihar kommit en bit på väg, och vj vill gä vidare. Jag tycker atf man skalluppskatta aff det nu finns en bred opinion som driver miljöarbetet framåt ochinte krifiserar det. En sak som jag måste fråga om gäller attityden tillkoldioxidutsläppen, som i propositionen behandlas i en text som är ungefär femcentimeter lång, dvs. Skall jag förstå pådet sättet att en avveckling.av kärnkraften förutsätter en höjd kolanvändning?Kommer det aff bli på det viset? Del är ju märkligt att socialdemokraterna närdet gäller jordbruket och miljön, som skall debatteras , inte hartagit chansen att lägga fram ett förslag om atf utnyttja den kapacitet somfinns i den svenska marken att producera biobränslen. Där hade ett sådantförslag kanske platsat bättre än i en reservation från socialdemokraterna. 8IVAR, VIRGIN (m) replik: sade aff ett så långtgåendedokument i miljöfrågorna presenterats. Jag skulle vilja sägaaff def nog finns anledning att diskutera den tätposition i som hontalade om. Bl.a. har antagit utomordenfligt långtgående krav påmiljöområdet, krav som i många fall är betydligt mer radikala än våra. På ett område är vi unika - det skall villigt erkännas -och det är när def gäller freonet; där går vi onekligen före. Men jag villpåpeka vad som bl. a. stod i vär motion : Trots all egentligenbetyder väldigt litet för den totala freonanvändningen bör visa sinsolidaritet med världssamfundetgenom att kraftfullt och bestämt visa sin vilja att med råge uppfyllaMonfrealprofokollefs krav. -Jag tycker atf regeringens linje här gör det, ochdef är bra. var också inne på frågan om ekonomiskastyrmedel. I ena meningen säger hon att det är egentligen infe någonting allverka för, men plötsligt ändrar hon attityd och säger all utredningen omekonomiska styrmedel ända är väldigt bra och att hon hoppas att den skall kunnaleda fram till någonfing. De borgerliga partierna har år ireservafioner om ekonomiska styrmedel pekat på möjligheten att använda dem i miljövårdenstjänst. Vi har .så småningom fått med socialdemokraterna på att användainstrumentet i vissa sammanhang. Så vi får väl hoppas aft utredningen lederfill någonfing posifivt och aff den socialdemokrafiska attityden förändras. Vi erkänner aft marknadsekonomin på vissa punkter infefungerar alldeles tillfredsställande och har då ansett att ett alternativ äratt sätta pris på miljön, och def kan man göra med ekonomiska styrmedel. Defhär måste självfallet kombineras med åtgärder av annan typ - administrativastyrmedel, gränsvärden som sätts politiskt, m. m. 9LARS () replik: När socialdemokraterna är trängda i debattenhar de en mall, som innehåller två punkter: först skall man krifisera de sexborgerliga regeringsåren, och sedan skall man fala om borgerlig splittring. Jagvar litet nyfiken pä hur och andra skulle göra pä denpunkten, om den här skulle komma fill användning i debatten, och den komockså. Då vill jag först säga fill om deborgerliga åren atl då hände det ganska mycket på miljöornrådet, särskilt närfolkpartiet hade regeringsansvaret. Visst kunde det ha hänt mer under de övrigaaren, när vi upplevde att marknadsintressen och näringsintressen hade litet förstort utrymme. Men det som är viktigt är att de borgerliga partierna nu äröverens om miljöpolitiken i stora stycken. Därför är jag något förvånad över sättatt argumentera. , när def finns 17 fillkännagivanden och en rad gemensammaborgerliga reservationer, är det klart redovisat aft de borgerliga parfiernasamlat sfär för en bättre miljöpolitik. Sedan några synpunkter i anslutning till def MargaretaWinberg sade. Hon sade så här: Vi ställer inte upp på atf förorenare skallbetala. Vad menar med def? Är det staten som medmoms eller annan skaft skall betala miljökostnaderna? Är def infe sä atfmiljökostnaderna måste täckas och betalas vid källan? Det här måste MargaretaWinberg förklara för mig. Är del verkligen socialdemokraternas syn MargaretaWinberg givit uttryck för? Sedan fog upp koldioxidproblemet. Del ärklart att vi har närmat oss det problemet frän olika håll. Men då frågar jagMargareta : Är inte koldioxidproblemafiken en så allvarligmiljöprohlematik att den behöver studeras ytterligare? Och är def infe så affden är bara marginellt berörd i propositionen? Prot.1987/88:134 6junil988 Om naturvården säger : Det är angelägetatt invente-ringsverksamhefen skall fortsätta. Ja, def är en formulering somslår i propositionen och som har stått i väldigt många proposifioner och ocksåi ufskottets betänkande. Men vi vill ha konkreta resultat, . Till slui har jag en fråga till . I mitthuvudanförande tog jag upp besvärsräften. Ni går emot aft de ideellaorganisationerna skall ha samma möjlighet atl anföra besvär i miljöärenden somde fackliga organisationerna har. Hur vill förklara delställningstagandet? 10 (vpk) replik: De borgerliga parfierna har lyckats snärjavpk, säger . Till hennes uppgift hör naturligtvis affförsvara propositionen, och i den uppgiften ingår att ge vpk smisk och en knäppoch ett nyp. Naturligtvis är det på det sättet. Men def förhåller sig ju rentsakligt så att en uppfatining eller en åsikt inte med nödvändighet blirfelaktig därför att den omfattas av borgerliga företrädare. hade också backspegeln putsad, ochspåren förskräckte. Vems spår är del som förskräcker här i ? Är delföreträdare för kapitalel eller för arbetarrörelsens radikala del som orsakatproblemen? Jag fick också höra atl vpk genom alt ta ställnirig för enreservation som innebär minskade utsläpp skulle ha gynnat Gyllenhammar.Socialdemokraterna har varit med på stimulanser för bättreavgasrening i nya bilar. Det är nog främst de nya bilarna som Gyllenhammartjänar pengar på, inte på dem som redan finns. Vad har i det här sammanhanget aff göra har jag svårtatl förstå. skulle säkert ha haft betydligt mer att säga omsocialdemokrafins klassamarbete genom decennierna än atl vpk medverkar till atlenskilda bilägare får ett bidrag för att minska avgasutsläppen. 11 () repUk: har lämnat en långredogörelse för vad som hände under de borgerliga regeringsåren. Han undveksorgfälligt det som inte hände men som def faktiskt var bäddat , närSvante lämnade över jordbruksministerposten lill . Dåhade han varit ute i och kommit ganska långt i sina förhandlingar ombilaterala avtal med andra länder. Det dröjde fyra eller innan den nästejordbruksministern kunde fullfölja det arbetet. Jag skall inle trötta kammaren med atf räkna upp vadmycket annat som man underlät aff göra, men en sak vill jag säga: Många gångerfick den dåvarande borgerliga regeringen dess bättre ordentligt stryk, om jaguttrycker mig litet vanvördigt, av . säger vidare aff def var större skillnadmellan de borgerliga partierna då än vad det är . är ni sä eniga, så nuskall det gå bra, om ni eventuellt skulle vara tvungna atf regera . Jagvill ta upp en fråga, och den-gäller kväveoxidutsläppen. Det finns tankar omätt de skall minskas med ett precist mått fram fill . Jag vill fråga hur det skall gå lill.Centerri är mycket duktig - del erkännandet skall ni ha - när del gällertrafikpolitiken. sänka hastigheterna, och ni vill förändra strukturen överhuvud laget. , å andra sidan, vill höja hastigheterna och är intealls intresserade av några kollektiva lösningar av trafikproblemen. Har ninågon tanke på hur reduktionen av kväveoxidei-na skall kunna genomföras? Det ärbara en liten detalj. Vad beträffar utsläppen av koldioxid tror jag att KarlErik inser aff om man skall nå ett långsiktigt mål - och i det härfallet föreställer jag mig atl avvecklingen av kärnkraften t. o. m. tidigare änvad vi vill är ert långsikfiga mål-måste man ibland göra en liten krok. Gör maninfe den kroken, kanske man går miste om målet alldeles. Självfallet skall koldioxidutsläppen reduceras på långsikt. I det korta perspektivet är det emellertid väldigt svårt aft säga om såkan bli'fallet. Här sätter vi socialdemokrater avvecklingen av kärnkraften iförgrunden. Vi vet inte exakt hur det går, och i er energipolitiska motion vetni inle heller hur ni skall göra. Där talar ni nämligen inle om vilkaenergislag ni skall använda för att kunna avveckla kärnkraften. talar om ekonomiska styrmedel. Jag kan erkännaall vi har litet grand förändrat vårt synsätt därvidlag. Men vi är inte säkrapä hur det skall gå fill, och vi vill definitivt inte - det är svar fill LarsErnestam också - atf företagen skall kunna köpa sig fria. Det är därför viföreslår en utredning. Prot,1987/88:134 12KARL () replik: gjorde inte en delav de saker som infe heller socialdemokraterna tidigare hade gjort. Det finnsfortfarande kvar mycket atf göra. Men låt oss komma överens om att göra såmycket vi orkar med nu och dra nytta av alla positiva förslag! Detta med kväveoxidutsläppen är ju infe så mycket afffråga oss om. När def gäller målsättningen för dem har ju regeringen ochsocialdemokraterna fåll majoritet genom alt ställer upp med sittstöd. Def är ju ni som har bekymret, och inte vi. Vi måstenaturligtvis fortsätta aft bearbeta de två partier som håller igen. Jag tycker det finns anledning aff för kammaren citera urregeringens proposifion 1987/88:85 på s. 88: "Innan ställning tas fill ytterligare skärptanationella målsättningar bör kostnader och andra effekter av nödvändigaåtgärder studeras. Vilka tekniska åtgärder som skulle fordras för aff minskasvavelutsläppen samt halvera kväveoxidufsläppen till sekelskiftetjämfört med nivå bör utredas." Man vågade sätta gränser för svaveldioxidutsläppen, ochdef är positivt, men här vågade man inte gå med på vårt mål, utan stannade kvarpå den nivå som biträds av . Man väger den ekonomiska aspekten motvad naturen tål och väljer atl stanna kvar på den nivå som krävs ur kortsiktigekonomisk synpunkt. Sedan lill koldioxidfrågan. Jag skall inle här redovisahur kärnkraften kan ersättas: Jag tror det finns anledning atl komma tillbakatill den frågan under debatten , när vi har mer lid. Men vi avser inteatt utöka koldioxidutsläppen, att förbränna mer fossilt bränsle för alt ersättakärnkraften. Det finns andra möjligheter. De möjligheter som står fill buds,vid sidan Prot,1987/88:134 av kärnkraften, är flödesenergi, sol-, vind- och vattenkraftsamt bioenergi. Vi vet att def finns en del affgöra när det gäller vindkraften, och yi är överens om aff inte utnyttja rnervattenkraft. Men bioenergi är en resurs vi skulle kunna ta tag i. Det bordedock föreslås i en proposition från regeringen i stället för atl man baranoterar del i korthet i en reservation från, socialdemokraterna, där man kortnoterar aff bioenergi kan användas, som man går emot att sätta engräns som skulle främja bioenergianvändning. 13IVAR VIRGIN (m) replik: Jag vill återkomma fill den beskrivning somMargareta gav av proposifionen och de borgerliga förslagen. Förstgjorde hon- en våldsam attack mot de borgerliga förslagen fill förbättringar imiljöpolifiken, men litet senare i sitt anförande sade hon atf densocialdemokratiska gruppen i utskottet har ställt sig bakom en, hel del förslagfrån de borgerliga partierna lill en skärpning av ulskotlets skrivning. Jag fårinle detta aff riktigt gå ihop. De framförda förslagen måste uppenbarligeninnebära en förstärkning av miljöpolitiken, annars hade socialdemokraterna välinte stött dem. Jag vill nämna några exempel på områden där vi har gåttlängre. Ta t. ex. svavelavgifterna. Vi använder ekonomiska styrmedel och läggeren svavelavgift på den tjocka eldningsoljan med . per ton svavel. Ensådan avgift skulle styra användningen av den tjocka eldningsoljan, som har denhöga svavelhalten, och måste rimligtvis pressa ned användningen av den ochförbättra vär miljö genom lägre svavelulsläpp. På samma sätt har vi när del gäller kolförbränningen, därman fått majoritet i utskottet för tuffa tag riiot utsläppen, krav som skallgälla redan frän den . Detta är en väsentlig skärpning i förhållandetill regeringens linje. Här har vi två klara exempel på alt majoriteten iutskottet har gått längre än regeringen. Jag är en storbeundrare av , som visat att vi har använt tekniken på ettoförnuftigt sätt och att def fanns all anledning aft rätta till detta. MenMargareta tar de tropiska regnskogarna som ett exempel,, och där harändå de borgerliga partierna tillsammans i bislåndssammanhang föreslagit störreanslag för att råda bot på dessa problem. 14 () replik: Är infe detta ganska märkligt! Här behandlarvi en proposifion som sägs vara den största miljöpropositionen genom tiderna.Vi har 175 motioner och 600 yrkanden. Vi har, sägs del, det största betänkandesom förekommit i . Och ändå använder sin repliktid till att diskutera vad som hände år 1976-1982. Då är man iargumentationsnöd! "sade vidare, med tanke på vårasynpunkter om översyn av miljölagstiftningen, all ett samhälle inle byggs baraav lagar utan också av folkrörelser, organisafioner etc. Det är naturligtvisriktigt, men ,, ärdet viktigt att vi haren bra lagstiftning och Prot.1987/88:134 aft den lagstiftningen följs. Menar intesocialdemokraterna del? Så kommer jag fill frågan om attförorenarna skall betala. Jag fick svaret att ,,.,... ., , ' '= f Mtljopoltliken infor MargaretaWinberg vill avvakta utredningen. Men måste infe även socialde- >Qg , mokraternasprincip vara aff produktionen skall bära sina miljökostnader? Har hon enannan uppfattning bör hon tala om det. Jag ställde en fråga som jag inte fått något svar på. Detgällde de ideella organisationernas rätt atf överklaga beslut i miljöärenden.De fackliga organisationerna har den rätfen.