prot · GB0922 · 1987-12-31 00:00:00 — 1987/88:2212 november 1987 Om fortsatt grundsköllärarutbildning vid högskolan iKalmar Jag vill fråga utbildningsministern: och regeringen uppfattningen, att utöverutbildningspolitiska skäl även regionalpolitiska och samhällsekonomiska skältalar mot nyinvesteringar beträffande lärarutbildningen i redan överhettadeområden och för ett utnyttjande av redan befintliga resurser, vilka i det härfallet finns bl. a. vid i , i form av såväl lokaler ochpersonal som mångårig och väldokumenterad kompetens beträffandelärarutbildning? Oändligt mycket långsammare än inom andrasamhällsområ den sker en viss omstrukturering också på utbildningssidan. De 162 000 studieplatser som vi har i har inte exakt samma fördelning. Vid ett minskat behov av grundskollärare minskas också långsamt utbildningen av grundskollärare. får i stället enligt budgetproposition 30platser produktionstekniker, enligt budgetpropositionen 1987 ytterligare 30platser verkstadsingenjörer, ytterligare ett antal platser pådriftingenjörslinjen, och därutöver lokala linjer, nämligen mediatiklinjen (20platser), marknadsekonomilinjen (24 platser) och företagsingenjörslinjen (18platser). Jag tycker det är orättvist när-det sägs här att Kalmarlän tillhör de stora regionalpolitiska förlorarna i regeringens politik. Nogkan vi förse län med det behov av grundskollärare som föreligger. Men nuär det fråga om att förse detta industrisvaga län också med den arbetskraft somär förutsättningen för en utveckling av de branscher som kan ge nytt liv åtgamla bygder. Låt mig också säga att vi alltjämt bedriver lärarutbildningför tidigarelinjen på tolv enheter i . Att beteckna dem som överhettadenär det är fråga om , ; och tycker jag äratt ställa små krav på vad som är överhettade områden i . 63 (); Utbildningsministern sade i sitt första svar; "Enligt min mening bör en eventuellt utökadlärarutbildning kunna lokaliseras till de högskoleenheter som enligtriksdagsbeslutet skall anordna grundskollärarutbildningen." UHÄ skriveratt de skall finnas på 6 av de 14 högskolorna; /,/, , , och . skriverUHÄ att ett rimligt rikttal för antagningsplatserna är 120, inte 180 som i såfall förutsätts. Jag har förståelse och respekt för attutbildningsministern här och inte vill ge några definitiva löften, men jaghade hoppats kunna tolka svaret så att man inte hade stängt dörren helt ochhållet för lärarutbildning vid läns högskola. Det råder, herr talman, ingen motsättning mellan en utökadteknisk och ekonomisk utbildning å ena sidan och bibehållen lärarutbildning åandra sidan. Båda behövs, inte minst av regionalpolitiska skäl. Däremot ärrisken stor att förlusten av lärarutbildningen i och en allmän spridningav teknikutbildningen såväl till och som till innebäratt högskolan i en ännu svagare ställning på grund av ett alltförsnävt rekryteringsunderlag just när det gäller den tekniska och ekonomiska utbildningen. Den mångåriga och dokumenterat godalärarutbildningen behövs som en grundläggande bas för högskolan i , förnäringslivet där nere, ja, för hela län. Jag menar att talet om enrättvisare regional balans måste omsättas i praktisk real politik. Orden, herrtalman, måste alltså också omsättas i konkret handlande. Ett bibehållande avlärarutbildningen i län vore ett exempel på konkret handlande för att såatt säga följa upp det ofta vackra ordsvallet. Om resurstilldelningen till länsvägarna Överläggningen var härmed avslutad. 15 § Svar på fråga 1987/88:111 om resurstilldelningen tilllänsvägarna har frågat mig omregeringen avser att vidta några åtgärder för att förstärka resurstilldelningentill länsvägarna, så att de regionalpolitiska målen kan uppnås. pågår ett arbete med att ta framinvesteringsplaner . Vägplaneringen är decentraliserad,vilket bl. a. innebär att det lokala och regionala inflytandet är stort i dennaplaneringsprocess. Den fördelning mellan riks- ochlänsvägar som diskuteras är ett resultat av länens samlade prioriteringar.Jag utgår ifrån att länen därvid även har beaktat de regionalpolitiska målen isina bedömningar liksom i prioriteringen av enskilda vägobjekt. Jag förutsätteratt sådana överväganden även gjorts i . Anf.65 (): Jag ber att få tacka för svaret. Tyvärr måstejag säga att jag verkligen inte är nöjd. I finns det riksvägar och 400 millänsvägar. Som framgår av frågan anslås för dessa endast 51,5 milj. kr.på tio år enligt den fördelning som har gjort. Det säger sig självtatt det inte finns någon som helst möjlighet att göra annat än några enstakapunktinsatser på länsvägnätet med de kronorna. Regeringen talar så vackert om regional balans. Men med ensådan här vägpolitik är det ljusår tills den blir verklighet, eftersom vägnätetär av största betydelse för just den regionala balansen. Regeringen harengagerat sig i kampanjen . För att uppnåmålet behövs det först och främst en vägpolitik när det gäller de vägar påvilka timmerbilar, mjölkbilar, fodertransporter, skolskjutsar, pendlare,färdtjänst och lantbrevbärare skall fram! E- och P-län är vid sidan av Norrlandslänen de län som harde flesta grusvägarna - närmare bestämt , dvs. säger kommunikationsministern att den här fördelningenbygger på prioriteringar som länen själva har gjort. Men när lekmannastyrelsenvid i diskuterade den tioårsperiod som vi nuplanerar för fick man ett klart besked om att det icke gick att flytta pengarmellan anslagen för riksvägar resp. länsvägar. Vad man hade att göra var istället att Om resurstilldelningen till länsvägarna inom denram som fastställt prioritera länsvägarna. Det är alltså denprioriteringen som jag här vänder mig emot - dvs. ca 50 milj. kr. tilllänsvägar kontra drygt 400 milj. kr. har år hävdat att bör uttalaatt av vägbyggnadsmedlen skall gå fill länsvägarna. Jag tycker att dettakrav aldrig har varit mera aktuellt än det nu är. Jag säger detta med tanke påfördelningen i . Jag måste säga till kommunikationsministern: inte talet om att det här skulle vara fråga om länets egenprioritering, eftersom prioriteringen härrör från när det gäller dehär båda anslagen. Det är klart att det är fråga om enprioritering både hos och i resp. länsstyrelse. Men det kan ju intevara på det viset att den länsstyrelse som har en hög prioritet av riksvägar isitt län skall kompenseras för att man prioriterar stora riksvägsprojekt genomatt man får tillägg när det gäller länsvägsmedlen. Ett sådant system skulleöver huvud taget inte fungera. I är det uppenbarligen så, att länsstyrelseni stor enighet har tillstyrkt det upprättade förslaget fill flerårsplan förbyggande av riksvägar. Såvitt jag vet har man inte framfört några krav påytterligare medel till länsvägsplanen. När det gäller har jag för egen delobserverat någonting som tycks stämma mycket väl överens med den prioriteringsom man tydligen har gjort i länet. Från vägmyndigheternas sida hade mannämligen en stor annonskampanj, där man frågade: Måste manvara östgöte för att förstå det kloka i att bygga viktigaste vägfärdig? Det handlade om E 4-an. Det är uppenbarligen vad man har prioriterat iÖstergötland. Man kan alltså inte få kompensafion för en sådanprioritering i form av ökade länsvägsanslag. Det skulle ju vara helt orättgentemot övriga län. 67 (); Vad östgötarna i länsstyrelsenslekmannastyrelse har gjort, kommunikationsministern, är att de har sagt: Okej,E 4-an kan byggas färdig i egenskap av motorväg genom vårt län. Men då skall depengarna ligga utanför den medelsram som gäller för våra vägar över huvudtaget. Detta har en enig lekmannastyrelse sagt år . Man behöver verkligen inte vara östgöte för att kunnakonstatera att vägarna är dåliga runt om i . Vidare är en storprocent av vägarna grusvägar. Det är faktiskt ingen rim och reson i det hela.Människor som inte har tillgång till vare sig flyg, tåg eller buss utan sombara har tillgång till bilen skall alltså finna sig i att via skattensubventionera kollektivtrafiken i med 8 miljarder . Till råga påallt har de sedan inga ordentliga vägar i sitt eget län. En normalinkomsttagarekan alltså få betala totalt ca . i skatt till en kollekfivtrafiksom han eller hon inte har en chans att utnyttja. Det faktumatt det genom länet går en motorväg, som ännu icke är färdigbyggd, kan inte tastill intäkt för att man skall klara sig på 50 milj. kr. under resten av denaktuella tioårsperioden. Jag vill bara helt kort säga att jag tror att varje länsstyrelse ochlänsvägnämnd skulle önska att man fick alla pengar som går till riksvägar vidsidan om anslagen för att i stället kunna använda anslagen enbart tilllänsvägar. Ett sådant här önskemål har man således säkerligen inte bara iÖstergötiands län, utan det gäller nog överallt. Det system för vägplaneringsom har beslutat om skulle ju annars fullständigt rivas upp. Jag troratt mycket väl kan föreställa sig vilka konsekvensernaskulle bli. Denenda lösningen när det gäller att få mera pengar - det må gälla riksvägar ellerlänsvägar - är väl att öka anslagen i budgeten. Men det skall ju ocksåfinansieras på något sätt. Om är beredd att medverka i desammanhangen, är det möjligt att det kan bli en del länsvägspengar såsmåningom. 69 (): Vi i har i årets partimotion angående vägar föreslagitatt ytterligare 200 milj. kr. anslås till länsvägarna söder om . Det ärnämligen så, att grusvägarna inte följer samma banor som adelsmän och ekar,utan de finns även söder om . Dessutomvill jag säga att man, om man skall ha nämnda inställning, skall säga tilllänsstyrelsen i Östergötiand: Ni får inte de här pengarna utanför den ram somgäller för motorvägsbygget. Enligt vår prioritering får ni drygt 400 miljonertill riksvägar och 50 miljoner fill era länsvägar. Omman inte är nöjd med en sådan prioritering, skall man väl åtminstone ha enchans att yttra sig innan det hela spikas i . Överläggningenvar härmed avslutad. 16 § Svar på fråga1987/88:112 om godstrafiken på järnvägssträckan har frågat mig om jag avser vidta några åtgärder föratt förhindra SJ att aweckla godstrafiken på järnvägssträckanOrrskog-Söderfors. Detär rikfigt att det inom SJ diskuteras att lägga ned godstrafiken vidjärnvägsstafionen . SJ har dock ännu inte fattat något preliminärtbeslut i frågan. Deriktlinjer som gäller för SJ:s nedläggning av vagnslasttrafik är följande. NärSJ har meddelat ett preliminärt beslut angående nedläggning av vagnslasttrafikvid en järnvägsstation, skall berörd kommun underrättas. Om kommunen motsättersig nedläggningen, kan kommunen begära att regeringen prövar frågan. Prot.1987/88:22 Det finns enligt min mening intenågon anledning att frångå denna 12 november1987 handläggningsordning. 71 (): Först får jag tacka kommunikationsministernför svaret på min fråga. Anledningen till att jag ställde frågan var först ochfrämst arbetsmarknadssituationen i Norduppland. Företaget , gamla bruk, harbantats mycket hårt , och det tål inga större ytterligarepåfrestningar. Skulle denna järnväg läggas ner stiger kostnaderna direkt. Detta är också en viktig miljöfråga. Om den befintligajärnvägen inte får användas för frakt av tungt gods, som tegel,legeringsmaterial och färdigt stål, måste det läggas över på landsvägstrafik,vilket medför en försämring av miljön. Sett ur samhällsekonomisk synpunkt blir det betydligtbilligare att ha järnvägen kvar för sådana här transporter. Industriministern har till oss i kommunen framfört attobalansen inom län skall rättas till, inte minst när det gällerarbetsmarknadsfrågor. Jag förutsätter att arbetarmot samma mål och förhindrar nedläggningen av järnvägen -annars förstärks obalansen inom länet. Det är riktigt att SJ ännu inte har beslutat om ennedläggning av järnvägen,' men man har bekräftat att det lutar åt det hållet,och därför ansåg jag att det fanns behov av att ta upp frågan . Överläggningenvar härmed avslutad. 17 § Svar på fråga 1987/88:114 om telekommunikationerna iBergslagen har frågat mig vilkaåtgärder jag är beredd att vidta för att förändra den rådande situationen ifråga om telekommunikationerna i Bergslagen. mäter kontinuerligt servicenivån inom olikaområden. Det gäller bl. a. hur lätt det är att komma fram på linjerna och hurmånga fel som anmäls. Jag kan konstatera att statistik tyder på atttelenätet i Bergslagen numera har samma kvalitet som i övriga landet. Den aktuellasituationen när det gäller fel på ledningar är att det finns nio anmälda fel iFagersta-Norberg-Skinnskattebergs-området, som har 20 000 abonnentledningar.Ingen av anmälningarna var, när jag fick uppgifterna , äldre än tredagar. De problem med telekommunikafionerna i Bergslagen som fanns för några årsedan verkar nu vara lösta. Det finns inga speciella begränsningar i som vill utnyttja moderna datakommunikationstjänster. Anslutningar tilldet nya digitala långdistansnätet med mycket hög kapacitet kan exempelvislevereras till och och till nästaår. 73ANDERS (): Jag tackar kommunikationsministern för svaret. Det är tydligt att svaret är en ren partsinlaga frånteleverket -jag känner igen siffrorna från en tidningsartikel. Det stämmer interiktigt med den verklighet som vi lever med i Bergslagen och speciellt i dennaregion. Dåliga kommunikationer är inte bara en källa tillirritafion och förargelse i det dagliga arbetet, utan de innebär också dåligeffektivitet i företagen, små som stora - de får kanske mest konsekvenser förde små företagen. Dåliga kommunikationer till trots etablerar sig företag itro på att problemen skall lösas. Om det inte sker blir konsekvensernaförödande . Det är alltså allvarligt för företag som lockas att etablera sig iFagerstaregionen men sedan inte kan klara sin verksamhet på grund av tekniskahinder. Bara vetskapen om dåliga telekommunikationsresurser i området gör ju,kommunikationsministern, att företagen drar sig ur. De hoppar inte ut i detokända, när de inte vet vad framtiden innebär. Det blir inga nya jobb, trots Bergslagsdelegationensansträngningar. Att säger att det skall byggas en axelstation iFagersta 1993, sist på utbyggnadslistan, ger fog för mångasmisströstan i tron att möjligheterna till jobb kommer att försvinna underresans gång. Så något om vilka krav som borde ställas på televerket.Det är ett statligt verk med en monopolverksamhet som skall tillhandahålladessa teletjänster. Borde då inte ha trycket på sig, som enkommunikationsminister kunde hjälpa till med, så att man fick både kapacitetoch kvalitet på ett fillfredsställande sätt i hela landet? När nu kommunikationsministern säger att problemen ärlösta, vill jag påstå att servicen inte alls är vad den borde vara. Jag skall återkomma vid ett senare tillfällemed exempel på hur det verkligen är. Om telekommunikationerna i Bergslagen Jag har med anledning av denna fråga inhämtaten del statistik från de kontroller som kontinuerligt görs i olika områden, bl.a. i Fagerstaområdet. Jag skall inte läsa upp alla siffror, men jag kan sägaatt de kontroller som har gjorts - och det är ganska omfattande kontroller undersenare tid - visar en säkerhet på . Om denna statistik är så talandeundrar jag- jag har hört diskussionen tidigare i fråga om dessa områden - omdet inte är ganska tveeggat att tala om dåliga telekommunikationer, när detuppenbarligen inte stämmer med verkligheten. Det måste vara tveeggat, om manförsöker att få företag till området men ständigt sprider föreställningen attdet där är speciellt dåliga telekommunikationer. Det är inte någonting somtalar för bygden, framför allt om det inte stämmer med verkligheten. Jag vill bara ställa frågan om det verkligen är rättdiskussion att föra i detta område, då man inte håller sig till fakta utansprider föreställningen att telekommunikationerna är speciellt dåliga, när deuppenbarligen inte är det. Jag kan förstå om representanter för vissa andra partierställer anspråk på att statliga verk skall göra regionalpolitiska insatser, menjag förstår inte varför representanter för moderata samlingspartiet gör det. Niönskar ju att denna verksamhet skall privatiseras. och jag utgår frånatt privata företag inte kommer att ta några regionalpolitiska hänsyn. 75ANDERS (); har fortfarande ändå monopol påatt lämna denna service. Någon annan finns det inte att vända sig till. Därförmåste man också trycka på i denna fråga. När det gäller statistiken skulle jag bara vilja ta ettexempel för att belysa hur situationen kan vara i glesbygden och speciellt i dehär trakterna. meddelades om fel pålinjen till ett antal abonnenter. De som sökte komma fram till dessa abonnenterblev upplysta om att linjen skulle vara klar - drygt fyra dygnskulle vi vara utan en service som vi ändå får betala för. Anser herrHulterström detta tillfredsställande? Vad hände i denna situation? Efter besked om att man kundenå dessa abonnenter först efter fyra fick åtskilliga bilresor företas.Vidare, herr talman, kom besked från en teleansvarig; Vi jobbar inte när det ärhelg. Samma ansvarige sade : Vi har jourverksamhet och reparerarständigt linjefel . Jag vill ställa frågan till : Vem ärjourverksamheten till för? För dem som kan debitera ofta högakostnader och för dem som bor på bättre belägna platser sett från televerketssynpunkt? Tydligen tillkommer det inte Bergslagen att få denna jourservice. Överläggningen var härmed avslutad. 18 § Svar på fråga 1987/88:121 om postservicen i har mot bakgrund av attpostverket i flyttat sin centrala postsortering från Drottningtorgetfrågat mig vilka åtgärder regeringen ämnar vidta för att den försämradepostservicen skall förbättras. Den försämring som avses rör möjligheten attlämna in brev . Postsorteringen flyttades från posthusetvid fill den nya postterminalen på . Terminalenligger på ca 10 minuters gångavstånd från . Brevlådorna vidterminalen töms , 21.00 och 22.00. Tömningstiderna innebär ingaförsämringar jämfört med de tider som tidigare gällde vid Drottningtorget.Möjligheten att lägga på brev direkt på posttågen vid finnsdock inte längre. För att förbättra servicen för demsom lämnar sina brev vid vid kommer postverket inomkort att senarelägga tömningsfi-derna där. Sammanfattningsvis kan jag intehålla med om att möjligheterna att lämna in brev skulleha försämrats avsevärt. Anf.77 (): Jag vill tacka kommunikationsministern för svaret. Jagtycker att det innehåller en liten ljusglimt, men det kunde ha varit merakonkret. Igårdagens TV-aktuellt yttrade postverkets generaldirektör risson att verket måsteinvestera och vara mera effekfivt i storstäderna för att kunna klara åtagandenai glesbygden. Man kan ju undra om detta yttrande gäller enbart för Stockholmsdel. I rikets andra stad har vi tidigare haft möjligheten att postabrev sent på kvällsfid på en central plats. Denna möjlighet har postverket nuavsevärt försämrat. Det går väl an för kommunikationsministern och mig självsom gamla göteborgare att leta oss över spåren i mörkret i kvällstid bort tillKruthusgatan och kanske klara av att posta ett brev, men för de tusentalsgöteborgare som är ledsna och arga över försämrad postservice och inte ärbilburna är ju detta ingen tröst. Jagkan berätta för om den gamla dam som ringde mig påtorsdagskvällen och som hade letat sig bort till för att lägga påett brev. När hon kom dit hade man minskat brevinkastens storlek så att honinte fick in sitt skrymmande brev. Sedan letade hon sig tillbaka tillDrottningtorget för att hitta en vaktmästare på det gamla postkontoret, mendetta existerade inte längre. Man kan ju fråga sig om postverket inte villmotta fler brev i . 1 Man flyttar postinlämningen från en centralplats vid . 2 Man tar inte längre emot brev lika sent på kvällensom . 3 Man minskar brevinkastens storlek så att skrymmandebrev kan försändas. 4 Man har inte längre någon personal på kvällstid somkan ta emot skrymmande brev. 5 Man gör det praktiskt nästan omöjligt för ickebilburna kunder att posta brev. Regeringen har självfallet ett ansvar för hur ettstatligt monopolföretag försämrar postservicen, i detta fall i Göteborg.Kommunikationsministerns svar är principiellt viktigt för postverkets framtidaagerande. Tyckerkommunikationsministern som jag att vi skall behålla tidigare service icentrala för dem som också utnyttjar kollektivtrafiken? Anf.78 Kommunikafionsminister : Herr talman! Bakgrunden till dennaförändring är ju att postverket hade lokaler vid som intelängre var ändamålsenliga. Man håller alltså på att bygga en ny postterminal.Därmed genomförs denna typ av förändringar. Naturligtvis tycker jag som göteborgare att vi skall ha en god postservice och att vi skallkunna posta våra brev; det är vi säkert båda två lika intresserade av. Jagär emellertid inte lika säker på att övriga riksdagsledamöter är intresseradeav var våra postlådor finns någonstans. Jag skall därför avstå från ytterligarekommentarer. 79 ERLINGBAGER (fp): Det var ju fintatt kommunikationsministern har samma uppfattning som jag, nämligen att viskall bibehålla den service från postverket som vi har haft ochsom är viktig. I det arbetet har vi stöd också från de anställda inompostverket. Jag kan visa kommunikationsministern insändare i tidningar därpersonalen säger att man har möjlighet att 5 protokoll 1987/88:22-25 Prot.1987/88:22 fortsätta med samma tömning som . Det gäller bara att ta en blåsäck och gå upp ochtömma lådorna vid , så kan man fortsätta att ge sammaservice som . Vidare tar det mer än de somkommunikationsministern talade om i sittförsta inlägg att gå den här sträckan. Dennasträcka har bl. a. en journalist på provgått. inte lättför en äldre person att klara denna väg , det kan jag 80 Kommunikationsminister : Herrtalman! Jag lovade att inte göra några ytterligare kommentarer, men en fill harjag. Jag kan försäkra att regeringen inte kommer att hindra postverket attvidta dessa olika arrangemang som talar om. 81 (): Det tycker jag var klarläggande, så jag hoppas att postverketsledning tar intryck av vad kommunikationsministern säger och rättartill missförhållandena. Överläggningen var härmed avslutad.19 § Svar på fråga 1987/88:123 om upprustning av har frågat mig om jag ärberedd att föreslå rikdagen att anslå de medel som behövs för att inlandsbananskall kunna trafikeras både med torvtåg och flera persontåg . Bakgrunden till fråga är att SJ fr. o.m. för att kunna köra godståg på sträckan diskuteraratt ersätta en av de två dagliga motorvagnsturerna i varje riktning medbussförbindelse. Orsaken är att SJ av säkerhetsskäl inte kan trafikera bandelenmed mer än ett tåg åt gången. tycker att SJ borde bemannanågon av de nedlagda stationerna mellan och för att lösa problemet. Enligt riktlinjer för järnvägspolitiken är detSJ själv som skall bestämma hur anslagna investeringsmedel skall användas. SJskall därvid anpassa sina insatser för investeringar och underhåll tilltrafikunderlaget och till bedömningen av den framtida utvecklingen. Enligt vadjag erfarit satsar SJ också med anledning av den nyfillkomna godstransporten avtorv ca 6 milj. kr. i utbyggnad och upprustning av och bangårdar. Attäven satsa investeringsmedel i att öppna ytterligare en station på bandelenanser SJ dock inte vara ekonomiskt försvarbart. Med hänsyn till de riktlinjer som gäller anser jag inteatt det finns skäl för regeringen att föreslå att särskilda medelanvisas för investeringar eller drift av olika järnvägar som . Avslutningsvis vill jag nämna att i det pågåendetrafikpolitiska utvecklingsarbetet övervägs hur järnvägstrafiken kan utvecklasvidare på bl. Resultatet av dessa överväganden kommer attredovisas senare i en trafikpolitisk proposition. Anf.83 (): Det blir ju litet svårt att utveckla trafiken påinlandsbanan i fortsättningen om man, så fort får ökatkundunderlag, drar in några av de redan befintliga turerna. Hur skall det dåkunna bli en utökning av trafiken? Kommunikationsministern säger att riktlinjerinte medger att man specialdestinerar medel till någon särskildjärnvägssträcka. har emellertid 1979 under den borgerligaregeringen beslutat om ett upprustningsanslag som var specialdestinerat tilljust . Man fick 15 milj. kr. för det budgetåret och sedan 20 milj.kr. för ett antal budgetår därefter. har åtskilliga gånger slagit fast attinlandsbanan skall leva vidare och utvecklas och har alltså med den borgerligaregeringens bistånd markerat att vi vill få den ordentligt upprustad.