prot · GB09100 · 1987-12-31 00:00:00 — Eftersom indirekta skatter som momsen är lika för allainkomsttagare och maten är, relativt sett, en större utgiftspost förlåginkomsttagare än för höginkomsttagare, finns det fördelningspolitisktpositiva effekter att vinna på att minska skatten på maten. Differentierad moms skulle inte vara någotunikt för om det blev en verklighet. Dels har vi som bekant i Sverigeredan ett slags system med differentierad moms, dels finner man vid eninternationell utblick att närmast är unikt i genom att inteha en lägre skatt på mat än på andra, mer umbärliga varor. , , , , , , ochÖsterrike är exempel på sådana länder som har differentierade momssatser. Jag vill också säga några få ord om någraandra kristdemokratiska förslag som behandlas i betänkandet. I motion Sk558föreslås att beloppet för skattefria inkomster från bär- och svampplockningskall höjas från nuvarande . för plockning som intesker yrkesmässigt. Frånkds sida anser vi det vara angeläget att på olika sätt medverka till att deenorma resurser som finns i skog och mark nyttiggörs för folkhushållet. Detfinns nog också en inte föraktlig regionalpolitisk effekt att vinna med ettsådant förslag. I motion Sk485, yrkande 3, föreslås att en utredning skalltillsättas för att föreslå hur en omläggning av beskattning frånproduktionsfaktorn arbete till beskattning av råvaror, energi, maskiner ochkapital kan ske. Vi tycker del vore rimligt och klokt att tillsätta en sådanutredning. En sådan omläggning skulle syfta till att stimulera ettmer resurssnålt produktionssätt och till att göra mänsklig arbetskraft merkonkurrenskraftig i förhållande till andra produktionsfaktorer. Jag vill med detta yrka bifall till motionSk485, yrkandena 1-3 samt 6, 8 och 9, samt till motionerna Sk539 och Sk558. 27BERTIL (): Det är många skattemotioner som behandlas idetta betänkande. En orsak är naturligtvis att vi har ett hårt skattetryck, menjag vill också säga att skatterna i hög grad påverkar människors beteende.Detta är någonting som har blivit alldeles för litet observerat. Det liggermånga fördelar i att man på så sätt kan göra en hel del för människornas ochsamhällets bästa. Med de rätta stimulansåtgärderna kan vi lätta på den hårdainställning mot ett hårt skattetryck som många har. Vi kan också genom rättaåtgärder stimulera till insatser som ger högre produktion och fördelar försåväl vårt land som enskilda, I denna avsikt har jag väckt motion Sk339, därjag föreslår att hos regeringen begär förslag om skattefrihet förpensionärers extrainkomster på belopp . Det är dånaturligtvis fråga om inkomst av tjänst. Vi har en pensionsåldersgräns vid . Mångapensionärer är då vid rätt god vigör men blir plötsligt "onyttiga",som de ibland säger. Att efter välförrättat livsverk under stort ansvar och medfull arbetsprestation helt hastigt bli passiv och onyttig blir för många enchock. Man vill gärna hänga med i produktivt arbete och göra fortsattaarbetsinsatser. Man skulle må väl av detta och det skulle ge psykisk tillfredsställelse ochhälsa. Men skatten slår hårt, och vederbörande ger upp i de flesta fall. För personer med låg pension skulle en liten extrainkomstvara välbehövlig. Att tjäna svarta pengar är motbjudande för många och det ärheller inte önskvärt ur samhällets synpunkt. Samhället, företag, organisationer m. fl. skulle må väl avatt kunna utnyttja den stora resurs som dessa kunniga och ansvarsfullamänniskor representerar. Enligt min uppfattning har vi inte råd att avvaradessa, och märk väl också en annan sak: Vi häller på att få brist på sådanatjänster. Det innebär stora förluster att ej utnyttja dessa krafter. Skattefrihet för mindre inkomst, t.ex. , skulleinnebära en stimulans till insatser, som skulle vara av stor betydelse för allaparter. Tillsammans med har jag i motion Sk448föreslagit skattebefrielse för inkomster . för småskaligtillverkning i hemmet. För många med små möjligheter till arbete skulle dettavara en god och välbehövlig stimularis. I glesbygd, men även i övrigt, skulledetta kunna vara en inkörsport till verksamhet i småföretag och det skulledärmed ge upphov till sysselsättning. Jag har noterat att skatteutskottet som helhet har ställtsig positivt till bl. a; dessa två motioner. Utskottet hänvisar till åtgärdersom kan komma när det gäller RINK, reformerad inkomstbeskattning. Jag vill därför fråga utskottets talesman det första om detta är riktigt tolkat och för det andra när man i så fallkan förvänta förslag. Jag för min del anser det vara mycket viktigt ur olikasynpunkter att få snara förslag i det här avseendet. och jag har också i motion Sk438 hemställtatt begär att regeringen utreder frågan om skattefrihet förförbättringsförslag inom industri och övrig verksamhet. Detta förslag skullekunna verka stimulerande för de anställda. Svensk industri skulle kunna fåmånga goda uppslag genom denna mycket begränsade skattefrihet. Utskottetavstyrker, beklagligt nog, denna motion. Jag tror dock att man behöverfavorisera denna verksamhet, som kan bli till nytta för framtiden. och , bådacentern, har förstått den här saken och det här förslaget bättre. Det framgårav reservation 29, till vilken jag yrkar bifall. har ocksåtalat för denna sak. Med hänsyn till att tiden är dyrbar vill jag bara tillsist säga att de stimulansåtgärder som kan tas fram har mycket stor betydelse.Riksdageri beslöt , som också har sagts här, om skattefrihetnär det gäller bär- och svampplockning. Jag jobbade mycket för den saken, ochtack vare stöd i glesbygdsdelegationen fick vi igenoin förslaget omskattefrihet på belopp . Många var ganska betänksamma. Men desom har satt sig in i frågan finner att detta var en bra sak. Efter beslutethar man ju tagit till vara mycket mera bär och svamp än någonsin tidigare.Detta kloka förslag gav alltså god effekt. Det föreligger nu också förslag om en höjning av nämndabelopp till . Jag hänvisar då till kds-förslaget. Frånglesbygdsdelegationens sida har man lagt fram samma förslag. 4 protokoll 1987/88:100 Vidare finns det motioner om exempelvis kottplockning.Spörsmålen här är ungefär desamma. Men det handlar inte bara om en ekonomiskfråga utan också om en direkt skattefråga i det här fallet, vilket har sagts avflera talare här, t. ex. . Det råder alltså brist på frön ochdärför vill man stimulera till åtgärder i detta sammanhang. Vi i skogsstyrelsenanser del vara mycket nödvändigt att någonting görs här. Med det sagda yrkar jag bifall till dereservationer där utskottets centerrepresentanter finns med. 28 () replik: och jag är ofta överens. Detgäller i väldigt många frågor i denna kammare och, inte minst, i jobbet när detgäller revisorer. Men vi är kanske inte riktigt överens om att detskall vara så mycket skattebefrielse för saker och ting. Även jag tycker dockatt det är viktigt att vi tar vara på den arbetskraft som pensionärerna utgör.Men det kanske vi kan göra även om det inte blir fråga om skattebefrielse. Vi i utredningen skall arbeta sä fort vi kan. Jag.hoppas,som det har sagts tidigare i debatten, att vi, , till 1991 årstaxering skall vara klara med utredningsarbetet. 29 () replik: Jag tackar för de här orden.Det är riktigt att vi är överens i många fall i arbetet här. Eftersom det är min sista säsong här i hoppasjag att de synpunkter som jag här har framfört skall leda till att resultat kanuppnås. Jag tror att det är möjligt, om vi samarbetar i dessa frågor. Vad sombehövs för att det skall bli bättre för både samhälle och människor är etfbättre system. Därför skall vi inte fälla förslag i den här riktningen utan attförst ha gjort en noggrann prövning. Jag skulle vilja rekommendeia minaefterträdare att verkligen beakta detta. Då det gäller människornas beteendeoch verksamhet över huvud taget är skatterna av mycket stor betydelse. Detskall vi inte bortse från. 30 BERNDTEKHOLM (s): Jag har velat säga några ord med anledning avskatteutskottets behandling av motionen Sk468, som jag och harundertecknat. Motionen berör villkoren för volontärarbete i ideella organisationeri . Jag tycker att det är angeläget att detta uppmärksammas mer. Virnotionärer har kommit fram till att denna verksamhet är i behov av ettsärskilt stöd från samhällets sida för att överleva på lång sikt. Vi harhemställt att regeringen får i uppdrag av att göra en översyn avvillkoren för denna del av den ideella verksamheten. Vi har inte lagt fram ettkonkret förslag, utan vi har skissat på ett par olika lösningar: Ett första alternativ är att se över bestämmelserna omförmånsbeskattningen av fri kost och logi samt andra skattetekniskaförutsättningar för dessa frivilliginsatser.. Ett andra alternativ är att tillföra specialdestineradestatsbidrag, eventuellt inom ramen för det centrala organisationsstödet. Utskottet, som endast har behandlat det förstaalternativet - beskattningsfrågan - pekar på principiella och praktiska skäl,som talar mot undantag i beskattningssystemet. Det har jag i och för sigförståelse för. även om jag-tycker att skatteutredningen hade kunnat få prövafrågan. Utskottet pekar i övrigt på folkrörelseutredningens förslag till stödför-folkrörelsernas arbete. Tyvärr är det så, att det i denna utredningknappast har funnits något intresse för just den här frågan. Det har varit enuppvaktning från kristna ungdomsråds sida, men den har tyvärr interönt någon framgång. Utredningen pekar i övrigt inte på några förbättringar avdet allmänna stödet, så att det skulle kunna utgöra en lösning pä frågan. Detär närmast kriterierna för stödet som i första hand ändras. I denna del, som alltså hör ihop med det andraalternativet jag nämnde om bidragsstöd, borde motionen ha remitterats tillkulturutskottet, som väl handlägger frågan om stödet till ungdomsorganisationer.På den här punkten är jag besviken på utskottets behandling och naturligtvisinte glad över yrkandet om avslag på motionen. Låt mig nämna något om vad den härfrivilligtjänsten/volontärtjänsten i innebär. Hitintills finns den främstinom kyrkorna och har liksom kärt barn många namn: Ett-åring, åt ochDiakonala året. Tillsammans med icke kristna organisationer omspännerverksamheten ca 500 personer, främst ungdomar i åldern . Många ungdomar blir engagerade i olikaideella föreningar och organisationer på sin fritid. En del engagerar sigmycket djupt och lägger ned nästan ali sin tid i föreningsarbetet. För en delutvecklar det sig så att de efter skolan vill vika ett eller påheltid åt det ideella idéburna arbetet. De satsar sig själva helt enkelt ochoffrar - som egentligen inte blir ett offer utan mycketberikande, personlighetsutvecklande och givetvis också fostrande. De fårchansen att pröva och fördjupa sina idéer och utveckla sin ledarförmäga. i fråga blir de ett tillskott i arbetet, inte bara somarbetsresurs utan också som idégivare och injektionsspruta. Sammantaget blir dessa insatser mycket positiva för resp.folkrörelse och ett särskilt stöd för barn- och ungdomsarbetet. De insatser somungdomarna gör har egentligen inte karaktären av ett jobb, utan snarare formenav praktik kombinerad med studier, eftersom kursdagar ingår. Det blir något avett studieår under särskild handledning och inte ett sätt att tjäna pengar,eftersom ersättningarna är mycket låga. Det är ju fråga om just volontär-'tjänst. Allteftersom tiden har gått har de ansvarigaorganisationerna fått ekonomiska bekymmer med verksamheten. Som regel fårungdomarna kost, logi och fickpengar. Man räknar med att det skall bli kvar . efter att bostad och skatt har betalats. Bruttokostnaderna har nublivit så höga att steget till att anställa en fast ungdomsarbetare inte är sålångt. Och drar sig organisationerna naturligtvis för alt satsa pengar idessa volontårtjänster. De flesta organisationerna har ju också små ekonomiskaresurser, vilka främst är baserade på offer och medlemsavgifter. Vid en jämförelse med volontärtjänst som utförs utanförlandets gränser kan konstaleras att villkoren då är betydligt bättre. rejält stöd,dels direkt till vissa volontårtjänster, dels via det projektstöd som SIDA gertill olika biståndsprojekt. Det centrala organisationsstödet är inte heller etttillräckligt alternativ. Det är alltså angeläget med ett särskilt samhällsstöd tilldenna verksamhet. Om »'attevägen nu inte är framkomlig borde den andra vägenprövas, dvs. Det är återigen synd att skatteutskottet interemitterade motionen till kulturutskottet. Jaghar inget bifallsyrkande, eftersom det skulle vara ettslag i luften, utan jag väljer att återkomma till frågan vid ett senarefillfälle. För mig är det en angelägen verksamhetsform att stödja, inte minstmot bakgrund. av att frivilligarbetarna hjälper till i ett människovårdandearbete, som inte alltid står så högt i kurs. Den aktuella satsningen på våramedmänniskor är värd ett bättre öde än att riskera att slås ut eller kraftigtförsvagas . 31MARTIN (): I detta betänkande frän skatteutskottetbehandlas bl. a. tre motioner som jag ensam har väckt och två motioner som jaghar väckt tillsammans med . I fem motioner har jag därmed tagitupp orättvisor i de nuvarande skattereglerna. Det är regler som jag har funnit anledningatt kritisera och föreslå ändringar av mot bakgrund av de erfarenheter som jaghar fått genom politisk och annan verksamhet. Det gäller orättvisa mot barn somuppbär barnpension, diskrimineringen av äktenskapet i förmögenhetsbeskattningenoch folkpensionärernas orimliga marginalskatter. Det gäller även några andrafrågor som jag inte skall ta upp här. Innan jag går in på de olika frågorna vill jag uttala mintillfredsställelse över att reservationer har fogats till betänkandet ianledning av samtliga dessa fem motioner. vill jag uttala minförvåning över att socialdemokraterna framhärdar i att avstyrka egentligensjälvklara rättvisekrav. I en motion kräver och jag att barn somuppbär barnpension skall likställas med övriga barn i skattehänseende. Genomatt barnpensionen beskattas får barn som har förlorat en eller båda föräldrarnaandra skatteförhållanden än övriga barn. Jag kan ta exemplet med barn som har ferieinkomster.Övriga barn kan tjäna . grundavdraget, innaninkomsten beskattas. För barn som uppbär barnpension - förutsatt att den uppgårtill minst grundavdraget i beskattningen - blir hela ferieinkomsten beskattadmed . Detta gör-jag hoppas att alla har sett exempel imassmedia - att de barn som uppbär barnpension finner det meningslöst att haett feriearbete, dä de för samma arbetsinsats som sina kamrater, som harförmånen att ha båda föräldrarna i livet, får bara två tredjedelar kvar av sininkomst. Egentligen är det självklart att barnpensionen eller deldärav skall göras skattefri, så att barn som har förlorat en förälder får sammaskattemässiga behandling som andra barn. Det är så självklart att riksdagenborde begära omedelbara åtgärder. Men så fungerar det tyvärr inte. Jag harensam'eller tillsammans med tagit upp frågan varjeår , men varje gång har den socialdemokratiska majoriteten i Prot. 1987/88:100 skatteutskottet och här i kammaren avslagit motionskravet, med hänvisning till den ena eller andra utredningen. Så är det även i det betänkande som \ behandlas.Där hänvisas till pensionsberedningen, som i sitt betänkande om Inkomstbeskattningavskaffande av änkepensionerna inte föreslår någon lösning. Som vanligt uttalarutskottsmajoriteten inte heller någon åsikt om man anser att frågan bör lösaseller inte. Med det sagda hoppas jag att alla inser vilkaskattemässiga orättvisor som majoriteten är beredd att tillåta att barn som harförlorat en förälder får drabbas av. Jag är glad över att de tre borgerligapartierna i skatteutskottet i reservation 25 klart tillstyrker motionskravet iår . Min fråga till företrädarna för majoriteten är: Varförlåter ni denna orättvisa mot vissa barn bestå? och jag har även krävt attbarns och föräldrars förmögenhet inte längre skall sambeskattas - möjligen medundantag av förmögenhet som barn har fått av någon av sina föräldrar. Itidigare års motioner har vi med exempel från verkligheten visat hur orättvistdet nuvarande systemet är. tog vi upp ett exempel på hur hårt en familjbestående av en hustru som är änka och ett barn, som ärvt sin avlidne fader,drabbas när barnets, moderns och styvfaderns förmögenhet samtaxeras. Det är attmärka att föräldrarna inte har någon egentlig förfoganderätt över barnenstillgångar utan endast har en skyldighet att förvalta tillgångarna underöverförmyndarens överinseende. Ännu mer anmärkningsvärt är att fosterbarns ochfosterföräldrars förmögenhet sambeskattas. Men liksom när det gällerbarnpensionernas beskattning avstyrks bifall även till detta rättvisekrav.Dess bättre yrkas bifall till kravet i reservation 16. Jag var ledamot av utredningenfamiljelagssakkunniga, som lade fram de förslag som efter hand har lett tillden nya och de nya arvsreglerna. Jag nämner delta eftersom jagskall ta upp frågan om sambeskattning av makars förmögenhet. Både i utredningens betänkande och i äktenskapsbalkenfastslås att den tidigare grundregeln för makars egendom skall bestå. Detinnebär, enligt 1 kap. 3 § i , att "varje make råder översin egendom och svarar för sina skulder". I specialmotiveringen ipropositionen angavs att det av denna paragraf framgår att en av degrundläggande principerna i den nordiska egendomsordningen för makar är att denbygger på att det gäller egendomsskillnad mellan makar så länge äktenskapetbestår. Det är först då äktenskapet upplöses som egendomen skall delas i tvålika delar. Beslut i frågan om sambeskattning eller övergång tillsärbeskattning av makars förmögenhet har uppskjutits i avvaktan på familjelagssakkunnigas arbete och den nya . Jag har angivit dessa grundläggande principer, eftersom det borde vara självklart att denna fråga skall lösas nunär och de nya arvsreglerna har trätt i kraft. I min motion Sk304 har jag framfört kravet att särbeskattning av makars förmögenhet skall införas med tillämpning fr. o. m. innevarande år, eftersorn den nya äkten skapsbalken gäller från . Även den motionen avstyrks, utan 53 någonegentlig viljeyttring i utskottsskrivningen. Även på denna punkt finns dessbättre en reservation, nämligen nr 16, där de tre borgerliga partiernasrepresentanter yrkar ått skall begära förslag av regeringen ominförande av särbeskattning fr. o. m. . Detta yrkande sammanfaller medkravet i min motion. Jag är siste anmälde talare i detta ärende,och mycket av det som har diskuterats har anknutit till frågor som jag hartagit upp i mina motioner. Jag tänker inte kommentera min motion med krav påatt i avdrag för resor till och fråri arbetsplats få räkna in restid förlämnande och hämtning av barn på daghem eller motsvarande. Jag vill däremot taupp frågan om pensionärernas i vissa fall orimliga marginalskatter. Foikpensionärer har som bekant rätt till ett extra avdragvid beskattningen, så att den som endast har folkpension ochpensionstillskott, motsvarande , inte skall behöva betalaskatt. Detta extra avdrag reduceras då inkomsten stiger och upphör då inkomstennärmar sig . Systemet medför därigenom högre marginalskatter förfolkpensionärer än för övriga inkomsttagare i motsvararide inkomstskikt.Dessutom reduceras folkpensionärernas extra avdrag om de har en förmögenhet somuppgår till . och upphör helt orn förmögenheten uppgår till 150 000kr. Jag har i min motion Sk309 visat hur det uppstår helt orimliga effekter dådet extra avdraget reduceras både på grund av ökad inkomst och på grund avförmögenhet. I exemplet i min motion har jag visat att skatten på enränteinkomst blir . Om man räknar in KBT blir marginaleffekten en bitöver . En folkpensionär som exempelvis skulle göra sig av med 47 000 kr.av sina besparingar på banken, skulle få ca . mindre i ränta. Dettaskulle leda till att han fick betydligt mer pengar att disponera varje år.Skatten på . ränta uppgår till . Systemet är heltorimligt. Detta exempel tog jag också upp i den interpellation jag i höstasframställde till finansministern. Jag frågade då honom huruvida regeringenavsåg att avhjälpa dessa uppenbara brister i skattereglerna. I min motion begär jag att reduktionen av det extraavdraget pä grund av förmögenhet skall avskaffas fr. o.m. Jagser att ett par moderater senare har väckt en motion med motsvarande yrkanden.Reduktionen på grund av ökade inkomster är ett mer komplicerat problem.Riksdagen bör uttala att regeringen skyndsamt prövar denna fråga och läggerfram förslag till åtgärder. Eftersom socialdemokraterna i skatteutskottet tycks avvisaalla reformförslag kanske jag inte skall förvånas över att man avstyrker ävende yrkanden jag här har tagit upp. Däremot förvånar det mig att ävenfolkpartiet har ställt upp för avslag på motionsyrkandena, visserligen med ettsärskilt yttrande. Det finns anledning att studera vilka grupperbland folkpensioriärerna som drabbas av dessa orimliga marginaleffekter. Det ärfoikpensionärer med ingen eller låg ATP. Det rör sig om människor som har haft låga inkomster. Det kan bero på att de här arbetati låglöneyrken, att de inte har kunnat arbeta heltid eller att de har varithemma och fostrat sina barn i stället för att vara ute på arbetsmarkna- Dethandlar om folkpensionärer med låg pension som har lyckats spara ihop en delpengar. Att ha en låg' inkomst och ändå få ihop en viss förmögenhet är teckenpå stor sparsamhet och återhållsamhet då det gäller konsumtion. Det kan varamänniskor som har skaffat eller byggt ett eget hus och på ålderns dagaravyttrar det, så att de då frigör medel. De som drabbas hårdast är de som har den lägsta pensionen,eftersom reduktionen räknas i procent av det extra avdraget, och detta avdragär störst för dem som har den lägsta pensionen. De som har hög pension drabbasinte alls. På samma sätt är det med dem som har hög förmögenhet. De som harförmögenheter . drabbas av inai-ginaleffektén. Fördem som kommer ; i förmögenhet har redan det extraavdragetupphört. jag tycker att det är synnerligenanmärkningsvärt om inte skulle besluta att upphäva sambandetmellan förmögenhet och extra avdrag för folkpensionärer. Inte kan välmajoriteten ay ledamöter, efter att ha satt sig in i denna fråga,vilja låta nuvarande system bestå? Överläggningen i detta ärende var härmed avslutad. (Beslutfattades efter debatten om skatteutskottets betänkande 23.) Kammaren övergick till attdebattera'skatteutskottets betänkande 23 om skogsbeskattning. 32KARL-GÖSTA (): Äntligen här skatteutskottet ställt upp bakomdet sedan flera är tillbaka franiförda moderata förslaget om attskogskontomedel utan skattekonsekvenser får flyttas från en bank till en annan.Det är verkligen att denna självklara möjlighet kommer. Jag yrkardärför bifall till skatteutskottets förslag i denna del. T. o. m. taxering gäller speciella regler föruppskov med beskattning genom insättning på skogskonto. Dessa regler innebäratt uppskov får ske med högst av köpeskillingen för sålda rotposter ochmed högst av köpeskillingen för leveransvirke. Denna beskattningsåtgärdhar utan tvivel ökat avverkningsbenägenheten. För skogsnäringen är det betydelsefulltatt dessa uppskovsregler permanentas. Utskottsmajoritetens uppfattning attstimulans av angivet slag skall vara av tillfällig - natur ärverklighetsfrämmande. Utskottsmajoriteten slår i stället undan benen påenskilda skogsägare. Majoritetens uppfattning kan inte tolkas på annat sätt änatt man sitter benhårt fast i den socialistiska uppfattningen att ökadavverkning inte skall stimuleras fram, utan den skall ske i'form av tvång. Eftersom den tillfälliga lagstiftningen har fått enpositiv effekt, är det för mig helt ofattbart att utskottsmajoriteten inte villbidra till en permanent lösning. En sådan åtgärd skulle vara mycket positiv förnäringen. Det är ett utmärkt sätt, i kombination med en förlängning avuppskovstiden till . attmedverka till en ökad avverkningsbenägenhet. Det finns nämligen en uppenbarrisk att slopandet av den tillfälliga förbättringen kommer att leda till enminskad avverkning. En permanentning av gällande regler minskar därmed riskenför ryckighet i avverkningen. Det är förvånande att inte har ställt sig bakomreservationerna 1 och 2 i detta betänkande. Den möjligheten finns emellertidfortfarande.