prot · GB0945 · 1987-12-31 00:00:00 — Det råder bred enighet i utskottet om vikten av att dennaverksamhet kan förmås upphöra. Man får dock inte glömma att hur märkligverksamheten än ter sig finns inte i något fall bevis förunderrättelseverksamhet genom trafiken med . Jag vill replikeragentemot och säga attdet inte handlar om undanflykter eller att myndigheter inte är intresserade.Utskottet kan rimligen inte på alltför lösa grunder föranstalta om enbegränsning av den trafik i vårt land som regleras i internationella överenskommelser. Vi uttrycker i betänkandet vikten av att ansvarigamyndigheter fortlöpande granskar denna verksamhet. Avslutningsvis säger vifrån utskottet att vi förutsätter att tullmyndigheterna, för den händelse denfortsatta prövningen ger vid handen att misstankarna om olovligunderrättelseverksamhet är välgrundade, genomför sådana förändringar avhittillsvarande tillämpning av gällande bestämmelser att åläggsutnyttja angiven vägsträcka inom viss tidsram. Med detta har utskottet ansettsig gå så långt man kan, med hänsyn till att inga bevis föreligger. Utskottetsengagemang i denna fråga är sannerligen inte att ta miste på. Utskottet ger medsitt betänkande stöd för berörda myndigheter att inom ramen för de bestämmelservi har agera kraftfullt. , herr talman, vill jag bara omnämna detsärskilda yttrandet från moderat håll. Man menar där att ett tillkännagivandetill regeringen ytterligare skulle ha gett kraft ät utskottets bestämdauppfattning i denna fråga. Vi moderater har emellertid avstått frånreservation, då vi anser att utskottets skrivning är stark och att ett enigtutskott också är en styrkemarke-ring. Jag yrkar bifall till utskottets hemställan. 80 (): När man lyssnar till , kan man möjligen få för sig att vi diskuterade mer än vad motionernakräver. Motionerna behandlar ju i sak trafiken med utländska långtradare.Utskottet har också försökt att i sitt betänkande diskutera detta. GudrunNorbergs anförande ger mig anledning att göra en markering, som jag tror ärvikfig. ' Självfallet pågår en fortgående prövning av möjligheterna att utökakontrollen och inskränkningen av lastbilstrafiken. Såsom utskottets ordförandetidigare redogjorde för markerar utskottet sin mening på den punkten. Om jagtolkar rätt är också hon överens med utskottet i det avseendet.Frågan är om det är riktigt att i första hand sätta in våra resurser på detta.Det väsentiigaste måste rimligen vara att se till att vi kan skydda förtotalförsvaret viktiga områden och objekt mot en otillbörlig insyn. Det är denövergripande frågan. Ett led i detta är en övervakning av långtradarna. Dethandlar då om hurudan vår lagstiftning skall vara och hur vi på effektivastemöjliga sätt skall använda våra resurser. Det är självfallet nödvändigt att skydda uppgifter som rörrikets försvar och som skulle orsaka allvarliga men om de kom fill främmandemakts kännedom. Det finns en rad möjligheter att göra detta. För närvarandeprövas också inom försvarsdepartementet frågan om en skärpning avlagstiftningen i dessa sammanhang. Dessutom efterlyser utskottet möjlighetertill en skärpning av tillämpningen av de bestämmelser som redan finns. Med detta vill jag ha sagt till och allaandra att det inte får råda något som helst tvivel om att intetolererar någon form av spioneri. Jag utgår från att ävenfortsättningsvis kommer att följa Begränsningar i utländska långtradares. Begränsningar i utländskalångtradares trafik i denna fråga; Jag utgår också från att regeringen är bereddatt föreslå en skärpning av-lagstiftningen, när man är klar med det nuvarandeutredningsarbetet. 10 § Kammaren beslöt att ajourneraförhandlingarna till 11 § Förhandlingarna återupptogs, under ledningav tredje vice talmannen. 12 § Begränsningar i utländska långtradares trafik iSverige (forts, försvarsutskottets betänkande 2) 81 i (c); Det är viktigt att klargöra att försvarsutskottetavgett ett enigt betänkande. Detta har blivit möjligt efter det att utskottetgjort långtgående skrivningar, där man klart talar om. hur allvarligt vi ser påmisstanken om olovlig underrättelseverksamhet mot vårt land. Moderatasamlingspartiet har avgett ett särskilt yttrande, som inte innehåller någotavvikande i sak. Ubåtskränkningarna som pågätt harsjälvfallet bidragit till en djup oro. Värt land har ett utsatt läge iNordeuropa, och stort intresse riktas mot våra kust- och landområden. Alla de incidenter som inträffat påkallar att vi på allasätt slår vakt om vår beredskap. Det handlar inte minst om att alla medborgareär medvetna och ökar sin vaksamhet mot misstänkt underrättelseverksamhet. Här i lever vi i ett öppet samhälle.Vi tänker på att våra besökare utnyttjar vår gästfrihet. Men viskall aldrig tveka att ingripa när någon försöker bryta mot våra bestämmelser. Det betänkande som vi nu behandlar är av stor vikt för densvenska säkerheten. Utskottet har lagt ner stor möda på att studera fakta bakommisstankarna om att man från TIR-märkta lastbilar bedriver underrättelseverksamhetmot vårt land. De undersökningar som utskottet har gjort är mycketomfattande. Utskottet konstaterar att myndigheterna intensifierat sin kontrollav misstänkt verksamhet. Den kontrollen har inte lett fram till att olagligunderrättelseverksamhet kunnat verifieras. Utskottet fastslår att om det finns misstankar som ärvälgrundade om fortsatt olovlig underrättelseverksamhet, så skalltullmyndigheterna genomföra sådan förändring av hittillsvarande tillämpning avgällande bestämmelser att åläggs utnyttja viss angiven vägsträckainom viss angiven tidsram. har den uppfattningen att klarare och mera bestämt gårsaken inte att uttrycka i detta betänkande. Jag yrkar bifall fillförsvarsutskottets betänkande 2. 82 (): Jag begärde ordet efter , för att säga att det gläder mig att också deklarerar såbestämt här att man är beredd att vidta de åtgärder som krävs för att få slutpå den underrättelseverksamhet som sannolikt förekommer. Jag hoppas också attÅke kan påverka sina kolleger i regeringen. Det är anmärkningsvärt att regeringen inte visar intresseför dessa frågor. Jag har mänga gånger undrat varför det är så. Är det så attregeringen inte tror på att en underrättelseverksamhet förekommer, eller tyckerregeringen att det inte gör så mycket, eller är det så att regeringen tyckeratt del är mest bekvämt att sticka huvudet i sanden och inte låtsas se? Vilkenanledningen än är, tycker jag att agerandet visar på handlingsförlamning. Utskottet hänvisar i detta betänkande till utredningen . Det är samma utredning som försvarsministern hänvisade till i sitt svarpå min fråga för precis . Det var samma ordalydelse då som ;Utredningens förslag bereds i . Det kallas sånär man lägger en utredning på botten av en skrivbordslåda. Det är helt nödvändigt att väcker regeringen urdess Törnrosa-sömn. Jag har förhoppningar om att utskottets skrivning nu kommeratt vara en väckarklocka. Det återstår att se om regeringen kan förmå sig atthandla och låta myndigheterna bli mera effektiva. Frågan är inte utagerad för mitt vidkommande. Jag tänkerfölja derina utveckling noga. Det skall verkligen bli intressant att se om detär eller regeringen som bestämmer takten. 83 (); Det är en litet märklig debatt som förs här.Det är faktiskt ett enhälligt utskottsbetänkande som diskuteras. En av dem somdeltar i debatten är . Hon är själv motionär, men har inte yrkatbifall till sitt motionsförslag. Jag tolkar det som om hon är överens med denskrivning som utskottet har gjort. ställer vidare en rad frågor - jag är intesäker på om de är avsedda att vara retoriska eller inte. Eftersom osäkerhetenkvarstår, skall jag ändå svara på dem. hoppas till att börja med att jag, ellersocialdemokraterna i försvarsutskottet, kan påverka regeringen att agera idenna fråga. Jag utgår, liksom utskottet enhälligt gör, ifrån att regeringen ärberedd att vidta nödvändiga åtgärder i dessa sammanhang. Jag förmodar attfrågan om vem som bestämmer i dessa sammanhang var retorisk. Men för att ändågöra det helt klart vill jag säga att det självfallet är som i sinegenskap av den första statsmakten faktiskt har det yttersta ansvaret i dessasammanhang när det gäller lagstiftning. Begränsningar i utländska långtradares trafik i Prot;1987/88:45 Svenska språket och datorn Sedan säger att den utredning som manhänvisar till är samma utredning som hon blev hänvisad till sedannär hon diskuterade dessa sammanhang med försvarsministern. Det förtjänar dåatt påpekas att den utredning som lade fram betänkandet Militära skyddsområdenockså framlade ett delbetänkande , vilket handlade om regleringenav skyddsområdena. Detta förslag har sedan remitterats, och det bereds förnärvarande av regeringen. Utredningen har utöver det i uppdrag att se överskyddslagen. Jag utgick ifrån att kände till detta, men jag ärinte längre så säker på det. Vi har att förvänta oss ett betänkande ganskasnart. Regeringen kommer självfallet efter ordinarie förfarandemed remisser -om detta bedöms nödvändigt, vilket jag utgår ifrån - att ta tag idenna fråga. Utredningen har således inte hamnat i botten på enskrivbordslåda. Jag vågar inte uttala mig om alla skrivbord, men i varje fallom det skrivbord som försvarsministern har. Där ligger utredningen inte ibotten. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut i ärendet skulle fattas vid nästa arbetsplenum.) 1987/88:6om svenska språket och datorn. 84MARGITTA (); Förhållandet mellan humaniora och teknikdiskuteras livligt. Det frågas ofta om det finns någon plats för humanister idatavärlden. På detta svarar ett övertygat ja, och tillägger attdet är niänniskor som skall styra datorerna och råda över tekniken. I en studie som behandlade ingenjörersframtida yrkesroll sägs att "de studenter som har lästsamhällsorientering, språk, historia och biologi har en bättre grund för sinanya tekniska kunskaper än de som inte har dessa ämnen isin bakgrund bristen på språk och perspektivskapande ämnen uppvägsinte av kunskaper i teknik från gymnasiet". Vårt språk är toppen av ett . Summan avvad vi vet och minns är mer än de enskilda minnesdelarna. Därav följer att vårtspråk står för mera än bara orden. Språket har minst två viktigautgångspunkter; mångtydighet och variation; Variationerna är en levande del avspråkbruket. De påverkas av t. ex. geografin, var vi bor. Språkets variationpåverkas av sociala omständigheter och vilket kön vi tillhör - män och kvinnorbehandlar språket olika. Variationerna påverkas också av hur gamla vi är - detär helt klart att olika generationer behandlar språket olika. Alla dessa variationer måste vi vara försiktiga med ochinse att det är de som ger vårt svenska språk dess bredd. Det har utskottet förstått, och jag vill med tacksamhetnotera att utskottet har gått partimotion till mötes. Utskottethar också genomfört en grundlig remissomgång, där samtliga som svarat instämmeri att vi måste värna vårt svenska språk i den växande datoriseradespråkindustrin, en språkindustri som omfattar en mängd tekniska innovationer,alltifrån ord/text-behandling, stavningskontroll, taligenkänning, talsyntes,optisk klartextläsning och datorstödd översättning. Denna tekniska utveckling är positiv under förutsättningatt alla som deltar i den inser att i mötet mellan maskin, språk och människamåste vi värna det unikt mänskliga, det som gör oss till människor, att vi kanbyta ord och tankar med varandra genom att tänka fritt och obundet. Datorer och datorspräk tvingar in oss i enkostym som i början inte passar men där risken är att vi vänjeross och att vi anpassar oss. har utskottet uppmärksammat den risken. Vi får inte bli ett folk som talar Ericson-svenska efterden interna ordbok som Ericsonkoncernen har som rättesnöre. 1 Ericsonkoncernensdatorisering får bara aktiva verb användas och bara tre tempus, och ordenskall vara entydiga. I värld betyder "ha" endast"äga", och "under" får bara användas om tid. Tänk så fattigt värt språk skulle bli! Nej, tack tillutskottet som utan reservationer har accepterat yrkande att vi nuskall arbeta på att svenskans variationer och mångtydighet bibehålls ochutvecklas. Låt mig sluta mitt anförande med ett citat urboken intelligens, som handlar om skillnaden mellanvår hjärna och datorer; "Den mänskliga hjärnan hittar lämpliga lösningar päkomplicerade problem till skillnad från förprogrammerade datorer, som hittarexakta lösningar på enkla problem." Svenska språket och datorn 85GÖRAN (); Eftersom riiin motion om datorprogram påsvenska språket och de problem som sammanhänger med "svengelskans"utbredning i fått en så välvällig behandling som framgår avkulturutskottets betänkande, hade jag strukit mig från talarlistan. har enviss debatt ändå "startat upp", som man säger på modernt språk,varför jag med hänsyn till den vikt som bör läggas vid denna fråga åter haranmält mig. Det är glädjande att ett enigt utskott gett motionen enseriös behandling med en omfattande remissomgång. I remissvaren behandlasmotionen också mycket positivt, även om de olika institutionerna har någotolika utgångspunkt för sina resonemang. De allra fiesia av oss har på ett eller annat sätt numerakommit i kontakt. med datorernas fascinerande värid. Ledamöterna av riksdagenhåller på att utrustas med terminaler. När jag skrev inledningen till dettalilla anförande hade jag att arbeta med tangenter med beteckningar som"word", "para", "böld" och "uppercase". alltså ett tangentbord med delvis engelsk text. Med hjälp av mitteget minne och en lathund går det att hålla reda på detta och veta vad manskall ha tangenterna till. Men visst borde man ha svensk text på allatangentbord. Detta är ingen kritik av ADB-enhet, som lägger Svenska språket och datorn ner ettförtjänstfullt arbete på att datorisera verksamheten här. Jag vill också gärnakonstatera att det mesta av instruktioner och meddelanden som kommer upp påskärmen är på svenska språket, och det är utomordentligt bra. Men jag är i många sammanhang oroad över den terminologisom breder ut sig bland de människor som kommer i kontakt med datorer, där maninte gjort ordentliga översättningar eller försett dem med felaktiga översättningar. Bland remissinstanserna pekas på möjligheterna att utgeordentliga ordböcker som översätter dessa instruktioner. Jag tror att det ärutomordentligt angeläget att vi på allvar uppmärksammar dessa frågor. Somframgår av remissvaren, blir språket i datorerna litet fyrkantigt och intealltför entydigt. Som människor har vi faktiskt möjligheten att med hjälp avdet talade ordet och kroppsspråket säga både "ja" och "nej"eller säga "nej" men ändå faktiskt klargöra att viegentligen menar ja. Det kan man inte klara med hjälp av datorer. Vi har härden mänskliga dimensionen, som vi på allt sätt måste bevara. Får jag sedan säga något om svengelskan. Detfinns mängder av exempel. Det är ganska farligt att yttra sig sedan man börjatdiskutera svengelskans utbredning, eftersom det är så utomordentligt enkelt attsjälv trilla dit och använda uttryck som med dessa utgångspunkter inte borde användas. Jag skall ta mig friheten att läsa ett litet avsnitt ur endebattartikel i . Det är Aktuellt-chefen , somskriver om problemet med svenskarna i . Det handlar om den incident somuppkom mellan någon UD-tjänsteman och . "Inrikespolitiskt utsätts UD och regeringen förkrifik på ledarplats, de båda svenskarnas föräldrar har synpunkter på ärendetshantering, och oppositionsledaren gör gällande att han med Röda korsets biståndförmedlat en möjlighet att ta hem svenskarna tidigare - har regeringen avvisatdenna möjlighet därför att den skulle ge moderata samlingspartiet all tänkbarkredit? Det sistaordet i citatet skall kanske uttalas på engelska. Detta ärett exempel bland många som kan anföras i detta sammanhang. Jag vill, herr talman, med glädje yrka bifall tillkulturutskottets hemställan och uttrycka förhoppningen att vi pä olika sätt kanslå vakt om det svenska språket och de möjligheter som det talade ordet gerframför det datoriserade. 86INGRID (): Det är ett enhälligt utskottsbetänkande somnu debatteras här i kammaren. Vad som i någon män gör det litet ovanligt är attdet mynnar ut i ett förslag om ett tillkännagivande till regeringen. De två föregående talarna har här uttryckt sintillfredsställelse med att sä är fallet. Jag vill erinra om att som bakgrundför utskottets arbete förelåg tre olika motioner, varav två tog upp frågan omfaran för det svenska språket med den ökade datoriseringen. Jag träffade min son som sade;"Jag arbetar nu så mycket med datorer att jag faktiskt förlorat förmåganatt skriva för hand." Han skrevtidigare mycket bra för hand. Vi kom att prata om att det nu växer upp engeneration, som i allmänhet är yngre än vi riksdagsledamöter och för vilkadator- och skrivmaskinskommunikation är det enda naturliga. Man kommer inteifrån att användning av maskiner - det må gälla vanliga skrivmaskiner ellerdatorer - också påverkar språkets utformning. Än mer gäller detta om olikatecken på maskinen i fråga är utformade på ett annat språk. talade om värdet av att behålla vårtsvenska språk på ett sådant sätt att det förblir unikt och har ett gottspråkligt värde. Jag tror att vi måste vara medvetna om att det i varje landfinns två olika sorters språk - det vardagliga språket och fackspråket. Någonvill kanske tillägga att vi har en form av högtidligt-historiskt ellerhöglitterärt språk. Låt mig få beröra de två förstnämnda formerna. Vi som inte har arbetat med datorer har i allmänhet klaratoss ganska bra med det vardagliga svenska språket. Många av oss har arbetat föratt språket skall behålla sin natur och vara vackert och helst ocksåvälljudande. Men i och med att man har börjat arbeta med datorer kommer densvengelska som redovisade från en tidningsartikel in. Utskottet har i ett fillkännagivande klargjort att när detgäller den vardagliga användningen av datorer skall tangentbord bygga påsvenska ord och självfallet även den information som medföljer datorerna varapå svenska. Vi tycker att det är självklart. Vi kan räkna med att ca 1 miljon svenskar inom en intealltför lång framtid kommer att kunna behärska datorer av enklare slag. Vi kaninte räkna med att 1 miljon svenskar kommer att besitta så goda kunskaper iengelska att de utan svårigheter kan handskas med engelska tangentbord på sammasätt som med svenska sådana. För att vi - det är också ett skäl - skall få borteventuella orättvisor bör arbetsspråket vara svenska. Jag sade också att vi har en typ av fackspråk. Det bästaexemplet på det är väl idrottsspråket. Det är ingen som torde förneka attinom fotboll, bowling eller vilken annan sport som helst har man rätt attanvända ett eget språk. Detsamma gäller datorerna. Vi har t. ex.kommunikationen mellan programmerare och systemerare. Utskottet har klart sagtifrån att vårt yrkande inte innebär att vi vill frånta dem som yrkesmässigtägnar sig åt att programmera och systemera deras möjlighet att användafackspråk. Vi har också pekat på, det vill jag nämna eftersom detinte har nämnts tidigare, skolans ansvar. Jag tror det är utomordentligtviktigt att våra datorer i skolorna redan från början utformas så att ingaspråkliga hinder skall ligga i vägen för eleverna när de skalltillgodogöra sig de nödvändiga kunskaperna om datorer. Självfallet finns det här i kammaren inget annat yrkandeän bifall till utskottets hemställan. Svenska språket och datorn 87ING-MARIE (): Detta är ett till omfattningen litet men ändåmycket viktigt betänkande. Det har framgått av de inlägg som har gjorts och avutskottets skrivning. Demotioner som har väckts och som behandlas i detta betänkande tar upp Statlig garantiför anordnande av olympiska vinterspel1994 ett nyttområde som inte har behandlats på detta sätt i men som detär mycket viktigt att vi riktar uppmärksamhet på. Det är därför glädjande attett enigt utskott har ställt sig bakom ett tillkännagivande av att en utredningskall göras i fråga om språkets utveckling i samband med datoranvändning. På såsätt skall man se på vad sätt man kan stärka det svenska språkets ställning ochunderlätta för många människor, så att de inte hindras av en onödigspråkförbistring inom detta område. Jag vill särskilt trycka på att genom den hastiga takt somdatoriseringen nu går fram i kommer den att påverka både arbetslivet och denprivata sfären. Vi har i många sammanhang diskuterat hur man skall se till attden ökade kunskap och den informationstillgänglighet som datorerna ger inteskall öka skillnaderna i tillgång till information och i möjligheter attpåverka det informationsinsamlande som sker. Det är oerhört viktigt att vi mot bakgrund avenhälligheten i utskottet lyfter fram frågan om svenska språkets ställning ochutveckling i informationssamhället och att vi förstärker debatten i samhälleti övrigt på detta område, inte bara här i kammaren. 88MARGITTA (); För att inte bli missförstådd vill jag gärnabetona att jag naturligtvis inte har sagt att vi inte behöver ett fackspråk.Självfallet måste läkare till läkare, datorprogrammerare till andraprogrammerare och systemerare till andra systemerare ha ett fackspråk.Fackspråket ger ju utrymme för precision och nyanser i yrkesutövandet kollegeremellan. Men vad jag menar och vad jag förstår också utskottet och IngridSundberg menar är, att när läkare talar med patienter eller när programmerareoch systemerare talar med användare, måste de ge vika för det vanliga svenskaspråkbruket och låta det få råda med all dess mångtydighet och variation. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut i ärendet skulle fattas vid nästa arbetsplenum.) 14 § Föredrogs kulturutskottets betänkande 1987/88:8 om statlig garanti föranordnande av i (prop. 1987/88:24). Statlig garanti för anordnande av olympiska vinterspel1994 89 (vpk); Vi skall nu behandla förslaget om att statenskall ikläda sig en garanti för ett olympiskt vinterspel i och Åre1994. Garantin uppgår till 1 616 milj. kr. Vi har behandlat frågan om dessagaranfier vid tidigare tillfällen. Då var det och Åre som försökte få ettolympiskt vinterspel. Även vid de tillfällena avvisade vpk, utifrån deidrottsliga förutsättningarna, statliga garantier. Det är just utifrån de idrottsliga förutsättningarnasom vpk bedömer garantin samt och deras roll i det svenskaidrottslivet. Vid de förekommer det faktisktfortfarande idrott. Man skulle inte kunna tro det när man ibland hör vad somrapporteras om och kring de . Vpk är alltså/ör internationellt idrottsutbyte. Vi villatt världens ungdom skall få mötas i tävlingar och utbyta erfarenheter socialtoch kulturellt. De skall vara en samlingspunkt för världensungdom. Tyvärr blir de stora internationella idrottssamlingarna alltmer kommersiella jippon än utövande av idrott - framför allt då . Stora mäktiga ekonomiska intressen har trängt sig in ochtagit över spelen. Vi har tidigare klargjort vilka förutsättningar som skallföreligga när man anordnar denna typ av idrottsarrangemang. Befintligaanläggningar bör användas. Man skall inte bygga anläggningar för engångsbrukeller överdimensionerade sådana. Finansieringen skall inte till huvuddelentäckas av TV-intäkter. Det skall inte heller i främsta rummet vara kommersiellakrafter som styr. Det får inte bli stora reklamjippon. Dessa grundläggande värden gäller och har gällt under hela80-talet vid bedömningen av de . Vi tycker inte att regeringen, idrottsrörelsen - framförallt lOK - eller och Åre har dragit de rätta slutsatserna av dehändelser sorii har inträffat i den olympiska rörelsen under den senaste fiden,framför allt vad gäller det fiasko som och Åre senast utsattes för. Detvisar ganska klart att det var en sammanflätad olympisk rörelse - sammanflätadmed de kommersiella intressena i spelet. De amerikanska TV-intressena har storbetydelse för hur och var skall äga rum. Precis lagom till dagens debatt har den gamle förgrämdeOS-generalen i gett ut en bok. Den heter Det olympiskaspelet. Den handlar om pengar, svek, motsättningar, intriger, storpolitik,fåfänga, konservatism och återigen pengar i en salig blandning: Författarenkänner sig bedragen och besviken. Häri anklagar alla och andra för att det inteblev som han ville. Frågan är om någonting har förändrats . Knappast.Det är kanske ännu värre .