prot · GB0912 · 1987-12-31 00:00:00 — har emellertid en ny situation uppkommit, där ägarnavill lägga ner lönsamma företag. Även industriministern måste väl tycka att detär märkligt att företag som ger i avkastning får läggas ner. Man måstenu ställa sig frågan om ägarna i fortsättningen ensamma skall få fatta beslutom nedläggning av företag utifrån så hårda lönsamhetskrav. Är det inte nu dagsatt komma med en lagsfiftning mot sådana företag som bär sig åt så som har gjort, eller att ge facket vetorätt i sådana avgörandefrågor? På den socialdemokratiska partikongressen sadeindustriministern att näringslivet inte springer benen av sig för att investerai Bergslagen. Det håller jag helt med om. I Kumla håller emellertid än värresaker på att hända. Man lägger där ned en befintlig industri bara därför har ställt alltför höga vinstkrav. Löntagarkonsulterna har tagit fram att genomsnittet liggerpå ca 3 milj. kr. Fonder och resurser motsvarande 36 miljoner finns i . Företaget vägrar att sälja fill vare sig nya intressentereller de anställda. Det tycker jag är helt felaktigt. Jag hoppas att industriministern kan hjälpa till att räddasysselsättningen . på i Kumla. Om dispositionen av anvisade medel för särskildaregionalpolitiska insatser Överläggningen var härmed avslutad. 14§ Svar på fråga 1987/88:74 om dispositionen av anvisade medel för särskildaregionalpolitiska insatser har frågat mig vad som ärrätt vad gäller mitt förslag om ett anslag på 300 milj. kr. till särskildaregionalpolitiska insatser för infrastrukturutbyggnad m. m. Tyvärr är det inte, som frågans rubrik antyder, en frågaom hur dessa medel skall disponeras. Tyvärr finns det inget anslag attdisponera, eftersom de borgerliga och vpk avvisade förslaget. Frågeställaren försöker med skilda citat få fram ettmotsägelsefullt budskap från min och regeringens sida rörande den tänktaanvändningen av anslaget. Det anslag på 300 milj. kr. som riksdagsmajoritetensade nej fill avsåg /88 och ingenting annat. Med utgångspunktfrån utfall och erfarenhet planerade regeringen återkomma till medförslag till motsvarande anslag . Dettastämmer med vad utskottet uttalade om behovet av att förbättra infrastruktu- Om dispositionen av anvisade medel för särskildaregionalpolitiska insatser ren och allmänt förstärka näringslivets förutsättningar ide prioriterade regionerna. 70 (vpk): Jag får tacka industriministern även fördetta svar. Det är emellertid egentligen en fråga som inte skulle ha behövtställas, om inte industriministern verkligen hade ställt till det för sig såsomhan har gjort. Han har lyckats med konststycket att först skriva något ochsedan säga något helt annat här i kammaren. Det som industriministern har skrivit ibudgetpropositionen tolkades av arbetsmarknadsutskottet så att det rörde sig omett nytt anslag på 300 milj. kr. , och ingenting annat. Ominte industriministern hade sagt i debatten att det rörde sig om 900 miljoner,skulle denna fråga aldrig ha behövt ställas. Det handlar nämligen om att industriministern gjorde enefterhandskonstruktion och kom fram till denna slutsats när han fick stryk ifråga om C 10-anslaget och förstod att det var för litet pengar. Nej, det är i stället somhar ställt till det för sig. Om inteKarl-Erik och vpk hade lierat sig med de borgerliga, hade vi intebehövt stå här och diskutera hur ett eventuellt anslag skulle ha disponerats. Arbetetpå att utveckla de regionalpolitiskt underförsörjda regionerna skulle redan havarit i full gång, vilket skulle ha gagnat regionerna och människorna iBergslagen och skogslänen. Men är det som det är med tempoföriusten, ochregeringen får återkomma till med olika åtgärdsprogram. Orsaken tillden nuvarande situationen, där vi inte har något anslag att disponera, är bl.a. vpk:s och handlande. 72 (vpk); Det är när det gäller storleken på anslagetvi har haft tolkningssvårigheter. Industriministern måste hålla med om att detinte kan vara riktigt att man skriver något som ett enigt utskott och allaledamöter i kammaren tolkar på ett sätt, medan industriministern tolkar det påett helt annat sätt. Det är bra att industriministern kommer tillbaka tillriksdagen med ett förslag. Jag hoppas verkligen att det förslaget är skrivet påett sådant sätt att tolkningsproblem inte kan uppstå igen. I annat fallriskerar vi att få samma diskussion en gång till - med samma resultat. Detmåste vara skrivet så att alla förstår vad det rör sig om för pengar och vad deskall användas till. Det har aldrig varit fråga om någratolkningsproblem. Det handlar i stället om att lyckades få medsig de två övriga borgerliga partierna, som sedan lyckades lura med sig vpk pågalejan. Ni gick då emot detta förslag, och av bara farten sade ni inte baranej till detta förslag,utan ni minskade också de regionalpolitiska anslagen med 100 milj. kr. Detär således inte fråga om några tolkningsproblem från utskottets ellerriksdagens sida. Det har jag inte mött i någon debatt när denna fråga hardiskuterats. Det står klart och tydligt att det rör sig om 300 milj. kr. somfår disponeras under ett enda budgetår - /88. Denna nyaanslagspost i budgeten skulle emellertid gälla för en treårsperiod. Det harhela tiden varit klart att det var regeringens avsikt att komma tillbaka tillriksdagen med mera pengar. Detverkar just nu som om känner sig så ångerfull att han måstegå upp i och starta en debatt om tolkningsproblem. Anf.74 (vpk): Efter denna replik skall jag inte säga något mer, eftersom vi tydligentycks skilja oss åt igen. Vi tycks inte heller kunna komma mycket längre. Närdet gäller förhandlingssituationen mellan de borgerliga partierna och vpk,verkar industriministern vara mer informerad än vad jag är. Det kan ju vara braatt han har sådana kanaler, men i detta fall är uppgifterna inte rikfiga. Ibudgetproposifionen står det faktiskt 300 milj. kr. Detkan inte tolkas på något annat sätt. I så fall skulle väl departementet ocharbetsmarknadsutskottet ha tolkat och förklarat att det skulle kunna utgå 300miljoner . Så har emellertid inte skett, och det är inte heller skrivetpå det viset. Detta är inte heller skrivet på det sättet i den reservation manlämnade från socialdemokraterna. Det går jag inte på, oavsett vad industriministernsäger. Omförbud mot att ta barn i fängsligt förvar Överläggningenvar härmed avslutad. 15 § Svar på fråga1987/88:49 om förbud mot att ta barn i fängsligt förvar har, mot bakgrund av vissa statisfiska uppgifter,frågat mig om det inte är dags att införa ett absolut förbud mot att ta barn ifängsligt förvar i utlänningsärenden. Regeringoch riksdag har hitfills ansett att något totalförbud inte bör införas. Man haransett att det måste finnas en möjlighet att i undantagsfall ta även barn iförvar. Det gäller t. ex. i vissa fan när direktavvisning vid gränsen äraktuell och i en del verkstäliighetsärenden. Deregler som gäller vid beslut om förvarstagande är mycket restriktiva. Det skallantingen vara fråga om verkställighet av ett avlägsnandebeslut eller finnassannolika skäl för att ett sådant beslut kommer att fattas. Vidare skan detfinnas ytterligare kriterier, t. ex. risk för undanhållande. Detta gäller förförvarstagande av vuxna. För beslut om att ta ett barn eller ett barnsvårdnadshavare i förvar fordras - utöver de två förutsättningar som nu 6 protokoll 1987/88:12 Omförbudmot att ta barn i fängsligt förvar nämnts - att det finnssynnerliga skäl. Ivåras skärpte regeringen bestämmelserna i utlänningsförordningen om var ettbarn som tagits i förvar får placeras. Jag underströk då i särskildaförordningsmotiv (1987:3) att reglerna är mycket stränga och framhöll att barninte får tas i förvar annat än i rena undantagsfall. Trotsdetta har det nu visat sig att asylsökandes barn tas i förvar i storutsträckning. Jag kan i stort sett vitsorda de siffror . Jag betraktar detta som ytterst bekymmersamt. Senast i förra veckanuttalade jag offentligt betydelsen av att bestämmelserna ovillkoriigen följs. Regeringenuppdrog åt invandrarverket att genomföra en granskning av beslut omatt ta barn i förvar. Detta arbete kommer att redovisas . Denöversyn av utlänningslagen som skall vara färdig omfattar ävenreglerna om förvar. Det kan därför finnas anledning att senare komma fillbakafill den fråga har väckt. 76 (): Jag får tackainvandrarminister försvaret. Bakgrundentill min fråga är att har lagt fram en rapport omflyktingbarn. Av den framgår bl. a. att under fiden satt 188barn, som kommit fill för att söka asyl, i förvar. Enligt uppgiftskulle under fiden 151 barn ha kommit till , och 121barn skulle ha tagits i förvar. Det kan ju knappast sägas vara undantag. AvGeorg uttalanden, bl. a. , framgår det attinvandrarministern anser att förvarstagande av barn inte bör förekomma utom"när det är enda möjligheten för att en beslutad avvisning eller utvisningskall kunna verkställas". Motbakgrund av det här tycker jag att det är ytterst märkvärdigt och fel att såmånga barn har tagits i förvar. Det är alldeles uppenbart att vissa myndigheterinte alls har uppfattat uttalandena som någon särskilt stark politisk markeringfrån . Tvärtom har polisen gjort vittgående tolkningar av de s.k. synneriiga skälen för att ta barn i förvar. Man har också kunnat åberopalagens förarbeten och erhållna klartecken från t. ex. kammarrätten i . Dettahar upptäckt, och han gjorde på nytt ett uttalande , där vi kan läsa under punkt 3 att det måste finnas synnerliga skäl föratt ta barn eller barns vårdnadshavare i förvar. Mendetta, , är ju inget nytt. Denna bestämmelse infördes iutlänningslagen . Trots detta har ungefär 75 barntagits i förvar . Kan det verkligen ha funnits synneriiga skäl? Dessutomsäger att alla förvarsbeslut skall föregås av en noggrannutredning. Ja, det borde ju göras i samtliga fall, och jag tycker att det ärsynnerligen märkligt om det inte är så. Jagvill nu ställa frågan till : Vad kan det finnas för skäl som kanvara skäl nog för att hålla barn i förvar? För mig kan det inte finnas någrasådana skäl. Av mitt svar framgår att det i vissaundantagsfall kan finnas skäl, och dem har jag redovisat. Det är den bedömningsom riksdag och regering hitfills här gjort. Men det har mycket starktmarkerats, senast genom ändring av förordningen , att detta gällerendast undantagsvis, och jag har gett uttryck för denbestämda uppfattningen att beslut om förvaring av barn måste föregås av enutredning. har fått i uppdrag att följa utvecklingenunder tiden för att kartlägga i vilken utsträckning barn hartagits i förvar. En rapport kommer att lämnas , och vi får dåanledning att analysera den ytterligare och överväga r vad mån det behövervidtas ytterligare åtgärder för att intentionerna bakom lagstiftningen och deuttalanden som har gjorts skall efterlevas. Om förbud mot att ta barn i fängsligt förvar 78CHARLOTTE (): Menar alltså att det i 121fall kan ha funnits speciella skäl? Det kan jag inte förstå. I en artikel i påvisade tvåbarnläkare, och , just hur stor skada ett sådanthär förvar kan ha, och de uttryckte både sorg och vrede över hur vi behandlarflykfingbarn. De skriver bl. a.: "Dessa ofta rädda och ledsna barn, somintet ont har gjort, låses alltså in, skilda från sin pappa, och sänds sedanfillbaka fill det land de kommit från." Kan detta verkligen vara ett hurfiant flyktingmottagande?Jag tycker inte det. Det borde rimligtvis finnas särskilda förläggningar förfamiljer med barn eller åtminstone särskilda familjeavdelningar inom deutredningsförläggningar som planeras. Tycker inte det? Jag vill upprepa vad jag sade i mitt förstasvar; att jag betraktar situationen som ytterst bekymmersam. De uttalanden jaghar gjort , sedan siffrorna som har redovisat i sin fråga blev kända, och de uttalanden jag har gjort härvittnar om att jag menar att ett så omfattande förvarstagande av barn rimligeninte står i överensstämmelse med de intentioner som kommit till uttryck i vårlagstiftning och i de politiska uttalanden jag har gjort. Därför kommer vi att ingående analysera orsaken till dettaoch ta under övervägande om ytterligare åtgärder behöver vidtas. Det var tidigare möjligt att ta barn i förvar ikriminalanstalt, allmänt häkte eller polisarrest. Låt mig till det jag nu sagtfoga att den skärpning som infördes innebär att det numera finns ettabsolut förbud mot att hålla barn i förvar i kriminalvårdsanstalt och allmänthäkte. Vidare får barn tas i förvar endast i lokaler som är särskiltiordningställda för ändamålet. Det är ju därför Vistagården och harkommit till stånd. 80 (): Det är bra att nu erkänner att situationen inteär i överensstämmelse med de bestämmelser som finns. Jag sätter min förhoppningfill att det blir en ändring åtminstone i samband med att det sker en översynav utlänningslagen. Mendet hade varit bättre, , om vi hade fått den förändringen . Dåhade inte många barn farit illa, som de kommer att göra . Det hade GeorgAndersson kunnat undvika genom att införa ett absolut förbud motatt ta barn i förvar. Överläggningenvar härmed avslutad. 16§ Svar på frågorna 1987/88:29 och 67 om bevarande av Edängeforsen Anf.81 Miljö- och energiminister : har frågat mig om när regeringen avser att fafta beslut omEdängeforsens framtid. GunnelJonäng har frågat mig om regeringen är beredd att skydda Edängeforsen och närett beslut kan förväntas. Jag svarar på frågorna i ett sammanhang. Stockholmsfingsrätt, , överlämnade fill regeringenatt avgöra frågan om tillåtligheten av Edänge kraftverk. Vattendomstolensyttrande har remissbehandlats varefter sökanden i vattenmålet. AktiebolagetHälsingekraft, har beretts tillfälle att lämna sina slutliga synpunkter.Sökandens yttrande inkom tin departementet . Ärendetbereds nu i sedvanlig ordning inom , och beslut i ärendetkommer att fattas så snart beredningen har avslutats. Då inte kunnat närvara i kammaren , medger jag att får ta emot svaret i hennes ställe. 83 HANS (): Jag tackarstatsrådet för svaret på fråga. Vikan respektera att statsrådet säger att hon vill slutföra beredningen. Jaguttrycker då förhoppningen att i den beredningen tar statsrådet själv mycketstor del. HadeBirgitta fått som hoi själv velat, skulle den här frågan inte ha varitaktuell, för enligt den proposifion som lade fram skulle denfysiska riksplanen och sedan naturresurslagen gälla för Edänge. Det här är denenda punkt där en riksdagsmajoritet har gått in och ändrat i den fysiskariksplanen för att möjliggöra en exploatering. ställdes i densituationen att en riksdagsmajoritet gick emot proposifionen. Statsrådet självhar betonat att regeringen skall göra en reell bedömning i Edängefrågan. Jagkan bara vädja för alla människor i som vill ha kvar den härälvsträckan. Detta är inte bara en symbolfråga för länet. mycket om trovärdigheten i hela miljöpolitiken. Man skallinte riva upp ett miljöskydd i en lagstiftning därför att ettexploateringsintresse dyker upp. Argumenten för att bevara Edänge är många. Kommunen harsagt nej. En mycket stor majoritet av den lokala befolkningen vill inte hakraftverket. Det finns sällsynta växter i området. Ävjepilörten har blivitnågot av en symbol. Berövar vi dessa växter en viktig lokal kommer det att haeffekt på deras förekomst i vår del av världen. Då blir det svårt att globaltsett hävda att man måste värna om utrotningshotade växter. Jag vädjar alltså till att själv ägna mycketomsorg åt detta beslut, om hon inte redan har kommit fram till ett beslut somjag skulle kunna ge henne en kram för. 84 (): Jag tackar statsrådet för svaret på min fråga. är det sista striden för Edängeforsen. Så mångamänniskor har satt till så mycket krafter för att förhindra utbyggnad avEdängeforsen. Så många aktiviteter och demonstrationer har hållits. Så mångaremissinstanser har yttrat sig. Det är välbekant för statsrådet att opinionen är oerhörtstark och kompakt för att bevara Edängeforsen. Området blev riksobjekt 1971 och har genom årenvarit skyddat på olika sätt ända fram till , dåsocialdemokraterna tyvärr bytte fot i denna fråga. säger om utbyggnaden: "Ett förlandet representativt men unikt storälvslandskap stympas. Ett numerasällan iakttagbart samspel mellan naturgeografiska och kulturbetingadeprocesser avbryts och ersätts av statiska och konstlade förhållanden." Mellanljusnan har förklarats riksintressant för naturvårdoch friluftsliv. Edänge är en del i områdets ekologiska, naturgeografiska ochkulturhistoriska helhet - och det kan inte betraktas som något isolerat somkan exploateras. Utbyggnad av Edängeforsen gäller trovärdigheten i vårmiljöpolitik. är det den socialdemokratiska regeringen som alldeles ensamavgör detta på grundval av det material som finns. Jag tror, liksom , på insiktoch engagemang vad gäller Edängeforsen. Jag hoppas att den insikten skall visaregeringen den rätta vägen. Då kan vi lägga ned vår kamp och kanske tillsammansnjuta av de fria forsarnas skönhet. Överläggningen var härmed avslutad. 17§ Svar på fråga 1987/88:31 om bevarande av 85Miljö- och energiminister : har frågat mig om jag kan lova att riksdagsbeslutetom bevarande av som en orörd och outbyggd älv liggerfast under överskådlig framfid. I lagen om hushållning med naturresurser m.m., som träddei kraft , finns bestämmelser om undantag frånvattenkraftsutbyggnad i uppräknade älvar och älvsträckor. och dessbiflöden ingår bland de vattendrag som har undantagits frånvattenkraftsutbyggnad. Regeringen har inte några planer att föreslå någonändring av det av beslutade skyddet för bl. 86KARIN (): Jag ber att få tacka för svaret. Vi glesbygdsbor går med en ständig oro över vad vi skalloffra härnäst för att tillförsäkras arbetstillfällen. Just nu måste tydligengruvnäringen i få utnyttja för att kunna fortsätta sinbrytning av blymalm. För att det skall vara möjligt krävs att den älventorrläggs och vattnet leds över fill , vilket i sin tur gör detmöjligt för ett kraftbolag att öka sitt energiuttag och sina vinster. Följden av det ingreppet blir att förlorar ettav sina biflöden och vattenföringen i älven minskar dramatiskt. Vi har aldrig kunnat känna oss säkra på att Vindelälvenmed biflöden, som en av de älvar som beslutat bevara också skulleförbli orörd. Just nu känns hotet mera påtagligt än vanligt. kommun har fått i gång en turism baserad påjust tillgången av en outbyggd älv. Varför anses detta vara av så litet värdeatt man kan bolla med förslag som ständigt riktar sitt hot mot vår främstanaturfillgång? är den fredad genom en 200-metersgräns för all bebyggelse.Innanför denna gräns får avverkning av skog inte ske, och där finns detmöjligheter för stressade storstadsbor att återfinna sitt lugn. Det är en älvdär man kan färdas med flotte i de strida forsarna, en upplevelse som blir ettminne för livet. Det är en älv som speglar årstidernas växlingar, och där mannu planerar en stafett med hundspann . Det är en älv somblivit en succé genom det makalösa , en älv som är värd attsatsa på från domänverkets sida, som vill skapa ett fritidsfiskeparadis. Den älven skulle vi kanske inte ha råd att behålla tillpriset av arbetsfillfällen - om inte konjunkturerna visar att det bliren betydligt kortare fid. Känslan av makflöshet som ett beslut att förändravattenföringen i kommer att innebära utgör en dödsstöt mot en bygdsom håller på att resa sig och av egen kraft klara existensen trots alla odds. Jag tackar miljöministern för svaret, men jag har enfråga: Om det är gruvnäringen som vill ändra på vattenföringen, kommer den attkunna få rätt att göra det? Beslutet gäller vattenkraftsutbyggnad. Med detta anförande - under vilketandre vice talmannen övertog ledningen av kammarens förhandlingar - varöverläggningen avslutad. 18 § Svar på fråga1987/88:45 om statliga medel för cesiummätningar Anf.87 Miljö- och energiminister : har frågat mig om regeringen avser att beviljaSveriges geologiska undersökning- SGU - medel för cesiummätningar igrundvatten. Ifrågan hänvisas till att SGU genomförde vissa mätningar avgrundvattnet inom ett område som var drabbat av radioaktivt nedfall frånTjernobyl. Jagvill efter samråd med industriministern framhålla följande. anhöllSGU hos industridepartementet om medel till en undersökning av genom vilkaolika kemiska och fysikaliska processer i marken man kan fördröja transportenav radioaktiva isotoper eller lägga fast de radioaktiva ämnena i marklagren föratt skydda grundvattnet. Detbör noteras att SGU:s myndighetsuppgifter, som är anslagsfinansiera- de,framför allt är att utföra allmän geologisk kartering samt att bedrivadokumentations- och informationsverksamhet på mineralområdet. De föreslagnagrundvattenmätningarna ligger utanför verkets anslagsfinansierade verksamhet.SGU kan dock genom uppdrag bedriva annan verksamhet som har samband med verketsmyndighetsuppgifter. Sådan uppdragsverksamhet skall finansieras genom direktersättning av beställaren. För att SGU skall kunna genomföra den nu aktuellaundersökningen krävs därför att den finansieras utanför den centrala statligaresursramen för mineralpolitiska medel. () har det centrala myndighetsansvaret för strålskyddet.Riksdagen beslöt att fillföra SSI de resurser som institutet begärtför olika åtgärder efter . SSI har bedömt att de mätningar somSGU har föreslagit inte är så angelägna att insfitutet bör finansiera dem.Ärendet om medelstilldelning fill SGU bereds iregeringskansUet. Omstatliga medel för cesiummätningar 88 (): Jag tackarmiljöministern för svaret. Nuär jag dock litet bedrövad över svaret. Jag tycker detta är en ganska viktigfråga. Det är orsaken till att jag ställt den. Jaghar också ställt den mot bakgrunden av att det är som dessaforskare och SGU begärde pengar för att göra dessa undersökningar. De harsedan dess inte hört någonting från industridepartementet. På industridepartementethänvisar man fill och säger att det är där som beslutetskall fattas. Avmiljöministerns svar framgår det att det är strålskyddsinstitutet som skallfatta beslutet. Frågan är då varför inte dessa forskare och SGU inte har fåttmeddelande om detta, så att de hade kunnat vända sig direkt fillstrålskyddsinstitutet. Som jag bedömer det har vikfig tid gått tni spillo. Vihade kunnat få besked om vad som hade hänt med det cesium som har fallit nedefter . Det här har ställt till med många bekymmer för oss.Grundvattnet är en vikfig naturresurs som vi måste vara rädda om. Vi måstedärför veta hur det hela fungerar. Tanken var att man skulle mäta 1987/88:1222 oktober 1987 Omstatliga medel för cesiummätningar cesiumet i marken vartredje månad för att få reda på hur det förflyttar sig i marken och såsmåningom når grundvattnet. Redan de prov som togs visade attgrundvattnet hade påverkats. Dessutom följer ofta strontium med tiUsammans medcesium, och strontium är egentligen ett ännu större bekymmer. Jagskulle vilja ställa en fråga till miljöministern: har inte dessaforskare fått något besked om hur det ligger till? När man nu skall taställning till SGU:s budget, kommer man då att se till att pengar kan utgå föratt försök skall kunna göras att i efterhand reparera en del av de skador somhar uppstått? Anf.89 Miljö- och energiminister ; Jag vill understryka det som jag sade i mitt svar, nämligen att detta idagens läge icke är en fråga för miljö- och , eftersom dencentrala strålskyddsmyndigheten har bedömt att dessa undersökningar inte ärintressanta. SSI har fått alla de pengar man har begärt för att genomföra deundersökningar som man anser sig behöva göra. En del av dessa har SSI lagt utpå andra myndigheter eller konsulter. Dessa pengar ställdes till SSLsförfogande , mycket snabbt. Huruvida anslag fortfarande skall utgåmåste jag säga är en mineralpolifisk fråga och inte en fråga som berör detområde som jag har ansvar för. Därför får frågaindustriministern om denne från mineralpolitiska utgångspunkter anser att dettabehövs. Men jag litar på SSLs omdöme i detta fall, och SSI har fått alla pengarsom man har begärt. Anf.90 (): Miljöministern säger att detta är en mineralpohtisk fråga. Men det ärväl ändå en miljöfråga när radioaktiva ämnen sprids i naturen. Det kannaturligtvis även vara en hälsovårdsfråga, eftersom det också handlar om bl. säger miljöministern att industriministern får ta ställningtill detta.