prot · GB09115 · 1987-12-31 00:00:00 — Låtmig först konstatera att utskottet på en viktig punkt, där det väckts en heldel motioner, har lämnat ett enhälligt utlåtande, nämligen när det gällerhögkostnadsskyddet. Vihar från sida motionerat om att sjukresor skallingå i högkostnadsskyddet och att befrielse från ytterligare avgift skall gesefter 12 stämplar . Ett enigt utskott anser nu att det finnsanledning att göra en förutsättningslös utredning om hur det samladeförmånssystemet skall kunna reformeras för att det skall skapas störrerättvisa. Utskottet föreslär med anledning av de aktuella motionerna att dettaskall ges regeringen till känna. Ireservation nr 1 har tillsammans med föreslagit attDagmarsystemet skall avskaffas. Denna s. k. reform blev knappast vad man hadetänkt sig. Fördelningen över landet av reella sjukvårdsresurser har inteförbättrats-snarare tvärtom. Etableringskontrollen för privatläkare bör alltsåupphävas, och vi bör övergå till ett ersättningssystem som kan ge de avalla önskade effekterna. Ireservation nr 11 tas en annan angelägen fråga upp - frågan om skillnader iläkartaxan för läkare i och utanför läkarhus. Den reservationen har vifolkpartister avgivit tillsammans med centerpartisterna. Ersättning tillprivatläkare som arbetar utanför läkarhus är väsentligt lägre än för läkare somarbetar i läkarhus. Det innebär ofta att små läkarpraktiker motverkas, ochdetta kan slå hårt mot mindre orter. Regeringen bör därför ges till känna attläkartaxans utformning skall ses över. Ireservation nr 6 tar vi tillsammans med upp det växande intressetfrän olika värdyrkesgruppers sida att ge vård på entreprenad. Vi menar attsådant intresse bör tas till vara och tänker då bl. a. på arbetsterapeuter,barnmorskor och sjuksköterskor. Det är ju en brist att t. ex. dessa grupperinte kan få ersättning från den allmänna försäkringen. Vi menar därför attregeringen bör ges till känna vad som anförs i folkpartimotion Sf331, dvs. attregeringen skall analysera vad ett förslag om möjlighet för arbetsterapeuter,barnmorskor och andra att utöva sitt yrke på entreprenad skulle kunna tillförahälso- och sjukvården. Närjag nu uppehåller mig vid olika yrkesgrupper som är verksamma inom sjukvårdenvill jag också ta upp psykoterapeuterna och psykologerna. Vadförst beträffar psykoterapeuterna så är situationen oroande, då rekryteringentill psykoterapeutisk utbildning minskat, bl. a. därför att psykoanalytikernaspelar en nyckelroll för utbildning av psykoterapeuter. Dagmarsystemet är etthinder, och därför yrkar vi folkpartister tillsammans med ireservation 4 författningsmässiga åtgärder för att förbättra rekryteringentill psykoanalytisk utbildning. Idet här sammanhanget kan noteras att ett enigt utskott dock fann anledning attpä nytt till regeringen uttala att den tidigare av - med anledning aven folkpartimotion - begärda utredningen om stöd till psykoanalytisk utbildningbör påskyndas. I reservation 5, som vifolkpartister av misstag inte står med på, yrkar vi tillsammans medmoderaterna att privatpraktiserande psykologer skall ges möjlighet att inom denallmänna försäkringens ram utföra psykometriska undersökningar. Ireservation nr 12 - också den fillsammans med - tastaxeutvecklingen för de försäkringsanslutna privatpraktiserande sjukgymnasternaupp. har redan ett uppdrag att göra en' undersökning avde här sjukgymnasternas ekonomiska villkor och en översyn av ersättnings- ocharvodesbestämmelserna inför taxesättningen fr. o. m. . Mensjukgymnasternas taxeutveckling har släpat efter så länge att vi reservanteranser att en skyndsam höjning av behandlingstaxan är nödvändig. Ireservation 14 tar vi upp patientavgiften för läkarvård m. m. Vi anser att enhöjning av dessa avgifter bör eftersträvas och att - om förnyade förhandlingarmed inte kan tas upp - avgifterna ioffentlig vård bör höjas i samband med nästa överenskommelse. Med hänsyn tillatt en höjning av patientavgifter för privat läkarvård bör göras meden höjning av avgiften i offentlig värd, avstår vi från ett sådant yrkande nu.Annars skulle konkurrensförhällandena mellan offentlig och privat vård rubbas. Ivår motion Sf269 har vi begärt en offentlig utredning av sjukvårdens framtidafinansiering, som i'dag är ett brokigt och korhplicerat lapptäcke.Utgångspunkten bör då vara, som vi framhåller i reservation nr 3, attsjukvården som hitintills huvudsakligen skall finansieras enligt ett slagsförsäkringsprincip, så att alla med skatter eller försäkringsavgifter betalarsjukvården och att sjukvård gratis eller till låg kostnad ges-fill dem sombehöver vård. Den enskilda vårdtagaren skall på lika villkor kunna väljaoffentliga eller privata vårdgivare som är anslutna tillfinarisieringssystemet. Reservation18 är en gammal bekant och gäller ersättning för glasögon. Vad vi frånfolkpartiets sida särskilt vill uppmärksamma är det stora behovet avsynhjälpmedel hos de utvecklingsstörda, då vi vet att kostnaderna för dessablir mycket kännbara - inte minst för lågavlönade och i hushåll där kanskeflera familjemedlemmar är i behov av glasögon eller kontaktlinser. Vadvi begär är en utredning om och hur ett förbättrat samhällsstöd skulle kunnautgå genom t. ex. den allmänna försäkringen eller genom särskilt bidrag.Utredningen bör också klarlägga kostnaderna både för en total reform med friaglasögon till ungdom eller till alla utvecklingsstörda. Tillslut, herr talman, ett par ord om våra två särskilda yttranden. Det ena gällerde psoriasissjukas problem, där vi uppmärksammar de betydande ekonomiskapåfrestningar som de drabbas av. Vi avstår från reservation, då vi nuförutsätter att de här frågorna kommer att behandlas både av utredningen om dehandikappades hjälpmedel och av utredningen om en ytterligare nivå inomhandikappersättningen liksom vid översynen av högkostnadsskyddet, som jagberört förut. Detandra särskilda yttrandet berör prisnedsättning på kostersättningsme-dél för enliten grupp som drabbats av sjukdomen fenylketonuri (PKU) och med det högakostnader för specialdestinerade livsmedel. Behovet är stort att ungdomar ävenefter fyllda skulle kunna få fortsatt prisnedsättning. Bidragtill sjukförsäkringen m. m.- 1987/88:115 Medhänsyn till att den här frågan också kan beröras av utredningen om en Bidrag till sjukförsäkringen m.m. ytterligare handikappnivåoch översynen av högkostnadsskyddet avstår vi från reservation. Med det anförda ber jag att få yrka bifall till reservationerna nr 1,3,4,5, 6, 7,11,12,14, 18och21 och i övrigt fill utskottets hemställan. 33 (): Sjukförsäkringssystemet är komplext och fyllt av många regler som gerorsaker till irritation och som av den enskilde upplevs som orättvist ochfelaktigt tillämpade. Detta gäller alla våra krångliga och administrativtkrävande regelsystem. Det gäller bostadssektorn, socialförsäkringssektorn ochinte minst skattesystemet, för att påminna om andra komplicerade system. Alltdetta ger upphov till många motioner grundade dels på systemfel och krav påsystemförändringar, dels på enskilda medborgares upplevelse av orättvisbehandling i nuvarande system. Vifrån accepterar det avtal som reglerar sjukvårdsersättningen.Genom de nya regler som genomfördes från prestationsrelaterade till percapita-relaterade bidrag till sjukvårdshuvudmännen har en mera rättvisfördelning av minskade resurser skett. Detta tycks alla partier numera haaccepterat, även om delar av förslaget ej accepteras av alla. Frånmoderat sida vill man se en sjukförsäkring som följer den enskilde patienten.Det kan låta bestickande, men vad händer när medlen tagit slut? Vilkenvalfrihet återstår då? När det gäller sjukvårdskonsumtionen vill vi somenskilda medborgare ha allt. Det är därför jag är skeptisk mot moderaternasförslag. Hur satsar man inom det förslaget på förebyggande hälsovård, var tarman pengar till sådana saker? Det är den bästa satsningen för att dra ner päsjukvårdskostnader. Vimåste kunna lita på de enskilda sjukvårdshuvudmännens förmåga att fördelaresurser på det sätt som de anser bäst inom sitt område. De privatavårdalternativen har många fördelar att erbjuda, men den tunga, personalkrävandevården tar i första hand den offentliga sjukvärden ansvar för. Det visar inteminst den nuvarande sjukvårdsdebatten, grundad på den s. k. sjukvårdskrisen. Vianser att den enskilda vården har inslag att lära ut till den offentligavården, bl. a. det personliga omhändertagandet. Denenskilda vården är mycket beroende av ett bra samarbete med landstingen somhuvudmän. Det gäller inte minst vidare- och fortbildningsinsatser. Dettafungerar också väl på många håll i landet. Den enskilda vården är ett bra ochnödvändigt komplement till den offentliga vården. Inom äldreomsorgen kan inteminst genom gruppboende många äldre få en aktiverande tillvaro. Den vårdformenkan med fördel drivas med enskilda vårdgivare som ansvariga. Även andra enskildaalternativ är utmärkta komplement till den offentliga vården. Närdel gäller den bristande läkarförsörjningen mäste andra åtgärder vidtas änenbart de som erbjuds genom sjukvårdsersättningen. Nya läkare har tillförtsglesbygden genom Dagmarsystemet, men inte tillräckligt många. Nya tjänster påsjukhusen har tagit de flesta läkarna. socialutskottet givitregeringen fill känna. Vi anser därför att vi snart bör se dessa förslagpresenterade ifrån regeringens sida. Deskillnader som finns när det gäller läkartaxan för läkare i och utanförläkarhus anser vi bör göras fill föremål för en översyn. I reservafion nr 11yrkar vi på detta, och jag yrkar bifall till denna reservation. Närdet gäller kopplingen mellan sjukförsäkringen och krav på rehabilitering harRune och jag i en motion krävt en försöksverksamhet i läns landsting för att använda dessa pengar på ett bättre sätt. Genom attbilda en fond med dessa pengar som skall fördelas lokalt skulle det skapasincitament för att på bättre sätt hushålla med dessa medel; Detta lär nu lösasgenom rehabiliteringsutredningens arbete. Jag tror dock inte att man där avseratt arbeta i den riktning som vi anger i vår motion. Vi har därför reserveratoss med anledning av denna motion, och jag yrkar bifall fill reservation nr 8. Riksdagenhar beslutat att införa avgifter för sjukhusvård för även ålderspensionärer,detta har vi från sida röstat emot. I sista stund beslutade såregeringen efter ett avtal med sjukvårdshuvudmännen att skjuta påikraftträdandet till . Är det valet som plötsligt dyker uppsom ett orosmoln på den himmel som inte bör fläckas av onda anslag motpensionärerna? Nog kan det verka troligt att detta har orsakat uppskjutandet avbeslutet. Det kan naturligtvis vara krångligt med nya regelsystem, men det harinte hindrat andra stora förändringar att genomföras . Avgiftssättningenhar man kunnat förändra utan att också ta bort det fria året. Frän centernssida ser vi detta som ett hot mot många äldres möjlighet att kunna satsa pårehabilitering och kunna behålla lägenheten eller bostaden under även en rättlång sjukvårdsperiod. är vi tillsammans med vpk de enda partierna somfortfarande anser detta. Det har då resulterat i att vi gemensamt avgivitreservation nr 9, som jag yrkar bifall till. Högkostnadsskyddetinfördes och är till stor fördel för familjer och enskilda som oftamåste anlita läkare och inköpa läkemedel. Sjukresorna har inte ingått i dettahögkostnadsskydd. har under i motioner krävt att sjukresorskall ingå i högkostnadsskyddet, då vi insett vilka kostnader dessa resororsakar redan ekonomiskt svaga och ofta sjuka människor. Kostnadsfrialäkemedel ges efter en särskild förteckning ut vid vissa sjukdomsfillstånd.Inom har en utredning visat på möjligheterna att dra indessa kostnadsfria läkemedel. Detta har oroat de patienter som fåttdessa läkemedel utan kostnad. har utskottet givit regeringen till känna attdessa frågor tillsammans bör lösas i en utredning. Vi hälsar detta med en stortillfredsställelse från sida. Jag förutsätter att denna utredning blirparlamentariskt sammansatt. Kostersättningsmedelutgår med prisnedsättning för barn upp till 16 är. Utskottet är inte likavilligt att låta denna fråga ingå i den utredning som skall se överhögkostnadsskyddet. Utskottet skriver att denna fråga kan komma att beröras idenna utredning, men vill inte göra något tillkännagivande fill regeringen iärendet. Naturligtvis skall vi arbeta för att frågan tas upp i denna utredning,men det gäller då att detta ges stöd av utredningsdirektiv och de övriga somdeltar. Med anledning av denna osäkerhet har vi funnit det bäst Bidragtill sjukförsäkringen m. m. Bidragtill sjukförsäkringen m. m. att reservera oss motutskottsskrivningen. Vi vill inte bara se att frågan kan komma att tas upp,utan vi direkt önskar att den skall tas upp. Jag yrkar bifall till reservationnr 17. Deras sjukförsäkringsförmåner har aldrig varit särskiltstora. I en motion av tas ett problem upp som berör dehemarbetande som har prövat ett arbete och fyllt 55 åroch vad som då händer med dem. De förlorar då möjligheten att återgå i denhemmamakeförsäkring som de förut varit anslutna till. Det gäller den frivilligaförsäkringen. Detär värt att se över. En utredning borde kunna visa vilka åtgärder som ärmöjliga att vidta för att erbjuda även denna grupp ett bättre försäkringsskydd.Informationen rörande den.frivilliga försäkringen har inte heller varit av detslaget att den trängt igenom. Jag kan inse att det finns vissa svårigheter attinformera, men i vissa fall verkar det som om man medvetet inte förstärkerinformationsinsatserna. Det gäller då hemmamakeförsäkringen och de i annatsammanhang påtalade bristerna när det gäller information om vårdar för vård avegna små barn. Det finns all anledning att förstärka dessainformationsinsatser. Jäg vill med detta yrka bifall till reservation nr 24. Egenföretagareoch småföretagare med låga nettointäkter har också mycket dålig täckning förinkomstförlust vid sjukdom. För dessa borde den frivilliga sjukförsäkringenkunna utökas så att sammanlagd obligatorisk och frivillig sjukpenning utgår medett belopp motsvarande frivilUg avtalsenlig lön i resp. yrke. Det är ett sättatt ge denna grupp ett bättre försäkringsskydd. Vi anser att man borde göra enöversyn av dessa personers förhållanden och sedan presentera ett förslag somkunde leda till att dessa lades till rätta. Vi har i reservafion nr 25 yrkatbifall till detta förslag, och jag yrkar därför bifall till dennareservation. Anf.34 MARGÖ (vpk): Reservation nr 16 är gemensam för vpk och och har avgettstill förmån för en socialdemokrafisk motion om särskild rabattering av p-pillerför flickor . Detär knappast unikt att vpk reserverar sig för socialdemokratiska förslag som ärbra, möjligen är det mer unikt att socialdemokraterna fullt ut stöder egnamotioner. Socialutskottethar i samband med behandling av krav pä kostnadsfria preventivmedel konstateratatt regeringen följer utvecklingen av p-pillerför-sälj ningen och förutsatt attregeringen vidtar åtgärder öm abortfrekvensen skulle öka som en följd av högakostnader för p-piller. har nöjt sig medinstämmande i denna uppfattning. Socialstyrelsensabortstatistik är nu klar. Av den framgår att aborterna stadigt ökatsedan 1984. under tvä år, ökade aborterna med 2 252,och , dvs. , ökade aborterna med 1 396. Enfjärdedel av ökningen svarar gruppen för. Oavsett om ungdomskullarnäär större, och jag är inte riktigt säker på att de är det, är ökningen oacceptabel.Vi borde haft en minskning eller åtminstone oförändrade aborttal i de yngstaåldersgrupperna. Ökningen pekar pä brister i den förebyggande verksamheten. Detär nog inte möjligt att bara peka ut en orsak tillökningen, men man kan inte utesluta att kostnaderna för p-piller och andrapreventivmedel har haft betydelse. Eftersom regeringen noga följer utvecklingenvill jag veta hur regeringen bedömer ökningen. Är den fillräckligt stor för attregeringen skall vidta utlovade erforderliga åtgärder, som det står skrivet?Men nog framstår det som stötande att man kallt avvaktar en ökning av antaletaborter innan man beslutar att göra något. Attge en särskild rabatt på p-piller till flickor borde vara motiveratutan att en ökning av antalet aborter sker. Många i den åldersgruppen har ingenegen ekonomi eller ocksä lever de på knappa studiemedel. Bara misstanken attdet finns ett samband mellan antalet aborter och kostnaderna för p-piller borderäcka för att se till att flickor inte avstår från p-piller avekonomiska skäl. Jag yrkar bifall till reservation nr 16. 1989 kommer pensionärernas fria sjukhusår att avskaffas enligt tidigareriksdagsbeslut. Vpk, och kds har motsatt sig detta. Slopandet av detfria året kommer att kosta pensionärerna som grupp mer än 500 milj. kr.Sjukvården behöver mer pengar, det är helt klart, men de skall inte tas frånpensionärerna. Om socialdemokraterna lägger fram ett förslag om att ta in pengarfrån de enorma tillgångar som finns hos det privata näringslivet - undersocialdemokratisk regeringsfid har ju antalet miljonärer och miljardärer ökat -kan jag lova att det blir majoritet för det förslaget här i . Enavgift för pensionärer från första vårddagen kommer att medföra att en del inteanser sig ha råd med sjukhusvård om sjukdomen inte är direkt livshotande. Ompensionären inte kommer under vård kan sjukdomen bli värre, och konsekvensenför samhället blir en dyrare behandling . Jag yrkar bifall tillreservation nr 9. Kroniskasjukdomsfillstånd hos barn och ungdomar kan medföra betydande kostnader förderas familjer eller för dem själva. Likaväl som ungdomar upp fill ålderfår fri tandvård, anser vi att det är rimligt att de får fria sjukvårdandebehandlingar. Vissa landsting medger kostnadsfria behandlingar hossjukgymnaster vid kroniska sjukdomstillstånd men tillämpar inte motsvaranderegler för andra sjukvårdande behandlingar. Vpk anser att regeringen bör ta uppdetta i förhandlingar med . Detta framgår av reservation 15,som jag yrkar bifall till. Vihar också föreslagit att normalanskaffningskostnadernaför glasögon och linser inordnas i sjukförsäkringssystemet. Glasögon är dyra,även utan extravaganser, och i det enskilda fallet kan glasögonkostnaderna blibetungande. Våra förslag har avvisats med hänsyn tillsamhällsekonomin. Men exakt hur dyrt det skulle bli för samhället vet vi inte,eftersom inga kostnadsberäkningar finns tillgängliga. Vi anser att frågan omkostnadsfria glasögon och linser behöver utredas. Jag yrkar bifall tillreservation 19. I betänkandet föreslås attregeringen ges till känna att det behövs en förutsättningslösutredning om högkostnadsskyddet. Vi välkomnar detta, för högkostnadsskyddet fyllerinte längre funktionen som ett skydd mot höga Vi är alltså överens omatt begära en utredning, men vi ansluter oss inte till varje mening iskrivningen. Utskottet anger att som en utgångspunkt för utredningen bör gällaatt den försäkrades kostnader skall begränsas och att ett förändratförmånssystem inte får leda till oskäliga höjningar av nuvarande avgifter. Vadsom är oskäligt kommer vi förmodligen att ha skilda uppfattningar om. Vårutgångspunkt är att en förändring av högkostnadsskyddet skall leda tillförbättringar jämfört med nuvarande förhållanden. Men vi reserverar oss inte,utan vi återkommer när vi sett utredningens förslag. Underdetta anförande övertog förste vice talmannen ledningen av kammarensförhandlingar. Anf.35 (): Allra först skall jag be att få yrka bifall fill utskottets hemställani betänkande 22 och därmed bifall till proposition 1987/88:100, bil. 7 underpunkt D 1 Bidrag till sjukförsäkringen. Dethar fogats många reservationer till detta betänkande - 26. Jag skall på en gångbe att få yrka avslag på alla, även om jag endast kommer att kommenterade 13första; de övriga kommerNils-Olof att ta upp. Detvore naturligtvis frestande efter inledning att återuppta endebatt om den s. k. sjukvårdskrisen - vi hade en sådan debatt här i kammarenför sedan. Det skall jag dock avstå från, för det hör inte hemma idebatten om detta betänkande. Däremot vill jag säga ett par ord omDagmarsystemet. Det trädde i kraft . Det beslut som fattadesvåren 1984 var grundat på en överenskommelse mellan sjukvårdshuvudmannen ochregeringen om finansieringsfrågor inom hälso- och sjukvården. Därefter haröverenskommelser träffats-för 1987 och . Systemet gälleräven med små förändringar. Vi hade tidigare ettprestationsrelaterat system, nu är det individrelaterat med vissa tillägg.Systemet har gällt , och man krifiserar att det inte ärfärdigutvecklat. Som vi sade i debatten om socialförsäkringsutskottetsbetänkande 13 måste systemet få verka , för det är först påsikt vi får se de fördelar med systemet som vi räknade med när systemetinfördes. Riksdagengav 1982 genom hälso- och sjukvårdslagen ansvaret för befolkningens hälso- ochsjukvård till sjukvårdshuvudmännen. Då är det rikfigt och rimligt att dessaockså får inflytande över hur resurserna fördelas, både ekonomiskt ochpersonellt, mellan sjukvårdshuvudmännen och inom resp. geografiskt område.Hittills har rått valfrihet enbart i storstadsområdena vad gäller fillgångtill läkare, men pä sikt räknar utskottet med en bättre fördelning och störrefrihet när det gäller läkarval över hela landet. Det har icke blivitförsämringar utan en förbättring redan under den korta tid systemet verkat. Närdet gäller finansieringen av sjukvården har vi ett sjukförsäkringssystem somomfattar alla och som finansieras genom arbetsgivaravgifter och statsbidrag. Nuvill i en motion att sjukvärdsförsäkringen skall ersättalandstingsskatten för att finansiera hälso- och sjukvården. Den enskilde skallbetala efter inkomst, och ersättning skall utbetalas för den vård somvårdtagaren väljer själv, privat eller offentlig. Det här vill också ha enutredning om. Det skulle medföra en väsentligt förändrad roll för landstingennär det gäller ansvaret för hälso- och sjukvården. Deindividuella försäkringsavgifterna slopades en gång genom den s. k.Hagaöverenskommelsen - en uppgörelse mellan och socialdemokraterna.Vi står faktiskt fast vid den överenskommelsen. Beträffanderekrytering fiU psykoanalyfikerutbildningen har utskottet fidigare betonatvikten av att behandling och utbildning inte får minska med det nya systemet.Vi tog upp dessa frågor i betänkande 1986/87:1. Vi sade att frågan bordeutredas. meddelade socialministern i ettinterpellationssvar här i kammaren att beredning pågår i . Honmeddelade vidare att antalet legitimerade psykoterapeuter hade ökat med 250till 1 100 : Det finns 200 psykoanalytiker. Ibudgetproposifionen föreslås 16 ytterligare utbildningsplatser inom denstatliga psykoterapeututbildningen. Vi understryker än en gång behovet öchvikten av snabba utredningar och stöd för psykoanalytikerutbildningen. Vitycker att vi inte behöver gå längre och inte behöver reservera oss. MargaretaAndrén talade här om vissa gruppers anslutning till sjukförsäkringen. Vi villinte gå med på en analys om vilka nya grupper som skall få tillträde tillsjukförsäkringen, utan vi vill avvakta. Vi tycker att nuvarande förhållandeskall gälla, att nya anslutningar prövas av sjukvårdshuvudmännen. Vi tyckersåledes inte att mofionerna om detta behöver tillstyrkas, varför jag yrkaravslag på desamma. Dethar lämnats förslag om att sjukpenningförsäkringen skulle kunna fillämpas inomsjukvärden, bl. a. för att förkorta sjukskrivningsfiden - det har gjorts försökinom landsting - eller att man skulle sätta in pengarna på en fondinom resp. landstingsområde. Det pågår arbete inom rehabiUteringsutredningen.Denna kommer att undersöka möjligheterna till en bättre samordning avrehabiliteringsinsatserna än . Utredningen skall vara slutfördsommaren . Vi tycker inte vi behöver ingripa nu utan avvaktar utredningen. k. avgiftsfria året har vi beslutat om en gång. Regeringen kommer att läggafram en proposition om hur avgifter skall tas ut för ålderspensionärer ochutförsäkrade förtidspensionärer. Man har räknat med ett slopande av detavgiftsfria året i den uppgörelse som gjorts mellan regeringen ochLandstingsförbundet. Man har utgått från att det skall avskaffas den 1 januari1989. Propositionen måste alltså komma snart.