prot · GB0986 · 1987-12-31 00:00:00 — Det offentiigas tillgångar är förvisso inte obegränsade.Men har regeringen valt greppet att - inför bortfallet av kanske 1 200 jobbvid i - lägga orten intill stödområdet temporärt, intillutgången av 1989. Därigenom har man gjort Säters kommun till en "ö",belägen mitt i en stor bygd som tillhör stödområde C men som själv inte tillhördet stödområdet. Dettaär en absurd situation! drabbas dels av strukturkrisen vid , därmånga säterbor har sin utkomst och blir arbetslösa, dels av den mycket storaneddragning av sysselsättningen som ägt och äger rum vid Säters sjukhus. IBorlänge är stora stafiiga satsningar på gång - som Teknikdalen, /Borlängehögskola, och statens banverk, och det råder därett allmänt gott industriklimat, karakteriserat av en livlig etablerings- ochutvidgningsatmosfär. Möjligheten att skapa nya - och lika nödvändiga - jobb iSäter är mycket mindre. Att man då vill diskriminera genom att låtakommunen bli en isolerad "ö" i stödområde C är obegripligt! Berordet möjligen på att denna kommun - till skillnad från grannkommunerna - ärstyrd av icke-socialistiska partier? Dådagens debatt började föreföll det mig svårt att få att rätta tillsituationen i , eftersom motionerna och reservationerna härom endast varundertecknade av representanter för , och vänsterpartietkommunisterna. Själv har jag lämnat in en motion med precis denna innebördunder allmänna motionstiden . moderatema skulle kunnaansluta sig till den här linjen tändes när började diskutera ettsågverk i , som ej kunde bygga en tork eftersom man inte fick loss sininvesteringsfond. Till min glädje meddelade Wittbom i ett senare anförande attmoderaterna anslutit sig till de tre andra oppositionspartierna i denna fråga.Detta borde ge majoritet i voteringen om ! Med tillfredsställelsenoterar vi i att därmed kommer att tillföras stödområde C,vilket måste anses vara en självklar rättviseåtgärd för denna kommun med desspåtagliga sysselsättningsbekymmer. Villkorenför företagsamheten i stödområde C var från början avsevärt sämre än de förstödområdena A och B gällande. Denna skillnad vart orimligt stor när riksdagenför - mot vilja - tog bort sysselsättningsstödet istödområde C. Detta är av särskild vikt för nya och expanderande företag, menkostar sammanlagt inte det offentliga särskilt mycket. I reservation 10 vidarbetsmarknadsutskottets betänkande 14 yrkar och på attsysselsättningsstödet skall återinföras i stödområde C, en åtgärd som kostarförhållandevis litet men ger förhållandevis mycket. Jag yrkar bifall till reservationerna 8, 10, 14, 17 och 22 vidarbetsmarknadsutskottets betänkande 14. Särskildaregionalpolitiska insatser i delar av Bergslagen och norra inland tn.m. 44 HANS iHallstahammar (vpk): Det tenderar fill att gå allt fortare i debatten, men jag skall ändå tamig tid att tala litet grand om Bergslagen och den verklighet som vi lever idär. Förnågon tid sedan reagerade jag ganska starkt när jag gick genom enmorgon på väg till och såg en reklamkampanj för en av våra vanligasteaffärstidningar. Kampanjen gav i några få ord en beskrivning av hur mångamänniskor upplever sin vardag och hur andra spekulerar med deras liv,arbetsplatser och hemorter. Rubrikeni kampanjen var: Uppköpt? Sedan skulle man då läsa den här tidningen nästa dagför att få reda på om ens arbetsplats var uppköpt av någon, om man var ägd avnågon annan än den arbetsgivare man hade dagen före när man gick hem. Jagbedömde det som så att den här tidningen, som väl följer den kapitalistiskautvecklingen, visste att den viktigaste informationskällan om vem som äger enarbetsplats är affärstidningarna eller dagstidningarnas ekonomisidor, där detju spekuleras om maktkoncentration, ägarbyten och företagskoncentrationer. Dethurtiga konstaterande som görs i reklamkampanjen gömmer ofta en djup tragik fördem som är drabbade och som är utsatta för kapitalägarnas godtycke och, skullejag vilja säga, ägarnas planekonomi som planeras och genomförs över huvudet påde anställda. ASEAhar blivit uUandsägt. Det var tidigare ett Västmanlands- och Sverigebaseratföretag. Wirsbo bruk i byter nu ägare, med osäkerhet om vad somhänder med företaget. Erfarenheter från sådana här ägarbyten, som sker ganskasnabbt, visar att det ofta är någon åtgärd som planeras i samband med attföretaget byter ägare. Man köper ju inte och säljer företag hur som helst ändå. SärskUda regionälpolitiska insatser i delar av Bergslagenoch norra inland m. m. I , som är en del av Bergslagen och, som jagtycker, en väldigt viktig sådan, kan det tyckas att man har genomlevt nog avplågsamma nedskärningar , men det finns nu också två väldigt brännandeoch aktuella exempel i vårt län på hur det står till med enskilda ägares ansvarför sysselsättningen. Det är två fall som också kan ses som en följd avägarbyten och långsiktig strategisk planering från ägarnas sida. I ena fallethar det gällt att skaffa sig dominans på marknaden av boardskivor genom uppköpoch nedläggningar. I andra fallet är det en ren nedläggning för att koncentreraproduktionen till . Jag pratar om och , därtillsammans 600 ä 700 arbetstillfällen hotas, med de följdeffekter somtillkommer omkring själva nedläggningarna. Arbetsplatserna skall läggas nedtill sommaren. FagerstaNorberg-området, som har stått i centrum fördebatten , har fått en del åtgärder. Det har gjorts en del'i Bergslagspaketen,.och för tillfället är det ganska lugnt kring sysselsättningen där. eftersomman har genomlidit stora förändringar på grund av stålindustrins omstruktureringar.Hur länge det kan vara lugnt vet ingen, för det varierar från dag till dag. och tycker vi också böruppmärksammas. I är ägare av en industri vars verksamhet ärlitet osäker. Inget nämns om den i propositionen, trots att man där behandlarstålindustrin till viss del. , som jag väl känner, har inte fått någotstöd av samhället, trots att man försökt med nyetableringar, som kunde ha varitmöjliga, för att differentiera näringslivet och nyinvestera i syfte att få framalternativ sysselsättning. Jag tycker att läget i området är minst sagt spänt, ochdet rimmar inte alls väl med regeringens så överslätande och självberömmandevärdering av den ekonomiska och regionala politiken som har kommit till uttrycki inte minst industriministerns anförande. Det är litet märkligt när man som lokal företrädare förlänet tvingas se att. regeringsrepresentanter reser ut i länet och hävdar, somi det ena fallet - det gällde industriministern -, att här ser ju alltingganska bra ut. Riksdagsmännen bara gnäller, fast allt ser så ljust ut! I detandra fallet gällde det biståndsministern, som sade att man skalltvätta bort krisstämpeln. Jag vill göra bekant att jag absolut inte vill måla uppproblem större än de är, men jag anser att jag har rätt och fog för attkritisera och föra fram problem som finns i länet. Och jag vägrar att stickahuvudet i sanden och säga att här syns inga problem, vi måste tvätta bortkrisstämpeln. Även om det inte är akut kris på alla orter där dettidigare har varit problem på grund av stålindustrins omstrukturering, är detnu kriser av litet annat slag som gäller träindustrin och kapitaletsschackrande med arbetstillfällen och hela orter. Jag menar att det måsteföranleda någon åtgärd. Mot den bakgrunden är naturligtvis regeringensBergslagspaket och åtgärder i övrigt helt otillräckliga, skulle jag vilja säga.Vad man erbjuder utanför paketpolitiken har framkommit iinterpellafionsdebatter om de här Man meddelar attarbetsförmedlingen arbetar, att länsorganen arbetar och att landshövdingenkänner till vad som händer. Det tycker inte jag är tillräckligt. , som länsarbetsnämnden ger ut, kunde man läsa att iSödertäljeregionen behövs hundratals anställda och att företag där t.o.m.planerar att flytta från orten för att det är svårt att få folk. Borde man intelägga ihop två och två? Skallfolk på nedläggningsorter, där man över har beslutat sig för att draett pennstreck över verksamheten och slå igen, verkligen tvingas att flytta,att pendla eller helt förändra sin tillvaro genom att byta till ett liv itätortsregioner där det förut bor en massa folk? Kan man inte få företagen attflytta till Bergslagen, styra tillväxten till Bergslagen, ha en aktiv lokaliseringspolitikmed stora samhällsekonomiska vinster i förhållande till att lägga ner helabygder? Jaganser att ett bifall till reservation 3 kommunisterna tillarbetsmarknadsutskottets betänkande 14 borde vara en självklarhet för alla somfrån den här regionen kommer att vara med om omröstningen om , inteminst socialdemokraterna. Ireservationen pekar vi på vikten av rejäla anslag för en skyndsam utbyggnad avBergslagspendeln och annan infrastruktur, för en vidgad och bred utbildning ilänet, för en ändrad inriktning av fonder och statsföretag, för eninvesteringsstyrning av tillväxten inom industrin till Bergslagen och direktautlokaliseringar. Utövervad som där diskuteras kan man också nämna att det fordras mycket av andrainfrastrukturella satsningar, t. ex. på alternativ energi, på introduktion avnaturgas, som ju har en rättmätig plats i vårt framtida industrisamhälle. Detär en satsning som skulle vara oerhört betydelsefull för Bergslagen, som serut att bli ett slagfält, ett område för maktkamp mellan privata intressen, justdärför att samhället - staten, regeringen - inte tar de rätta greppen. Det är sorgligt att se vad som händer undan för undan, och det är änvärre att höra att regeringen av och till påstår att det är inga problem utanatt det som görs är tillräckligt. Jag yrkar bifall tillvpk-reservationerna. Särskildaregionalpolitiska insatser i delar av Bergslagen och norra inland m.m. 45 (): Debatten handlar än en gång om Bergslagen, om de särskildainsatser som behövs för att stimulera arbetsmarknaden och motverka de negativakonsekvenserna av omstruktureringar inom i första hand stål- och gruvnäringen.' Bergslagensproblem har vid flertal tillfällen redan diskuterats i kammaren, och densocialdemokratiska regeringen har mycket kraftfullt satt in åtgärder för attstimulera ett förändringsarbete. Den delvis nya syn på det egna näringslivetsom de kommunala företrädarna har tillägnat sig har kunnat förstärkas genom dehär satsningarna. Detkan kanske verka litet egendomligt efter det anförande som hållits av HansPetersson i att jag som bergslagsbo inte kan vara annat än nöjdmed både det hittillsvarande stödet och de nu föreslagna satsningar- Särskildaregionalpolitiska insatser i delar av Bergslagen och norra inland m.m. Självfallet ställerbåde de berörda och omkringliggande kommunerna stora förväntningar på debeslutade och föreslagna utlokaliseringar av statlig verksamhet som förutspås.Stor kraft läggs också ner av de berörda kommunerna för att ställa upp medbostäder och kringservice. Utlokaliseringen innebär ju väldigt mycket mera ände nya arbeten som direkt tillförs kommunen. Den kan också vara en motor och endrivkraft för olika utbildningsinsatser. Somledamot av Bergslagsdelegationen har jag fått en god inblick i såväl de problemsom finns i kommunerna som i de insatser som görs. Visst skulle det kännasväldigt bra att kunna säga till dem som blir arbetslösa på grund avstrukturförändringar att de har ett nytt jobb att gå till . De som hardet har säkert en grundutbildning som ändå gör dem attraktiva på arbetsmarknaden.Men vi som arbetar i verkligheten med dessa strukturförändringar vet att detinnebär nya typer av arbeten, för vilka den arbetslöse inte har en adekvatutbildning. Dess värre har vi bergslagsbor levat i skuggan av en dåligutbildningstradition som vi med alla medel måste bryta. Bergslagsdelegationen,som arbetar med attitydförändringar, utveckling av infrastrukturen,näringslivsutveckling och övergripande program, fungerar och bör fungera somen katalysator för även andra insatser. Vikan också inom vårt begränsade ansvarsområde överbrygga hinder av merbyråkratisk natur som gärna kan uppkomma när 23 kommuner, fördelade på sju län,skall samarbeta. Resultatet av de hittillsvarande insatserna inom t. ex.arbetsmarknadsutbildningen visar på en mycket stor arbetsinsats från resp.länsorgan. De särskilda pengar som avsatts i tidigare Bergslagspaket har genereratökade insatser från ordinarie länsanslag. Det är glädjande att se att vi redanhar satt i gång utbildningar för ungefär två tredjedelar av de medel som kommitoss till del via Bergslagspaketet. Men vi ser också, som t. ex. i län,att man av sitt vanliga anslag för två kommuner enbart satsat åtskilligamiljoner utöver det ordinarie anslaget för att också se till att man ställerupp med utbildning. Jagkan alltså med stöd av dessa redovisade resultat ha mycket hög tilltro till attde nu föreslagna pengarna snabbt kan sättas in i riktade utbildningsinsatseroch därmed ge de önskade effekterna. Förraveckan invigdes Teknikdalen i av industriministern. Teknikdalen är ettav många bevis för den ökade medvetenheten om nödvändighet av utveckling ochforskning och fortsatt satsning på . Jag villändå som avslutning på mitt inlägg säga att det faktiskt inte räcker med dessadelar. Redanunder den allmänpolitiska debatten sade att det ärnödvändigt att vi får goda kommunikationer i Västerbergslagen. Visocialdemokrater från har anledning att bevaka den trafikpolitiskapropositionen i denna för Västerbergslagen så vikfiga trafik-ocharbetsmarknadspolitiska fråga. Jagvill dessutom instämma i utskottets skrivning om Bergslagsdelegafio-nensframtid. Det är fel att nu utgå ifrån att denna typ av myndighet skallpermanentas. Det är kanske genom att kraftfullt arbeta somsyftet nås att sfimulera och akfivera förändringsarbete i ett geografiskt avgränsat område, och attdra lärdom av dessa insatser och kanske hitta nya utveckhngsformer. Med dettavill jag tillstyrka utskottets förslag. Anf.46 HANS i (vpk) replik: kände inte heller igen min beskrivning av verkligheten,efter vad jag förstår, och ansluter sig också fill talet om att allfing är såbra. Jag tycker det vore ganska klädsamt om även socialdemokraterna släppte litetpå lojaliteten fill regeringspolifiken. Tänk efter och analysera verkligheten!Hur ser det faktiskt ut? Stämmer den genomsnittliga och allt överslätandebeskrivning som industriministern, finansministern och andra ger över läget ilandet, eller har ni sett några problem som möjligen avviker från bilden? Jaghar sett dem. IreneVestlund talar om att man får bygga ut samhällsservice. Det gäller skolor,bostäder och jag vet inte allt vad hon nämnde. Jag kan ju tala om att iHallstahammar- som drabbades av nedläggningen av , 1980 trorjag det var - har vi rivit bostäder. Det är ett problem. Att vi inte skallkunna få folk att flytta in i färdiga, moderna bostäder utan river dem-visserligen mot min vilja - tycker jag säger något om hur utveckHngen är. Skinnskattebergkunde vi inte skriva om i motionen om Bergslagsfrågorna. Det var säkert bekanti styrelserummen och även hos ASSI:s representanter i styrelsen att nedläggningskulle ske, men det var inte för oss allmänna riksdagsledamöter. I ,menar jag, borde göras oerhört starka insatser, och då krävs åtgärder av dentyp vi har föreslagit i våra motioner och i reservationerna. Det behövs enlångsiktigt stadigvarande utveckling, så att man slipper fara runt påkrisorterna undan för undan och hitta tillfälliga lösningar. Dåbehövs en politik som går stick i stäv med kapitalets planekonomi, som jagskulle vilja kalla det. Detsägs allmänt att det saknas industriarbetare i vårt land. Men här står jobbarnafärdiga med sina händer, sina verktyg, sina erfarenheter och fullt modernalokaler. I det ena fallet är det metallindustri och i det andra är detträindustri. Här borde regeringen se till att det blir något gjort och intebara hänvisa till vackra skrivningar. Särskildaregionalpolitiska insatser i delar av Bergslagen och norra inland m.m. 47 (vpk) replik: Jag skulle inte ha begärt genmäle om inte gjort somindustriministern försöker göra, vilket i härpåtalar, nämligen blunda för problemen. Jagkan aldrig tro att som representant för arbetarrörelsen iDalarna tycker att det kan vara problemfritt att elektrostålverket i skall läggas ned trots att det går med vinst, eller att vi fortfarandeinte vet vad ASEA kan utfärda för garantier för dessa 500 jobb.Det är naturligtvis jätteproblem. Om det inte blir någonting med dessa 500 jobbi , vad står då kvar av satsningen i ? Då är bara de statligautlokaliseringarna kvar i stort sett. Dettaär jätteproblem som måste beröra socialdemokrater i grunden. 5 protokoll 1987/88:86 Särskildaregionalpolitiska insatser i delar av Bergslagen och norra inland ni.m. Attdå instämma med en industriminister som i sig är skyldig till denna utveckling,tycker jag är ett sätt att svika regionen. Jag blir besviken när jag hör någonta sådana yttranden i sin mun. Anf.48 () replik; Det känns Utet märkhgt att det enbart skall vara representanter frånvpk som känner till verkligheten ute i dessa kommuner. Jag känner också tillden verkligheten, och jag varken blundar för den eller är överslätande. Men jagvet också att ett förändringsarbete faktiskt inte kan göras . Dettalas ganska mycket om att vi skall göra en strukturförändring i Bergslagen.Ja, det skall vi göra, men då krävs också att man stimulerar och initierardetta , eftersom det är en trög massa som vi arbetar med. Jagåterkommer till utbildning, och måste väl ändåveta att man inte kan förutsätta att den som lämnar ett arbete som blirbortf atiorialiserat på grund av strukturförändring skall kunna gå tre steg åthöger eller vänster och få ett likadant arbete. Då skulle vi ju inte anpassaoss till de nödvändiga strukturförändringarna. Man kanske helt enkelt ärtvungen att i verkligheten skaffa sig en ny utbildning och anpassa sig till denfaktiska arbetsmarknaden. ' Vikan heller inte'vara med och tillstyrka att man skall bygga upp nyakrisbranscher. DetHans Petersson i HaHstahammar tar upp om och Skinnskattebergkänner jag inte till, och jag kan därför inte bemöta det. Men det klädsammatycker jag borde vara att vi gemensamt inom arbetarrörelsen ser till att vårtfolk får chansen att vara med och konkurrera om de framtida arbeten som kanskeockså ger möjligheter för dem att vara kvar på arbetsmarknaden. 49 HANS iHallstahammar (vpk) replik; Jag har full förståelse för att inte känner tilldetaljerna i de exernpel som jag tog upp. Men de exempel som jag beskriver ärinte osanna. Det är exempel på vad som håller på att hända i de här bygderna.Det var inte så länge sedan industriministern sade att han inte kunde förståvad västmanländska riksdagsmän gnäller om. Det är synd om , sommåste försvara honom. Industriministern borde vara här och försvara sig själv. IreneVestlund säger att man måste få mera tid. Men varför är det så ? Jo,därför att kapitalet har initiativet och makten och styr och beslutar ihemlighet. Sedan kan det över stå klart förde anställda att företagetdär de arbetar är uppköpt av något annat företag och på väg att läggas ned.Inom kort kommer det sedan brev om att nedläggning, trots attMBL-förhandlingarnä inte är avslutade, bör ske . Det är så klartvem som har makten och styr och ställer. Det är klart att tiden då blir kortför den stackars regering som skall hänga med. Vikommunister hävdar därför att regeringen måste ta initiativet i dennautveckling och ha en mer långsiktig planering, visa sin viljeinriktning,använda statsföretag, löntagarfonder och olika samhällsmedel som finns för att åstadkomma en annanutveckling och för att få en mer garanterat långsiktig samhällsekonomiskutveckling. Det är inte samhällsekonomiskt att erbjuda hela bygder att flyttatill överkoncentrerade och fullproppade regioner. Det borde väl stå klart förde flesta. Anf,50 (vpk) replik: Vad betyder egentligen utbildningen? Jag har varit med om att föreslåett förverkligande av den vuxenutbildningsreform söm skulle vara så enormtviktig för Bergslagen framöver. Vi har inte tagit det första stapplande stegetåt det hållet . Men det skulle innebära en kraft för Bergslagen att få det. Närdet gäller förändringar tänker jag framför allt på Domnarvet, eftersom dethandlar om det län jag kommer från. Industriministern har där tagit initiativtill en förändring, som i sin tur får följder. Det minsta man då kan kräva avden som tar initiativet - liksom av en privat ägare - är att han ser till att folkfår nya jobb. Den faktiska arbetsmarknad som industriministern har skapat därinnebär färre arbetstillfällen. Hur kan man försvara detta? Om man skall gåförsiktigt och sakta fram måste man väl skapa något annat i stället, t.ex.anordna,utbildning till andra arbetsområden, och inte tvinga folk att flyttaeller välja förtidspension. Det är egentligen detta som problematiken handlarom. Industriministern gör inget för att förändra de dåligaarbetsmarknadsutsikterna för dem som ställs ut på trottoaren, dvs. de som i dagjobbar på . Jagtycker dessutom att det är angeläget att Bergslagen löser problemen med ASEA.Är det garantier eller är det bara fagra löften? Det betyder väldigt mycket förutvecklingen framöver. Särskildaregionalpolitiska insatser i delar av Bergslagen och norra inland m.m. 51 ()replik: Det är lätt att bara slänga ur sig påståenden, något som jag tycker attLars-Ove gör i sin argumentering. Men vi lever i en värld där vi ärberoende inte bara av vad om händer i utan också av vad som händer iEuropa och i den övriga världen. Vi får leva med de förändringar som sker ochanpassa oss efter dem när det gäller vår handelsbalans och vilka varor vi kansälja. Då kan man väl inte säga att det är industriministern som lägger nedverksamheter. Att verksamheter läggs ned beror på att vi måste anpassa ossefter omvärlden, för vi vill väl ändå ha industrier som är lönsamma och som kansälja sina varor? Närdét gäller det långsiktiga förändringsarbetet krävs det en hel del åtgärder pådet lokala planet. Jag vet att man i t. ex. satsar väldigt mycket påatt förändra strukturen på samhället och att man har breddatarbetsmarknaden. är ett av problemen att de som arbetar inom ennedläggningshotad bransch snabbt försvinner från denna bransch, så att inan istället får personalproblem åt så att säga det andra hållet fram till den tidpunktdå en nedläggning definitivt skall ske. Ettlångsiktigt arbete innebär att man förändrar strukturen på samhället. Det ärinte så enkelt att initiera och skapa utbildning om man inte också kangarantera att människor kan få arbeten inom de nya områdena. Men det är genomlångsiktiga satsningar som vi ger människorna i Bergslagen en tilltro Särskildaregionälpolitiska insatser i delar av Bergslagen och norra inland m.rn. till möjHgheten att bokvar. Jag håller helt och hållet med i om att visjälvfallet inte skall vara med om att flytta vårt folk från bygden. Tvärtom,människorna skall vara kvar men i meningsfulla arbeten. Anf.52 (): Jag vill börja med att yrka bifall till hemställan i trafikutskottetsbetänkande nr 9 och avslag på samfiiga motioner och reservationer. Iregeringens regionalpolitik betonas transporternas och kommunikationernasstora betydelse. Ett återkommande krav från företrädare för regionalaintressen är satsningen på bättre kommunikationer. Genomde extra satsningar som föreslås i regeringens proposition tillfredsställsinte aUa krav, men det är ändå en stor satsning med en inriktning som är avstor betydelse för regionen. Genom satsningen på vägar, järnvägar ochflygplatser har regioner som drabbats av befolkningsminskning goda möjligheteratt leva vidare och utvecklas i en positiv riktning. betänkande har fogats ett antal reservationer. Jag finner dockinte något skäl att beröra varje enskild reservafion. Somkommentar till reservationerna måste dock de kraftiga satsningar på vägar ochjärnvägar som föreslås i den trafikpolitiska propositionen som nuutskottsbehandlas nämnas. Fleraav de frågor som berörs i reservationerna kommer att behandlas i samband medden övergripande trafikpohtiska propositionen och den debatt som då kommer attske här i kammaren. Detfinns därför ingen anledning att förlänga debatten om dessa frågor. Jaghar bara en kommentar angående de 20 miljoner som föreslås fill upprustning avjärnvägar i det betänkande som vi nu behandlar.