prot · GB09108 · 1987-12-31 00:00:00 — Dessutom har några kommuner och länsstyrelser redan särskiltplanlagt för räddningstjänsten vid översvämningar efter dammbrott. Andra harinlett ett sådant arbete. ansåg i sitt betänkande (SOU1987:64) att kommunernas och länsstyrelsernas beredskapsplanering har en storbetydelse för att minimera skadorna vid ett dammbrott eller översvämningar ochatt planeringen därför borde följas upp. som utredningens betänkande nu bereds inomregeringskansliet inventerar den dammbrotts- ochöversvämningsplanering som finns i landet . Jag räknar med atträddningsverket kommer att avrapportera till mig . Verket kommer dåockså att ge sin syn på den befintliga planeringen och ange om denna börförbättras. Jag gär nu över till den egentligaförebyggandeverksamheten, dvs. åtgärder vidtagna i förväg för att förhindra attskador uppstår. lämnade utan erinran regeringens förslag(prop. 1985/86:150 bil. Prot.1987/88:108 om förebyggande åtgärder m.m. mot jordskred och andranaturolyckor. Vidare bemyndigade (FöU11, FiU 29, rskr. 345 och 361) I regeringen att inom ramen för det extraskatteutjämningsbidraget utge extra ° skatteutjämningsbidrag om 25 milj.kr. för förebyggande åtgärder mot * naturolyckor, bl. ra vissamedel för bl. a. översiktliga undersökningar av risker för naturolyckor.Verket har använt sådana medel för pilotprojekt i översvämningssammanhang. har regeringen efter prövning avinkomna ansökningar beviljat bidrag till ett antal kommuner. Några av de störrebidragen för att förebygga översvämningar gavs fill (2,3 milj.kr.). kommun (2 milj. och kommun (1,5 milj. Jag anser att de insatser jag nu har redovisat är ettväsentUgt bidrag fill kommunerna i deras arbete med att förebygga översvämningaroch andra naturolyckor. Det intresse som kommunerna har visat i saken, genomantalet ansökningar och inriktningen av de föreslagna åtgärderna, stärker mig idenna uppfattning. Att förebygga öveisvämningar och andra naturolyckor äremellertid något som måste ses långsikfigt. Vi kan inte räkna med att allaviktiga åtgärder kan vidtas med en gång. Skatteutjämningsbidraget avses attlämnas även framöver. Det statliga stödet inriktas därför nu i första hand påde verkliga högriskområdena. På litet kommer detta stöd enligt minmening att mycket aktivt ha bidragit fill att avvärja riskerna för befolkningeni många områden i landet. har både vår- ochhöstflödena i olika områden varit kraftiga, och översvämningar har orsakatskador. Dessa återkommande stora flöden har stärkt medvetenheten hosmyndigheterna om eventuella risker. Beredskapen har successivt höjts, ochförberedelserna i de drabbade områdena har förbättrats betydUgt. Åtgärder harvidtagits, bl. a. med hjälp av det statliga stödet, för att förhindra ellerbegränsa skador av stora flöden. Pä mänga häll i landet har vintern varit snörik. harvarnat för kraffiga eller, på sina håll, mycket kraftiga vårflöden. Det ärdärför viktigt med en hög beredskap i de hotade områdena. Kommunerna har det primära ansvaret för att skydda sinainvånare. Men också länsstyrelserna har, som jag redan har nämnt, ett ansvar.Jag har inhämtat att många länsstyrelser denna vår har hållit överläggningarmed bl. a. räddningscheferna, representanter för vattenregleringsföretagen,SOS-centralerna och de militära myndigheterna för att närmare planeraverksamheten vid eventuella översvämningar. Detta visar att man pålänsstyrelsehäll tar sin roll som samordnare i dessa frågor på stort allvar. Jag vill här också peka på SMHLs verksamhet. lämnaröversiktliga flödesbedömningar och flödesprognoser för särskilda vattendrag. De över siktliga prognoserna - som kostnadsfritt lämnas till bl. a. lansstyrelserna - fungerar som varningsmeddelanden. Det är vikfigt att man ur dessa meddelanden drar de rätta slutsatserna och att bl. a. länsstyrelserna med utgångspunkt i dessa ser till att nödvändiga åtgärder vidtas. Prognoserna för 74 de särskilda vattendragen avser bl.a. och Helgeån. prognoser har naturligtvisen mycket stor betydelse för kommuner och länsstyrelser när det gäller attplanera verksamheten. I detta sammanhang vill jag även nämna att spelar enviktig roll i det svensk-finska samarbetet med att försöka komma fill rätta medde ärliga översvämningarna i älv. En stor del av.de svenska insatserna idetta arbete finansieras genom de medel disponerar föröversiktliga undersökningar. Ifråga om räddningstjänsten och förebyggandeverksamheten har räddningsverketett övergripande och samordnande ansvar. framhöll isitt betänkande roll när det gäller dammsäkerhets- ochöversvämningsfrägor. Efter vad jag har inhämtat har redan tagitsig an flera av de uppgifter som dammsäkerhetsutredningen pekade på. Inträffaröversvämningar har kommunerna genom räddningskårerna det primära ansvaret föratt bl. a. begränsa skadorna. Räddningstjänstlagen ålägger vidare statliga ochkommunala myndigheter att hjälpa till i räddningsarbetet om räddningsledarenbegär detta. Jag vill här särskilt framhålla att försvarsmakten alltid ärberedd att ställa upp med såväl manskap som materiel när katastrofhändelser inträffar.Vi har vidare åtskilliga frivilligorganisationer i landet som genomgående harvisat en vilja att hjälpa till när det behövs. Räddningskären kan alltsåpåräkna ett omfattande stöd frän samhället i övrigt om det gäller en störreolyckshändelse, t. ex. omfattande översvämning. Avslutningsvisvill jag påpeka att regeringen självfallet följer läget, bl. a. genom enkontinuerlig rapportering frän . 19 HÄDAR (): Jag ber att få tacka försvarsministern för svaret. Jag tycker attstatsrådet utförligt har redogjort för de åtgärder som vidtas för attförebygga olyckor och för att avhjälpa olyckor om de trots allt skulleinträffa. Statsrådet har också redogjort för vilka uppgifter som åvilar bl. a.länsstyrelser, kommuner, militär, frivilliga organisationer, räddningsverk ochSMHI. Jag tycker, herr talman, att det är en bra sammanställning. Det ärvärdefullt att ha fått denna redovisning av olika fakta i målet. Jag ställde emellertid inte denna fråga till en tjänsteman, inte tillräddningsverkets generaldirektör eller någon annan utan till den för vårberedskap mot översvämningsolyckor ansvariga politikern. Jag frågade statsrådetom han är till freds med de förberedelser, den beredskap, som har vidtagits föratt förhindra översvämningsolyckor i samband med snösmältningen. Jag tänker däpä årets snösmältning som kan bli ganska omfattande. Jag tycker inte att jaghar fått något klart svar frän statsrådet pä frågan om han är nöjd med vad somnu har gjorts och om han bedömer att beredskapen är som den skall vara eller omytterligare åtgärder skall vidtas. Jag ber alltså att ministern skall tänkaefter om ytterligare åtgärder behöver vidtas och svara mig pä frågan om han ärtill freds med förberedelserna. är ju inte känd för att vilja gå upp i en debatt, även omjag noterade att statsrådet gjorde flera inlägg i den förrainterpellafionsdebatten. Eftersom man, när man interpellerar statsrådet Om åtgärder mot översvämningsolyckor ,inte vet om han kommer att nöja sig med att lämna det svar som tjänstemännenhar skrivit åt honom, vill jag säga att om han inte gör några ytterligareinlägg i denna debatt, måste jag tolka det som att han är helt fill freds medde åtgärder som har vidtagits och kan komma att vidtas för att undvikaatt det blir några översvämningsolyckor i samband med snösmältningen våren1988. Om jag inte minns fel har ocksåvarit statsråd, och han redovisar en stor förtrogenhet med hur underlag tillsvar på frågor och interpellationer kommer till. Jag tror inte att det är någotannat arbetssätt nu än det var som var statsråd. Jag vill hänvisa till det svar som jag har lämnat på HädarCars interpellafion. Han har naturligtvis sin fulla frihet att tolka dettasvar. Men eftersom den här interpellationen berör för landet och för mångamänniskor så viktiga frågor, tror jag inte att kan begära att manvid varje särskilt tillfälle kän ställa ut garantier. är precis somde journalister som alltid frågar om man kan garantera det ena resp. det andra. Jag vill i stället säga att när jag följer och deltar idetta arbete får jag det mycket bestämda intrycket att samhällets totalaresurser har tagits i anspråk i förberedelsearbetet för den händelse att någonolycka skulle inträffa. Därmed, , påstår jag inte att , omnågot skulle inträffa, kan stoltsera med att säga att försvarsministern harförklarat sig nöjd med alla förberedelseåtgärder. När vi står inför hot avdetta slag tycker jag inte att det finns någon anledning att understryka attdet allvar som har präglat beredskapen och planeringen inför den svåra situationenunder våren också delas av regeringen. Någon förklaring att jag är nöjd med förberedelserna, somHädar kan fara runt med i massmedierna, kommer han inte att fä av mig. Menjag är imponerad av de insatser som har gjorts av olika myndigheter. Hädar Carsbehöver inte bedöma min egen insats. 21 HÄDAR (): Statsrådet är imponerad av insatserna menuppenbarligen inte beredd att förklara sig nöjd med resultatet. Mitt syfte med interpellationen var just att ge statsrådet anledning atttänka efter nu om ytterligare åtgärder behöver vidtas, sä att vi, sä långt detöver huvud taget är möjligt, kan undvika skador pä människor och materiel isamband med årets snösmältning. Det fär inte förefalla som om det kommer som enchock att snön smälter . Jag ville ta upp vår beredskap inför dettanu, medan det är tid. Jag vill inte i efterhand kritisera för att åtgärder intehar vidtagits. Jag vill ta upp frågan innan det nödvändigtvis är för sent attvidta åtgärder. I övrigt vill jag hälla med statsrådet om attförberedelserna inför interpellationssvar sannolikt gär till på ungefärlikartat sätt nu som de har gjort tidigare i departementen. Jag vill ocksäunderstryka det jag sade inledningsvis, att det svar statsrådet lämnade varutförligt, intressant och mycket värdefullt och att jag tycker att detinnehåller en bra sammanställning av deåtgärder som har vidtagits och av planeringen inför snösmältningen. Jag utgårfrån att statsrådet, liksom andra statsråd, har haft hjälp av skickligatjänstemän vid sammanställningen av detta dokument. Jag är ocksä helt på detklara med att det som sägs ifrån denna talarstol av en företrädare förregeringen är regeringens eget ansvar. Det är precis vad jag ville få fram-regeringen har ett ansvar för beredskapen inför snösmältningen och vad som däkan hända. Det är min förhoppning att statsrådet är beredd att i alla avseendenta det ansvaret. Om militära avspärrningar i Jag vet inte hur det var dä herrCars deltog i regeringsarbetet. Jag vill emellertid framhålla att ett regeringsarbeteoch ett statsråds arbete pågår dygnets alla . Även om jag inte harlika boklig och teoretisk bildning som , är också jag medveten om attsnösmältning sker . Det behöver icke påpekas av . Det jag har redovisat står regeringen för. Vi är bereddaatt ta ansvaret för den planering och de åtgärder som hitintills har vidtagits.Hädar kan vara helt lugn för att han nu kan kritisera regeringen för allanaturkatastrofer som kommer och för försvarsministerns bristande handlag. Hanhar fullständig frihet. Han behöver inte känna sig bunden på något sätt. Slutligen vill jag säga till attfrågan om räddningstjänstsinsatser är för allvarlig för att diskuteras i dessatermer. Detta är allvarliga frågor för många människor. 23 HÄDAR (): Det är inte för att jag skall bU lugn som jaghar ställt denna interpellation, utan för att de människor som lever längsfloddalar och på andra platser där översvämningar kan inträffa skall fåanledning att känna sig lugnare när de har hört statsrådets ord. Jag hoppas attde gör det, och att de har anledning att göra det. Överläggningenvar härmed avslutad. 6 §Svar på interpellation 1987/88:224 om militära avspärrningar i Stockholmsskärgård har frågat mig om jag är beredd attvidta åtgärder för att begränsa de militära anspråken på Stockholms skärgård.Han har också frågat vad beslutade ankringsförbud och andra åtgärder får förkonsekvenser för sjösäkerheten. Bakgrunden till frågor är ett beslut somlänsstyrelsen i fattade om förbud mot ankring,fiske och icke-militär dykning inom några områden i Stockholms skärgård.Förbuden är till för att skydda mineringar och andra undervattensanläggningarav betydelse för försvaret. Sedanlänge har redan i fredstid utlagda mineringar och andra undervat- tensanläggningar varit enviktig del av försvaret vid våra kuster. Givetvis måste denna typ avförsvarsanläggningar- liksom allt annat inom vårt försvar - anpassas till denrådande utvecklingen. Var anläggningarna skall ligga är de militäramyndigheternas sak att bedöma, inom de ramar som lagar och andra föreskrifterdrar upp. Föratt skydda dessa anläggningar får utfärda förbud mot ankring,fiske och icke militär dykning. Förbud mot fiske och dykning får utfärdas baraom förbudet är oundgängligen nödvändigt. Dessutom får förbud mot fiske baraavse redskap som kan skada en utlagd minering eller annanundervattensanläggning. Närlänsstyrelsen prövar frågan om förbud gör den en avvägning mellan de militäraintressena och de motstående intressen som kan finnas hos sjöfarten,fiskerinäringen och allmänheten. Detfinns ingen anledning att anta annat än att noga väger dessaintressen mot varandra och att beaktar de krav sjösäkerhetenställer. Underdetta anförande övertog andre vice talmannen ledningen av kammarensförhandlingar. Anf.25 BO (vpk); Jag tackar försvarsministernför svaret på min interpellation. har säkert hört talas om den gamle tyske fältmarskalken greve vonMoltke. Om honom berättas det att han skrattade endast två gånger i sitt liv.Den första gängen var när hans svärmor dog, och den var när hanfick se fästning. Medrisk, herr talman, för att anklagas för att inte ta våra säkerhetsproblem påallvar, vilket jag verkligen gör, misstänker jag nog att greve skulle hafått sig några nya skratt, om han hade fått uppleva vissa inslag i vår svenskaubåtsjakt. Allvarligttalat, herr talman, tycker jag att svar är litet luddigt. Jagutgår ifrån att försvarsministern liksom jag hellre ser fredligaströmmingsfiskare än plåtschabrak ute i vår stockholmska skärgård. Självfalletmåste vi ha en hel del militära skyddsinstallationer i en skärgärd som vi allavill försvara. Men det finns nog all anledning att försöka dämpa den militäraentusiasmen, så att det inte slutar med att vi kan njuta avskärgärden som ett fritidsparadis. Dessutom menar jag att en levande skärgårdibland ur försvarssynpunkt på mänga sätt utgör ett bättre värn än militärainstallafioner. Avfolkning och utarmning av skärgärden utgör, ovanpå alltannat, också en säkerhetsrisk. Tillät mig helt stillsamt påpeka att den endasäkerställda ubåten faktiskt upptäcktes av civilister. Sätill de nya avspärrningarna i , som interpellationen konkrethandlar om. Några av dessa har vpk accepterat i i län- vi är inte alls oresonliga. Men däremot kan vi inte se någon anledning tillatt man skall införa restriktioner i ett par av skärgårdens mest attraktivafritidsområden. Det gäller bl. a. områden kring Gålö, där hela armador avsmåbåtar brukar befinna sig om somrarna, bl. a. därför att det är en perfektplats för att rycka strömming. Man kan undra om det inte utgör bevakning nog av området mot främmande inkräktare. Försvarsministern hänvisar i sitt svar tilllänsstyrelsen i och militära bedömningar. Men i länsstyrelsenspromemoria stär det att anledningen till framställningarna är att man villskydda de mineringar och signalupptagningsanordningar som redan har lagts ut, dvs.innan och har fått säga sitt. Och dessaförsvarsanläggningar har faktiskt beordrats av regeringen. Min avslutande fråga till , som jag hoppasatt han vill besvara, är om regeringen framöver är beredd att noga beaktaskärgårdsbefolkningens och fritidsfolkets önskemål när det handlar om nyamilitära krav i skärgärd. När man hör får man intrycket attdet skulle vara fråga om att stänga skärgården för allmänheten. Det är intealls så. Det handlar om att hindra att viktiga och dyrbarainstallafioner kommer till skada genom t. ex. ankring och fiske. Det är förövrigt av samma skäl man har ankringsförbud i närheten av civila installationersom rörledningar, elkablar och telekablar. En försvarsinstallation pä enskilt vatten får göras baraom fastighetsägaren eller den rättighetshavare som berörs av installationen harsamtyckt eller tillstånd till installafionen har lämnats enligt reglerna omexpropriafion eller förfogande. 27 BO (vpk): Jag vet inte om vi kommer sä värst mycketlängre. Jag har inte sagt att man nu kommer att stänga hela skärgärden, utanbara uttalat en oro över att man stänger av och inför restriktioner i allt flerområden i skärgärd. Det tycker jag är allvarligt, eftersom detta är,som jag sade fidigare, ett fantastiskt område för oss alla. Man måste nog försöka göra väldigt precisa avvägningar närdet gäller vad som verkligen är militära behov. Det här kan annars rulla i vägsä att större och större områden blockeras för vanligt folk. Jag tror nämligenatt det finns ganska tvivelaktiga militära intressen när det gäller dessaområden. Jag tycker ocksä att man skall beakta vad t.ex. sägerom sjösäkerhetsproblematiken. Vi kommer som sagt inte sä mycket längre. Jag hoppasändock att denna debatt litet grand har bidragit till att regeringen framöverär beredd att ta sig en liten tankeställare, när militären kanske kommer mednya krav på områden i vär skärgård. Överläggningen var härmed avslutad. 7§ Svar på interpellationerna 1987/88:218 och 219 om skatterna har ställt tvä interpellationer om skatterna.Sammantaget är det fyra frågor han ställer: Prot.1987/88:108 l. Är det ett led i regeringens strategi för att sänkaskattetrycket att genomföra omfattandeskattehöjningar? Avserregeringen vidta några åtgärder som syftar till att sänka skattetrycket? Avserregeringen lägga fram förslag om sänkta marginalskatter för åren 1989 och1990? Avserregeringen lägga fram förslag om återinförande av ett automafiskt verkandeinflationsskydd? Svaret på den första frågan är nej. Svaret på den andra frågan är ja -när det statsfinansiella läget gör detta möjligt. Svaren pä den tredje ochfjärde frågan kommer- liksom konkrefiseringar av de båda första svaren - attlämnas i den kompletteringsproposifion som regeringen överlämnar till riksdageni morgon. 29 BOLUNDGREN (m): Tack för svaren, finansministern. De kan intesägas vara uttömmande, men det var kanske inte heller finansministerns syfte. Skattetrycket i beräknas uppgå fill avBNP 1988. När den nuvarande regeringen tillträdde överstegskattetrycket obetydligt . Det innebär att skatterna har ökat med 60miljarder - . per svenskt hushåll i genomsnitt. Förutom att detfår denna effekt leder det höga skattetrycket till en försvagadkonkurrenskraft. Det motverkar arbete och sparande och leder till lägretillväxttakt. Trots de i grunden goda förutsättningarna har därför iinternationella jämförelser halkat efter i vad avser standardutveckling. I en interpellationsdebatt sadefinansministern: "När dét gäller skattetrycket är det vårmålsättning att återvända till ett skattetryck i storleksordningen51,av BNP." Efter detta uttalande har regeringen lagt fram förslag omoch i vissa fall med riksdagsmajoritetens hjälp genomfört ett flertalskattehöjningar. Bensinskatten har höjts. Kilometerskatten för lastbilar ochbussar höjs kraftigt . Omsättningsskatten på värdepapper avses bli skärptden . Alkoholskatterna har höjts. ATP-avgiften skall höjas.Förslag om höjd oljeskatt skall föreläggas för att finansiera bådedet ena och det andra. Genom uteblivet inflationsskydd skärpsinkomstskatteuttaget automatiskt. Och skall enligt uppgift tobaksskattenockså höjas. Efter finansministerns uttalande om att pä sikt sänkaskattetrycket är regeringens politik litet förvånande. Ja, den är i och för siginte förvånande, men det vore ärligare att säga att man inte alls har föravsikt att sänka skattetrycket. har vi ju samma utveckling som , då skattetrycket ökade från av BNP. Trots detupprepar finansministern i dagens svar uttalandet om att skattetrycket skallsänkas. Finansministern liknar syndaren som lovar bot och bättring men somgenast återfaller i synd. Vad är det som gör att rnan skall tro påfinansministern? Finansministern skakar på huvudet. Jag delar denuppfattningen. Men det vore bättre att finansministern redovisade den klart ochtydligt i talarstol. Den brist pä besked som präglar den socialdemokratiskaregeringen är ju särskilt allvarlig ett valår. Om demokratin skall fungeramåste väljarna få veta vad de röstar pä. Hur blir det med skattetrycket undernästa mandatperiod, herr finansminister? Skall hushållen få betala ytterligarenågra tusenlappar i skatt till följd av ett höjt skattetryck? När det gäller mina frågor om skatterna för 1989-1990hänvisar finansministern till kompletteringspropositionen, som skallpresenteras . Av de uppgifter som presenterats i media kan manemellerfid dra slutsatsen att det blir en skatteförändring av alltför litenomfattning. Det ligger helt i linje med tidigare erfarenheter avsocialdemokratisk skattepolitik. Att förändringen dessutom kommer för sentframgår av avtalsutfallet . Det förefaller dessutom vara sannolikt attförslaget innebär en ytterligare skärpning av avdragsbegränsningen, vilket ioch för sig ligger i linje med de spridda tankar om framtidens skatter somfinansministern presenterade tidigt . Vore det inte anledning, herr finansminister, att merkonkret ange vilka utgångspunkter regeringen har inför den omfattandeskattereform som uppenbarligen kommer att genomföras under nästa mandatperiod?Skall exempelvis avdraget för bostadsräntor begränsas ytterligare? I kombination med ett oförändrat eller höjt skattetryckskulle därmed skatten höjas för främst medel- och låginkomsttagare med småhuseller bostadsrättslägenheter. Genom kostnadsökningen skulle värdet på huseteller lägenheten minska. Tänker, herr finansminister, den nuvarande regeringen genågra som helst besked om skatterna före valet? 30ANNE (): De här svaren är ju som vanligt, får man nogsäga, ganska innehållslösa. När det först gäller frågan om skattetrycket är dettydligen så att regeringens företrädare inkl. finansministern för närvarandesäger att skattetrycket skall sänkas. Därefter lägger man fram konkreta förslagsom innebär höjningar. Det är, tycker jag, en ganska dålig politik. Så längeregeringen envisas med att säga ett och göra tvärtom, tror jag att många medoss i reagerar mot en sådan bristande överensstämmelse mellan ordoch gärning. Det vore ärligare att säga att regeringen har ambitionen att höjaskatterna så mycket som är möjligt, eftersom detta ändå tycks vara resultatetav de förslag som läggs fram. Om finansministern skulle vilja bli trodd i fråga om deambitioner han visar i det skriftliga svaret, tycker jag att han borde börjamed att ta tillbaka de två förslag om skattehöjningar som just nu ligger päriksdagens bord, nämligen förslaget om omsättningsskatten på penningmarknadenoch den föreslagna höjningen av ATP-avgiften. Sanningen är ju annars den att om man skall vänta tillsfinansministern anser att vi får råd att sänka skatten, så kommer man att fåvänta , mycket . Just nu vill socialdemokraterna uppenbarligen snarare färåd att öka utgifterna, och då föreslår ni i stället höjda skatter. Det ärfaktiskt lättare att sänka skattetrycket om man låter bli att öka utgifterna. 6 protokoU 1987/88:106-108 Prot.1987/88:108 Frågan om marginalskattens inflationsskydd har debatteratsmänga gånger 26 april1988 här i kammaren. Den frågan besvarasi den kompletteringsproposition som ~ kommer att framläggas , säger finansministern. I likhet med Bo Lundgrenär jag inte så där våldsamt optimistisk att jag tror att svaret kommer attbli tillfredsställande.