prot · GB0918 · 1987-12-31 00:00:00 — 12 (); Om viljan funnes är jag övertygad om att detskulle vara möjligt att ge möjligheter likvärdiga andratrossamfunds. Jag vill också slå fast att det, i avvaktan därpå, är bra attföräldrar kan bilda föräldrakooperativ eller stiftelser och starta barnomsorgmed inriktning. Om denna möjlighet öppnades fullt ut och människorfrån olika samhällsgrupper fick tillfälle att fritt välja sådan här barnomsorg,är jag övertygad om att många skulle ta tillfället i akt. Att man i dettasammanhang skall behöva gå omvägen via stiftelse eller föräldrakooperativ närman tillhör anses på en del håll vara onödigt byråkratiskt. Det finns i vårt samhälle ett tomrum efter normeroch värderingar. Sådana saknas, mer eller mindre medvetet, av många. Dettatomrum skulle i någon mån kunna fyllas av en förskola som hade en inriktningdär ett andaktsmoment blev en naturlig och integrerad del i den dagligaverksamheten. Det skulle tillföra barnomsorgen en ny dimension. Det kan hända att en sådan inriktning skulle kunna, i allödmjukhet, ge ett "bidrag till vår gemensamma barnomsorg, vilket skullekunna tjäna som ett förlösande ord och utgöra nyckeln till ett förråd som liggeroutnyttjat och bortglömt. Detta är naturligtvis inget som man säkert vet, menförsöka duger. Det finns en aning om att människor har behov som inte riktigtär tillgodosedda, och det gäller inte minst för barnen. Risken är att dettomrum som då uppstår fylls av så mycket annat som är ovärdigt barnen. Överläggningen var härmed avslutad. 9§ Svar på fråga 1987/88:48 och interpellation 1987/88:60 om barnomsorg ienskild regi i har frågat mig om jagär beredd att vidta åtgärder som förhindrar utbyggnad av barndaghem i ienskild regi. har frågat mig om i olikasammanhang redovisade negativa syn på enskilda alternativ inom barnomsorg och socialtjänstöverensstämmer med regeringens intentioner samt om jag avser att vidta någraåtgärder - och i så fall vilka - med anledning av ett brev från socialstyrelsentill regeringen i vilket styrelsen redovisar sin tolkning av gällandestatsbidragsbestämmelser för alternativa verksamheter inom barnomsorgen. Mitt svar på fråga är nej. Jag avser inteatt vidta åtgärder som förhindrar utbyggnad av barndaghem i enskild regi iMalmö. Beträffande situationen i vill jag emellertidpåminna om att beslutat att barnomsorgen skall byggasut så att alla barn får rätt att delta i någon form av förskoleverksamhetsenast . Av den barnomsorgsundersökning som statistiska centralbyrånnyligen redovisat framgår att för drygt 2 000 barn nyefterfrågas plats ikommunal barnomsorg i . För 103 barn nyefterfrågas plats i alternativ tillden kommunala barnomsorgen. deklarerar den borgerliga majoriteten iMalmö att ingen utbyggnad av den kommunala barnomsorgen kommer att ske. Endastutbyggnad av enskilda former av barnomsorg kommer att stimuleras. Det är dettaställningstagande jag kritiserat. Låt mig som svar på interpellation förstkonstatera att jag och regeringen i sin helhet välkomnar alternativaverksamheter inom barnomsorgen. Denna uppfattning har jag vid flera tillfällenoch i olika sammanhang redovisat för . Regeringen har också med medelfrån anslaget för utvecklings- och förnyelsearbete stött flera initiativ föratt underlätta för föräldrar att starta exempelvis kooperativa daghem. Detfinns således inga hinder för barnomsorg i enskild regi, ochstatsbidragsreglerna ger samma statliga stöd till alternativ barnomsorg somtill kommunalt bedriven barnomsorg. Det vi emellertid bestämt motsätter oss äratt statliga bidrag lämnas till verksamheter i enskild regi om avsikten är attskapa vinster för enskilda personer eller företag. har efter förslag av regeringen i proposifion1983/84:177 om statsbidrag till alternafiva barnomsorgsformer lagt fastförutsättningarna för när statsbidrag skall lämnas till alternativabarnomsorgsformer. Beslutet innebär att statsbidrag lämnas till kommun för sådanbarnomsorg i form av daghem och fritidshem som drivs av någon annan än kommunenunder följande förutsättningar: 1. aft den somdriver daghemmet eller fritidshemmet antingen är en sammanslutning av föräldrarsom gemensamt tar ansvaret för omsorgen om sina egna eller varandras barn,eller en sammanslutning som har anknytning till en ideell organisation,erbjuder en speciell form av pedagogik eller andra liknande ideella grunder, 2. att daghemmeteller fritidshemmet är upptaget i kommunens barnomsorgsplan, 3. att daghemmeteller fritidshemmet uppfyller de krav som finns för motsvarande kommunalverksamhet, dvs, att verksamheten bedrivs fortlöpande, att barnen är inskrivnaoch att en överenskommelse finns om barnens vistelsetid. I olika sammanhang har detframkommit att vissa kommuner varit ytterst generösa i sin bedömning av vad somär att betrakta som ett föräldrakoopera- Om barnomsorg i enskild regi Om barnomsorg i enskild regi tiv.Liknande generositet har präglat vissa kommuners, inte minst kommuns,tolkning av begreppet speciell form av pedagogik. har därför i en promemoria tillsocialdepartementet lämnat följande redovisningar för hur man avser att istatsbidragssammanhang tolka bl. a. dessa begrepp. Med föräldrakooperativ avser ett daghemeller ett fritidshem som drivs av en sammanslutning där endast de föräldrarsom har barn i daghemmet resp. fritidshemmet är medlemmar. Föreningsformen kanvara såväl ideell som ekonomisk. Föräldrakooperativ får inte drivas med vinst. Med en speciell form av pedagogik avser socialstyrelsenklart etablerade alternativa pedagogiska inrättningar som Montessori- ochWalldorfpedago-gik. Utöver dessa alternativpedagogiska skolor finns utrymme attstödja nya och väl genomtänkta pedagogiska alternativ. Dessa bör i så fallerbjuda något som den kommunala barnomsorgen normalt inte erbjuder. Med "genomtänkt"avser bl. a. att den sökande som åberopar alternativpedagogiskagrunder för statsbidrag skall kunna motivera pedagogisk målsättning och metodoch vari alternativet till barnomsorg består. har angivit att man i föreskrifter omstatsbidragen avser att skriva in dessa förtydliganden vad avser enskildadaghem och fritidshem. Eftersom avser att arbeta införtydligandena i sina regler för ansökan om statsbidrag finner jag inte förnärvarande anledning att vidta några ytterligare åtgärder i denna fråga. 14 i (m): För sedan gick statsrådet utoch uppmanade näringslivet att gå till storms mot kommun, eller dessborgerliga majoritet, för att den inte ville bygga ut den kommunalabarnomsorgen. Det ingår i något slags strategi att statsråden på olika sättskall attackera Malmös borgeriiga majoritet - socialdemokraterna har mycketsvårt att smälta att man i förra valet förlorade ett 66-årigt maktinnehav ikommunen. Det ämne statsrådet i det här sammanhanget valtatt ta upp visar att han i varje fall i den här frågan har mycket dåligt påfötterna. Det är mig främmande att jämföra med , menprecis som är i det här fallet omgiven av dåligarådgivare. Möjligen är det SCB, som i gårdagens nummer av Kommunaktuellterkänner att den undersökning som statsrådet baserar sina ståndpunkter på kaninnehålla stora felaktigheter. Många kommuner känner inte igen den kö som förderas del redovisas i undersökningen. Eller är någon lokal ellercentral socialdemokratisk partistrateg, vars enda ambition är att svärta nedden borgerliga regimen i ? Visst, herr talman, finns det köer i . Det skall jaginte förneka. Men det finns köer till barnomsorgen i hela . Det som ärintressant i det här sammanhanget är hur situationen ser ut i jämfört medandra kommuner, framför allt då kommuner med socialdemokratisk majoritet. gjordes det en undersökning av det antalbarn som står i kö fill barnomsorgen. Man frågade då kommunerna hur många barnsom var anmälda och som önskade plats i den kommunala barnomsorgen. I svarade sju av nio kommuner. kommunhade den näst kortaste kön. Man kan fråga sig varför statsrådet inte uppmanarnäringslivet att gå fill storms mot ener , där köerna iförhållande till antalet invånare är betydligt längre än i . Kan orsakenvara att det i de två städerna finns en stabil socialdemokratisk majoritet? Vi kan även järnföra med större städer. Se påGöteborg, där kommunstyrelsens ordförande är socialdemokrat. Där är kön mycket,mycket längre. Till det kommer en sak som är specifik för . Göteborgöverensstämmer med den nidbild som statsrådet och hans parti försöker sprida ommoderaterna - i betalar de som har små inkomster mer på dagis än iMalmö och de som har höga inkomster mindre. Sprid alltså angreppet litet grand,statsrådet! Sedan till frågan om att enbart vill bygga ut dealternativa formerna av barnomsorgen. Det är självfallet så att den störstadelen av dagens barnomsorg i bedrivs i regi. Men om vi skallhälla ytterligare litet salt i statsrådets sår, kan jag säga att man byggde utbarnomsorgen i med 120 platser under den senaste valperioden, dvs. mellan1982 och 1985. Vi hade då socialdemokratisk regim. har det snart gått under den nya borgerligaregimen. Under dessa knappa har man byggt ut med 250 platser. I Malmögick de borgerliga partierna till val på ett 13-punktsprogram. Där ingick bl.a. en punkt om att man vill erbjuda malmöborna alternativ. Vilka som vann valetär välkänt vid det här laget. I bred enighet beslöt kommunfullmäktige i att gå uttill malmöborna med en undersökning i olika frågor för att få derasuppfattning. Man frågade bl. a. om malmöborna tycker att man skall tillåtaprivata eller enskilda alternativ i barnomsorgen. av de tillfrågadesvarade ja. Jag tycker därför att det är en naturligutveckling som har skett i . De borgerliga partierna fick majoritet, bl.a. därför att de ville prova på att tillåta enskilda alternativ. Det är såledesdet vi har gjort. Till skillnad från statsrådet och hans parti föredrar vi attlyssna på dem som bor i kommunen. Vi tror faktiskt att det lönar sig . Om barnomsorg i enskild regi 15GULLAN (): Jag ber också att få tacka statsrådetLindqvist för svaret, som verkar ganska positivt. Men tyvärr vet man averfarenhet att bockfoten finns där bakom. Regeringen säger ofta en sak, men denförda politiken är en helt annan! Det är en socialistisk politik med fögautrymme för enskilda initiativ på det sociala området. Anledningen till min interpellation är att socialstyrelseni olika sammanhang har uttalat sig ganska negativt om alternativ inomsocialtjänst och barnomsorg, och jag vill veta om det är husbondens röst somtalar. Efter styrelsesammanträdet kunde man t. ex. iSmålandsposten läsa ett TT-meddelande från därdet sägs att "den ökade privatiseringen inom äroroväckande". Chefen för efterlyserett ställningstagande om "hur långt regeringen är beredd att gå påprivatiseringsvägen och hur gränserna skall dras". Om barnomsorg i enskild regi I anslagsframställningen 1988/89 begär "ett tillägg till socialtjänstlagen i form av en särskild förordning somreglerar etablerandet av och tillsynsansvaret för privat barnomsorg". Detär en fråga som jag naturligtvis har reserverat mig mot i styrelsen. Min fråga till statsrådet blir - som en följd avdet svar jag fått: Kan man t. ex. i och i andra borgerligt styrdakommuner som vill erbjuda föräldrarna alternativ inom barnomsorgen lita påatt regeringen inte kommer att dra några gränser för t. ex. antalet alternativadaghem? Kan vi Uta på att det inte kommer någon propå om en ändring isocialtjänstlagen som sätter ytterligare käppar i hjulet för olika alternativ? Att jag tagit som exempel beror på att jag från minplats i haft särskild anledning att ägna mig åt . Malmöhar i ohka sammanhang attackerats -inte minst av statsrådet själv! Det harframgått av redogörelse. I min interpellation har jag angett att - ochframför allt barnfamiljerna där nere - kommer att förlora stort om man striktmåste följa de riktlinjer som dragit upp, bl. a. i vad gällerföräldrakooperativ. Daghemmet , som jag själv har besökt, är t. ex. ettmycket trevligt litet daghem, där barnen trivs alldeles utmärkt. Det tycksemellertid inte fylla nya krav, eftersom det drivs av ett parförskollärare som är verkliga ideahster, och inte helt som ettföräldrakooperativ. Trots allt vill jag tolka statsrådet positivt ioch med att statsrådet säger sig välkomna alternativa verksamheter inom barnomsorgenoch inte tänker ta någon särskild kontakt med i de härfrågorna. Det måste ju finnas utrymme för några undantag också -eller hur? Kan statsrådet här utlova att de daghem som fungerar väl tryggtkan arbeta vidare, trots nytillkomna krångliga regler? Har jagtolkat statsrådet rätt på den punkten? som statsrådet säger sig välkomnaalternativ uppger han själv att han har kritiserat , och det har viockså fått veta av i fråga. kritiseras för attensidigt satsa på enskilda former. Detta kallar jag för hyckleri, och taletstämmer inte heller med verkligheten. Det totala antalet platser i barnomsorgen i är 12457, enligt uppgifter jag fick från kommunen i går. Antalet platser inomalternativen är 575, dvs. , och det kan inte vara alltför skrämmande. Menför malmöborna är det en mycket betydelsefull del, därför att föräldrarna harupptäckt att det nu äntligen börjar finnas möjligheter att välja. Verksamhetenkommer naturligtvis att växa, om det inte sätts ytterligare hinder i vägen. Är det bra med alternativ eller inte, statsrådetLindqvist? Är statsrådet villig att hyfsa den vulgärdebatt som förnärvarande förekommer och sluta upp med att själv tala med två tungor? Litarinte statsrådet på att och andra borgerligt styrda kommuner, omde får fortsätta att verka, kommer att kunna erbjuda plats i barnomsorgen åt defamiljer som har behov av det? Jag har själv talat med kommunala företrädare, bl. a. iMalmö, och som tidigare sade har en av de kortaste köernai förhållande till folkmängden. Därtill kommer en mycket viktig sak som bordeintressera regeringskollegan finansministern: alternativa platser ibarnomsorgen fås till samma kostnad som en plats. Självfallet kommerman att göra allt för att ha ett fillräckligt antal platser till förfogande förmänniskor söm efterfrågar sådana. Jag vill fråga : Vad är det statsrådet harkrifiserat? Är statsrådet villig att här och säga att det viktiga är attbarnomsorgen ordnas och att han inte lägger sig i hur kommunen ordnar den? Detbeskedet väntar vi på, herr statsråd! Om barnomsorg i enskild regi Jag skall först ägna åt Malmöoch sedan göra en mer principiell deklaration om regeringens syn påalternativen inom barnomsorgen. Det jagkritiserar i kommun är följande. Kön i har vuxit , från ca 1000 till drygt 1 300. Den överväldigande majoriteten av föräldrar i denna köefterfrågar barnomsorgsplats. kommun har då sagt att det räcker med de kommunalabarnomsorgsplatser som finns och att utbyggnaden skall fortsätta i form avenskilda alternativ. Jag måste tillägga: oavsett vad det är för form av platsföräldrarna begär. Tala inte om valfrihet så länge det finns denna begränsningi barnomsorgens utbyggnad! Låt mig också säga med anledning av siffrorna här attstatistiska centralbyråns efterfrågeundersökning visar att det finns 190 000barn i kommunala daghem och 115 000 barn i familjedaghem. Av dem som finns idaghemmen är 5 000 inskrivna i alternativa daghem. I den kö som finns i landetsom helhet står 60 000 barn. För av dem efterfrågas en vanlig platsi ett kommunalt daghem. För 2 000 av dessa 60 000 efterfrågas plats ialternativ. Detta belyser ytterligare det felaktiga i utgångspunkten att manenbart skall bygga ut den alternativa barnomsorgen. En annan invändning är att inte alla föräldrar ens kan,även om de skulle vilja, ge sig in på ett åtagande i t. ex. föräldrakooperafivet,eftersom föräldrakooperativet ställer krav på egeninsats på ett sätt som intemotsvarar föräldrarnas situation. har en växande kö men har ingen beredskap i sinplanering för utbyggnad. Man kommer nämligen inte att klara en utbyggnad tillfull behovstäckning enbart genom enskilda alternafiv - det ärjag övertygad om. Valfriheten är också starkt inskränkt genom begränsningentill enskilda alternativ. När det gäller regeringens inställning till de enskildaalternativen som helhet har vi för det första sagt att det är viktigt att detråder mångfald inom barnomsorgen, och att alternativ skall finnas. För detandra har vi sagt att vi då vill se sådana alternativ på ideell grund. Vi menaratt det är dels föräldrarnas egen insats i form av föräldrakooperativ, delsolika ideella motiv, som skall styra utbudet av alternativ barnomsorg. Vi draralltså en skarp principiell gräns till kommersialism inom detta område. Var stårdå moderata samlingspartiet i den här frågan? Jag vill gärna citera Om barnomsorg i enskildregi CarlBildt, som i ett allmänt inlägg om vad som skall ske inom den sociala sektornsade på följade sätt: "krävs genomgripande systemförändringar,som syftar till en omstrukturering av den offentliga sektorn. En ökadprivatisering, konkurrens, avgiftsfinansiering och avreglering är nödvändiga,bl. a. för att frigöra tjänsteprodukfionen. En sådan omstrukturering av denoffentliga sektorn innebär avkommunalisering och avreglering av allt fråndaghem och åldringsvård till parkförvaltning, brandförsvar ochgatuunder-håll." och vidare "Avkommunaliseringen måste gå hand i handmed en övergång från skattefinansiering till marknadsfinansiering." När vi känner till denna grundinställning hos moderaternatill alternativen och vart de syftar, är det inte så konstigt att visocialdemokrater reagerar då vi får vetskap om att precis dessa tongångar finnsi och i den planering som den borgerliga majoriteten med ispetsen nu genomför. Får jag också påminna om att Pysslingen, somvi diskuterade så mycket här i kammaren och som var anledningen tillpropositionen om stöd till alternativ barnomsorg, avslöjar ett klartkommersiellt huvudmotiv för verksamheten. En av dess initiativtagare, direktörAnders Scharp, sade i en intervju i ; "Vi får se vad dethär pilotprojektet leder fram till. Vi ser det som en rent affärsmässigfråga." Det är precis så som jag tror att gränsdragningen går. Vi är inteberedda att stärka de kommersiella krafterna inom barnomsorgen. Vi menar attdet är helt andra värden som måste förstärkas: en utökad kvalitet, störretrygghet, bättre omvårdnad om barnen och en öppenhet mot alla barn - av vadslag de vara må - när det gäller att kunna delta i barnomsorgsverksamheten. 17STEN i (m): Statsrådet och hans kolleger tar alla möjligaoch omöjliga chanser att kritisera för deras vilja att privatiseraeller att konkurrensutsätta den offentliga sektorn. Det är statsrådensrättighet och skyldighet att göra det om de tycker att det är bra. Vi moderaterstruntar i det. Vi tror nämligen inte att vare sig föräldrar eller andrakommuninvånare bryr sig så mycket om vem som gör en sak. Det vikfigaste för demär hur den saken sköts. Om föräldrarna får betala samma taxa för barnomsorgen iett privat daghem som i ett annat, så tror jag inte att de bekymrar sig såmycket som statsrådet över om ägaren till det privata daghemmet skulle råka fåen krona i vinst. Siffrorna har virvlat omkring i luften här,och jag måste be statsrådet att bestämma sig. Han sade i sitt andra inlägg att1 000 barn stod i daghemskön i och att det nu är 1 300barn. Men i det svar som statsrådet läste upp hette detatt 2 000 barn stod i kön. har alltså kön minskat med 700barn, vilket visar att vi i trots allt för en ganska effektivbarnomsorgspolitik. Sedan kan jag inte förstå statsrådet när han säger att detinte finns någon, efterfrågan på alternativ. I många kommuner finns det i daginte några alternafiv, och då kan man naturligtvis inte efterfråga dem. Varför måste statsrådet tala om att just inte kommeratt klara av den utbyggnad av barnomsorgen som skall göras fram ?Varför har statsrådet så stora problem med den borgerliga majoriteten i ?Varför har haninte betydligt större problem med majoriteten i andra kommuner därsocialdemokraterna sitter i ledningen och där kön är betydligt längre? Jag kanju inte tala om för statsrådet hur han skall agera, men jag kan ge honom ettgott råd: Angrip problemen där de är störst. Jag misstänker nämligen att denhär s. k. omsorgen om och om Malmös barnomsorg framför allt beror på detfaktum att socialdemokraterna förlorade ett 66-årigt maktinnehav. Beträffande det som statsrådet sade om utbyggnaden ombarnomsorgen fram tin vin jag säga följande. Om politikfår genomslag här i kommer vi att ge föräldrarna betydligt bättremöjligheter att stanna hemma hos sina barn , och detkommer också att avlasta barnomsorgen. 18 (): Jag kände igen statsrådet bättre ihans senaste inlägg, eftersom det då framkom att han inte anser att det är såbra med alternativ. Köerna har vuxit i hela landet, säger statsrådetLindqvist. Ja, tacka för det med en barnomsorg som helt och hållet skallbaseras på ett kommunalt daghemsmonopol. Det var bra att statsrådet citeradeCarl Bildt, för vad hela behöver och vad föräldrar i detta land längtarefter är en helt annan familjepolitik, en familjepolitik som inte styrföräldrarna utan som låter dem välja själva. har, trots att styrsav en socialdemokratisk regering som gör vad den kan för att sätta käppar ihjulet, ändå försökt att gå en liten bit på vägen och erbjuda alternativ, ochmänniskorna välkomnar detta. Jag vill återkomma till kärnfrågan i det som jag sadetidigare: Vilket är viktigast - att det blir ett tillräckligt antal platser ibarnomsorgen, i och i andra kommuner i - eller att daghemmendrivs inom det kommunala daghemsmonopolet? Jag vet tyvärr svaret på förhand,eftersom den socialistiska ambitionen lyser igenom . Låt oss emellertid litet grand se på statsbidragsreglernasom har utformat med anledning av det beslut som fattades här ivåras och som egentligen inte alls borde innebära några nya regler. Varförmåste allt regleras så in i detalj? Det borde ju vara myndigheternas,och regeringens strävan att underiätta för människor att ha olikaalternativ att välja mellan. Men det här är sannerhgen inte bara en bit avKrångelsverige. Nej, det rör sig om en klart uttalad socialistisk ambition sominnebär att man vill sätta käppar i hjulet för allt som inte bedrivs inom denoffentliga sektorn. För oss moderater är det självklart att man skall tillåtaalla möjliga vägar - att låta tusen blommor blomma, även Pysslingen och ävendaghem som går med vinst, eftersom det viktiga inte är detta, utan det viktigaär att föräldrarna får den barnomsorg de önskar och att barnen får den vård somde behöver. Jag blir skrämd när jag hör statsrådet utveckla sinatankegångar. Kan vi förvänta oss att den barnomsorg som i alla fall i Malmöfinns i systemet skall kunna slippa undan allt krångligareregler, eller kommer den fungerande barnomsorgen att rivas upp och bh enbarnomsorg helt och hållet inom det kommunala monopolets ram? Har statsrådetklart för sig att de nya Om barnomsorg i enskild regi Om barnomsorg i enskildregi reglernager utrymme för mycket godtycke? Vad menas med ett väl genomtänkt pedagogisktinnehåll? vill jag säga att jag helt håller med UllaTilländer om att det borde vara möjligt för att bedrivaförskoleverksamhet på lika villkor. Om någon i denna kammare skall få poäng föratt ha förkortat kön från 2 000 till 1 300 är det snarareupphovsmannen än jag. SCB:s efterfrågeundersökning, , omfattar100 000 barn och deras föräldrar och baserar sig således på deras direktareaktion på en fråga. Den undersökningen ger vid handen att kön omfattar 2 000barn i och att 103 av dem efterfrågar alternativ barnomsorg. I Malmösakuta kö, som jag och t. ex. är överens om, finns drygt 1 300barn. I den fanns 1 000 barn . En överväldigande majoritet idenna kö efterfrågar kommunala daghemsplatser och barnomsorg iövrigt, alltså famUjedaghem. Min kritik mot , till skillnad från denkritik som jag gärna riktar till andra kommuner som släpar efter, är att Malmöensidigt satsar på den typ av utbyggnad av barnomsorgen som uppenbarligen bådeenligt Malmös egen statistik och enligt SCB:s stora efterfrågeundersökning ettmycket litet antal människor vill ha. vägrar att bygga ut den form avbarnomsorg som den stora majoriteten av föräldrarna vill ha. Kom inte och talamed oss om valfrihet så länge ni för en sådan politik på detta område!