prot · GB0935 · 1987-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1987/88:35 1§ Justerades protokollet för . 2§ Svar på interpellation 1987/88:78 om ökat antal arbetstillfällen inomturistnäringen har frågat mig vilka åtgärder regeringen avser vidta föratt öka antalet arbetstillfällen inom turistnäringen med hänsyn till bl. a. denutveckling som avspeglas i inkvarteringsstatistiken samt utveckUngen avturistnettot. Enligtnyligen publicerade siffror från turistråd omsätter turistnäringen ca70 miljarder kronor . Därav utgör ca 10 miljarder internationellt resandetill , ca 40 miljarder interregionalt resande inom och ca 20miljarder närturism. Svenska turister spenderar ca 20 miljarder kronorutomlands. Som jämförelse kan nämnas att näringarna jord, skog och fiskeomsluter ca . k. turistnettot i bytesbalansen uppvisade ett underskott påmer än . försämrades turistnettotytterligare, och underskottet var 1986 ca . Förändringenförklaras fill stor del av ökat utlandsresande av svenskar. Andelensysselsatta inom turistnäringen beräknas fill av samfiigaförvärvsarbetande. Turistnäringen är därmed större än flera enskildaindustribranscher. Turistnäringen sysselsätter t. ex. dubbelt så många sommassa- och pappersindustrin. Närdet gäller framtiden är bedömningen att turismen i befinner sig i ettskede med stora möjligheter till en positiv utveckling. Vi har genom våra unikaförutsättningar i form av omväxlande natur, god miljö, väl utbyggdinfrastruktur och stora kulturvärden m.m. goda möjligheter att tillgodose olikaturistintressen. Internationellabedömningar visar att turistnäringen kommer att få en växande betydelse iframtiden. Enligt WTO () växer turistkonsumtionen fillca av världshandeln . Samtidigtfinns det problem. Turistnäringen har på många håll betydandelönsamhetsproblem, och detta hänger samman med den korta säsongen.Bäddkapaciteten utnyttjades bara till för samtligaanläggningstyper. Ett annat problem är att turistnäringen som Om ökat antal arbetstillfällen inom turistnäringen gemensamtnäringsbegrepp är splittrad. Turistsektorn är småskalig och uppbyggd av enmängd branscher och anläggningar som var för sig har olika förutsättningar ochintressen. Detta försvårar bl. a. marknadsföringen av turismen, som för att blieffektiv kräver samordnade insatser. Enligt min mening har goda förutsättningar somturistland. Vi bör kunna få både svenska och utländska turister att i störreutsträckning turista i , och vi bör kunna få en större andel av den s.k. affärsturismen. Turistrådetinriktar sina ansträngningar på - att utveckla enännu mera intressant Sverigeturism, - att ökakunskapen och kompetensen inom turistnäringen och - att genomintensifierad marknadsföring sälja som turistland både i ochutomlands. har till regeringenöverlämnat en särskild strukturplan om turism och rekreation i . Iplanen redovisas åtgärder för att öka turismen i och därmedsysselsättningen inom näringen. En bedömning av planen kommer att redovisas ibudgetpropositionen. Regeringen har också beslutat om statligt stödtill Nordic Ski Center i . Vidare har en särskild förhandlaretillkallats för att för statens räkning överlägga med näringslivet omförutsättningar för statlig medverkan till turistprojekt på . Stöd tillutvecklingen av turismen i /övervägs iregeringskansliet. Dessa åtgärder är andra exempel på insatser för att ökasysselsättningen i turistnäringen. Intensifierad och bättre samordnad marknadsföring samtfortsatta insatser för att utveckla turistnäringen kommer att ge flerarbetstillfällen inom turistnäringen. 2 (): Först vill jag tacka statsrådet försvaret på min interpellafion. Det är i långa stycken en utmärkt beskrivning avturistnäringens betydelse som en stor och viktig del av det svenskanäringslivet. Jag utgår från att vi - det har vi diskuterat tidigare - harsamma grundsyn, nämligen att näringen måste utvecklas för att vi skall kunnahänga med i konkurrensen. Som bekant hårdnar konkurrensen. Andra länderssatsningar är betydande. Det förutsätter att vi satsar ordentligt också i vårtland. I svaret kommenteras underskottet i turistnettot. Desiffrorna som anges i svaret är riktiga, men man kan gott fillägga attunderskottet enligt offentlig statistik ökade från 9 miljarder 10,9miljarder. Det innebär att den negativa utvecklingen fortsätter. Flera vikfiga marknader visar en nedgång, och andramarknader i vår närhet visar stagnation. Detta kommenteras över huvud tagetinte i interpellationssvaret. Jag tycker att detta är en viktig fråga, somfaktiskt ger signaler till regeringen vad man borde göra för att komma tillrätta med problemet. Alltsedan riksdagsbeslutet om turist- ochrekreationspolitiken m. m. har regeringen legat lågt och avvaktat med att taställning till turistrådets önskan om medel till offentliga satsningar när detgäller både närmarknader och andra viktiga marknader i . Jagvill erinra om att de krav som framförde i årets motion om turism ochsom behandlades här i gick ut på en klart uttaladmålsättning för turismens ökning. Det kravet är lika aktuellt somtidigare. Vi har också här i debatterat förslag tillsatsningar på turismen. Vi var beredda att innevarande budgetår anslå 50miljoner extra för ökad marknadsföring. Det är bara en liten del av vadturistrådet har begärt. Det är beklagligt att regeringen bemöttframställningarna från turistrådet med avvaktande besked. Av interpellationssvareti dag framgår att regeringens bedömning av strukturplanen för turismen, som vifår återkomma till i annat sammanhang om vi skall kunna kommentera den i sinhelhet, redovisas i budgetpropositionen . Då får vi se om det innebärnågon offensiv satsning, eller om det är likadant alltsedanpropositionen om inriktningen av turistnäringen antogs, att det alltid saknasnågonting för att kunna göra någon satsning. Desatsningar som görs i enligt svaret är naturligtvis bra. Men detär bara punktinsatser, som inte kan leda till någon annan bedömning än attregeringen är alldeles för passiv i turistfrågorna. Vihar en gemensam förhoppning att de satsningar som görs ändå skall leda till enökning av sysselsättningen. Men marknaden är splittrad, det finns mångasmåföretag. Många lever naturligtvis med ytterst knappa marginaler. När detkommer nedgångar i turistströmmen är det säkert många som tvingas avveckla sinaverksamheter. Det betyder - inte minst för ungdomar - ett avbräck i fråga ommöjligheterna att få arbete. Jagkan inte helt dela den förhoppning som statsrådet ger uttryck för i slutet avsvaret, att de satsningar som regeringen har gjort hitfills leder fill ökadsysselsättning." Omökat antal arbetstillfällen inom turbt-näringen Det är rikfigt, , att vi har samma grundsyn när det gällerturismens betydelse som en viktig näring i vårt land. Vi har säkert också sammasyn på behovet av att den kan utvecklas. Frånregeringens sida har vi redan i anslutning tiU att turistpropositionenavlämnades velat bygga utveckUngen av turismen på en samladmarknadsplan, en s. k. strukturplan. Vi har efterlyst den från turistrådet, ochvi har fått en sådan. Därmedhar vi fått det underlag som vi anser behövs för att kunna göra en bedömning avnäringens utveckUngsmöjligheter. Jag tycker att det finns anledning - vilketjag underströk i svaret - att se optimistiskt på turistnäringensutvecklingsmöjligheter. Jaghar naturligtvis ingen möjlighet att gå in på och kommentera hursatsningen kan komma att bU för kommande budgetår. Som själv sadeär detta någonting som vi får återkomma till när budgetpropositionen harpresenterats. Men vi har fått det underlag som vi har begärt för att kunnagöra vår samlade bedömning. Jagvill upprepa att enligt min mening har förutsättningar att blibetydligt bättre som turistland. Vad det handlar om är att nu ta till vara deförutsättningarna. Det måste bygga på ett samarbete mellan samhäUe ochnäringsliv, där näringen får ta sin del av utvecklingskostnaderna och Om administrationen av de statligt anställdassjukskrivningsärenden samhälletfår ta sin. Vad det i stor utsträckning handlar om är att på ett bättre sätt änhittills marknadsföra som turistland både inåt och utåt. Jag hoppas somsagt att vi skall kunna finna former för att göra det gemensamt. 4 (): I tidigare riksdagsdebatter om turismensutveckling - vi har haft en sedan regeringens proposition kom- har vifrån sida framfört synpunkten att det borde finnas en gemensammålsättning för turismens utveckling. En sådan saknas faktiskt . Någonmålsättning finns inte uttalad annat än i allmänna ordalag om vikten av attturismen ökar osv., och detta räcker inte, för att ge nödvändig sfimulans tillturistsektorn, så att den får de rätta signalerna för sin tillväxt. Inomturistsektorn måste man också kunna utgå ifrån att det finns en samstämd viljabakom, inte minst från regeringens sida, om att utvecklingen skall ske på ettvisst sätt. Jag vill sedan göra en kommentar till strukturplanen, somjag håller på att läsa in. Vad jag har kunnat se är det inte någonheltäckande plan. Jag hoppas därför att inte endast den ligger fill grund förregeringens bedömningar i budgetpropositionen. Stora delar av landet nämnsöver huvud taget inte i den strukturplanen. Man vill göra vissa punktsatsningaroch satsa på vissa, mycket begränsade områden. Om detta skall vara enheltäckande plan kommer det att bli mycket dåligt med satsningar på turismen istora delar av landet. Det kan väl ändå inte vara meningen, om vi har sammagrundsyn i fråga om den viktiga roll som denna del av näringslivet spelar. Detta är inte den enda plan som finns överturismens utveckling. Det finns en branschstudie utförd av industriverket, ochdet finns andra bedömningar, t. ex. de som gjordes inom ramen för arbetet medde s. k. primära rekreationsområdena. Naturligtvis måste man ta hänsyn tillallt detta när bedömningar skall göras om turismen och dess utvecklingsmöjligheter. Men som jag tidigare sade får vi anledning att återkommatill allt detta när budgetpropositionen har presenterats. Överläggningen var härmed avslutad. 3 § Svar på interpellation 1987/88:88 om administrationenav de statligt anställdas sjukskrivningsärenden Margö har frågat mig omregeringen kommer att begära en utvärdering av den förändring avadministrationen av statiigt anställdas sjukskrivningsärenden som genomfördes år1985. Hon har vidare frågat om regeringen kommer att vidta några åtgärder omdet visar sig att statligt anställda särbehandlas genom överflyttningen avderas sjukskrivningsärenden från till arbetsgivarna. Denförenklade administrationen av försäkringsersättningar vid statligt anställdas sjukfrånvarogäller fr. o. m. . Den innebär bl. a. attanställningsmyndigheten självständigt handlägger sjukfall för anställda med s.k. arbetsgivarinträde av varje sjukfall. har i sin interpeUation, med hänvisning tUl en avFörsäkringsanställdas förbund genomförd enkätundersökning, framfört farhågorför att statiigt anställda kan utsättas för särbehandling till följd av de nyareglerna. Riksförsäkringsverkethar genomfört en uppföljning av den förenklade administrationen avarbetsgivarinträdet. Uppföljningenskedde genom besök på fyra lokalkontor hos försäkringskassorna i länoch och redovisades i en särskild rapport. a. att rutinerna vid handläggning av arbetsskadeärenden ochimpulserna till rehabilitering inte fungerade lika bra för personer medarbetsgivarinträde som för övriga. Vissa problem med läkarintygshanteringenredovisades också, dock inte av det slag som fåttfram i sin enkät. Uppföljningsrapporten delgavs statens arbetsmarknadsnämnd(SAMN) och () samt ett flertal andra myndigheter. Revisionsenheternavid försäkringskassorna i och län granskade under år 1985resp. handläggningen av arbetsgivarinträdet. Vissa brister i rutinernaredovisades i revisionsrapporterna, dock inte av det slag som uppgivits i dennämnda enkätundersökningen. Destatligt anställda har genom sitt sjuklönesystem alltid haft en särställninginom sjukförsäkringsområdet. Ansvaret för bl. a. rehabiliteringsfrågor liggerbåde på och på anställningsmyndigheten. Så var fallet ävenföre . genomförde SAMN och riksförsäkringsverkettillsammans en serie konferenser för rehabiliteringsansvariga på StatUgamyndigheter och representanter för varje försäkringskassa för att utvecklasamarbetet i rehabiliteringsärendena. Därefter har varje försäkringskassa haftansvar för att etablera ett fungerade samarbete med de statliga arbetsgivarna iregionen. Denförenklade administration av arbetsgivarinträdet som infördes innebarinte att försäkringskassorna lämnade det övergripande ansvaret förförsäkringsfrågorna för de korta sjukfallen hos statligt anställda. Kassornagavs en stödjande och rådgivande roll för myndigheternas hantering av dessasjukfall och gavs entydigt ansvaret för handläggningen av sjukfallsorn varar än . Det ankommer på att följaupp effekterna av den förändrade administrationen också i fortsättningen ochvidta de åtgärder som kan anses behövliga för att komma till rätta med problemsom finns och som kan uppstå . Omadministrationen av de statligt anställdas sjukskrivningsärenden Anf.7 MARGÖ (vpk): Jag tackarsocialministern för svaret. Näradministrafionen av de s. k. A-inträdena ändrades 1985 framförde vpk farhågorför att statsanställda på så sätt kunde komma att särbehandlas och då i enmycket negativ betydelse. Vi i vpk ansåg också att arbetsminskningen förkassorna inte skulle motsvara de 220 årsarbetare som togs bort frånkassorna. Tyvärr verkar det nu som om våra farhågor besannats. Omadminbtrationen av de statligt anställdas sjukskrivningsärenden har i en enkätundersökning vid 51 lokalkontor redovisat personalensuppfattning om A-inträdeshandläggningen. Uppgifterna är mycket samstämniiga.Vad personalen främst pekar på är att arbetsgivarna ofta inte alls bedömersjukpenningrätten. När får ta över ärendet efter 14 dagarssjukskrivning händer det att diagnos saknas på läkarintyget. Utan diagnos kanman inte enligt de regler som gäller i sjukförsäkringen bedöma och fastställarätten till sjukpenning. Det är ju så att säga sjukdomen som avgör om man skallha sjukpenning eller inte. Vidupprepade korta sjukdomsfall finns det möjlighet att förelägga om läkarintygredan från första dagen. Avsikten med det systemet är inte att kontrollera denenskilde utan att tidigt upptäcka behov av förstärkta insatser irehabiliteringssyfte. Men när arbetsgivaren sköter handläggningen finns detrisk för att dessa från-första-dagen-intygen blir ett rent kontrollinstrument.Det har också enligt den nämnda enkäten förekommit att myndighet motiverat ettläkarintygsföreläggande med att den anställde varit borta för mycket frånjobbet. Enkätsvarenvisar också att det är troligt att många arbetsskador inte uppmärksammas av arbetsgivarnashandläggare, något som bl. a. har betydelse för arbetsskadestatistiken och förhur stor sjukersättning som skall utgå. Socialministernhänvisar i sitt svar till en uppföljning som genomförde1985. Denna uppföljning skedde genom besök på fyra lokalkontor. Dessa besökvisade att rutinerna vid handläggning av arbetsskadeärenden och impulsernatill rehabiUtering inte fungerade lika bra för statsanställda som för övriga.Socialministern nämner också att vissa problem med hanteringen av läkarintygenredovisades. tycker jag inte att man kan kalla besök på fyra lokalkontor föruppföljning. Möjligtvis är det fråga om en stickprovskontroll. Dessutom harvarken eller revisionsenheterna undersökt själva tillämpningenav försäkringen. Vad de har fittat på är de tekniska rutinerna i handläggningenoch vid överföringen av sjukfallen till . Socialministernhänvisar också fill att försäkringskassorna fortfarande har det övergripandeansvaret för försäkringsfrågorna även för statligt anställda. Men för att dettaövergripande ansvar skall få någon mening i praktiken måste arbetsgivarna takontakt med och be om råd och hjälp under den första tidennär ärendet handläggs av arbetsgivaren. Men så sker aldrig - detta gör inte destatliga arbetsgivarna. Och kan inte ta den kontakten,eftersom man där inte vet någonfing förrän det har gått avsjukskrivningstiden. Visarinte de uppgifter som framkommit genom på behovetav en utvärdering av tillämpningen av försäkringen för statsanställda? Om mangör en sådan utvärdering, anser vi att då också börundersöka hur arbetsgivaren handlägger sjukfallen under de första 14 dagarna.Det finns också enligt vår mening skäl att undersöka om den förändradeadministrationen verkligen har inneburit de besparingar som angavs ipropositionen. Jagvill fråga socialministern om man kan tolka socialministerns avslutning, därhon hänvisar till uppföljningsansvar, så, att en sådanutvärdering som jag har efterlyst i min interpellation kan komma under detnärmaste året. Vad jag säger i slutet av mittinterpellationssvar är precis väd som står där: att haruppgiften att följa upp effekterna av den förändrade administrationen och se omdet behöver ske några förändringar. Men låt mig säga att den enkät som Margö Ingvardssonhänvisar till alltså är en enkät som har gjort.Den är inte någon väl underbyggd, vetenskaplig undersökning, utan det rör sigom synpunkter från personalen på ett stort antal lokalkontor. Margö Ingvardssontalar dels om Försäkringsanställdas förbunds enkät, dels om arbetsgivarna.Såvitt jag vet har inte motsvarande krifik på något sätt framkommit från destatUgt anställdas organisationer. Jag tror att vi är ganska överens om att den åtgärd manvidtog när man förenklade administrationen var betydelsefull. var detnämligen ganska mycket dubbelarbete, och det skapade också oklarheter när detgällde uppgifts- och ansvarsfördelningen. I fråga om rehabiliteringen tycker jag det är viktigt attlägga ett ansvar på de statliga arbetsgivarna och att det markeras att de hardetta ansvar. Men kassorna skall naturligtvis vara uppmärksamma på hurmyndigheterna sköter de här frågorna och också påtala de eventuellamissförhållanden som finns. Låt mig också säga beträffande rehabiliteringsarbetet attvi har en utredning, rehabiliteringsberedningen, som arbetar med de härfrågorna och som är i slutfasen av sitt arbete och kommer att lägga fram sinaförslag i ett betänkande fill . Om administrationen av de statligt anställdassjukskrivningsärenden 9MARGÖ (vpk): Socialministern har alldeles rätt i att vadStatsanställdas förbund har gjort är ingen total undersökning och utvärderingutan bara en enkät. Men inte heller har gjort någon totaluppföljning av de ändrade administrativa rutinerna, och det är just detta sombehövs för att man skall se hur utfallet har blivit. Man kan ju i alla fall seav den enkät som gjorts att det finns problem i fråga om fillämpningen avsocialförsäkringen. Den uppföljning som har gjort ochsom socialministern hänvisar till tar inte upp innehållet i socialförsäkringenutan bara olika administrativa rutiner. Rutinerna är en sak, men tiUämpningenav försäkringen en annan, och det är just fillämpningen somförsäkringskassorna oroar sig för inte utfaller till de statsanställdas förmån.Det är möjligt att inte har uppmärksammat det här ännu,men det beror på att försäkringskassorna ser problemen först ,när de får reda på att sjukfallet har ägt rum, och då bl. a. kan konstatera attdet saknas diagnoser på läkarintygen. Jag tror alltså det är oerhört viktigt att göra enordentligt utvärdering och uppföljning. Det är möjligt att man också kan sparapengar på så sätt, för försäkringskassorna har alltmeruppmärksammat hur Omökat antal polistjänster till polisdistrikt angeläget det är att manbevakar de korta sjukfallen och sätter in fidiga rehabiliteringsåtgärder. Dettaär också någonfing som arbetsgivaren missar med de statligt anställdasA-inträde - de korta sjukfallen kommer bort, och det är först när det har gått14 dagar som får möjlighet att komma in och vidta åtgärder.Jag tror det är av högsta vikt att vi får denna uppföljning. Överläggningenvar härmed avslutad. 4 § Svar påinterpellation 1987/88:104 om ökat antal polistjänster till Kungälvspolisdistrikt Med hänvisning till en uppvaktning som gjordes i december förra årethos dåvarandejustitieministern om en utökning av personalresurserna förpolismyndigheten i har ställt följande frågor till mig: Har ärendet behandlats i departementet efteruppvaktningen? Vad har man för lösning attföreslå? Kan jusfitieministern tänka sigatt föreslå fler polistjänster till polisdistrikt, så attarbetsglädjen i polisdistriktet kan komma tillbaka samt att människorna som bori dessa kommuner kan känna sig trygga igen? Jagkan lämna följande informafion. Imaj 1986 fick uppdrag att se över fördelningen avpoUstjänster mellan polisdistrikten och att lämna förslag till eventuellaomfördelningar mellan distrikten. Uppdraget lämnades mot bakgrund av vissaanalyser som hade utförts inom . Dessa visade att detfanns klara skillnader mellan distrikten i fråga om arbetsbelastning ochresurstillgång. Rikspolisstyrelsenredovisade sitt uppdrag . Enligt styrelsen borde sammanlagt 337tjänster omfördelas från mindre arbetsbelastade till mer arbetsbelastadedistrikt. Styrelsen grundade sitt förslag på ett omfattande statistisktmaterial. Enligt styrelsens förslag borde polisdistrikt inte tillförasnågra nya tjänster utan i stället lämna ifrån sig två tjänster. Regeringenhar genom att placera ut nyinrättade polistjänster i de mest arbetsbelastadedistrikten uppnått de resultat som föreslagit.Arbetsbelastningen har jämnats ut utan att något enda polisdistrikt behövtlämna ifrån sig några tjänster. Regeringen har inte sett några skäl att gåifrån bedömningar om resurstillgång och arbetsbelastningvid de myndigheter som haft största behovet av resurser. Detta innebär alltsåatt polisdistrikt inte har tillförts några nya tjänster. Å andra sidanhar distriktet inte heller, som föreslog, behövt lämna ifrånsig några tjänster. Denhemställan om att öka personalresurserna för polisen i som gjordes vidden förut nämnda uppvaktningen har övervägts i det sammanhang som jag nu harnämnt. Ärendet avgjordes formellt i samband med att regeringen beslutade omregleringsbrevet för polisväsendet för innevarande budgetår. Jagutgår från att de uppgifter om sjukfrånvaro och vakanser vid poHsmyndigheten iKungälv som har lämnat i interpellationen är kända förlänsstyrelsen. Denna har i egenskap av regionalt polisorgan befogenhet attbesluta om polisförstärkning. får också vid behov fördela ompolisresurserna i länet. Regeringenhar också gett i uppdrag att aktualiseraoch till regeringen överlämna ett fördjupat underlag i fråga om omfördelning avpolistjänster. Uppdraget skall redovisas till regeringen senast den 15 mars1988. Omökat antal polistjänster till polisdistrikt 11 (): Jag tackar justitieministern för svaret, vilket dock inte visar pånågon som helst vilja att hjälpa ett mycket arbetstyngt polisdistrikt. Givetvisär man i polisdistrikt glad över att man har fått behålla de tvåtjänster som man egentligen skulle mista. Jag förstår att någon direktbehandUng av själva ärendet inte har skett i , utan manhar följt givna rekommendationer. Vidareär det skrämmande att man kan säga att polisdistrikt är ett mindrearbetsbelastat distrikt. Det tyder på att man inte har mycket vetskap om hurdet fungerar i verkligheten i Kungälvsdistriktet. Detvar som frågan aktualiserades vid en uppvaktning frånKungälvspolisen med representanter för de berörda kommunerna samt för riksdagenhos dåvarande justitieministern . PoUsdistriktetbestår av de fyra kommunerna ; samtligaexpansiva och med en ständigt ökande befolkning. Dessa kommuners befolkningökade från 64 085 invånare till 74 1986, dvs. med över 10 000eller . Enligtden skrivelse som överlämnades till justitieministern vid uppvaktningen fickdistriktet viss förstärkning och , mendenna personalresursnivå stod inte på något sätt i förhållande fillsamhällsutvecklingen och en ständigt ökande brottslighet. Det sägs också attpolismyndigheten har tillförts endast enpolismanstjänst. Brottsligheteni Kungälvsdistriktet har under en följd av år varit mycket alarmerande. Antaletkriminalbrott har bl. a. ökat med ,och utvecklingen har inte visat en nedåtgående trend. Givetvisbetyder närheten fill oerhört mycket, och det påverkarbrottsutvecklingen i distriktet.