prot · GB09136 · 1987-12-31 00:00:00 — att detsenast var Kjell-Arrte Welirt som sade def - är def två olika vårdideologiersom står emot varartdra. Vi har uppfattat saken så alt del infe bara handlar omett antal månaders utökat tvång i vården, utan vi ser faktiskt det här som ettförslag där tvårtget blir en regel och infe ett urtdantag. Jag kommer, herr talmart, aff rösta för de reservatiortervid befärtkandet i vilka det yrkas bifall till min mofiort. Tvångsvård av vuxna missbrukare I detta anförande instämde och (båda s). AnL 25HANS (): Först vill jag säga att jag somstyrelseledamot i har haft anledning atf noga studeradetta ärertde. Vi har där kommit fram fill den uppfaftnirtgert, med stöd avgertomgång av forsknings-och utredningsresultat, att den frivilliga vårdertmåsfe vara grunden för samhällets insatser mol drogmissbruket. Som socialberedrtingert redovisat torde del förekommaallvarliga brister inom vården av missbrukare. som förflutitsedan LVM trädde i kraft har antalet platser i LVM-hem minskat med ca 25 %.Brist på resurser och metodik har varit känrteleckrtande för LVM-vården.GäUande vårdlider har . inte utnyttjats på grund av omfattande avvikelser fråninstifutionerrta. Det är uppeubart aff dert rtuvaraude tvårtgsvården infe gåttatt genomföra på det sätt som var avsikten när lagen trädde i kraft. Därför ärdet ertligt BRÅ:s uppfattning inte möjligt alt i nuvarande läge förorda en .utvidgning av tvånget. Tiden för tvårtgsvård bör irtte förlärtgas, innan demöjligheter lill tvångsvård som föreligger har kunnat utnyttjas på etteffektivt sätt. Under alla förhållandert är det ytterst angelägel atf denfrivilliga missbrukarvården erhåller tillräckliga och förbättrade resurser.Eftersom det torde vara svårt all påvisci ett positivt sambartd mellart tvångoch behandlingsresultat bör en utvidgning av vårdtiden inte komma i fråga. I min motiort har jag också tagit upp eu artnan fråga. Dengäller begränsrtirtg av varje medborgares grurtdlagsertliga skydd motfrihetsberövande. Sådan får ske genom lag eller annan författning enligt 2kap. 8 och 12 §§ regiringsformert. Som allmänna villkor för dylikabegränsningar gäller att de får göras endast för att tillgodose ändamål som ärgodtagbara i ett demokratiskt samhälle och att begränsnirtgarrta aldrig får gåutöver vad som är nödvändigt med hänsyn till de ändamål som har föranlett dem.Det betyder måste noggrant redovisa syftet med begränsningen. Dettaframgår av den kommentar fill grundlagar som /Ragnemalm harskrivit. Syftet rned begränsrtirtgen, dvs. grundert förtvångsvården, är atf motivera missbrukaren aff frivilligt ta emot fortsattbehandling, och atl ge vederbörande stöd för atl komma ifrån missbruk. Detframgår av 3 § i förslaget. Enligt min mening kan det infe vara förertligt medgrundlagen att ändamålet med tvårtgsomhärtdertagandet är att motiveramissbrukaren till frivillig beharid-ling. finns ingen forskningsom visar att del över huvud taget är möjligtatt genom behandlirtg minska missbruket. Om det föreslagna rekvisitet, som har ingående berörts härav de senaste socialdemokratiska talarna, vill jag sammanfattnirtgsvis säga aftdef är alltför vagt och kan komma att omfatta en stor krets av människor, somgenom sitt missbruk "lever under samhället" på grund av all de bl. a.inte har arbefe eller bostad. Detta betyder aft jag för mirt del irtte artseraft def här förslaget är godtagbart. : Som framgått - och ävert här vill jag göra ertsamrtianfatfning - är det infe styrkt atf missbruksulvecklingert försämrats förmissbrukarua i vårt land. Det är inle styrkt att alkohol- ochnarkotikamissbruket i allmänhet förvärrats, och det finns inga belägg för atttvångsvård skulle vara positiv ur vårdsynpunkt för den enskilde missbrukaren.Allt detta sammantaget, samt den omständigheten aft inga fillräckliga nyaresurser tillförts, lyder på att lagen i första hand skall tillgodosesamhällsskyddet och i andra hand den enskildes vårdbehov. Även def nyarekvisitels oklara utformuirtg pekar i samma riktning. Frågan omsamhällsskyddet är dock så atl säga dold i lagförslaget, vilket är en mycketallvarlig brist. På så vis kan lagen komma att tillämpas med ett icke avsettsyfte, något som irtte är acceptabelt ur rättslig syupunkt. Prot,1987/88:136 Tvångsvård av vuxna missbrukare AnL 26 (): Till : Def här lagförslagethar varit hos lagrådet och prövats där. Jag förutsätter att lagrådet också harprövat att förslaget överensstämmer med grundlagens bestämmelser. I detta samrtiarthang, herr lalman,vill jag också, med anledrtirtg av Jörrt Svertssons ärtdrade yrkande, återkallamitt tidigare yrkande, som framställdes med anledrtirtg av Jörrt Svertssortsförsta yrkartde. AnL 27DANIEL TARSCHYS (fp): Jag skall irtte gå irt i sakfrågan. Det harframgått av debatten atl det finns en stark humanitär medkänsla bakom båda deståndpunktersom här har förfäktats. Jag skall uöja mig med atl kortmientera defyrkande som Svenssort har framställt om atf lagen, ifall den antas, skallförklaras vilande med härtvisnirtg fill att dert infe står i övercrtssfämmelsemed regerirtgsformen. Vi har i utskottet konstaterat att det har skett enlagrådsgranskning av förslaget. Lagrådet har ju aft bl. a. undersöka omframställda förslag är i överensstämmelse med grundlagen. Vi har konstateratatt lagrådet infe har haft rtågra invändrtingar på den punkten. Bland de remissinstanser som har yttrat sig över förslagethar det också förekommit synpurtkter på grurtdlagsertlighetert. Somslufvirtjeft fill dertrta debatt vili jag läsa upp ett stycke ur delremissyllrartde som har kommit frän kammarrätten i . "Sammarttagel i dertrta del finner kammarrältert altberednirtgens förslag inte strider vare sig mot RF eller rnot andragrundläggande principer om mänskliga fri- och rättigheter. Som redan antytts ärförslaget materiellt i sina huvuddrag väl värt aft genomföra. En artnan sak äraft fillämpnirtgert av ert reglerirtg sorti irtskränker de grundläggartde fri-och räffigheferrta allfid måsfe Befruktning utanför kroppen, m. m. följas medstor uppmärksamhet. Irtriktnirtgcrt måsfe vara atf irtskränkningen aldrig ärmer omfattande ärt vad som är nödvärtdigf. Om utvecklingert ger vid handcrt atttvångsirtslaget kart minskas, bör därför lagen utan dröjsmål ändras i enlighethärmed," AnL 28 (vpk): Jag skall inte ta upp någort dispyt medDaniel Tarschys. Jag vill bara piåpeka aff vi inte har någonförfaffnirtgsdomsfol här i riksdagert. Ytterst är def som'stiftargrundlagar och som tolkar den verkliga irtrtebördert av gruudlagen, även omlagråd och kartimarrätt kart ha sina synpunkter. Härutöver tillåter jag mig en liten slutkommentar, som jaginte hade tillfälle att göra i mina tidigare replikskiften. Socialmirtisterrt och talesmanrtcrt för utskottet har gångpå gång sagt atl de saknar . Jag tycker att det vittnar om en vissinre osäkerhet när de gång på gång ropar på Irtga . Dessutom känner de ettouttröttligt behov av aff få dertrta saknad dokumenterad i kammarertsprotokoll. Om del är till rtågort hjälp, kart jag meddela atl vid debatfert omsocialutskottets betänkande 26 kommer aft irtfirtrta sig i kammarenoch tala om befrukfnirtg utanför kroppen. Jag kommer för övrigt att stödjahenrtes, som jag tycker, förnuftiga ståndpunkter. Damerrta kartske då kart blikvitt sirt saknad efter . Överläggnirtgen i detta ärende var härmed avslutad. (Beslut fattades efter debatten om jordbruksutskottetsbetänkande 25.) Kammaren övergick till attdebattera socialutskottets betänkartde 26 om befruktning utauför kroppen, m. m. Befruktningutanför kroppen, m. m. AnL 29 (): Frågan om befruktning utanför kroppen är ettpraktexempel på en situation där skall besluta i en fråga där praxisredan har hunnit utvecklas. Verksamheten förekommer redan sedan ett tiotal årfillbaka på minst fio kliniker. Flera tusen märtrtiskor står i köinvaggade i föreställningen att def är en självklar rätt att få fillgång tillden fekrtiskt komplicerade och dyrbara behartdlirtgsmefodert - och framför alltetiskt mycket kortfroversiella metodert. Det finns en uppenbar risk att man försöker göra det bästamöjliga av en redan befintlig situatiort. Man kan frestas att inskränka sigtill aft försöka hitta så bra skäl som möjligt för def som är ett faktum ochhoppa över frågan om denrta verksamhet över huvud taget bör bedrivas. Jag känner på mig att kommer aft i detalj gå inpå delta område. Vi har likartade uppfattningar i denna fråga, och därför skalljag begränsa mig till fre allvarliga invändrtirtgar som jag har motproposifiortCrt. För detförsta: I propositionen hävdar man att det är större skillnad mellanbefruktning utanför kroppen och alt operera äggledare som har ärrat igen. Mertdet är en himmelsvid skillnad! Detta visar aff man har missat det som är mestoroande i hela debatten. Man överskrider en mycket viktig gräns när man fårfillgång till ett liv i vardartde för manipulerande med arvsanlag utanförkroppen och möjlighet till kvalitetskontroll och rasförädling. Den möjlighetenfinns ju infe med ägg som befirtrter sig inne i äggledaren. För def andra: I proposifionert och i betärtkartdetframgår det aff man skall få gallra bort defekta ägg. För det tredje: Man vill fillåta s. k. metodforskrtirtg.Jag håller med om aff om befruktrtirtg utauför kroppen skall tillåtas måsfe manfillåta forsknirtg och frysrting av befruktade ägg. är resulfateu av dertrta verksamhet skartdalösfdåliga. Vid av befruktningarna utauför kroppeu blir def aldrig någotbarn. Främsta orsaken till att metoden infe fungerar är kromosomavvikelser hosägg och spermier- när def gäller ägg i av fallen. När man i propositionenanger atf defekta ägg irtte bör artvändas och aft forskning bör fillåtas föraft förbättra befruktnirtgsmefodert, öpprtar mart dörrert för kartläggning avarvsanlag, kvalitetskontroll och ufgallring av genetiskt defekta individer. har fidigare gett regerirtgert till kärtrta aftregerirtgens förslag bör läggas fram på ett så samlat sätt som möjligt, så atfriksdagert får möjlighet att framföra ert helhetssyrt på etiska frågor kringlivets början. Det är beklagligt atf ufskoffsmajorifefen i handling inte hållerfast vid det ställningstagandet. fattar vi det ena delbeslufef efter defaudra, och rtär det blir dags för regeringert aff komma med ett samlat förslagom dessa frågor finns det inget kvar för att besluta om. Vi har bunditupp oss vid en rad splittrade delbesluf. Jag yrkar bifall fill reservafionerrta 1 och3, som hartdlar om förbud mot verksamhet med befrukfuing utanför kroppen ochfrysnirtg av befruktade ägg. Detta bör i första baud gälla tills fåttmöjlighet att anlägga en helhetssyrt på de etiska frågorrta krirtg livetsbörjart. Reservation 7 handlar om medicinskanvärtdrting av aborte-rade . Transplantatiorter har visat sig kuurtafungera som ett utmärkt redskap i livefs tjänst: Det torde finnas få som i daghar invärtdrtingar mot atf blod, rtjurar och beumärg överförs frårt ertirtdivid fill en annan. Men när man nu har börjat använda fostervävnad vidfransplartf ationer står vi inför ett helt nytt etiskt problem. med att bota åldersförändringar i hjärnan, Parkinsons sjukdom, genom afttrartsplartfera hjärnceller från aborterade . Jag vill lyfta fram trefrågor som känns särskilt angelägna för mig. Finns det en risk för aft mart börjar forska med levandefoster? Bör vi överhuvud taget göra oss beroende av aborterade för medicinsk behandlirtg? Hur och närskall tillstånd inhärtifas från föräldrarna? har antagit en lag somfastslår aft en individ är död när hon totalt och oåterkalleligt har förloratall förmåga att förena och samordna kroppens funktioner fysiskt och psykisktfill en fungerande enhet. Detta inträffar när hjärnart är ufslockuad. Befruktning utanför kroppen, m. m. Befruktning utanför kroppen, m. m. Vid denna forskning om åldersförändringar i hjärnartartvärtder mart celler som producerar dopamin, dvs. biologiskt aktiva ochlevande hjärnceller. När aborfmetoder behandlades av forskningsetiskakommiffért, godkärt-de mart uttryckligen aft fostref fick tas ut i helt skickoch inte sönderdelat. Vid senare fillfällert har forskare försäkrat all mannumera anvärtder sörtdertrasa-de som tas ut med vakuumsug och därmed ärsöuderfrasade. Mert här firtns en uppenbar risk att man glider över en gränssom många av oss upplever som djupt oetisk, dvs. man börjar använda sig avlevande för forsknirtg och medicinsk behandlirtg. Därför bör denna frågautredas snabbt av fransplartfafionsufredrtingen. Def är också viktigt affartalysera vilkert omfattning denrta verksamhet kan få . Del harantytts atf fosterceller kan bli aktuella för behandling vid flerasjukdomstillstånd i hjärnart. Äldersförärtdrirtgar i hjärnart är ju ett vauligtlillslårtd. Det finns 20 000 Parkinsonsjuka i vårt land, och vi gör 30000 aborter. Enligt betärtkartdet artvärtds framför allt gamlafoster eller, uttryckt på aunat sätt , från trettonde graviditetsveckan,eftersom gravidifefsveckor räknas från sista mensfruafionen. av aborlerrtagörs tidigare under graviditelert, uuder tolfte veckart eller tidigare. Så härfirtrts det en uppenbar risk aff det srtabbt blir brist på aborterade . Vilka vägar kart då bli aktuella för att tillgodoseefferfrågart? Tekrtiskl kan man t. ex. tillverka utanför kvinnanskropp. Behov av kan också tänkas få en hämmartde irtverkart på vårsträvart aft mirtska antalet aborter, eller def kan fresta till aft man skjuterpå aborten så aff fostref skall bli användbart. Det här är sådant som mycket bestämt hartagit avstånd ifrån, mcrt jag artser aft def inte räcker med en sådanrekommertdafion, utan att detta iir så vikfiga saker atf de behöver lagfästas.Frågan behöver behandlas snabbt, eftersom den här verksamheten är i full gångoch man har börjat behandla patienter. Sä till frågan om hur tillstånd skall inhämtas frånföräldrarna lill som används för forskning. informeras kvinnan idirekt anslutning lill aborten, rär foslrel skall användas för forskning ellerbehandlirtg av märtrtiska. Del är viktigt alt dert öppenheten finns, för altförtroendet för sjukvården skall bevaras. En kvinna som befinner sig i ett tomrum avsorgöver alt honinte ser någon utväg atl behålla del väntade barnet kan ha svårt atf i all hastfa ställrting. Därför är def bra att har tagitirtitiafiv fill aft just dert frågart skall behandlas med förtur. Hos en del kan sorg- och skuldkänslor minska, om fostrefkoinmer fill användrtirtg. Artdra kart tänkas ge tillstånd mot sin egen vilja,eftersom kvirtrtor i beroendeställning kanske infe vill verka otacksamma.Därför är del viktigt att kvirtrtorna i förväg känner till och kan ta ställninglill den här trartsplantationstekrtikert och att det blir offentlighet ochdebatt omkring dert. Sedart hoppas jag då att ocksåtransplarttafionsufredrtiiigert belärtker alt ertligt abortlagen är fosterlikställda med operalionspreparal. Det är ert av orsakerrta till all jag harförsökt fä igertom all det behöver göras ert översyrt av hela abortlagen.Operationspreparat får man använda för forsknirtg t. ex. på mössulan samtycke. Det är vid planerad forsknirtg.på människa som deforsknirtgsetiska kommittéerna måste yttra sig. Så del är viktigt atl iransplarttatiortsutredningert tarställning lill om fostref verkligen skall klassas som ett operationspreparaleller om del, vilket jag tycker är självklart, skall få ell artrtat värde. Jag tror inle att del är klokt atl helt förbjudaforskningen, som föreslår. Om del t. ex. har skett enmiljökatastrof, vore det för mig gartska oetiskt alt inte titta på bådespontana missfall och aborterna för aff se om frekvensert av missbildrtingarhar ökat. Det är också ert typ av forskrting. Därför känns det, tycker jag, mest naturligt aft det härfär utredas i vanlig ordning. Men jag har full förståelse för att Inga Lantzvill gå snabbt fram här, med tanke på atf hon har för avsikt att lämnariksdagen och säkerligen vill markera med kraft hur viktiga de här frågorna är. Om vi skall behålla förtroendet för sjukvården och denfria forskrtirtgen, är def vikfigt att verksamheten står i full samklartg medden opinion som råder i landet. Det är då viktigt att de här frågornaalltigenom behartdlas med förfur av sittande ufreduirtg, eftersom vi redart äri full färd med att göra oss beroende av aborterade för medicinskforskning. Därföryrkar jag bifall till reservafion 7. Prot.1987/88:136 - Befruktning utanför kroppen, m. m. AnL 30INGA (vpk): Jagskall tala om reservationerna som haravgivits till förmån för en vpk-motiort. Moliorten är - tyvärr, skulle jagvilja säga - parlimolion och vpk-ledamöterna kommer att rösta fritt vidvoterirtgert. Forskrtirtgen har gett oss nya ochomvälvartde kuuskaper om livets villkor. Def hartdlar om gertetik ochmolekylärbiologi, men def handlar också om ekologi och ufvecklingsbiologi. De nya kurtskaperrta kommer att få gertomgripartdekonsekvenser för alla människors vardagsliv. Allt oftare kommer vi aft frågaoss: Vad är rätt och vad är riktigt? Jag är oerhört rädd inför deframtidsperspektiv som kan skönjas ganska tydligt, och kan jag sestora utvecklingspotentialer i tekniken. Men rädslan lar för min del överhand,och med detta inlägg vill jag mana lill besinning, innan del är . Kan vi tillåta oss atl martipulera levaude orgartismer?Firtrts del risk all genmanipulerad organism kastar hela den ekologiskabalansen över ända? Hur påverkar det vår syn på mänrtiskart, om vi i detaljkart studera och också påverka hennes biologiska natur? Vi får nyabiologiska maktmedel atf styra med och fa sfällnirtg till, maktmedel som viegerttligen infe frågat efter. Om vi kan välja formen för mänskligt liv, innebär det enmaktutövning av ett helt nytt slag. Sådana val är aktuella, och dekommer all bli vanligare i framliden. Ekonomisk makt och makt över mänskligt liv hänger förslåssamman med varandra. Man kan tala om en ny ideologisk maktkamp genom den nya-biologins framfart. Har vi då rätt att göra oss lill gudar över biologin? Hurpåverkas vår människosyn av detta? Vi har tagit steget in i den reproduktionstekrtologiskalidsåldern. Del blir svårt all avslå från de kunskaper som mänsklighetenskaffat sig. Prot,1987/88:136 Befruktning utanför kroppen, m. m. möjligheteratt manipulera och kontrollera den mänskliga befruktningen, fosterutvecklingen,arvsmassan, som den rtya fekrtologirt öppnar för, har smugit sig på oss utanatf vi riktigt förstått rtär, hur eller eus varför. Reprodukliortsteknologin - eller reptek som den nuförkortas till - har aldrig varit ett svar pä rtågra kvirtrtokrav. Forskarnahar haft andra drivkrafter än strävan aff lindra mänskligt lidande när deförsökt trärtga in i de märtskliga gerternas mysterier eller aff åstadkomma ertbefruktning utanför kroppen. Dessa frågor angår alla människor. Repfekfrågan måsfe bl.a. diskuteras polifiskt. Alla människor måsfe komma till fals. Def handlarnämligert irtfe bara om medicirtska risker eller ekortomiska resurser, utan dethandlar om vilket sartihälle vi vill ha - ett samhälle med ertmaferialisfisk-mekartisfisk människosyrt eller ett samhälle där omsorgert om desvaga går före. Så till dert specifika frågart som vi har aft ta ställningtill : provrörsbefruktningen. Man skapar liv i ett provrör! Del första provrörsbarnet föddes . Fram fill 1984 hade1 000 barn fötts. föds ett barn gcrtom dertrta metod. Metodert ärdyrbar, och de kvinnor som lyckas föda ett barn är av dem somgenomgår dertrta omfaftartde behartdlirtg. Del betyder atf av allaprovrörsbefruktningar misslyckas. Kostnaden för varje lyckad födsel är 270 000kr. Om alla par som vill ha hjälp på detta sätt också fick det, är det 4000-5 000 par i , skulle kostnaden för detta uppgå lill 1,35 miljarderkronor. Det kan ligga ert kvalitetskorttroll irtte bara ifosterdiagnostik utan också i dertrta provrörsmefod. I industriländer föderkvinrtor rtumera baru sertt i livet och bara ett eller två. Det ligger då rtäratill hartds att vilja ha så perfekta barrt som möjligt. Sådarta krav påperfekta barn ställs också på provrörskliniker runt om i världen. Forskare harockså föreslagit atl kvinnor som lever i en ohälsosam miljö skall få tillgångtill provrörsbarn från ett donerat ägg. Då skulle provrörstekniken kunna gebättre och säkrare resultat än dert rtaturligare metoden. Testart, förutspår atf alla iuom tio årkommer atf välja provrörsbefrukfrtirtg, eftersom def dä blir möjligt atl väljakön och sortera bort de ägg som bär på ärftliga defekter redan innan deimplanteras i livmodern. Steget mot rashygien blir allt kortare med dennateknik. Varför gör man då allt detta? Är del för alt män villerövra också fortplantrtirtgert totalt? Experimertterar forskarrta medbarrtlösa kvinrtor för sin egen karriärs skull? Forskare förväntar sig att del manliga födandel skall varaverklighet , säger en forskare som heter . Om ungefär har vi utvecklat den konstgjordalivmodern, säger forskarna, Evolutionsforskarna vill gärna befrukta ett mäuskligt äggmed spermier frårt ert gorilla, säger ert forskare som heter , Man arbetar med detta i Englartd, och . Man hargjort försök med sfålbehållare där fostref utvecklas i en saltlösning med sähögt syretryck aff det fas upp direkt av fostref via huden. Det påstås aff manhar hållit ell märtskligt vid liv i en konstgjord livmoder upp till sexmånader, säger enforskare som heter . Det är bara en tidsfråga innan ett kanutvecklas fill fullgäiigef barrt i en mekanisk livmoder. Det finns surrogatmoderskap. Det föreslåsinte bli tillåtet i vårt land. Men jag har en misstanke om atl också det är entidsfråga. I andra länder finns denna forfplanlningsprostitutiort. Kvinnorsäljer sin reproduk-tionskapacifet och sin kropp. Kvinnor säljer sina ägg ochsirt livmoder, och surrogafmammart hyrs av det barrtlösa paret. iusemirterassurrogatmamman med mannens sperma, men med en bättre utvecklad teknik kommerett befruktat ägg alt kunrta implartferas. I propositiorten föreslås att surrogatmoderskap inle skalltillåtas, än så länge, skulle jag vilja säga. Vissa remissinstanser som tog delav utredningert Befrukfnirtg utauför kroppeu, föreslog rtämligert atlsurrogatmoderskap skall tillåtas. Trartsplartfafiort av äggstockar är ert artrtan fråga somkan komma aff få stor betydelse ur etisk aspekt. 1 fråga om detta sägerregeringen varken ja eller nej utan härtvisar tillfrartsplarttafiortsutredrtirtgert. Vad som skrämmer mest rtär def gäller denna teknik attmanipulera våra könsceller, är vad den kan länkas anvärtdas till ,och för den delert redan anvärtds till i . Man kan frysa embryon, man kanlåna äggceller eller sädesceller från någort som är mer fertil, och mart kartplartlera irt det befruktade ägget hos eu artrtan människa eller donera helaembryot till något barnlöst par. Vad skall man göra med de embryon som blir över vid enprovrörsbefruktning? används de till s.k. parallellforsknirtg, somöppnar nya möjligheter att studera fosterutveckliugert men också atf t. ex.pröva läkemedel på mänskliga embryon. Nästa steg kan bli atf framställa embryonbara för forsknirtgsärtdamål. Gert-etikkommittért behandlade denna fråga och ansåg aftmärtskliga ägg skall få anvärtdas för forskning och försök under vissabetingelser. I propositionert sägs atf bara metodforskrtirtg skall få förekommai avvaktart på senare ställningstaganden. Jag tycker aft def är fel. Ett embryoskall inte få anvärtdas som medel eller irtsfrumertt för rtågot. Och def är juirtfe vilkert vävrtadsodlirtg som helst, utan def är fakfiskt en samling cellermed en uuik arvsmassa - ett poterttiellt märtskligt liv. Två läkare skrev i Läkartidrtirtgen när det gäller dertframtida provrörsbe-frukfnirtgen att det kommer att finnas ett betydande behovav embryort bara för forsknirtgsärtdamål. Vetenskapsmän kommerallfid att firtna välmotiverade argument för sin forsknings betydelse.Gen-etikkom-mittért satte grärtsert vad gäller rtedfrysrtirtg av embryort till14 dagar. I propositiorten föreslås ingen tidsgräns. Vilken grärts mart ärtkommer att sätta, kommer dertrta gräns aft flyttas fram med mer eller mindregoda argument. Jag menar aff man måste säga nej både till frysrtirtg och tillforskrtirtg med befruktade eller obefrukfade ägg. Def lär förekomma euinterrtafionell handel med befruktade ägg.