prot · GB09129 · 1987-12-31 00:00:00 — Verkligheten för israelerna är att de icke ett enda år - man kangott säga icke en enda dag -under sin 40-åriga historia fåll uppleva sådanagränser vare sig före. Det är förslås enkelt alt i utrikesutskottets sessionssalenas om atl , för att ta del exemplet, skall lämna . Men för folkel i ler del sig sannerligen annorlunda. Familjerna i kommer väl ihåg åren då syriska soldater låg i sina värn och fäslen och idkade prickskylte ner mol människorna i Tiberiasbygden. finns det all anledning atl förmoda och frukta att en israelisk reträtt från snabbi skulle nyttjas även av en del 94 fraktioner som på sina program ochsom motiv för sin verksamhet har atl Detär i detta perspektiv, herr talman, israeliska Prot. 1987/88:129 reaktioner också måste ses. Om lämnade , och , råder därmed inte fred iMellanöstern. presenteras situationen i så beklämmandeytligt. Defär naturligtvi.s bedövande tragiskt att behöva uppleva våldet som äger rum ochhar ägt rum på och i . Det vore mig fjärran att inte kännadjupaste förtvivlan över de bilder som TV-feamen förmedlat från dessa områden.Det är lätt att glömma varför verkligheten är den den är, när TV-kamerorna dagut och dag in visar israeliska soldater i full mundering ställda mot kvinnoroch barn. De förhållanden som råder på och i måste juända, i all rimlighets namn, ses utifrån def faktum atf de arabiskagrannstaterna vägrar erkänna staten . Varförglöms def så ofta bort atf erkännande av ledde fill atf Israelåterlämnade hela , inkl. de för så åtråvärda oljekällorna? Varförerinras det så gott som aldrig om att ockupafionen av blev en följdav att gång på gång attackerades av med och isällskap? är historieförfalskning, tycker jag, atf ensidigt anklaga Israelför den situation som råder på . vill självfallet ha fred. Def är absurt att förfäkta någotannat. vill därför givelvis också ha fredsförhandlingar. Men det kaninfe vara särdeles svårt aft förstå att israelerna hyser den djupaste ängslanför en förhandlingsprocedur som inte kommer atl leda till önskat och nödvändigtresultat, dvs. Enfredsförhandling som inte leder till fred skulle göra Mellanösternsituationenän svårare och än mer desperat. Det kan därför inte heller vara svårt attförstå att Israelsom krav för en fredskonferens fordrar all parterna som skallslå sig ner runt bordet erkänner staten . Utskottetskriver beträffande möjligheten atf få till stånd en fredskonferens, sedanutskottet redovisat hur de arabiska grannarna ställt sig till Shultz-planen:"Nyckelfrågan är för arabisk del PLO:s representation." Kan det varamöjligt aft hela utskottet är av den uppfattningen? Jag tror för min del attnyckeln fill fred i ligger i arabstaternas händer. Människor i hungrar och törstar efter en fredsuppgörelse..Det är min bestämda uppfattning. Naturligtvis måste en fredsuppgörelse ävenlösa palestiniernas problem på ett för dem fillfredsställande sätt. Om Sverigereellt vill medverka fill varaktig fred i , fordras aff Sverigesöker balans och objektivitet som grund. Jag tycker utskottet lyckats dåligt idet avseendet och känner mig därför än mer uppfordrad, efter atf ha tagit delav betänkandet, att yrka bifall fill motion U535. Under detta anförande övertog tredje vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar. Prot.1987/88:129 Anf. 143 (): He'"''talman! Jag vill för ordningens skull yrka avslag på motion U535. Anslag tdl bostads- /s ,- u- a t ,. ° Överläggningen var härmed avslutad. * (Beslut i ärendet skulle fattas vidnästa arbetsplenum.) 1987/88:32om inifiativ och aktiviteter i Antarkfis. Beträffande detta betänkande konstaterade tredje vicetalmannen att ingen talare var anmäld. (Beslut i ärendet skulle fattas vidnästa arbetsplenum.) 25 § Föredrogs bostadsutskottets betänkande 1987/88:20 om anslag fillbostadsbidrag m.m. (prop. 1987/88:100 bil. 13, 1987/88:131 och 1987/88:151). Anslag till bostadsbidrag m. m. 144 (): Vi skall nu från def världspolitiskaperspektivet gå till atf diskutera bostadsbidragsgivningen här hemma i vårteget land. Vi föreslår från sida att bostadsbidragen höjs,utöver vad regeringen har föreslagit, för aff klara de unga barnfamiljer somdrabbas av kraftigt höjda hyror i framför allt nyproducerade lägenheter istorstadsområdena. Vi kan med vårt synsätt infe acceptera att bostadsbidragenöver huvud taget inle höjs. Vi avvisar tillsammans med ochfolkparfiet regeringens förslag om ungdomsbostadsbidrag och en tvingandelagstiftning om bostadsbidragsgivningen. Vi i vill i stället lösaungdomens bostadssituation genom att öka fillgången på smålägenheter, sfimuleraungdomsbosparandet och förbättra studiemedelssystemet. Lagstiftningen avvisarvi av det principiella skälet atf vi är emot förmynderi och centralstyrning avkommunerna. Vi litar på våra kommunalpolitikers goda omdöme. Vidare har vi i utskottet fått ökat stöd för en tanke somvi länge har förfäktat, aft bostadsbidragen bör omprövas oftare, för att infede som plötsligt får lägre inkomster och/eller ökade boendekostnader, främstbarnfamiljerna, skall offras för rationaliseringens skull. De sociala målen för bostadspolitiken utgårfrån ett stöd över statsbudgeten fill bostadssektorn. Med hjälp av gemensamma skattemedel skall alla ges rätt till en bostad. Samhällets bostadsstöd utgör därmed en viktig del i den grundtrygghet vi från sida hävdar måste garanteras alla människor i vårt land. Det samlade stödet från staten till bostadssektorn är en mycket tung andel av statens utgifter. En alltför generell 96 stödgivning riskerar att stjälpasåväl statsbudgeten som grundtrygghetsmä- Vihar därför från sida den principiella synen att bostadsstöd till grupper som främst behöverdet måste prioriteras. Defbosfadssociala stödet måste bättre samordnas såväl med de familjepolitiskaåtgärderna som med de skattepolitiska. Det bästa sättet atl vara säker på attklara de ekonomiskt svaga bostadskonsumenterna är därför att bedriva enkonsekvent och rättvis fördelningspolifik även på bostadspolitikens område.Enligt uppfattning är personUgt sparande i kombination med ett direktriktat stöd till de ekonomiskt svagaste bosiadskonsumenterna vida överlägset engenerell subventionering som sedan regleras med ökade skatter och avgifter somgår tillbaka till staten. Med denna principiella syn i botten blirbostadsbidragen för ett av de viktigaste instrumenten vid enprioritering för atf nå en fördelningspolifiskf riktig profil. Denmest utsatta gruppen på bostadsmarknaden när det gäller boendekostnadernaär de unga barnfamiljerna. De är när de söker en bostad näsfan uteslutandehänvisade till nyproducerade lägenheter. Genom den kraffiga stegringen avbyggkostnaderna blir hyrorna mycket höga, framför allt i de överhettadeområdena, inte minst här i . De unga barnfamiljernas situationmåste därför uppmärksammas, så aff de inte slås ut från bostadsmarknaden. Vianser från sida att de bostadskostnadsgränser som regeringen föreslårinte är fillräckliga. Mot bakgrund av vad jag här har anfört föreslår vi enhöjning av den övre bostadskostnadsgränsen för atf göra def möjligt för ungabarnfamiljer som bor i nyproducerade lägenheter att få högre bostadsbidrag.Tyvärr har vi inte fått gehör för vårt förslag. Def framgår av reservation 8,som jag härmed yrkar bifall till. Så långt principiella syn på bostadsbidragen. Vad socialdemokraternavill är mer svårt att lista ut av betänkandet. Deras hållning präglas avbetydande osäkerhet. I betänkandet finns samlade förslag från inte mindre äntre propositioner. Av dessa tre propositioner har endast budgetproposifionenvarit aviserad i förväg. Efter budgetproposifionens förslag kom proposition 131om bostadsbidrag till ungdomar, som sedan avlöstes av proposifion 151 omförslag till en obligatorisk lagreglering av bostadsbidrag. De tvä senasteproposifionerna kom sedan vi i bostadsutskottet börjat arbetet medbostadsbidragen. Jagmåste fråga som är regeringspartiets företrädare i dennadebatt varför ni är så tveksamma. Är ni möjligen inbördes osams i partiet? Harni möjligen börjat inse atf kommunerna tycker att era förslag är så dåliga attni måste tvinga dem på kommunerna i en ny lag? Är det så som det alltmer slåren att socialdemokraterna är på väg bort ifrån de sociala målen ibostadspolitiken? Det är angeläget att få svar på dessa frågor i den härdebatten. Några av de förslag beträffande bostadsbidragen som vi från centernssida har lagt fram återfinns som majoriletsskrivningar i betänkandet. Delgäller bl.a. lagsfiftningsfrågor rörande omprövningsreglerna för bostadsbidragsamt bostadsbidrag till hushåll utan barn. Ytterligare förslag finns ireservation tillsammans med moderata samlingspartiet och . Defgäller främst beträffande principerna för beräkning av bostadskostnaden fördem som bor i lägenhet med bostadsrätt och i egnahem. Förslaget om en höjning avden övre gränsen för bostadskostnader för Prot.1987/88:129 barnfamiljer och kravet på en utredning om en omvandling avbostadsbidra- gen till skattejämkning har vi intefått stöd för från något av de övriga Anslag till bostadsbidrag m. m. ' partierna.Dessa förslag återfinns därför i två enskilda centerreservationer ibetänkandet. Förslaget om höjda gränser för bostadskostnaderna har jagtidigare berört. Motivet är aft skydda de unga barnfamiljerna som drabbas av dehöga hyrorna, främst i de nyproducerade lägenheterna i storstadsområdena. Kravet på en utredning om en omvandUng ay bostadsbidragtill skattejämkning bygger på tanken om förenklingar och administrafivabegränsningar. får den bidragsberätfigade bidraget i handen eller somavdrag på hyran. Enligt vårt förslag skulle bostadsbidraget komma den sökandefill godo genom skaftejämkning. Ett sådant förslag har så många intressantafördelar att det borde utredas närmare. Som vi ser def är fördelarna följande. Möjligheterna tillbidragsmissbruk skulle försvinna, om man inte medvetet deklarerar falskt.Administrationen mäste sammantaget bli enklare och billigare när det gällerskaft och bostadsbidrag. Hyran skulle betalas med den egna lönen i stället förmed bidrag. De offentliga utgifterna skulle minska. Rent ekonomiskt finns ocksåminst två fördelar: lägre administrationskostnader och mindre eller ingetbidragsmissbruk. Def skulle sannolikt också innebära stora besparingar. Jag vill poängtera all förslaget inte innebär en återgångtill de gamla inkomstavdragen. Det är fråga om en skattereduktion som heltskall styras av de bidragsbestämmelser som fattar beslut om. föreslog regeringen atf reglernaför oinprövning av bostadsbidrag skulle ändras. I motsats till fidigareförhållanden då bidragen omprövades löpande så fort inkomster ochbostadskostnader ändrades, föreslog regeringen, och fattade beslutdärom att en omprövning skulle ske en gång . Vi motsatte oss det fråncenterns sida med huvudskälet atf det skulle få svåra fördelningspolitiskakonsekvenser. De som fick ökade inkomster och lägreboendekostnader gynnades, medan de som fick minskade inkomster och högreboendekostnader missgynnades. Under beredningsarbetet i bostadsutskottet harutskottet stegvis nu blivit sams om atf omprövningsreglerna skall ändras så attomprövning sker varje kvartal. Def är bra att prestigen inte har varit störreän så och att vi nu har kunnat komma fram till en sådan skrivning i utskottet.Det är lill gagn för en rättvisare fördelningspolitisk profil. Från centernssida hälsar vi detta med största tillfredsställelse. Med det anförda yrkar jag bifall fillreservationerna nr 2,4, 5 och 8. Under förutsättning av bifall till reservationnr 2 yrkar jag även bifall till reservation nr 15. I övriga delar yrkar jagbifall till utskottets hemställan och avslag på övriga reservationer. 145 (): Del belänkande vi nu behandlar rör frågan om bostadsbi drag. Det kan vara lätt att se frågan om bostadsbidrag som en liten del inom det bostadspolitiska området, men det är felaktigt att begränsa frågan till aff enbart handla om det. man diskuterarbostadsbidragels utformning, är del många andra faktorersom man enligt moderata samlingspartiet bör fa hänsyn till. Frågan om bostadsbidragets utforrrining måste ses i ettsammanhang tillsammans med bostadspolitiken i stort, familjepolifiken, denekonomiska politiken, skattepolitiken, men också frågan om det kommunala självstyret. Pä vissa områden som behandlas i detta betänkande är vimoderater överens med majoriteten. Del gäller bl. a. förslaget om attinkomstförändringar och bostadskosfnadsförändringar i större utsträckning skall kunna påverka bostadsbidraget. Det är bra, även om del kostar litetmer pengar. Vi moderater anser all reglerna skall vara så obyråkraliska sommöjligt och aff människornas verklighet skall sättas före det eventuellaadministrativa hinder som kan finnas. I är medborgarna, i myckel störreutsträckning än i andra länder, beroende av olika former av bidrag för att nåupp till en dräglig standard. Det kan vara konlantutbetalda bidrag såsombostadsbidrag, men också generella bidrag som utgår på annat sätt. Inom bostadsområdethar vi en mängd bidrag av den senare typen. Det är emellertid allfid människorna själva som betalarsina bidrag genom de höga skatterna. Del fakturii atl har västvärldensabsolut högsta skatter gör all svenskarna också är bland de mest bidragsberoendeinvånarna i väst. Dessa två faktorer hör ihop och brukar kallas för rundgång.Rundgängen är inle bara kostsam att administrera, utan den medför framför alltatt del är politikernas prioriteringar och inte människornas egna värderingarsom blir styrande för konsumtionen. Parollen "man skall kunna leva på sinlön" innebär all människorna själva får ell större inflytande över sinaegna inkomster. När del gäller frågan om bostadsbidrag har vi moderaterfyra utgångspunkter. För det första skall målsättningen för den ekonomiskapolitiken vara att andelen hushåll som behöver bidrag skall minska. Def skallför def andra råda ekonomisk likabehandling oberoende av i vilkenupplåtelséform människor väljer aft bosätta sig. Bostadsbidraget skall för deftredje ha en sådan utformning alt inga stora marginaleffekter skall behövauppstå. För det fjärde är det i första hand barnfamiljer som skall fåbostadsbidrag. Man kan lycka alt dessa fyra moderatautgångspunkter är självklara. Del tycker nog huvuddelen av svenska folket. Dessvärre instämmer inte den socialistiska majoriteten i detta. Det äf orsaken lillatl vi moderater tvingats reservera oss mot delar av defta betänkande. I reservafion nr 1 påvisar vi sambandet mellan denekonomiska politiken, familjepolitiken och den nuvarande rundgången för mångafamiljer. Om det borgerliga förslaget till familjepolitiskt programskulle genomföras, kombinerat med de övriga modei-ata förslagen inomfamiljepolitikens område, skulle behovet av bostadsbidrag minska betydligt. Vimoderater har ju, utöver den gemensamma borgerliga familjepoliliken, föreslagitbl. a. att ett grundavdrag per barn på . skallinföras vid den kommunala beskattningen. Dén ekonomiska situationen förbarnfamiljerna skulle med dessa förslag förbättras radikalt. 1 reservafion 2 har vi moderater, tillsammans med deövriga borgerliga parfierna, gått emot förslaget om atf även hushåll utan barnskall kunna uppbära bostadsbidrag. Bidraget har nämligen en sådan utformningatt det i Anslag lill bostadsbidrag m. m. 1987/88:129 huvudsak ger stöd till studerande som har fått tag på en egen bostad. uppfattningär att studerande skall ges en godtagbar ekonomisk standard ; ~ genomstudiemedelssystemet och inte genom något annat bidrag. * har för övrigt en sådan konstruktion attmarginaleffekter på kan Ireservation 4 har vi moderater, även här fillsammans med de övriga borgerligapartierna, föreslagit förändringar i bidragsreglerna. Vi vill ha sådanaförändringar som ger familjer som bor i bostadsrätter eller egnahem ett stödliknande det som de får som bor i hyresbostäder. Vi föreslår att de som bor ibostadsrätt skall få ta upp av lån som tagits för att förvärvabostadsrätten i underlaget för boendekostnaden. För egnahemsägare vill vi attett belopp motsvarande normal avskrivning skall få medräknas. Ireservation 6 föreslår vi moderater, tillsammans med , attinkomstgränserna skall vara desamma som . Vid enborgerlig valseger kommer nämligen barnfamiljernas ekonomiska situation aftförbättras betydligt. I reservation 7 föreslår vi även att de nuvarandebostadskostnadsgränserna skall gälla . Jag vill avslutningsvis konstatera att en utskottsmajoritet beslutatavstyrka regeringens förslag om att tvinga kommunerna att anta och utbetala debidrag till hushåll utan barn som jag tidigare i mitt inlägg har kritiserat.Det är positivt.- inte bara därför att bidraget medför många negativa effekterutan också därför att vi måste låta kommunerna själva få avgöra denna fråga.Förslaget har för övrigt inte remissbehandlats och förarbetats i tillräckligomfattning. Jag yrkar bifall till de moderata reservationerna 1, 2, 4, 6, 7 samt15. Anf.146 (): Bostadspolitiken i bygger på omfattande subventioner. Det harvi redan fått höra från den här talarstolen . Dessa subventioner utgör enhård belastning på statsbudgeten och bidrar därmed till ett högt skattetryck.Samtidigt bidrar de till en stark konsumfionsstyrning. Regeringenhar i sin kompletteringsproposition speciellt pekat på och lyft fram justbostadssubventionerna som ett växande ekonomiskt problem. Regeringen skriverdär bl. a: "Den enskilda utgiftspost som ökar mest är bostadssubventionerna." Regeringen framhåller att deberäknas öka med i genomsnitt kommande femårsperiod. Detta skalljämföras med de totala statsutgifternas ökning, som beräknas uppgå till 1,4 %om året. Folkpartiethar i motion Bo238 framfört partiets principiella ståndpunkt vad gällerbostadsbidragssystemet. Vi skriver i mofionen bl. a. att villstödja barnfamiljerna genom generellt verkande bidragsformer såsom barnbidragoch vårdnadsbidrag. Vi har ju också lagt fram förslag om det till . Vimenar att höjda barnbidrag är en bra väg aff gå för att bygga utkonsumfionsstödet till just barnfamiljerna. Detta tillsammans med vårdnadsbidragetökar barnfamiljernas valfrihet, menar vi. Välfärdspolitikenbör alltså vara mer generell än den är . derade förmåner och taxorför nämUgen med sig en rad nackdelar. Jag skall här nämna några. Fördet första för de bl. a. med sig en kontroll av inkomster och familjemönster,t. ex. genom samköming av dataregister, vilket ofta är integritetshotande. Fördef andra skapar de höga marginaleffekter som gör att mottagarna har svårt attav egen kraft förbättra sin standard. Höjd lön leder till höjda skatter,minskade bostadsbidrag, höjda barnomsorgsavgifter etc. Nettoeffekten av dennalöneförhöjning blir ofta plus minus noll. Fördet tredje blir ökad byråkrati lätt följden, eftersom myndigheterna måsteavgöra vilka som skall vara berättigade till bidrag och vilka som skall varautan. I proposition 1987/88:151 föreslår regeringen att kommunerna genomlagstiftning skall bli skyldiga att betala ut bostadsbidrag i huvudsak enligtde regler som gäller . Jagmåste säga att det är något märkligt att bostadsministern väljer att lägga framett förslag, som är berett på ett så otillfredsställande sätt som detta. Fråganom en lagreglering har, som ju också påpekas i propositionen, inferemissbehandlats. Inte heller har lagförslaget granskats av lagrådet.Beredningen har endast bestått i överläggningar med ,och . var dessutomoenig i fråga om lagregleringen. Enså ofullständig beredning av ett lagförslag bör normalt inte förekomma ens ibrådskande fall. Därtill kommer aft regeringen inte anger några skäl till aftdenna förändring måste genomföras så snabbt. Förslaget försvaras endast medprincipiella argument, nämligen skillnaden mellan bostadsbidragen och andrastödformer som är garanterade i lag. Denbakgrund som inte redovisas i propositionen är att flera kommuner avstått frånatt införa det bostadsbidrag för ungdomar som det efter riksdagsbeslut våren1987 skall utgå statsbidrag till. De kommuner som - i likhet med de treborgerliga partierna - bedömt att åtgärder för att öka utbudet av lägenheterför ungdomar är viktigare än åtgärder som ytterligare ökar efterfrågan skall nutvingas att rätta sig efter socialdemokratiska direktiv. Den kommunalasjälvstyrelsen skall alltså i detta avseende inskränkas, och kommunerna blirskyldiga att ta på sig en kostnad som de bara delvis kompenseras för. Iandra sammanhang går utvecklingen och strävan mot aft minska den statligastyrningen av våra kommuner. Men i just den här frågan går bostadsdepartementeti rakt motsatt riktning. Det verkar som om , som arbetar förökat kommunalt inflytande, och inte drar åt samma hålloch därför ej heller är samstämda i denna principfråga. Regeringens förslag är under alla förhållanden illa berett och tjänarendast till att genomdriva ett ogenomtänkt riksdagsbeslut i alla kommuner,oavsett vad den demokratiskt valda kommunledningen anser. Så längebostadsbidragen delvis är en angelägenhet får även ensocialdemokratisk regering acceptera aff kommunerna använder sig av derikommunala demokratin, en polifik som regeringen i andra sammanhang säger sigvilja driva. AnslagtiU bostadsbidrag m. m. Anslag till bostadsbidrag m. m. Som jag tidigare framhållit försvarar engenerell välfärdspolitik. Sociala transfereringar skall utgå utaninkomstprövning och utan konsumtionsstyrande inslag. På bägge dessa punkter harbostadsbidragen en annan konstruktion. De trappas av mot mottagarens inkomst,och deras storlek är bl. a. kopplad till mottagarens hyra. hardärför föreslagit aff bostadsbidragen skall frysas på nuvarande nivå. Avsikten ärall vi på lång sikt skall växa ur bosladsbidragssyslemet och bygga delfamiljepolitiska slödel på generella stödformer såsom barnbidrag ochvårdnadsbidrag.. Med detta yrkar jag bifall tillreservationerna 2, 4, 6 och 15 och i övrigt till utskottets hemställan. 147TORE (vpk): Vår ärade kanslichef i bosladsutskoftet,, har i dessa sammanhang beträffande de krångligabostadsbidragen sagt: Jag skall nu försöka förklara det här och det är ganskaenkelt. Men vänta ni fills jag får förklara def närmare, dä är det infe såenkelt längre. Bostadsbidragen är ju ganska snåriga. Regeringen har framlagtlika många propositionerom bostadsbidragen, alltså fre stycken. Först kom budgetpropositionen med förslag om bostadsbidrag fr. o. m. 1januari 1989 till barnfamiljer och till vissa hushåll utan barn. Sedan följdeproposition 131 om ändrade regler för bostadsbidrag till ungdomar ochslutligen proposition nr 151.om lagreglering av bostadsbidragen. Detta tyder inte på någon särskilt stor beredskap ellerframförhållning då det gäller en så viktig och för många hushålls ekonomiavgörande fråga. Man saknar här verkligen ell samlat grepp och framsynthet dådet gäller bostadsbidragens roll: all tillsammans med de statliga bostadslånenförslärka de resurssvaga hushållens- möjligheter all efterfråga bosläder medsådan standard som bostadspolitiken syftar till. Tyvärr har regeringen infe följt upp vad den fidigare iolika sammanhang anslutit sig till, nämligen alt bostadsbidragen skall anknytastill de faktiska bostadskostnaderna i stället för atf som är fallet i storutsträckning fungera som ett behovsprövat ällmänt konsumlionsstöd. Några av deförslag till förbättringar som vpk under en rad år föreslagit har emellertidunder realiserats helt eller delvis. Vissa förbättringarföreslås i delta belänkande, och del är bra alt borgerliga förslag tillförsämringar avvisas. är emellertid bostadsbidragen alltför snålttilltagna för atl kunna uppfylla exempelvis målet att bostadsbidrag skullekunna lämnas upp fill kostnaden för nybyggd bostad, där varje barn har ett egetrum. Bostadsutskottels majoritetsförslag innebär totalt settingen reell förbättring med hänsyn lill bosladskostnadsufvecklingen, och jagkan konstatera att det faktiskt skett en vissförsämring, en urholkning, genom förändringar i systemet. Ett förslag haråterkommit så gott som , då en borgerlig regering föreslogoch en borgerlig riksdagsma-joriiei genomförde en höjning av den nedrebosladskostnadsgränsen. som vi dä kalladeden nedre hyresgränsen. Man började såsmått med en höjning om .