prot · GB09122 · 1987-12-31 00:00:00 — Vi moderater ochfolkpartister i utskottet driver linjen att de pengar som ni revisorer harbegärt för att sköta er uppgift, de får ni när ni dämpar riksrevisionsverketsverksamhet. Så är det, och det är så och revisorerna vill hadet. Det är alltså bara i tidsfrågan som vi är oeniga. Och dåkan jag inte förstå att man agerar så hårt från revisorers sida nästan säger att revisorerna inte kommer att kunna bedriva sin verksamhet.Det rör ju sig bara . Jag tycker att vi moderater och folkpartister har landatpå en fin uppfattning. Sedan börjar tala om krissituation och säga: Sehär vad som händer om vi får en borgerlig regering! Det är så löjligt och dumtatt jag, herr talman, skulle höja tonläget om jag fortsatte! 142 (): har kommit med en repliksom jag tycker borde kunna avsluta debatten. Möjligtvis skulle jag vilja göraföljande fillägg till . Det handlar om sex tjänster och 1 1/2 milj. kr. Vi villgärna vara med på att ta in alla sex tjänsterna från och pådet sättet ge Anslag till revisorer och deras kansli Anslag till revisorer och deras kansli riksdagensrevisorer den personalförstärkning som de utan tvivel behöver. Man kan alltsååstadkomma det genom att ta tjänsterna från . 143 (): Jag har litet svårt att hänga med iresonemanget när min vän säger att det handlar om någramånader. Var står det att vi får dessa tjänster? Reservationenmynnar ju ut i att om man tar tjänsterna från skall vi fådem - annars blir det inga. Hur kan det vara givet att det handlar om någramånader? Det finns ju inga garantier för det. Till : Det handlar om sex tjänster - men . Vad debatterar - vilket jag trodde att ledamöterna avfinansutskottet visste - är två tjänster. Vi diskuterar nämUgen det budgetårsom kommer. Jag har fortfarande inte - från vare sig , FilipFridolfsson eller - fått veta om revisorer ett årframöver skall avstå från den granskning som har beslutat om att vibör utföra. 144 (): Svaret är nej. Det svaret gav jag påriksdagens revisorers vice ordförandes konkreta och kunniga fråga. 145 (): Om revisorer har 20 personeranställda voredet väl märkvärdigt om inte några av dem skulle kunna avdelas förstatliga företag och huvuddelen fortsätta med det vanliga. Det är en fråga omprioritering av uppgifter, . Sådant får man lära sig ute inäringslivet! 146 (): Jag vill säga till : Jag harfaktiskt under mina i varit verksam så mycket jaghar kunnat i det privata näringslivet. Jag är inte alldeles helt analfabet pådet området. talar om 20 tjänster. Ja, menriksrevisionsverket har för granskningsverksamheten 120 tjänster, medan vi har 20 tjänster totalt, inkl. vaktmästare. Inte begär väl att vaktmästaren skall börja granska statliga bolag och stiftelser? Det vore väl att begära litet för mycket pä det kompetensområdet. Till vill jag säga: Det är en sak att ge ettbesked om att vi inte skall avstå från att granska. Men en så pass rutineradpolitiker som borde veta att man inte drar åt snaran ochber att den som blir hängd skall försöka andas. Det är ett konststycke som jagöverlåter åt finansutskottets ledamöter, för det är tydligen endast de somklarar detta. 147FILIP (): Vi har till det här utskottsbetänkandet fogaten reservation som följer upp den kommittémotion som har väckt.Enligt reservationstexten tillstyrker utskottet motionsförslaget. undrar var det står att det bara skall tanågra månader. Då läser jag innantill för honom ur reservationen: "Enligt utskottets mening bör reformen syfta till attriksdagen tar hela ansvaret för förvaltningsrevisionen.'' - Ett omfattandeutrednirigsmaterial finns att tillgå. Förslag bör därför kunna läggas fram förriksdagen . I avvaktan härpå bör det av revisorerföreslagna resurstillskottet anstå." Den texten är tagen direkt ur vår reservation. Det, herrKomstedt, måste ni vika er för. Och borde ni förstå att -särskilt om vi får en borgerlig regering här i landet-får ni övertaförvaltningsrevisionen, och då blir kung för ett stort hov, därborta i revisorslokalerna. Var så säker på det! Anslag till revisorer och deras kansli 148 (): Jag vill rikta kammarens uppmärksamhet på ettavsnitt i betänkandet. För alla som är här och har betänkandet framför sig villjag säga att det är på s. 5. Det gäller inte så mycket anslaget, meri det är enprincipiell fråga av mycket stor vikt, som jag ser det: Utskottet skriver att man med hänsyn till olikaomständigheter vill "förorda en delvis ändrad inriktning. Som riktmärkeför granskningsärenden bör gälla att den sammanlagda utredningstiden - inkl.tid för förundersökningar men exkl. remissbehandling - i allmänhet inte böröversfiga och endast undantagsvis . Det bör övervägasom frågor som kräver som större insatser inte lämpligen kan tas upp i annatsammanhang, t. ex. inom det allmänna utredningsväsendet." Jag vill göra kammaren uppmärksam på att när ni beslutar ienlighet med detta förslag har ni också avhänt revisorer - ert egetorgan -möjligheter att gå djupare in i ärenden som kräver mer tid. Jag villgärna att kammaren skall vara medveten om detta. Det är eri principiell fråga. När vi läser reservationen från folkpartisterna ochmoderaterna i finansutskottet görs vi uppmärksamma på att större resurserskall tillföras revisionsorgan, men i betänkandetéxten är allatydligen överens om att sådant som kräver mer tid skall överföras till detallmärina utredningsväsendet - som är regeringens organ. Vi kämpar för att eget organ skall få deekonomiska möjlighe ter och personella resurser som behövs för att driva verksamheten. Beslutet innebär dock att man överlåter åt regeringens utredningsväsende att utföra de kontrolluppgifter som eget organ bör göra, enligt ert eget beslut. ' Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut iärendet skulle fattas vid nästa arbetsplenum.) 1987/88:27om fortsatt valutareglering, m.m. (prop. 1987/88:134). Prot.1987/88:122 Fortsatt valutareglering, m. m. ~ ; ; Anf. 149 (): Fortsattvalutaregle- ,, , , , . Detta ärende ar ju något av enföljetong, dar den ring, m.m. ,j , . , = , . socialdemokratiskaregeringen ar efter ar begär forlangning av valutaregleringen . I reservation 1 yrkar vi borgerliga partier avslag pådenna begäran om fortsatt tillämpning av valutalagen. Jag yrkar således bifallfill denna reservation. Vi anser att valutaregleringen endast temporärt kanfördröja en nödvändig anpassning av den svenska ekonornin vid utifrån kommandestörningar. Valutaregleringens stabiliseringspolifiska värde är således ganskanegativt. Utan en valutareglering skulle man tvärtom få en större hållhake närdet gäller att kunna föra en mer disciplinerad ekonomisk politik. Vi anser vidare också att valutaregleringen medför en radolägenheter för de svenska företagen och den svenska ekonomin. T. ex. hindrassvenska kapitalplacerare genom regleringen att sprida sina portföljer ochdärmed utjämna riskerna. Det leder givetvis till större avkastningskrav ochhögre kapitalkostnader för de svenska företagen. Det leder också till obalansernär det gäller de svenska företagens finansiella ställning, eftersom de tvingasplacera tillgångarna i som de förhindras att betala sinaskulder i utlandet. Man kan också hävda att valutaregleringen även bidrar tillatt öka ägarkoncentrationen i svenskt näringsliv. Den i internationella ochäven vid en historisk jämförelse unika utbredningen av ömsesidigt ägande kandelvis förklaras av den inlåsning av likviditet som vi har i . Som alla vet pågår det inom EG ett omfattande arbete föratt frigöra kapitalrörelserna. Målet är att ha ett helt öppet ochfritt flöde av kapital mellan EG:s medlemsländer. Det finns en uppenbar riskatt kommer att hamna utanför EG-samarbetet på just detta område.Sverige börjar faktiskt bli alltmer ensamt bland välutvecklade industriländerom att behålla ett regelverk som försvårar kapitalrörelser. Vi anser att den snabba utvecklingen mot en gemensameuropeisk marknad utan gränser för kapital givetvis ställer krav på ändringarför del. En fri rörlighet mellan och måste upprättas ävenvad gäller finansiella transaktioner. Det jag här har anfört kan sammanfattningsvis sägas varahuvudanledningen till att valutaregleringen bör avvecklas.Avvecklingen bör dessutom vara fullständig och definitiv. Den av regeringenförordade metoden med en successiv och partiell liberalisering avvalutapolitiken medför bara en rad svårigheter. Varje förändring ger baraupphov till ett valutautflöde. Det är därför viktigt att man förkapitalströmmar såväl till som från . Jag ber att än en gång få yrka bifall tillreservation 1 samt avslag på hemställan i finansutskottets betänkande 27. Anf.150 (): Den svenska kreditmarknaden är fillbaka befriad frånalla de många regleringar som den förut var insnörd i! Allmän enighet tycksråda om att dess "frisläppande" har varit till stor fördel för allaparter. Det gäller för låntagare lika väl som för långivare, för anställda likaväl som för företagare, för myndigheter lika väl som för kredifinsfitutioneroch deras kunder. Vidupprepade tillfällen har regeringen också anmält sin avsikt att- "så snart förhållandena tillåter det" - avskaffa också valutaregleringengentemot utlandet. Man har även tagit åtskilliga viktiga steg mot enuppluckring av denna reglering! Här må nämnas svenska företags rätt attfinansiera investeringar och företagsuppköp utomlands med pengar tagna frånsvensk rörelse, utvidgad rätt att köpa mark och hus utomlands samt en viss -dock påtagligt begränsad - rätt att vid med regelbundna mellanrum företagnaauktioner inköpa utländska aktier. Kvarav regleringen är egentligen blott förbud för svenskar att portföljin-vesteraeller öppna konto utomlands, liksom tvånget att låta alla transakfioner medutlandet gå igenom valutabank. Vikfigare är då kanske restriktionerna förutlänningar! De får inte göra portföljinvesteringar utom i fråga ombörsnoterade aktier, och de får framför allt inte köpa kronobligationer, varesig dessa utfärdas av eller av enskilda.företag. Vihar alltså tagit "ett halvt steg" mot att ta bort valutaregleringen,ett förfaringssätt som vi i folkparfiet - och säkert även de övrigareservanterna -bedömer som felaktigt! Man frestas att dra en parallell med ettyttrande av den engelske filosofen om kunskapens värde: "Drick djupteller smaka icke!" Det "halvläge" i vilket vår valutaregleringnu har hamnat är enligt vår uppfattning olyckligt. Det ger oss en massa trasselutan motsvarande nytta! En kort genomgång av utskottsmajoritetens argument förett bibehållande av nuvarande valutareglering visar detta klart och tydUgt.Punkt för punkt kan följande påpekas: Utskottsmajoritetensskrivning inleds på följande sätt: "I propositionen anförs att med stöd avvalutaregleringen kan man hindra eller begränsa störande kapitalflöden avfrämst kortfristig natur." Precis ett sådant flöde har vi fått uppleva efter höjning av diskontot sistlidnamånadsskifte! har i kortfristigt utländsktkapital kommit till , och strömmen är säkert inte slut . En utvaldgrupp av stora och medelstora exportföretag utnyttjar-helt lagligt - sinställning till att göra stora vinster på räntearbitrage, som derashemtagande av enorma kapitalbelopp från utlandet väl måste direkt motverka denåtstramning av penningmarknaden som eftersträvar. 1nästnästa stycke står det, på tal om hotet mot vär ekonomiska stabilitet:"Dessa hot kan endast mötas med en konsekvent ekonomisk politik som tarsikte på att hålla nere inflationen för att värna den fulla sysselsättningenoch den yttre balansen." Den just avslutade lönerörelsen i vårt landantyder inte att vår regering har lyckats härmed, och det gör inte heller denjust publicerade inflationssiffran för april om för en enda månad!Valutaregleringen har inte kunnat hindra denna utveckling, som dock Fortsattvalutareglering, m. m. Fortsatt valutareglering, m.m. självfalletockså har helt andra orsaker. På s. 5, tredje stycket från slutet, anges attvalutaregleringen undantager 'från avveckUngen vissa transaktioner, ''som styrsav ränteskillnader och förväntningar om ränte- ochvalutakursutvecklingen". Tycker verkligen , som kommer att förautskottsmajoritetens talan i denna fråga, att den nuvarande"halvdana" valutaregleringen lyckats med detta? Eller är det möjligentvärtom, att den i rätt stor skala släpper igenom sådana spekulationer? Syftet med den valutareglering som vi ännu har kvar är välsannolikt att tillförsäkra riksbank ett visst "eget"mänöverutrymme. Men visar inte utvecklingen att detta närmast ären chimär? har tvingats till en strarii penningpolitik därför attregeringen inte för en tillräckligt stram finanspolitik, något som vi ifolkpartiet har påpekat i vår motion i anledning av kompletteringspropositionenhäromdagen. Där föreslår vi - trots att det är valår - en stramarefinanspolitik', delvis för att slippa ställa krav på penningpolifiken som dennaändå inte kan infria. Sist - men förvisso inte minst - vet vi ju aUa att Sverigeeftersträvar en så nära anslutning fill EG som möjligt. Vi måste då möta EG:skrav på frihet för de fyra områdena varor, tjänster, arbete och kapital. Att EGunder dessa förhandlingar skulle acceptera att bibehöll sinvalutareglering -haltande och som den nu är - förefaller synnerligenosannolikt! När vi i alla fall vet att vi måste ta bort vår valutaregleririginom för att få vår eftersträvade nära anslutning fill EG, varför dåinte ta bort den nu med detsamma? Den harnog överlevt sig själv, något som jagtror att professorn inne'i förmodligen innerst inne håller med om. Jag yrkar avslag på hemställan i finansutskottetsbetänkande 27 och bifall till reservationerna 1 och 3. (vpk): , Vi från vpk är överens med socialdemokraternahär i oni att valutaförordningen bör bibehållas i sin nuvarandeutformning, och vi är överens oni att avslå det borgerUga kravet omförändringar i förordningen. Vi är däremot inte överens om med vilkenmotivering vi gör detta avslag. Från vpk:s sida tycker vi att det finnsanledning att motivera avslaget med de många exernpel på hur internationelltfinanskapital påverkar olika valutarörelser. De har en lättrörlighet som detfinns anledning för en nation att stå emot. Vi menar då att det är nödvändigtatt ha kvar denna valutaförordning för att kunna slå vakt om en nationellsjälvständig politik. När det gäller generella dispenser, som valutastyrelsenhar gett till olika utländska dotterbolags investeringar i , anser viatt dessa inte skall ändras så som regeringen har föreslagit i propositionen.Vi menar att dispenserna måste, utifrån samma utgångspunkter som jag har nämntfidigare, vara kvar. Vi har motiverat detta i en motion och i en reservationsom är fogad fill betänkandet. Med stöd av motiveringarna i reservationerna 2 och 4, somär fogade till detta betänkande, yrkar jag bifall till desamma. Anf.152 BO (): Vi har ju när det gäller valutaregleringen, som redan har påpekats,fråri socialdemokratins sida gått en gradvis väg. Det har länge varit fritt attfinansiera varuexport och varuimport på det sätt man själv önskar. De fidigarebegränsningarna för direktinvesteringar har avskaffats. Möjligheterna tillutländska fastighetsförvärv har vidgats. finns det också möjligheter att viaauktioner köpa ufländska aktier för . Dessa är ioch för sig betydelsefulla steg. Det som är kvar är de renaportföljinvesteringarna. Dåkan man fråga sig varför man inte tar steget fullt ut. Grovt sett liggerproblemet i att om mån tillåter portföljinvesteringar, lämnar man vägen öppenför finansiella rörelser och finansiell spekulafion av ett slag som dennaliberalisering, som trots allt är knuten till reala storheter i ekonomin, intetillåter. Jagtycker att de borgerliga talesmännen är Utet väl sangviniska. Vi lever i envärld som karakteriseras av mycket starka växelkursfluktuatiöner. Vad berordessa fluktuafidner på? Beror dé på väd ekonomerna brukar kalla förfundamentala faktorer', dvs. förändringar i inflationstakt och förändringar iproduktivitet etc? Eller finns det någon faktor som är utanförstående och somkanske styr dessa växelkursfluktuatiöner på mycket svårförutsebara sätt? Vilkaär då dessa faktorer? Denövergripande faktorn är - om man så vill - den frihet man har på detinternationella valutaområdet. Vi Vet att vi har haft en mycket starkapplicering av dollarn och därefter en mycket stornedgång. Den här utvecklingen är mycket svår att förklara. Dét är också svårtatt försvara den i någon egentlig iriening. Tvärtom har den haft mycketolyckliga konsekvenser för stora delar av världsekonomin. Kunde vi få tillstånd ett system som vore mer stabilt, skulle många företag och regioner somhar drabbats mycket hårt av utvecklingen ha klarat sigbetydligt bättre. Detta sammanhänger just med den frihet man har på detinternationella kapitalområdet. ' Vikan som exempel ta det som hände i : När den konservativaregeringen tillträdde avskaffade den snabbt valutaregleringen -precis som deborgerliga företrädarna nu kräver. Detta gav intrycket av att fungera finteftersom man säriitidigt upptäckte och började exploatera Nordsjöoljan. Englandfick ett starkt inflöde av utländsk valuta. Vad ledde det till? Jo, det ledde fillatt pundet drevs upp i höjden. Det kanske var angenämt för åtskilliga -engelska kapitalplacerare bl. Men vad ledde detta till på den reala sidan,dvs. den industriella sidan äv den engelska ekonomin? Jo, det blev enkatastrofal utveckling för den engelska exportindustrin. Stora delar av denengelska industrin slogs ut. Arbetslösheten ökade från 1 till över3 miljoner arbetslösa. De landsdelar som lades öde, framför allt i norra ochnordvästra , har aldrig återhämtat sig. Försök bara att tro att inte ensen sådan utveckling, dvs. liberalisering och avreglering, inte ger upphov tillrisker! Då bortser man helt enkelt från den verklighet i vilken vi lever. Densvenska kronan är i och för sig en liten valuta. Det ärmycket möjligt att vi påkort sikt skulle kunna göra vinster på en avreglering. Fortsattvalutareglering, m. m. Fortsatt yalutaregle-ring, m.m. . börjasälja kronobligationer till utlänningar, skulle det mycket väl kunna leda tillatt vi finge en press nedåt på den svenska räntenivån - vilket i och för sigskulle vara tacknämligt. Men vad händer på litet ? Det är det som ingenvet. En spekulation mot den svenska kronan skulle mycket snabbt kunna ta fart.Kronobligationerna kunde börja säljas ut. Det kunde tvinga fram ett tryck påden svenska kronan som kanske inte står emot, och vi vet aldrigriktigt var vi hamnar. Detta är litet konstigt att de borgerligarepresentanterna så starkt förordar frihet på detta område men ändå försvararnormer på andra områden. Låt oss ta en näraliggande parallell. Vi står alla bakomnormen att staten inte skall nettoupplåna utomlands. Det är ganska klart att omvi frångick den , kanske skapade en ny norm att bytesbalansen iunderskott aldrig får överstiga av BNP, dvs. ungefär den storlekunderskottet har , skulle vi också kunna bringa ned räntenivån. Då skulleinte heller företagen kunna skära emellan på det sätt de gör . , som har goda erfarenheter och känner till denna marknad, har beskrivitdetta. Det finns därför anledning för oss att gå varligt fram.Det är en stor skillnad mellan,att å ena sidan lätta på kontrollerna på denreala sidan, dvs. aktier, fastigheter och framför allt direktinvesteringar ochå andra sidan göra det när det gäller direktportföljinvesteringar där vi ärförsiktiga. Det är möjligt att vi kommer att fortsätta med avregleringen, somvi ju i det närmaste har fullföljt beträffande den inhemska kreditmarknaden ochvalutaregleringen. Det finns i och för sig inga skäl att vara dogmatisk på denpunkten. Men en viss försiktighet, en viss realism, herr talman, tror jag nogdet finns all anledning att tala för. Med det sagda vill jag yrka bifall till hemställan ifinansutskottets betänkande 27. 153HUGO HEGELAND (m): Det är rörande att höra närsocialdemokraterna försvarar bestående regleringar; oavsett konjunkturlägetförsvarade allfid valutaregleringar och ville inte alls ändranågonting. År har vi kritiserat valutaregleringen, och successivt harvi också fått rätt. Successivt har socialdemokraterna nämligen gått med på attlätta på den. Varje gång har de emellertid hävdat att precis hit går det, meninte längre. tar de sedan ytterligare ett steg. säger att det gäller att gå varligt fram. Javisst, men ibland har ni intealls velat gå framåt. tar ni steg allteftersom ni har tvingats till det -inte av egen illusion om verkligheten, utan just därför att ni har tvingats tahänsyn till verkligheten. Det är fullständigt obegripligt när säger omoss borgerliga reservanter, att vi är litet väl sangviniska. Det har vinämligen också hört förut. Det går absolut inte att avskaffa en enda reglering,brukar vi ju få höra. Vi har kritiserat alla oUka regleringar somsocialdemokraterna har infört på alla områden. Se t. ex. på bostadsregleringen.Bo Södersten går i spetsen och vill avveckla den. Se på barnomsorgen m. m. Ävenskolan och förskolan har intresserat sig för. ställer hanemellertid upp och försvarar kvarstående regleringar på valutaområdet, och manbehöver inte vara särskilt känsligt lagd för att bli djupt rörd över detta. Dollarnkan ju gå upp och ned, säger . Javisst kan den det, det Prot.1987/88:122 kan ju alla valutor göra. Det är ju priset för en fri marknad; mankan inte reglera den och bestämma att valutakurserna skall varasådana eller sådana. fn tt n It 1 När säger att hanhelst vill ha ett mer stabilt system, då säger han att han hellre vill ha enmer stabil verklighet: Det är dock rent önsketänkande. Verkligheten är oviss,och det går upp och ner på olika håll i verkligheten som bekant. Englandhar helt avskaffat valutaregleringen. Detta fick mycket riktigt till effekt attpundet gick upp kraftigt. Man kunde mycket väl säga att detta berodde på hade en reglering förut, så man kände ju inte till pundets marknadsvärde.Just genom regleringar hade man fjärmat sig från vad marknaderna ansåg attpundet var värt. Avregleringger upphov till risker, säger . Javisst gör den det, men hela livetär ju fullt av risker, och vi kan väl inte börja reglera allting bära för attdet är en risk att leva. Man måste i stället vara beredd att gardera sig motdem. Ju större frihet människorna har att gardera sig mot en oväntad framtid,desto större möjligheter har de att själva klara detta. Därför är detfullständigt obegripligt att påstår att vi bortser från verklighetten. Det är ju precis tvärtom. Detta visar väl denna utveckling; år efter århar vi haft en debatt om valutaregleringen. Ni har stått och försvarat den ochsagt: Hit men inte längre. Sen har ni tagit ett steg till och sagt: Hit meninte längre, det är absolut omöjligt. tar ni ett nytt steg osv. Detgår alldeles på tok för långsamt, tycker vi. Därför var det värdefullt, herrtalman, att nämnde kreditmarknaden som exempel på att manverkligen har gått fram med litet snabbare steg beträffande avregleringen. Detvar ju lika omöjligt på den inhemska kreditmarknaden. Det gick absolut inte attsläppa någonting. Man fortsatte med regleringar. Så upptäcktesocialdemokraterna att det leder till andra effekter än dem som de önskade.Socialdemokraterna får samma resultat med valutaregleringen. Därför finns detall anledning för oppositionen att inte slå sig fill ro, herr talman, utanfortsätta att yrka på att valutaregleringen i alla avseenden skall avskaffas. Anf.154 (): framhåller den absoluta friheten som råder på världensvalutamarknader som ett potentiellt stort hot mot , och det har hansannolikt rätt i. Är det emellertid inte så, , att man därefterlyser en ny norm för världens valutamarknader. Jag efterlyser kanske integuldmyntfoten, men en världsordning av den typ som fanns efter Bretton Woodseller någon annan överenskommelse som försökte reglera, på ett effekfivt sätt,valutornas rörelser så att de blev lugnare och inte så kastande som de är nu.Ett sådant förslag vet jag att är positiv till. Men tror hanverkligen att vår nuvarande svenska valutareglering, i det ganska bräckUgaskick som den befinner sig i, räcker för att förhindra finansiell spekulationmot ? Jag tror nästan inte att den gör det, och det vore roligt att höraom anser att den antingen är för lös som den är nu eller bordeavvecklas.