prot · GB0946 · 1987-12-31 00:00:00 — Hur arbetstagarplatserna skall fördelas mellan förbund som tillhörskilda huvudorganisationer finns reglerat - liksom - även i den nyalagen. Remissinstanserna har i huvudsak godkänt förslaget. Utskottet villdessutom understryka vikten av att organisationerna vid fördelningen avplatserna i styrelsen strävar efter en bred representation. Med detta villutskottet avstyrka reservation 7. Åtminstonei de större, men ibland även i de medelstora, företagen är det vanligt attviktiga frågor först bereds i speciella beredningsorgan. Arbetet i styrelsernablir säkert bättre om ärendena redan från början får en allsidig belysning. Omde anställda står utanför detta beredningsarbete, blir följden att frågorna ipraktiken avgörs utan reell möjlighet för de fackliga representanterna attpåverka. Regeringen har föreslagit att en arbetstagarrepre- Styrelserepresentationför de privatanställda, m. m. Styrelserepresentationför de privatanställda, sentant får rätt attnärvara och delta i ett beredningsorgan bestående av styrelseledamöter ellerbefattningshavare i företaget, om det gäller ett ärende som senare skallavgöras av styrelsen. har i reservafion 8 anfört att någonovillkorlig rätt till detta inte bör föreligga. Eftersom den föreslagnaordningen ofta redan tillämpas med goda erfarenheter, avstyrker utskottet även reservafion8. Utskottettillstyrker också propositionens förslag om förtydligande av jävsreglerna ilagsfiftningen och förhållandet till 2 § i MBL. Det sistnämnda innebär en klarregel för arbetstagarrepresentanterna i styrelsen för företag inom exempelvis press,radio och TV, att dessa inte får delta i styrelsens beslut i en fråga som rörverksamhetens mål och inriktning men väl i dess behandling av frågan. I övrigtvill jag hänvisa till utskottets bärande motiveringar i betänkandet och yrkaravslag på reservation 9. Medanledning av de synpunkter som har kommit fram tidigare under debatten vill jagockså nämna att någon motsvarande reglering i nuvarandestyrelserepresentafionslagstiffning inte finns och att lagförslaget till sinkonsekvens således innebär en inskränkning i nu gällande rätt för arbetstagarnasstyrelserepresentanter. Skälet till den föreslagna inskränkningen och till attinte gå längre ges utförligt i propositionen på s. 63-65 och i betänkandet pås. Dennya lagen tillförs bestämmelser om skadestånd. Dessa har i det föreliggandelagförslaget utformats efter välprövat mönster av skadeståndsbestämmelser iannan arbetsrätfslig lagstiftning. Skadeståndet i den nya lagen avser endastsituationer där arbetsgivare eller arbetstagarorganisation har brutit motbestämmelser i denna lag och kan bestå av ekonomiskt och allmänt skadestånd.Utskottsmajoriteten tror tydligen mer på de små företagens förmåga att haordning på sitt styrelsearbete än reservanterna i reservation 10, som härmed avstyrks. Moderaternai utskottet yrkar i reservation 11 att frågan om styrelseledamotsbetalningsansvar skall utredas vidare. Utskottsmajoriteten har inte funnitdetta motiverat. Propositionens förslag med regler för personligtbetalningsansvar är välavvägda och måste välkomnas - inte minst av det skäletatt det har varit angeläget att klarlägga rättsläget. Det har under beredningenav detta lagstiftningsärende gjorts en fördjupad analys av dessa frågor.Resultatet - i form av promemoria, som redan harremissbehandlats - är väl ägnat att ligga till grund för vad detta klarläggandeav det personliga betalningsansvaret enligt 13 kap. 2 § i aktiebolagslageninnebär. har yttrat sig i ärendet och anser att det saknasanledning att ytterligare utreda frågan om styrelseledamots betalningsansvar.Arbetsmarknadsutskottet gör samma bedömning och yrkar avslag på reservation 11. Slutiigen vill jag yrkabifall till utskottets hemställan i dess helhet. 147 () replik: Av vill jag efterlysa svar på de frågor som jag ställde imitt första inlägg. De var mycket viktiga frågor som jag är övertygad om att del av svenska folket vill ha svar på. Det gäller nämligen infe ändringar i ett lagförslagsom inte betyder någonting utan ändringar med vittgående konsekvenser. Jagfrågar: Varför har ni tagit bort er hand ifrån värnet om opinionsbildningensintegritet genom den lag som ni nu föreslagit att fatta beslut om?Jag fick inget svar på den frågan, men jag ställer den . Detär alldeles klart nödvändigt att få veta hur socialdemokraterna ser på denfrågan och varför de har kunnat inta en sådan ställning, när MBL säger klartifrån. Här får med andra ord de fackliga representanterna in en fot i någontingsom det har varit omöjligt för dem att beträda - och det med all rätt.Vi utestänger inte deras inflytande, men vi har sagt att i vissa frågor måstederas inflytande begränsas. Det säger också MBL. Sammasak är det med styrelseledamöternas ansvar, som man nu faktiskt mer ellermindre naggar i kanten genom att det fortsättningsvis näst intill inte skallfinnas några som helst skyldigheter att svara för vad styrelsen tar sig före. Jagfrågar: Ger inte det som har hänt inom skäl att tänka fill, om inteändå ett ansvar bör ligga kvar på styrelseledamöterna? Både anställda ochaktieägare tror jag kräver detta. Jag tror även vi i borde kräva det. Sedanvill jag fill säga följande. Han omyndigförklarar tusentalsfackliga arbetare i . Styrelserepresentationför de privatanställda, m.m. 148 TREDJE VICETALMANNEN: Repliken gällde anförande. 149 CHARLOTTEBRANTING (fp) replik: Först säger att hon inte tror att det kommer att finnas någrafackliga representanter som inte företräder minst hälften av de anställda. Dåvill jag fråga henne; Varför behöver vi då den här ändringen i lagen? Låt osshålla fast vid den gamla! Det är vad vi i folkparfiet föreslår. Vi tycker dethar fungerat bra. Deanställda måste ändå själva kunna avgöra om de genom medlemskap i en fackligförening önskar vara företrädda i företagets styrelse eller inte. Tyckerverkligen att det är vetfigt att de - vilket förekommer -blirföreträdda av en organisation som de infe vill vara medlemmar i? Det tyckerinte vi i folkparfiet. Vadsedan gäller frågan om det skall stå "bör" eller "skall"kan man naturligtvis undra om det är något som vi skall tvista om här, men detär faktiskt väsentligt vad gäller arbetstagarrepresentanterna. Vi tycker inomfolkpartiet att det är viktigt att representanten är anställd i företaget. Detblir den bästa representationen för de anställda. Ifrågan om arbetstagarrepresentationen för de små organisafionerna säger att man är för en så bred representation som möjligt. Jag vill då frågavarför man inte accepterar och förslag att resp.organisafioner skall ha rätt fill vissa suppleantplatser. Då får vi ju denbreda representativitet som efterlyser. Styrelserepresentationför de privatanställda. 150 ()replik: Det verkar nästan som om inte hade lyssnat på vad jagsade. Jag har nämligen i mitt anförande också försökt att ge svar till honom.Vad beträffar de av honom åberopade uppgifterna innebär lagförslaget faktiskten skärpning. Låt mig exemplifiera med Dagens , där deanställdas representanter sitter med på sammanträdena och deltar ibesluten. Det kommer inte att vara möjligt enligt den nya lagen. Iskadeståndsfrågan vill jag citera ur propositionen, där statsrådet anförföljande: "Enutgångspunkt för.ställningstagandet bör enligt min mening vara att regeln ombetalningsansvar i 13 kap. 2 § ABL skall innebära en lämplig avvägning mellanbolagsborgenärernas och styrelseledamöternas intressen." Detta har ocksålagutskottet pekat på i sitt yttrande. Jagvill också när det gäller frågor hänvisa fill motivtexternai propositionen. Det är infe nödvändigt att i detalj reglera vilkaorganisationer som skall utse styrelserepresentanterna. Arbetstagarrepresentanternahar vid det här laget sutfit med i styrelser för skilda typer av bolag i ca 15år, och i vissa bolag har ett ganska stort antal organisafioner varitinblandade. I regel uppnår man de bästa resultaten när det förekommeröverläggningar mellan de berörda fackliga organisationerna. Anf.151 () replik; talar om en skärpning av den lag som vi diskuterar, men detär ett faktum att enligt MBL fackets representanter varken får delta iberedning eller i beslut i styrelse. Lagförslaget ger emellertid möjligheterför dem att vara med i beredning av ärende som sedan skall avgöras i styrelse.Det är alltså inte fråga om någon skärpning. I stället ger man facket möjlighetatt få in en fot där det tidigare inte haft tillträde. Man ger de fackligaföreträdarna möjlighet att vara med i beredning vad gäller verksamhet,inriktning och mål när det gäller ideell, kooperativ, facklig, polifisk,religiös eller vetenskaplig verksamhet. Detta är ett faktum, . tycks inte på socialdemokratiskt håll tveka på den här punkten. Jag tror attdet finns all anledning till tvekan i det här avseendet. Närdet gäller skadestånd kan mycket små förseelser av en arbetsgivarerendera denne i skadestånd. Det kan inte vara rimligt attvi fortsätter på den vägen. Det här måste ses över. Vi kan inte fortsätta attbygga ut något som är en källa till mycken förtret och mycket stora kostnader.När det är fråga om förbiseenden skall skadestånd inte utgå, men här vill nibygga ut möjligheterna ytterligare. Jagvill också säga några ord om en fråga som jag inte annat än marginellt tagitupp i mina två tidigare inlägg. Det händer att de anställda, kanske mer ellermindre mot sin vilja, får acceptera en utifrån kommande person som sin ledamoti en styrelse. Det kan gälla i ett litet företag lika väl som i ett stort. Detkan vara fråga om en ombudsman som har kontakt med många företag, kanske medliknande verksamhet. Lagen ger faktiskt utrymme för detta. Jagtycker infe att vi skall ge sådana möjligheter att en ombudsman kan väljas insom arbefstagarrepresentant i styrelserna för företag som konkurrerar kanskebåde tekniskt och ekonomiskt och på annat sätt med varandra. Det här är mycketallvarligt, och jag hoppas att socialdemokraterna tar sitt förnuft till fånga.Det är fråga om en ständig källa till oro bland företag och även blandföretagens anställda. Anf.152 () replik: tar upp skadeståndsfrågan. Vi har från sidasagt att skadestånd självfallet skall utbetalas om de anställdas rätt tillstyrelserepresentation förvägras dem. Men att kräva skadestånd därför att enarbefstagarrepresentant inte fått kallelse fill någon tillfälligberedningsgrupp tycker vi är att gå litet väl långt. LahjaExner säger vidare att vi kräver detaljreglering. Nej, det gör vi inte alls. Vikräver att det skall finnas suppleantplatser i styrelsen för organisationersom har minst en tjugondel av de kollektivavtalsbundna medlemmarna. Det kangälla jurister, ekonomer, civilingenjörer eller andra grupper, och vi menar attdet är viktigt att representanter också för dem har möjlighet att påverka istyrelserna. Om de har den möjligheten får vi en bred representa-fion. Jagvill också fråga en sista gång: Varför skall intearbetstagarrepresentanterna vara anställda på företaget? Till slut: Folkpartietär för ett långtgående inflytande från de anställdas sida, men det hindrar juinte att vi också vill ha en klar rollfördelning. Anf.153 () replik: Det är bara att beklaga att inte verkar att riktigtförstå den grundläggande skillnaden, nämligen den att MBL ju är enförhandlingsordning. Och i en bolagsstyrelse fattar man faktiskt beslut - denär inget förhandlingsorgan. Närdet gäller ombudsmän som kan ta plats i företags styrelser, vilket herrHolmkvist här berörde, kommer ju jävsreglerna att förhindra att en ombudsmankan ingå i fler än en styrelse . TillCharlotte vill jag säga att det endast är i undantagsfall som deanställda kan välja en utomstående - t. ex. en ombudsman - som sin representanti bolagsstyrelsen. Jag utgår från att de anställda i sådana fall väljer enombudsman, som är väl förtrogen med förhållandena på just denna arbetsplats ochsom känner till de anställda och har goda relationer med dem. Detta är ju enförutsättning för att han över huvud taget skall bli vald. Jagtror alltså att det är onödigt att öronmärka några platser för någon speciellorganisation. Det säger mig min erfarenhet, och den säger även att man kankomma överens om en rättvis och bred fördelning av platserna. Anf.154 (): I den promemoria som har utarbetats inom arbetsmarknadsdepartementetsrättssekretariat och som ligger till grund för regeringens propositionredovisas på ett klart och fullständigt sätt syftet med lagen omstyrelserepresentation och lagen om medbestämmande i arbetslivet (MBL). Rättenför de anställda att med stöd av lagstiftningen om styrelserepresentationdelta i företagens ledande organ utgör en betydelsefull komponent i detregelsystem som finns för att ge arbetstagarna medinflytande. Styrelserepresentationför de privatanställda, m.m. Styrelserepresentationför de privatanställda, m. m. ningen omstyrelserepresentation kan sägas utgöra en arbetsrättslig lagsfiftning i denmeningen att den rör förhållandet mellan arbetsgivaren och de anställda. Syftetmed lagstiftningen om styrelserepresentation är att de anställda skall beredasinsyn och inflytande i fråga om företagets verksamhet. Detta har klart kommittill uttryck i 1 § i nuvarande lag och föreslås komma till lika klart uttryck idet förslag till ny lag som kammaren nu behandlar. Reglernai MBL om förhandlingar och information är likaså avsedda att ge de anställdainsyn och inflytande i sådana frågor där företagsledningen - efter fullgjordförhandlingsskyldighet - ensam fattar beslut. Från tillämpningsområdet för MBLhar emellertid uttryckligen i 2 § gjorts undantag för sådan verksamhet som ärav religiös, vetenskaplig, konstnärlig eller annan ideell natur eller som harkooperativt, fackligt,politiskt eller annat opinionsbildande ändamål såvittavser verksamhetens mål och inriktning. Den bärande tanken har varit att detfackliga inflytandet genom medbestämmande inte skall tillåtas konkurrera medannat demokrafiskt beslutsfattande eller träda de grundlagsfästa principerna omyttrandefrihet och tryckfrihet för när. Detär vid behandling i styrelsen av en fråga som styrelseledamöter får insyn ifrågan och kan utöva inflytande på dess handläggning. Om de anställdas representanteri styrelsen för företag som avses i 2 § MBL får tillfälle att delta istyrelsens behandling av en fråga som rör verksamhetens mål och inriktning, kandet inte uteslutas - det är tvärtom troligt - att behandlingen av frågan fårkaraktär av förhandling. Detvore orimligt om sådan insyn och sådant inflytande - som inte kan ifrågakommaenligt MBL - i stället skulle kunna utövas av de anställdas representanterenligt lagen om styrelserepresentation. Imotioner från alla partier utom vpk har föreslagits en annan lydelse av denaktuella 14 §. Jag var för min del övertygad om aft hela utskottet skulletillstyrka motionerna, men finner nu att socialdemokraterna inte vill att dennalag skall ge uttryck för samma principiella tankegång som MBL gör på dennapunkt. Menännu är det inte för sent att ansluta sig fill reservafion 9, vilken jag härmedyrkar bifall till. Jag hoppas att det är fler än som villmedverka fill att denna vikfiga paragraf får en bättre utformning än den somutskottsmajoriteten har förordat. 155 (); I arbetsmarknadsutskottets betänkande 1987/88:10 omstyrelserepresentation för de privatanställda behandlas en av mig väckt motion,A7, om det angelägna i aft även de anställda hos häradsallmänningar ochallmänningsskogar i och kan ges styrelsérepresentafion. Utskottethänvisar kortfattat till vad statsrådet har framhållit i propositionen, därdet sägs att det på lång sikt är otillfredsställande med en lösning som innebäratt denna kategori anställda inte omfattas av den lag som vi nu står i begreppatt anta. Detborde vara självklart att anställda vid den form av gemensamt ägande som dethär är fråga om bör ha rätt till styrelserepresentation. vara riktigt att valet avassociationsform skall vara avgörande för om de anställda skall fåstyrelserepresentation eller inte. Jag vill framhålla det angelägna i attregeringen återkommer med förslag om hur anställda vid s.k.besparingsskogar och olika former av skogsallmänningar skall fåstyrelserepresentation. Detta gäller inte bara besparingsskogar och häradsallmänningari och utan även de besparingsskogar och ohka former avskogsallmänningar som finns i andra delar av landet. Det är mycket angelägetatt anställda i alla former av gemensamhetsskogar, var i landet de än finns,får styrelsérepresentafion. Änen gång vill jag framhålla det angelägna i att regeringen återkommermed förslag om hur frågan om styrelserepresentation skall lösas för anställdavid olika former av skogsallmänningar och besparingsskogar var i landet de änförekommer. Jag har fördagen inget yrkande. Styrelserepresentationför de privatanställda, m.m. I detta anförande instämdeLeo (). Anf.156 (): Jag har jobbat ute i den praktiska verkligheten. Det göratt jag instämmer i propositionens förslag i alla avseenden utom ett, nämligennär det gäller det personliga betalningsansvaret för styrelserepresentanter.Ett sådant personligt betalningsansvar kommer att leda till att det blir mycketsvårt att få fram löntagarrepresentanter i de mindre företagens styrelser. Därhar de små möjligheter att verkligen kontrollera den ekonomiska utvecklingen iföretaget. Det finns klart motiverat i mofion 8. Detkommer att vara ytterligt svårt att få fram representanter, och de fackligaorganisationer som skall tillsätta dessa människor tar på sig ett stort ansvar.De måste varna dem - verkHgen göra klart vilka risker de tar. Närdet sedan gäller personligt betalningsansvar är det ytterligare en faktor somgör att det är litet betänkligt att fatta detta beslut . 1 ladebetalningsansvarskommittén fram ett betänkande, där den fördjupade sig i defrågor som rör personligt betalningsansvar. Kommitténs förslag ser litetannorlunda ut än det vi nu diskuterar. Formaliahindrar mig från att yrka bifall till mofionen, men jag har härmed deklareratmin syn i denna fråga. Överläggningenvar härmed avslutad. Mom.1 (avslag på proposition 1987/88:10 m. Förstbiträddes reservafion 1 av m. fl. med 80 röster mot 18 förreservation 2 av . 228 ledamöter avstod från att rösta. Härefterbifölls utskottets hemställan med 232 röster mot 72 för reservafion 1 av SonjaRembo m.fl. 20 ledamöter avstod från att rösta. Mom.3 (styrelserepresentationslagens representafivitetsregel) Utskottetshemställan bifölls med 177 röster mot 150 för reservafion 3 av . 1 ledamot avstod från att rösta. 1987/88:46 Mom.4 {de fackliga organisationernas inflytande i koncerner) Utskottets hemställan - som ställdes mot dels reservafion 4 av Vissa TV- och radiofrågor och , dels reservation 5 av - bifölls med acklamafion. Mom.6 (utseende av arbetstagarrepresentant bland de anställda) Utskottetshemställan bifölls med 173 röster mot 153 för reservation 6 av . Mom.7 (arbetstagarrepresentanternas fördelning på organisationer) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 7 av m. fl. - biföllsmed acklamafion. Mom.8 (representation i beredningsorgan m. Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 8 av och - bifölls med acklamation. Mom.9 (förhållandet fill 2 § MBL) Utskottetshemställan bifölls med 171 röster mot 155 för reservafion 9 av m.fl. 1 ledamot avstod från att rösta. Mom.10 (bestämmelser om skadestånd) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 10 av och - bifölls med acklamation. Mom.12 (fortsatt utredning av frågan om styrelseledamots betalningsansvar) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 11 av m. fl. - biföllsmed acklamation. Övriga moment Utskottets hemställan bifölls. konstitutionsutskottetsbetänkande /88:21 om vissa TV- och radiofrågor. Anf.157 (): riksdag har det yttersta ansvaret för att yttrande-ochinformationsfrihet råder i , inte bara, herr talman, i denna kammarejust nu utan också i t. ex. radion och televisionen. Självfallet måste dennafrihet ges en mycket vidsträckt tolkning. Det går inte att begränsa den baratill vissa medier. Debattenom yttrande- och informationsfriheten gällde en gång bara det 152 tryckta ordet. Det var naturligt, av det enklaskälet att detta var det enda sättet att informera ochbilda opinion för en vidare krets. Vissa TV- och radiofrågor är det emellertid inte längre så. fick vi i 16december 1987 styrelse del av vissa siffror över hur svenskafolket utnyttjar massmedia. Det visade sig att av svenska folket antingenlyssnar på radio eller följer TV-program . Det är nära nogexakt samma siffra som gäller för morgontidningar. Övriga medier ligger långt efter.Radion och televisionen spelar alltså en oerhört väsentlig roll när det gälleratt informera och att bilda opinion. får vem som helst starta. Det krävs visserligen kunnande ochkapital, men det är inte omöjligt. Staten understödjer med ett generöstpresstöd; hundratals miljoner betalas ut i direkt sådant stöd. Räknarman med de indirekta subvenfionerna handlar det om miljardbelopp. Densom alltså startar en tidning får samhällets stöd och kan få åtskilligamiljoner, men den som försöker starta en radio- eller TV-stafion får bötereller fängelse. Där är samhällets inställning direkt fientlig, enligt gällandelagstiftning. Här råder i. princip monopol. Konsfitufionsutskottetsbetänkande 21 handlar om möjligheterna att skapa större frihet på detta område.Detta betänkande har just fått en särskild aktualitet, med tanke påvad som är i görningen när det gäller att begränsa TV-tittarnas frihet. Detfinns därför anledning att säga några ord om senaste nytt på förbudsområdet. Somett resultat av den kabel-TV-lagstiftning som antog på förslag avmassmediekommittén görs det en uppdelning i lagstiftningennär det gäller att ta emot satellitsändningar via kabel i två kategorier. Förden ena gruppen, s. k. kommunikationssatelliter i fast trafik, gällerkoncessionstvång, alltså tillståndstvång, för mottagningen om ett kabelnät harfler än 100 hushåll anslutna. För den andra kategorin, som rör s. k.direktsändande satelliter, gäller att deras sändning betraktas som vanligrundradiosändning, dvs. som en vanlig radio- eller TV-sändning. Det innebär attde, precis som när man slår på radioapparaten eller TV-apparaten, fritt kan tasemot av var och en vare sig det sker via en egen parabolantenn eller genom ettkabel-TV-nät. Där gäller alltså samma frihet som vilka radiolyssnare ellerTV-tittare som helst har här i landet. Det var en del av den överenskommelse som slöts mellan de fyrastora partierna i om den framtida regleringen avkabel-TV-verksamheten. Nufinns det uppenbarligen vissa planer från regeringens sida att sätta allt dettaur spel. gav regeringen tilläggsdirektiv till den sittandeenmansutredningen, den s. k. radiolagsutredningen, med uppgift att föreslå enlagändring så att det skulle vara möjligt att stoppa mottagning av direktsändasatellitprogram. I första hand gäller det den s. k. Astrasatelliten, som någongång kommer att sända program på bl. a. svenska. Den satellitenkommer att vara reklamfinansierad. Det är den satellitsändningen som imassmedia något oegentligt kallas för . Detta vill regeringen uppenbarligenkunna förbjuda och alltså hejda svenska TV-tittare från att själva välja vad devill se på. Förslaget är nu ute påremiss. Om regeringen kommer att lägga fram en 153 11Riksdagens protokoll 1987/88:46 Vissa TV- och radiofrågor 1987/88:46förbudsproposition är ännu inte bekräftat. Skulle så ske, får man räkna med en hård politisk strid. Det är också självklart, herr talman,att ett sådant förslag måste underkastas en noggrann prövning, om det verkligen är förenligt med den grundlagsstadgade yttrande- och informationsfrihet som vi faktiskt har. Min förhoppning är att regeringen och det ansvariga statsrådet, , låter bli att lägga fram ett sådant förbudsförslag. Det ' kommer helt och hållet att sakna förankring hossvenska folket. kunde vi i läsa att , på denorska socialdemokraternas vägnar, ämnar föreslå en från det norska radio- ochTV-monopolet NRK fristående andra TV-kanal. Den skall bli reklamfinansierad. Ireservation 3, som är fogad till det utskottsbetänkande som vi nu diskuterar,behandlas frågor som är direkt parallella med det som just nu håller på atthända i .