prot · GB09131 · 1987-12-31 00:00:00 — Def skulle påett mycket avgörande sätt påskynda en posifiv utveckling. Fråganom småföretagsutveckling har vi berört i samband med det förra betänkandet, ochdärför skall jag avstå från atf argumentera ytterligare på den punkten. Överföringav skogsmark från domänverket till enskilda är också en gammal bekant fråga.Jag är tacksam för all de andra partierna har ställt upp bakom mofioni det här avseendet. Jagtror att det var en felsägning av den tidigare talaren atf det inte nämnvärtskulle skada försäljaren, om man skulle överföra skog från domänverket fillenskilda. Som jag ser def skulle ett decentraliserat, enskilt ägande vara tillnytta för , inte minst för inlandet. Det är många i Norrbottensinland som gärna skulle vilja förvärva skogsmark för att kunna skapa sintrygghet och bo kvar i utpräglade glesbygdskommuner och byar. En överföring avskogsrnark på det sätt som skett i vårt östra grannland skulle då vara enpositiv åtgärd. Med detta yrkar jag bifall till de reservafioner vid detta betänkandesom har undertecknat. Anf.85 () replik: Det var inte fråga om en felsägning. Vad jag menade var attdomänverkets arealer i är så stora aft de arealer som skulle kunnabehövas för överförande till privata jordbrukare inte spelar någon roll urdomänverkets synvinkel. Verket har ju över hälften av sitt markinnehav iNorrbotten, och i relation till den väldiga arealen är de arealer som det härtalas om så små atf de inte betyder någonfing. Anf.86 (vpk): Debatten kring detta betänkande är ju delvis en fortsättning av dendebaft som avslutades om arbetsmarknadsutskottets betänkande. Den handlardock om andra delar av Norrboftenspolifiken. Dessutom blir det en diskussionsom inte rör enbart genom att utskotfsmajoriteten inom näringsutskotfetgjort ett tillkännagivande om den bakteriella läkningen av . Närvi från vänsterparfiet kommunisterna första gången tog uppden här frågan kunde man väl tro, att skulle förstå hurviktigt det var att starta ett utvecklingsarbete kring denna teknik förframtagning av metaller. Def handlar ju inte om något mindre än en drastiskförändring inom sulfidmalmshanteringen - en förändring som innebär att metallentas fram utan smältning, att låghalfsfyndigheterna nu blir intressanta, aff mankan göra omfattande besparingar i fråga om kostnader, energiåtgång ochtransportbehov. Teknikengår ut på att man, enkelt uttryckt, lägger upp den krossade malmen på enabsolut fät lutande platta. Därefter sprutas laklösningen över malmen.Lösningen rinner igenom malmen och samlas i en behållare, där metallen fällsut. Laklösningen pumpas tillbaka och sprutas åter över malmen osv. Def är juinfe säkert att den pilotanläggning som vi från vpk och och ett parsocialdemokrater motionerat om hamnar i . Naturligtvis hoppas jag attså sker. Men under alla förhållanden är jag glad över att den tålmodigaopinionsbildning som vi från vpk stått för genom återkommande mofioner nu fåttett genomslag här i . Såfill de förslag som vårt parfi lagt fram men som infe fått stöd frånnäringsutskotfet, varför vi tvingats reservera oss. Vianser det logiskt att ASSLs huvudkontor fiyttas till . ASSLshuvudsakliga verksamhet finns inom vårt län. Kopplingen huvudkontor-industriskulle stärkas. Vi anser att de argument som utskottsmajoriteten anför mot enflyttning inte är hållbara, eftersom regeringen som representant förägaren-staten naturligtvis har medel för att se till, att huvudkontoretflyttas. Vpkhar återupprepat tidigare krav på ett järnsvampsverk till länet. För attproducera stål av hög kvalitet och minska det skrofberoende som svenskstålindustri brottas med anser vi atf järnsvampsverk borde byggas, varav ett iNorrbotten. Def var intressantakommentarer från , men möjligen var def SärskildaregionalpoUtiskä insatser i Norrbottenslän en sak sorn glömdes. Defär ju viktigt aff man har så rent material som möjligt när man ständigt skallhöja stålets kvalitet, eftersom all utveckling inom ståltillverkningen går motallt högre kvaliteter. I övrigt ämnar jag inte kommentera inpasset. Vivill också att regeringen tar initiafiv för aff utreda möjligheterna tillbyggmaferialproduktion i GälUvare kommun. Förutom vinsterna ur regionalpoUtisksynpunkt med en sådan lokalisering finns andra starka skäl. Detråder brist på bostäder i . Byggjättarna växer sig allt starkare ochpriserna på byggmaterial skjuter i höjden. En byggmaterialprodukfion isamhällelig ägo och med inriktning på billig serieprodukfion av hög kvalitetoch med extremt energisnåla lösningar vore en viktig insats för atf komma fillrätta med prisstegringar på byggande och höjda bostadskostnader. Det vore enviktig insats för att uppnå målen: bostaden som en social rättighet och skäligahyror. var länge flaggskeppet bland statens företag i . Väldigavinster skapades genorn gruvarbetarnas hårda arbete och slussades in istatskassan som förräntning på ägarkapitalet. Gruvbolaget har i sin strategiför gruvorna arbetat med målsättningen alt höja kvaliteten påmalmen, senast genom den pelletsframställning som sker i anslutning tillgruvdriften. Dethar länge varit känt att förutom järnmalm finns i det utbrutna materialetapatit och sällsynta jordartsmetaller. Gångpå gång har vi kommunisterna framfört kravet på endiversifiering av verksamhet. Vi har velat atf man skulle startaframställning av handelsgödsel, baserad på apafiten och andra råvaror som finnsi , och producera ett kadmiumfritl fullgödselmedel. Vihar pekat på förutsättningarna för järnsvampsverken. Självfallet har vi ocksåpekat på den resurs som de sällsynta jordartsmetallerna utgör. har en annanhändelse inträffat, som styrkt oss i övertygelsen om hur rikfig vår bedömninghar varit. Utvecklingenav supraledartekniken går mycket snabbt framåt. Basmetallen försupraledaren är ytfrium, som finns i riklig omfattning i de sällsyntajordartsmetallerna. Mot den bakgrunden får vårt förslag från vänsterpartietkommunisterna om en förnyad utvärdering av LK AB-gruvorna och strategin förkompletterande produkfion ses. Detfinns alltså flera inslag av offensiv inom de statliga företagen som behandlasi detta betänkande. Tyvärr har infe näringsutskotfet velat stödja våra förslag.Med ett, frånsett vpk, enigt utskott har man ju erfarenhetsmässigt inte storthopp om att kommer atf gå emot ulskolfef. Men kom ihåg: Atf skjutaproblemen framför sig är att också förvärra dem. Meddetta vill jag slutligen yrka bifall fill reservationerna 4,5,6 och 7 och i övrigttill utskottets förslag i detta betänkande. Anf.87 (): betänkande 1987/88:38 om särskilda regionalpolitiskainsatser i gäller anslag fill prospektering, teknisk forskningoch utveckling samt rymdverksamhet. Till betänkandet harfogats sju reservationer. Reservafion 1 står de fre Den handlar om deltagande i det europeiska rymdsamarbetet: Jagvill hänvisa till aff behandladesamma fråga. Det finns därför ingen anledning aff upprepa argumenten. Riksdagenavslog vid det tidigare tillfället den borgerliga reservafionen. Reservation2, från , handlar om ökad satsning på småföretag. Även när det gällerdetta område har behandlat några av förslagen samt avslagitdessa. De förslag som tas upp i reservationen är, som framgår, av generellkaraktär. Utskottsmajorifeten har inte funnit det meningsfullt att sakbehandladessa i det nu aktuella sammanhanget. Avreservation 3 framgår atf de borgerliga parfierna vill öka överföringen avdomänverkets skogsmark till enskilda i . Detta yrkandebehandlades av så sent som för sedan. Jag hänvisar därförfill argumenten som lämnades då avslog förslaget. Ireservafion 4 begär vpk att ASSLs koncernkonfor skall förläggas tillNorrbotten. Utskottsmajöritetens uppfattning är att det inte är riksdagenseller regeringens sak att besluta om förläggningen av olika enheter i destatsägda bolagen. Enutvärdering av LKAB-gruvornas ekonomiska potential krävs i reservation 5 avvpk. Vpk menar att detta skulle kunna ge en utökad verksamhet imalmfältsregionen i framfiden. Utskoftsmajoritetenutgår från att beaktar alla möjligheter för att bredda företagetsverksamhet. Jag vill också påpeka att det pågår ett utredningsarbete när detgäller utvinning av sällsynta jordarfsmetaller. Någon särskild utvärdering ärdärför inte nödvändig. Ireservation 6 kräver vpk aft ett järnsvampverk skall komma fill stånd iNorrbotten. Utskoftsmajoriteten vill hänvisa till att tidigare projekt medjärnsvamp i lagts ned på grund av alltför ogynnsammamarknads-utsikter. Framför allt är def svårigheterna aff få avsättning föröverskottsvärmen som projektet stupat på. Inget nytt har framkommit som skullegöra ett järnsvampverk lönsamt. Ireservation 7 kräver vpk en utredning om möjligheterna till produkfion avbyggelement i . Utskottets majoritet anser atf idéer om industriellprodukfion på en viss ort bör prövas på i första hand regional nivå. Med def anförda hemställer jag om kammarens bifall till utskottefshemställan samt avslag pä samfliga reservationer. 1987/88:1311 juni 1988 88 (vpk): Jag är infe förvånad över att som utskottsmajoritefenstalesman yrkar avslag på våra reservationer. Men hade man från utskottets sidahaft en politisk vilja att pröva våra förslag hade man kunnat inta en merkonstrukfiv hållning. är socialdemokraternas talesman i denna fråga finner jag defförvånande atf utskottsmajorifeten inte har visat en något mer offensiv attitydfill dessa förslag. När def gäller t. ex. flyttning av ASSLs huvudkontor harnaturligtvis regeringen som representant för ägaren-staten makt och medel attse fill aff huvudkontoret flyttas om nu regeringen vill utnyttja sittinflytande. Särskildaregionalpolitiska insatser i Norrbottenslän 89 (): Jag sade att varken eller regeringen bör lägga sig i fråganom om huruvida ASSLs huvudkontor skall flyttas. Om ASSLs ledning anser affhuvudkontoret skall ligga där det ligger nu får vi acceptera def. Denhär typen av frågor återkommer då och då när det gäller statliga företag. Detfinns enligt min mening inte någon anledning atf säga till atthuvudkontoret skall flyttas. Anf.90 (vpk): Det här är ändå ytterst en fråga om politisk vilja. Enligt minpolitiska vilja bör ASSL.s huvudkontor flyttas. Om man inom regeringen och inomsocialdemokratin hade en sådan vilja skulle man se till aff kontoret flyttades. Anf.91 (): Jag respekterar polifiska vilja. Och jag hoppas att jagsom socialdemokrat skall bli respekterad för den polifiska vilja somsocialdemokraterna står för. Överläggningeni detta ärende var härmed avslutad. Kammarenövergick till atf fatta beslut i de förevarande ärendena. Mom. 1 (insatsernasinriktning och omfattning) H e m s t ä 11 a n Förstbiträddes hemställan i reservafion 2 av och med 47röster mot 37 för hemsfällan i reservafion 3 av och . 223 ledamöter avstod från att rösta. Härefterbiträddes hemsfällan i reservation 1 av m. fl. med 69 röstermot 44 för hemsfällan i reservafion 2 av och . 195ledamöter avstod från aft rösta. Slufligenbifölls utskottets hemställan med 160 röster mot 66 för hemställan ireservation 1 av m. fl. 83 ledamöter avstod från att rösta. Utskottets motivering godkändes med 236 röster mot14 för den i reservation 4 av anförda mofiveringen. 56ledamöter avstod från att rösta. Mom. 3 (decentralisering) Utskottetshemställan bifölls med 293 röster mot 14 för reservafion 5 av ledamöter avstod från aft rösta. Mom.4 (kulturens roll i ett regionalt utvecklingsperspektiv) Utskottetshemställan - som ställdes mot dels reservation 6 av m.fl.,dels reservafion 7 av och -bifölls medacklamafion. Mom. 5 (resurserna förarbetsförmedlingen) Utskottetshemställan - som ställdes mot dels reservation 8 av m.fl.,dels reservafion 9 av och -bifölls medacklamation. Mom.6 (resurserna för arbetsmarknadsutbildningen) Utskottetshemsfällan - som ställdes mot reservafion 10 av m.fl. -bifölls med acklamation. Mom.7 (starta-eget-bidrag till ungdomar inom lantbruket) Utskottetshemställan bifölls med 271 röster mot 38 för reservafion 11 av . Mom.S (medelsbehov för de sysselsättningsskapande åtgärderna) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 12 av m. fl. -bifölls med acklamafion. Mom.11 (ytterligare lönebidragstjänster) Utskottetshemställan bifölls med 295 röster mot 14 för reservafion 13 av Lars-OveHagberg. Mom.12 (system med flexibla lönebidrag) Utskottetshemställan bifölls med 241 röster mot 67 för reservafion 14 av . Mom.13 (särskilda arbetsmarknadspolifiska insatser i kommun m.m.) Förstbiträddes reservation 15 av m. fl - som ställdes mot delsreservation 16 av och , dels reservation 17 avLars-Ove - med acklamation. Härefterbifölls utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 15 av m. fl. - genom uppresning. Mom.15 (forsknings- och utvecklingsmiljön i ) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservafion 21 av m. fl. -bifölls med acklamation. Mom.16 (teknikspridningsprojekt) Utskottets hemställan - som ställdes mot delsreservation 22 av m. fl., dels reservation 23 av -bifölls med acklamation. Mom. 17 (utvecklingsprogram för sågverks- ochträmanufakfurindustrin) Först biträddes reservation 25 av och med 48 röster mot 14 förreservation 26 av . från att rösta. Härefter biträddes reservafion 24av m.fl. - som ställdes mol reservation25 av och - genom 1987/88:131 Slutligen bifölls utskottets hemsfällan - som ställdes mot reservation 24 av m. fl. - genom uppresning. ° P /Wow. 75 (särskilda utvecklingsinsatserför näringslivet i , tiska insatser i Norr- u t i- i \ Utskottets hemställan -som ställdes mot dels reservation 27 av fl., delsreservation 28 av och - bifölls med acklamation. Mom.19 (riskkapital) Utskottefshemställan bifölls med 240 röster möt 67 för reservation 29 av . Mom.22 (anslag till Särskilda regionalpolifiska medel fill iNorrbottens län) Utskottetshemställan - som ställdes mot dels reservation 34 av m.fl.,dels reservation 36 av - bifölls med acklamation. Mom.25 (utvecklingsinsatser i östra och ) Utskottetshemställan bifölls med 293 röster mot 15 för reservafion 37 av Lars-OveHagberg. Övriga moment Utskottets hemsfällan bifölls. Mom. 1-4 Utskottets hemställan bifölls. Mom.5 (europeiskt rymdsamarbete) Utskottefshemsfällan bifölls med 160 röster mot 148 för reservafion 1 av . Mom.6 (ökad satsning på småföretag) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 2 av och Per-OlaEriksson - bifölls med acklamafion. Mom.7 (överföring av skogsmark från domänverket till enskilda) Utskottelshemställan - som ställdes mot reservation 3 av m. fl. - biföllsmed acklamation. Mom.8 (flyttning av ASSLs huvudkontor) Utskottetshemsfällan bifölls med 291 röster mot 16 för reservafion 4 av . Mom. 9 (utvärdering av LKAB-gruvorna) 108 Utskottets hemställan bifölls med 291 röster mot 13för reservafion 5 av Mom. 10 (järnsvampverk) Utskottetshemsfällan - som ställdes mot reservation 6 av - bifölls medacklamation. Mom.II (byggmaterialproduktion i ) Utskottetshemställan bifölls med 290 röster mot 14 för reservation 7 av . Åtgärdertill förmån för vattenkraftsproducerande regioner 7§ På förslag av förste vice talmannen medgav kammaren att de ärenden som hanndebatteras färdigt under återstoden av dagens sammanträde skulle förefas tillavgörande i ett sammanhang vid ett senare arbetsplenum. 1987/88:43 om åtgärdertill förmån för vattenkraftsproducerande regioner. Åtgärder tillförmån för vattenkraftsproducerande regioner 92 (): Vi har i olika sammanhang tidigare diskuterat hur man skalleffektivisera regionalpolitiken och skapa nya instrument för den regionalautvecklingen. En idé som då har växt fram är att låta de kommuner, där man inomkommunens område producerar vattenkraft, i större utsträckning komma iåtnjutande av de vinster som vattenkraften ger. Att låta kommuner somproducerar vattenkraft få del av vinsterna från denna skuUe på ett radikaltsätt förbättra och förstärka de regionalpolitiska stödmedlen. Det skulle ocksåvara ett sätt att ge de bygderna en kompensation för de resurser som hämtasdär. På många sätt skulle sysselsättningsutvecklingen positivt förbättras iohka delar av landet men framför allt i skogslänen, där ju vattenkraften spelaren stor roll, om de regionerna fick del av vinsterna från vattenkraften. Vihar från sida i olika sammanhang tagit upp den här frågan. Vi börjadevid /riksdag att peka på hur just kunde förstärkasin ekonomiska situation, förbättra näringslivet och förbättra de regionalpolitiskastödmedlen, om länet kunde få del av de ekonomiska resurser som vattenkraftenger. skickas betydande belopp ut ur länet via avgifter, via skatter ochpå andra sätt men också via vattenkraften. I andra sammanhang får länet sedankomma tillbaka till riksdag och regering och begära stöd för att klara viktigainvesteringar. De frågorna behandlar vi här just . Det vore ett effektivtsätt att låta länet i större utsträckning än få del avenergivinsterna och därmed bli mindre beroende av den paketpolitik som vi settexempel . Vinsternafrån vattenkraften skulle kunna få en mycket stor betydelse för utvecklingen avnäringslivet och samhällslivet i . Utan tvivel används vinsterna frånden norrbottniska vattenkraften för att täcka förluster och investeringari kärnkraffsproduktionen i andra delar av landet. Åtgärder till förmån för vattenkraftsproducerande regioner Närvi i med spänt intresse såg fram emot regeringens proposition,förväntade vi oss att regeringen skulle ha tagit hänsyn tiU en eniglänsstyrelse i , som hade föreslagit atf vinsterna från vattenkraftenskulle återföras till . Detskall gärna sägas att man på olika håll - det gäller fackföreningsrörelsen ochdet gäller enskilda politiska partier- har fått en ökad förståelse för attvinsterna från vattenkraften borde användas i regionalpolitiskt syfte. Närregeringen inte tog hänsyn till vare sig en samlad opinion.i ellerlänsstyrelsen, var det klart att vi i kände besvikelse över attNorrbottenpaketet inte gav prov på något nytänkande. Det var bara ett typisktkortsiktigt valårspaket som socialdemokraterna presenterade. Vii har aktualiserat idén att skulle få starta ett regionaltenergibolag. Till det energibolaget skulle man överföra de anläggningar som drivs i regi. Genom att regionalisera och låta länetfå del av och vinsterna från dessa skulle manväsentligt förbättra länets ekonomiska situation. Ett regionalt energibolag iNorrbotten skulle också vara av stor betydelse när det gäller aff stärkanäringsUvet. Jag tror att man skulle kunna växla ut många av de olika former avstöd som utgår via industriverk, utvecklingsfonder osv., om länetsnäringsliv direkt via vinsterna från vattenkraften kunde få pengar för attförstärka sin situation. Vi har i debatten här i kammarendiskuterat just sådana frågor. Jagskall inte förlänga debatten särskilt mycket utan bara konstatera aftsocialdemokraterna tidigare envist har sagt nej tiU sådana här förslag. Vidinte mindre än tio olika tillfällen har socialdemokraterna sagt nejfill förslag att låta energivinsterna från stanna i länet.Jag beklagar atl också ledamöter på Norrbottensbänken aktivt har deltagit i attrösta mot dessa förslag. Jagtycker att det finns skäl att säga att det, om man skall förändraregionalpolitiken, måste till nya och betydUgt djärvare tag än dem vi hittillshar sett. På den nationella nivån måste man avstå från att utöva inflytande ochbestämmanderätt över en sådan resurs som just vattenkraften utgör. Därigenomskulle man kunna förstärka länens situafion, och det skulle vara av storbetydelse för . Meddetta, fru talman, berjag att få yrka bifall till reservationer i detföreliggande betänkandet. Jag avstår från ytterligare argumentafion med hänsyntill kammarens fid. 93 (vpk): De regionala orättvisorna är påtagliga och har länge så varit. Vad somkan göras för att på något sätt utjämna dem och skapa en rättvisare ordningskall naturligtvis göras. Vadvi här debatterar är en företeelse som kanske på det psykologiska planetförutom på det materiella har engagerat många människor uppe i de nordligalandsdelarna just därför aft man har kunnat se så påtagligt i de landskap därman har levat hur den övriga delen av landet och hur kraftindustrin har kunnatutnyttja och exploatera naturtillgångar i norra . Def är alltså infebara materiella fillgångar som man har fört ut ur regionerna, utan man harockså lämnat efter sig en påverkan på landskapet som har varitnegativ för de skönhetsvärden som där har funnits. Det är inte så underligt omen sådan företeelse betraktas som en stötande symbol för en exploatering frånSydsveriges sida och kraftföretagens sida gentemot . Dettahar naturligtvis, i förening med det faktum att de äldre vattenkraftsanläggningarnaär utomordentligt lönsamma, väckt den tanken att man genom en förhöjdbeskattning skulle kunna dra in en del av dessa övervinster för att kunnaåterföra dem till de regioner i vilka de har producerats. Det har då funnitsolika idéer om hur detta skulle arrangeras. Frånvpk:s sida har vi naturligtvis ställt oss posifiva tiU själva grundtanken, menvi säger också att man måste vara noga med i vilken form man tillämpar den. Vimenar att om det skall vara någon idé med det här och det skall medföra enverklig omfördelning, då måste man höja skatteuttaget. Man måste dra in enstörre del av den äldre vattenkraftens övervinster, så att man skapar ett ökatuttag och får ökade resurser att sätta in i de norra länen. Omman gör på det sätt som en del andra vill, att man bara låter en del av det somredan tas ut i beskattning återgå, då får man ju bara en sorts omfördelningmellan den statliga ekonomiska kalkylen och den regionala och lokala kalkylen.Det kan ju medföra att man visserligen då får en förstärkning regionalt men dränerar statskassan på motsvarande belopp och därmed försämrarden centrala statsmaktens möjligheter att på olika sätt bedriva en aktivregionalpolitik. Skall det vara någon verklig vits med det hela, måste det skeen omfördelning från kraftindustrin, som tillgodogör sig övervinsterna, till debygder som svarat för att dessa vinster en gång har producerats. Viär också litet kritiska mot den uppläggning som här har skymtat i vissavarianter och som innebär att man från länets sida sedan skulle ytterligarefördela de eventuella resurserna, fördela dem på kommuner och skapa en styrelseför varje kommun att förvalta det hela. Det skulle ju bli ett omfattandeadministrativt kineseri. En annan nackdel är atf man i kommunerna ju harbegränsade möjligheter att bedriva en aktiv regionalpolifik och att man därdessutom av naturliga skäl, eftersom det är fråga om lokala myndigheter, intebesitter den överblick som fordras för att ge de regionala insatserna deneffektiva utformning som de behöver ha. I det nuvarande skedet av regionalpolitikenhar det ju mer och mer blivit tydligt att det viktigaste är att satsa på detman brukar kalla för infrastrukturinvesteringar och infrastruktureli utvecklingav olika slag. Det kan gälla kommunikationer, utbildningsinsatser,högskoleväsen och liknande för att lyfta dessa regioner. Man planerar sådanating bäst och man ger insatserna den mest effekfiva utformningen om man får haen viss överblick över situafionen och kan sätta in åtgärderna där de gerstörst effekt. En alltför stor uppstyckning är i detta speciella fall inte atfrekommendera. Meddessa synpunkter, fru talman, ber jag aft få yrka bifall fillvpk-reservationerna 1 och 3. Åtgärdertill förmån för vattenkraftsproducerande regioner Åtgärder tid förmån för vattenkraftsproducerande regioner 94 (): I näringsutskottets betänkande nr 43 behandlas åtgärder till förmån förvattenkraftsproducerande regioner. Till betänkandet har fogats fyrareservationer. Ireservafion 1 begär vpk atf skaften på vattenkraft skall höjas med perkWh. Man vill också atl nuvarande undantag från skatteplikten för anläggningarsom har tagits i drift efter 1977 skall slopas. Vi kommer attbehandla den samlade energipolitiken, då yi skaU ta ställning fillnäringsutskottets betänkande 1987/88:40. I det betänkandet las ett samlat greppom den framtida lönsamhetsnivån inom kraftindustrin, främst i avseende på deförestående elprishöjningarna.. Detvore fel att här diskutera en del av en stor fråga, då vi skall diskutera helheten. Med hänvisning till detta yrkar jag avslag på reservafion 1. , ,