prot · GB09131 · 1987-12-31 00:00:00 — Del är därför av största vikt atf ingaförhastade eller ogenomtänkta organisationsförändringar leder till affpersonalen, den vikfigaste resurs som vi har inom armén, förlorar tilltron lillsin viktiga arbetsuppgift, nämligen att förbereda sig själv och våravärnpliktiga till att försvara vårt land, så atf vi får leva i fred ochoberoende och därmed ge regering och riksdag möjlighet att omskapa del svenskasamhället lill ett ännu bättre samhälle. I försvarsutskottet har vi haft full insyn i det arbetesom överbefälhavaren bedriver. Det innebär att ett trettiotal riksdagsledamöterhar haft möjlighet atf följa de olika faserna i utredningen. Någraställningstaganden har inle gjorts och kommer inte att göras förrän defföreligger ett fullt färdigt förslag . Trots den storainsyn som många har haft i arbetet envisas , senast i reservafion1 och i sill anförande här, alt ständigt återkomma med krav påparlamentarisk insyn och medverkan. Jag måste fråga representanter: icke försvarsutskottefs ledamöterfillräckligt representativa för den svenska parlamentarismen? Självfallet kommer regeringen att snart utse ett mindreantal än dessa 30 för att medverka i slutfasen av detta arbete, precis i enlighetmed vad uttalade - att när överbefälhavarens förslagföreligger skall parlamentarisk medverkan ske innan skall fattabeslut . I reservation 3 för till torgs alt FU-88 -alltså nämnda utredning - skulle leda till att nuvarande operativa uppgifterinfe längre skulle kunna fullgöras . Låt mig bara säga att idirektiven från regeringen till överbefälhavaren står målet för vårttotalförsvar fast. Som alla vef är målet för den svenska säkerhetspolitiken atfvarje del av landet skall försvaras och atl militära angrepp skall kunna mötasvarifrån de än kommer. Jag skulle vilja se den överbefälhavare som lägger framett förslag utan att dessa av fastställda mål innefattas. Det är inle enbart inom def militäraförsvaret som förändringar pågår. Som kammaren säkert vet utreds frågan om vårtframtida skyddsrumsbyggande. försvarskommitté kunde vi konstateraatt det med nuvarande skyddsrumsbyggandeplanering skulle fa flera årtionden inpå innan skyddsrum kom lill stånd på de orter där risken förflygangrepp är störst. Jag är övertygad om aft det arbete som pågår skallleda till att de orter där risken och bristen på skyddsrum är störst kommer altbli prioriterade i del framlida skyddsrumsbyggandel. Därför anser jag del intevara meningsfullt atf, som förslår i reservation 18 anslåytterligare pengar för skyddsrumsbyggande. Jag tror alt det är idé atl väntatills de nya förslagen om denna prioritering läggs fram. Till dess kan vi liggalitet lågt. I reservation 19 gör ett uttalande omforskning och försvarsindustri och kommer sedan in på sysselsättningslägel påKarlskronavarvet. Eftersom vi skall diskutera dentreparliöverenskommelse som kommer atl leda till dels en förstärkning avmarinens totala resurser, dels ett bättre sysselsättningsläge påKarlskronavarvet, vill jag här inskränka mig fill att säga - precis somutskottet uttalar under punkt 6 - atf forskningsresurser och en egenförsvarsindustri är av väsenfiig betydelse som stöd för vår säkerhetspolitik. har här hävdat att ger vibara marinen och de andra vapengrenarna mer pengar, mer utrustning, så kommerdet att bli ett bättre försvar. Jag är, herr talman, inte riktigt överens medOlle på den punkten. Det finns även andra faktorer som påverkar ettförsvars resurser och kvalitet. Jag tycker aft hans underlåtenhet aff nämnapersonalen som en viktig resurs var ganska enastående. Han borde fundera överdetta - atf det inte bara är vapen vi behöver utan att vi i första hand behövermänniskor, som med sitt kunnande kan stå för det väsentliga i vårt försvar. Till Kersfin vill jag säga aft jag tycker att del ärbra alt både ni i och vi socialdemokrater håller fast vid delbeslut som vi fattade , atl vi på alla punkter har kommit till sammakonstaterande. Jag tror att vi är överens om aft de matematiskaberäkningsmetoder som ägnar sig ät knappast skulle göra sig pånågon matematisk institution här i landet - och kanske infe någon annansfansheller. TillGunhild skulle jag vilja säga - trots vissa delar av hennes Planering och anslag för totalförsvaret Planering och anslag för totalförsvaret anförande- atf jag tycker atf verkar ha närmat sig och oss idef här sammanhanget. Dä tänker jag inle bara på nästa veckas beslut om meraresurser till marinen, utan jag tycker rent allmänt aft jag i tali dag fann större enighet med det beslut vi fattade , och def uppleverjag självfallet som mycket glädjande. Jag kommer inte att ta upp de bitar som hon var kritisktill när det gäller repetilionsulbildningen, och hennes förslag till merapengar - 100 milj. kr. Jag vet atl senare i debatten kommer attbelysa detta. kommer aft utförligt redogöra förvärnpliktsfrågorna. Låt mig avslutningsvis säga några ord fill herrSöderqvist. Jag har alltid uppskattat när vi diskuterat dehär frågorna - hans kunnande som f. d. anställd i försvaret och hans vilja affhela fiden hålla debatten på hög nivå när det gäller dessa frågor. Visst har viunder årens lopp haft olika åsikter om vad vi får plats med och inle får platsmed inom våra försvarsramar. Men allvarligt talat, - skulleera förslag leda till atl vi skulle få bättre balans, bättre utrymme för defförsvar som vi har? Därvidlag har vi tyvärr infe fått det besked frånvänsterpartiet kommunisterna som man skulle kunna önska sig. Det är lätt all säga nej till JAS, det är lätt all säganej till stridsvagnar, alt säga nej till än den ena, än den andra uppgiften.Men del är litet svårare om man skall redovisa något alternativ, ochdet skulle vara glädjande om vi här finge reda på vad def är för flygplan viskall ha om vi inte skall bygga ett eget. Eller skall vi infe ha något? Skallvi infe ha ett flygplan för vårt neutralifefsförsvar, där ju flygvapnet spelarstor roll? Skall vi kanske köpa planet? Jag tror aft OswaldSöderqvist är lika medveten som jag om aff de flygplan som var alternativ tillJAS fanns på västsidan - och de skulle inte ha ökat vårt oberoende, utan deskulle snarare ha medfört en annan inriktning. JAS är inle svenskt, säger . Det är räll.Stora delar av kommer alt vara importerade, kommer atl haarbetats fram i samarbete med andra länder- , , m.fl.Men lät mig fråga: Är inle heller svensk? Vi lever i en värld därvi har ett stort arbelsulbyle mellan länderna. Jag vågar påslå all del blir mersvenska delar i än vad det är i de svenska . Defta tycker jag atl skall lägga päminnet - inte minst , när man frän östsidan kräver ell närmaresamarbete, en ökad öppenhet, utbyte av teknik och annat mellan västvärlden ochöstväriden. Detta ökade samarbete ser jag som ett led i ett skeende som innebärall vi får större förståelse mellan de olika blocken. Jag hoppas alt del av del sagda klart harframgått all jag yrkar bifall lill hemställan i försvarsutskottets betänkandenr 11 och i konsekvens med delta avslag på samtliga reservationer. 9OLLE () replik: log upp vär reservation 2 omvissa för totalförsvaret gemensamma utgångspunkter för planeringen. Vad visäger där är all en slorkonflikl mellan de bägge maktblocken kan komma alt blien världsbrandav en intensitet och varaktighet som går långt utöver vad som sägs i deplaneringsantaganden som regeringen har fastställt. Vi säger också att def nordeuropeiska och nordatlanfiskaområdet kan bli berört av en sådan världsbrand, som under en längretidrymd kan innefatta serier av mer eller mindre omfattande konventionellakrigsoperationer i stora delar av världen. Man måste studera olika scenarieroch vara lyhörd för de slutsatser de leder fill. säger att målet för vårt försvar, att viskall försvara hela landet, står fast. Men om målet står fast måste ocksåresurserna härför stå fill förfogande. Det är klart uttalat av ÖB att vi med deresurser som utredningen skall utgå från inte kan möta, hejda och slå tillbakaen motståndare. Visst får vi större effekt i vårt försvar om vi kan anslå ytterligaremedel fill det. Det har skett en omfördelning så att alltmindre pengar kan avdelas fill materielsidan. Försvaret kan alltså inte förnyaspå det sätt som är önskvärt. Pengar skall avdelas också lill den fast anställdapersonalen, och till ökade värnpliklsförmåner, som jag nämnde i mitt anförande,. Personalen är en viktig faktor, men den omfördelning som skettgör all vi har fått alldeles för små resurser fill en materiell förnyelse. Planering och anslag för totalförsvaret 10KERSTIN () replik: Min replik är inte föranledd av alt jag villbemöta någonting som har sagt . Jag vill däremot frånfolkpartiet säga adjö och lack till . Denna debatt är såvitt jagförstår den sista som deltar i i denna kammare. Def är infe någon överdrift om jag säger att det nog intefinns någon försvarspolitiker som har spelat en mer framträdande roll inför såmånga försvarsbeslut som har gjort. Han delfog redan i denkommitté som arbetade års försvarsbeslut, och på den vägen har detvarit ända fram till . Som vice ordförande i försvarsutskottet har upp kommittéarbetet och svarat för vad som kan kallas den löpandeverksamheten mellan försvarsbesluten. kunnighet kompletteradmed det förhållandet aft är en mycket trivsam person, som dethar varit lätt att samarbeta med, har gjort atf vi upplevt honom pä ett mycketpositivt sätt. vill genom mig framföra ett mycket stort facktill för alla de gångna årens samarbete. 11 () replik: och jag har tydligen någotolika uppfattningar om vad som menas med parlamentarism och medverkan iförberedelsearbetet. Vi har, som jag sagt, haft en insyn i försvarsutskottet.Jag menar dock att del är en stor skillnad mellan insyn och medverkan. Det bliringen reell behandling när vissa avsnitt bara föredras och det ges möjlighetbara till några minuters diskussion. Jag vill bestämt tillbakavisa uppgift atf30 personer deltagit i detta arbete. 30 personer har aldrig någonsin suttit medpå försvarsufskoffels sammanträden. Det är en alltför högt tilltagen siffra.Även Planering och anslag för totalförsvaret om allasom det gäller naturligtvis haft möjlighet att närvara, har antalet aldriguppgått till 30. Jag tror att den parlamentariska utredning som väl ändå såsmåningom filisätts kommer att få erfara att dess arbete igångsatts på ellganska sent stadium. Jag tror också att den kommer att konstatera att tiden fördess arbete blir mycket kort, såvida man inte senarelägger det beslut som skallfattas . Detta återstår dock all se. Till dem som är tillskyndare av en parlamentariskkommitté hör -vilket torde vara bekant för kammarens ledamöter - ocksåfolkpartiledaren . Det är alltså inte bara fråga om ett påhittav . Allt fler människor har den uppfattningen aft en bredaremedverkan måste komma till stånd för aff vi skall kunna arbeta fram ett gottresultat. Det är naturligtvis bra att konstatera aff också OlleGöransson känner oro inför de i vissa avseenden stora förändringar som haraviserats. Jag tror atl det är nödvändigt att vi ger uttryck för sådanastämningar inför dem som arbetar med förändringsfrågorna. Vi måste nog handskasvarsamt med förändringar av den dimension som det kan bli fråga om för denpersonal som det ytterst gäller. Jag vill till slut instämma i det tack som har riktatstill och uttrycka min tillfredsställelse med det samarbete som jaghar haft med honom. Jag vill gärna göra defta, även om mitt direkta samarbetemed har sträckt sig över . Del har givitmyckel i utbyte, och jag hoppas att får vikliga ting attförvalla också i framliden. 12OSWALD (vpk) repUk: Det är alltid intressant atf gå tillbaks ihandlingarna. Jag har här framför mig ett utdrag ur 1982:4 rubricerat"Säkerhetsrisker vid militär anskaffning: JAS som exempel". Den ärskriven av den inle helt okände forskaren . Jag har här ocksä ettutdrag ur Stockholms-Tidningen : " Vapen-export förmiljarder-vid ett ja till ". Det är delta som det handlar om, . Dethandlar om vårt oberoende och vår självständighet. Del handlar, som jag vid sämånga tillfällen framhållit, om vad som brukar sägas i försvarskommiltéer och iförsvarsutskottets uttalanden och i olika försvarsministrars deklarationer, affmaferielanskaffningen till def svenska försvaret aldrig någonsin får leda lillatt vårt oberoende sätts i fara, till all vi blir beroende av import utifrån.Men det här är ju raka motsatsen. Det gäller inte bara beträffandeJAS-projektet utan också i en mängd andra sammanhang, men det är ell braexempel. Visst anser både jag och mitt parti alt vi behöver haflygplan, speciellt , för alt hävda våra gränser, avvisa kränkningarosv. Men ingenting säger att vi skall välja ett sådant projekt som JAS, som förövrigt med mycket stor tvekan anammades också av socialdemokraterna - def harkanske glömt vid det här laget. Jag vill erinra om de berömdasju punkterna och om all avgörandet i försvarskommitlén 1981 om JAS-projektetskedde med hjälp av ordförandens utslagsrösi. Vi hademycket väl kunnat köpa ell plan från , eller Västtyskland.Det hade infe alls varit något fel i def. Inom handeln med krigsmateriel råder,som alla vet, köparens marknad, t. ex. när vi säljer själva. Man får mycketgoda kontrakt, mycket goda garantier för reservdelar, kompletteringar osv.Speciellt på militärflygplansområdet är det oerhört enkelt. Vid ett val exempelvis av det amerikanska Northrop-planetnär def var aktuellt atl ta ställning till JAS hade vi kanske kommit undan15-20 % billigare. Detta skulle inte på något sätt ha medfört större bindningarutan mindre sådana, eftersom man då hade haft ett enkelt kontrakt medskyldigheter och rättigheter inbakade. Det skulle inte ha varit fråga om någotstort samarbefsprojekt, där vi bygger vehikel tillsammans med den ledandestormakten i en av allianserna, . Som jag påpekade senast för några veckorsedan innebär projektet dessutom atl vi exporterar delar av motorn till planet,som tillverkas av Flygmotor i . Jämförelsen med Volvobilarna är barnslig - här talar vi omkrigsmateriel, inte om bilar som rullar i fredstid på våra vägar. 13 () replik: Låt mig först lacka för ordoch de instämmanden som gjordes av och . Det är medstor saknad som jag lämnar dessa debatter. Men jag kan lova er atl jag ävenframöver med stort intresse kommer all följa vidare arbete med dessafrågor. Jag har vid ett tidigare fillfälle sagt aff dessa frågor kanske ärgrundläggande för att vi över huvud taget har denna kammare, denna möjlighetatt här utbyta tankar om samhällets olika områden. Tack för era ord! När det gäller försörjningsberedskapen och planeringenvill jag säga följande fill . De scenarion vi diskuterade inför delsenaste försvarsbeslutet visade klart för oss aft en fredskris pä längre fid änett år inte är aft räkna med. Vi var också ganska övertygade om att def vid ettkrig i vårt närområde inte kommer att röra sig om år, utan om månader. Detta ären bedömning man kan göra från historisk utgångspunkt, men också medutgångspunkt i hur snabb förslitningen av materiel är i konflikter. Mångasäger: Titta på , titta på kriget osv. Där händerjust detta, man slåss i ell par månader och sedan är man tvungen attreorganisera sig, skaffa mer materiel, få fram fler värnpliktiga osv. Dettavisar att den försörjningsberedskap vi bygger vår försvarsplanering på ärrealistisk, och def finns ingen anledning atl ompröva den . Del gläder mig alt inte längre serimport som något ont. Jag kan inte komma ifrån aft jag känner en störretrygghet ju mer vi själva kan tillverka i vårt land i stället för aff handladef ufifrån. Men om vi köper ufifrån, skall vi göra det på ett sådant sätt aftvi inle blir beroende av något annat land. Def skall gå till så aff vi skaffarresurserna i fred, så att vi den dag kriget utbryter skall kunna fillverka,underhålla och fortsätta atl hälla vår materiel i drift. Del är del som ärpoängen, enligt mitt sätt all se. Planering och anslag för totalförsvaret Planering och anslag för totalförsvaret 14OLLE () replik; Jag vill bara helt kort säga något om dettamed förutsättningarna för planeringen och uthålligheten. Def finns en storosäkerhet i bedömningarna. Den saken måste vi vara överens om. Det räcker attta som exempel. Låt mig också säga lill all jagtycker aff def är skönt aff ha en motståndare med en i grunden så positivinställning till försvaret. Jag hoppas aft i fortsättningen villanvända sig av denna posifiva inställning för att påverka sina partikamrater,så atf vi får ett allt bättre försvar. 15OSWALD (vpk) replik: Jag har infe alls ändrat uppfattning. Vi haralltid ansett aft det naturligtvis skall finnas ett flygförsvar i vårt land.Men vi har också alltid varit emot de dyrbara satsningar som gjorts. De harenligt vår uppfattning varit alldeles för dyrbara och inte motiverats av någragenomtänkta säkerhetspolitiska skäl. Jag vill gå tillbaka till frågan om vårt beroende. Vi ärhelt beroende av framför allt när det gäller högteknologi till exempelvisJAS. Det är ointressant att tala om all , eller av JAS-planef -vilket procenttal man nu väljer - har svensktillverkats. De vitala, avgörandedelarna av JAS och alla andra flygplan har vi köpt frånUSA. Det var därför vi t. ex. infe fick exportera fill - om nunågon kommer ihåg det - vilket vi gärna skulle ha gjort. sade nej, därföratt hade släppt till delar i det planet som landet inle ville att vi skullesälja vidare. Delta är ett exempel så gott som något. försöker fortfarande hålla liv i myternaatt def är fråga om ett svenskt plan och aff vi skulle vara oberoende osv.JAS-projekfet innebar en avgörande förändring i svensk militärindustrientillverkning. Vi har aldrig fidigare ingått ett sådant här samarbefsavtal medden ena sformakfsallian-sens största stat. Alla de talesätt som föra fram här faller platt till marken. Jag tycker att vi skall ha egen tillverkning avkrigsmateriel för vårt eget svenska försvar. Men det är en oerhörd skillnadmellan delta och att göra sig beroende på det här sättet. Det kommer inle attfinnas delar tillgängliga för den händelse vi råkar illa ut, är del som garanterar att vi då får tillverka JAS? Vi har de plan vi har.Vi kommer förmodligen inle att kunna tillverka några nya. Det hade varit egaltom vi köpt färdiga plan lill ett mycket billigare pris. Det hade inte ökat vårtberoende ett enda dugg. Om man nu vill vara ärlig är denna fråga ganska solklar.Men om man infe vill vara ärlig utan försöker upprätthålla myter och slå blådunsfer i ögonen på svenska folket, kan man resonera som gör.Men svenska folket är inte dumt. Medborgarna förslår detta. De begriper all delOlle säger om oberoende och självständighet när det gäller JAS inteär sant. Detta ligger i öppen dager. 16 () replik: Del är inte mycket mer aft bemöta än OswaldSöderqvists replik i fråga om export eller import. Jag kan infe komma ifrån altdet från svensksynpunkt ligger en väldig betydelse i om vi själva kan producera vår materielhärvidlag, precis som på alla andra områden. Ju mer tekniskt avancerad vårindustri är, desto större möjligheter har vi atl hävda oss också pådeninternationella marknaden. Jag tog ell exempel från länderna på östra delen avjordklotet. Deras trängtan är alt få utnyttja, få köpa och komma i kontakt medden högteknologi som finns i västvärlden. Jag skulle aldrig vilja anklaga demför att de gör affärer med någon annan mililärallians. Det är likadant med ossi . När vi träffar samarbefsavtal med eller , går vi därmedinfe med i NATO-alliansen, utan vi gör upp ett avtal med regeringen i det landsom har de resurser vi själva inte har i vårt land. Man skall irite bortse från de positiva effekter som etteget kunnande på detta område också ger till övrig civil industri. De sjupunkter vi satte upp när vi sade ja till JAS innebar alt forskningen ochutvecklingen icke enbart skulle bli något för del nya flygplanet. Den skulleockså innebära resurser som möjliggör för övrig svensk industri atf öka sittkunnande. Jag tycker atl det är atf aft är ett högteknologiskt land och vill fortsätta atf varadet, och inte vill bli enbart en underleverantör lill de storaindustriländerna. Planeringoch anslag för totalförsvaret Talmannen anmälde atl anhållit all lillprotokollet få antecknat att han infe ägde rätt till ytterligare replik. 17GOTHE (): Herr ta/man! Detta kallas försvarsdebatt. Jag är intebunden av manus, och följaktligen skall jag be all få säga ell ordlill , som just nu är på väg ul ur kammaren. Del kannaturligtvis vara av speciellt intresse för en företrädare för i atl plädera emot ett svenskt industrielltsamarbete med väststater. Å andra sidan har jag inle hört talas om någon offertpä vare sig stridsflygplan eller andra ling lill del militära försvaret frånSovjet eller från Warszawapaktssi-dan över huvud taget. Jag ber alt få hänvisa lill vad sade om detnaturliga i all har en hög andel egentillverkad försvarsmateriel. Jagvar en av de ledamöter i försvarsulskollel som upplevde månader avdiskussioner, informationer och föredragningar kring när delbegav sig års försvarsbeslut. Det var oerhört inträngandeinformationer som där gavs. Ingenting lämnades ål slumpen. Jag är personligenalldeles övertygad om att det var ett gott, rikligt, korrekt beslut som förstförsvarsutskottet och sedan tog när vi beslöt om anskaffandet av detsvenska JAS 39-Gripen. Stora förändringar har skett i Sverigessäkerhetspolitiska situation . Stora förändringar har ocksåskett i vårt försvarspolitiska läge. Jag vill först nämna del mest positiva.Det är alt den försvarsnegaiivism, som kom lill ullryck efter sludenlrevolten1968 och lill stor del präglade debatten om försvaret under 70-lalel harförbylis i en ytterst försvarsposiliv anda, särskilt hos vår svenska ungdom.Del är av utomordentligt värde för vårt försvar och för vår säkerhetspolitik. .Självfalletvill jag också nämna den hängivenhet med vilken personalen i Planering och anslag för totalförsvaret vårtsvenska totalförsvar arbetar. Det militära försvaret omfattar närmare 40 000anställda. Därtill kommer de värnpliktiga och de hundratusenfals, ja, faktisktmiljoner människor som är engagerade inom totalförsvaret. Så kommer förändringar till det negativa. Vi har upptäcktatf samhället är oerhört sårbart. Efter att ha upplevt andra världskrigetsberedskapsår i kunde vi konstatera atl nöden är uppfinningarnas moder.Ordspråket besannades. Det gick alt improvisera, och man klarade sig ganskabra genom de åren. är samhället helt annorlunda, mera komplicerat. Del ärinle bara dalateknikens intåg som har gjort samhället så sårbart. Del finnsstarka beroendeförhållanden i denna teknikens värld, och det gör all vi i ellerinför ett krigsfall kommer att ha ett oerhört sabofagehot hängande över oss.Sverige kan i princip, om vi inle är beredda, slås ut genom sabotage. En femtekolonn finns förmodligen också i vårt land. Till förändringen hör också atf vi fann en främmandestormakt så intresserad av aft göra krigsförberedelser i vårt land att densände hit ubåtar och satte i gång s. k. undervattensverksamhet med grodmän somopererar inne i svenska vatten, inne vid svenska militära anläggningar. Vi hadeju förut levt i landet Idyllien, och så plötsligt såg vi den sovjefiska ubåtenpå grundel i inne i ett militärt skyddsområde. Det här har skakat om oss, och def har förmodligen kommitaft medverka till alt försvarsandan har stärkts i vårt land. Men vi måste ocksåta konsekvenserna. I den försvarskommitté som förberedde fjolårets försvarsbeslutkonstaterade man att läge har blivit mera utsatt i samband med kriseroch väpnade konflikter i vår värld. Del har lett till påfrestningar, främst i formav kränkningar av vårt territorium. Kommittén konstaterade också att defnordeuropeiska och nordatlantiska området fill följd av utvecklingen under desenaste 15-20 åren har fått en ökad militärstrategisk betydelse förmaktblocken. Detta läge torde bestå , slog denparlamentariska försvarskommitlén fast. Detta hör också fill de drastiskaförändringarna för vår nation. Vi moderater konstaterar i vår partimotion Fö207, sombehandlas i detta belänkande från försvarsutskottet, atl vårt försvar enbartkan mätas i förhållande lill de hot def har till uppgift att kunna möta.