prot · GB09137 · 1987-12-31 00:00:00 — Jag yrkar bifall fill finartsufskottefs hemsfällaui befärtkartde 30, i alla dess delar. AnL 6 () repUk: Jag tycker att def var ovanligt litet sting iGadd . Men så tvingades han också redovisa att lönerna kommer aff sfigamed , mot av finansministern och av finansutskottet utlovade4 %. Likaså tvangs han medge att priserrta stiger , aft jämföra meddrygt 3 enligt vad man ursprungligert färtkt sig. 3 protokoll 1987/88:137 Den ekonomiska politiken m.m. Detta är siffror som ligger precis påkafastrofalteruafivet. Äudå kan Gadd stå här säga aft def är ganska lyckosamtoch ser bra uf, och det här skall vi klara på \anligt sätt, Def ertda problemet är att deborgerliga är sä oeniga. Är det inte något som reagerar på rtär hart fårredovisa aff priserrta ser ut att sfiga i dubbelt så hög takt som mau hadehoppats? Ärtdå skaU hart försvara förslag frårt regeringert som går uf på atfytterligare höja irtflafiortsfakfen i landet med hjälp av höjda irtdirektaskatter, t. ex. dert höjda oljeskaftcrt. Jag tycker aft mart från socialdemokrafiskt håll någortgång måste erkänna atf def inte går aff hejda inflatiorten medskatfehöjrtirtgar. Sanningen är ju atf skaffehöjnirtgar allfid driver påirtflafionen. Def kan ske direkt, som i fallet med oljeskatfen, och det kan skeirtdirekt rtär def gäller skatter på produkfiou, t. ex. inkomstskaft ochlöneskatt. Jag skulle vilja rädda ert pikartt detalj undan glömskan.Ett av årets , Feldf-slag i komplefferingsproposifiorten var atf höja justoljeskatfen med . föreslog en större skaltehöjnirtg, med 200kr. I ett yltrartde till skatleulskoffef deu fartrt firtartsulskollelssocialdemokrater atf propositionens förslag var väl avvägt och avstyrktefolkpartiets längre gående höjning. Men i finansutskottets betänkande den 26maj, bara senare, var def plötsligt folkpartiefs förslag om 200 kr.som var väl avvägt. Gadd talar om aft vi borgerliga skulle vara oeniga. Här ärtydligen socialdemokraterna i finansutskottet, inkl. , oeniga med sigsjälva, . Vad var def som hände uuder dessa fatfiga sommotiverade en ytterligare skaftehöjning med en dryg miljard? Var def heltenkelt så atf man upptäckte möjligheten till parlamentarisk majoritet för enfortsatt skärpning av det skaftetryck som man i mera högfidliga sammanhangsäger sig vilja sänka? AnL 7 ANNEWIBBLE (fp) replik: tog upp oljeskatfen, och det hargjorts också av flera fidigare talare. Jag tycker atf def vore bra om andra ibland tog sig fid aff läsa motioner som hänvisats fill andra utskottän det egna utskottet. Då kunde han och andra i eu mofion fråu ,väckt med anledning av regeringens energipolifiska proposition, haläst det förslagom höjd olje- och kolskatt som rtu förefaller samla en bredmajoritet. När regeringens kompletteringspropositiort lades fram ertdryg mårtad senare, låg detta förslag på bord. Def hade, om densocialdemokratiska riksdagsgruppen eller regeringen varit intresserade av det,fuurtifs rikliga tillfällen att i denna proposifion fala om vad mart artsågvara lämpligt. Inte ett ord om energipolitik, infe ett ord om miljöpolitiskaeffekter! När finansutskottet behandlade mofioncrt var den, som LarsTobisson sade, försi: infe alls irtfressartt. Def artsågs vara gartska olämpligtförslag. , vid skaffeutskottefs behandling, varförslaget plötsligt väl avvägt, och sedan ändrade sig ävert socialdemokraterrtai firtartsufskoftet i rask takt efter detta. Jag försfår aft firtansufskoffefs socialdemokrater har ettmycket starkt oirttresse för energipolifik och för miljöpolifik och attmotståndet mot finanspolifiska effekterav olika förslag är så stort atf det tar väldigt lång fid innan man kommer tillskott. Jagrtoterade också att def framfördes i debatfert aft certferparfiet harföreslagit ert oljeskatfehöjrting med , infe . Det var intressant. ArneGadd gjorde sig litet lustig över att de borgerliga parfierna hade skrivit ihopsig om en gemertsam reservafiort, som hart beteckrtade som ord utan rtågotstörre innehåll. Jag måste säga aft det tycker jag var eu mycket allvarligutsago av finartsufskottefs ordförande. Är def så att de ord som stårbakom i utskottets betänkande helt saknar mening? Är det bara ord som liksomväller fram och som infe betyder någortfing? För oss i har ord somvi skriver i betänkanden, mofioner och reservationer en mycket stark mening,och för dem står vi. Det vore syrtd om alla ord i majorifefstexfen helt sakrtademerting. Def står ert del intressanta saker där, bl. a. aff skattetrycket infefår öka och atf reformer skall betalas geuom aft andra utgifter minskas. Jagförsfår atf Arrte Gadd aldrig mertat ett ertda av dessa ord. Han skriver dem årefter år, som han godkänner förslag från regeringert och lägger framförslag som går i helt motsatt rikfrtirtg. Def beror på atf orden ifinartsufskottefs majorifefsfexfer irtte har rtågort betydelse. Det är djupt beklämmande. AnL 8 ()repUk: gjorde stor affär av något slags oenighet inom oppositionen.Sanningen är ju atf de icke-socialistiska partierna på en rad punkter, som ärav väsentUg betydelse, har gemensamma sfällnirtgsfagan-dcrt. Def gällerstramhet i ekortomirt, privatiseringen, ett sänkt skattetryck ,prisreglerirtg, sparartde, lörtebildrtirtg. Vi är t; o. m. rtäsfan helt överensom def miljöpolitiska målet. Däremot har socialdemokraterna på den punkten denmest konservativa irtsfäUrtirtg. Hur är def med deu socialistiska enigheten,? Varför har vpk tvingats lämna elva reservationer tUlfinansutskottets betänkande? Är def något mått på enighet inom defsocialistiska blocket? Innartmart kräver enighet av de icke-socialisfiska partierna kanske man skullerannsaka sina egna "njurar." Detär ändå så aff vpk utgör den "navelsträng" som vår regering förnärvarartde i alltför hög grad är beroertde av. Vore det då irtte rimligt inför väljarna redovisade ett socialistiskt alternafiv inrtart mart krävermotsvarartde av artdra? Ochhur är det med den socialdemokrafiska interna enigheten? Vi var några styckensom lyssnade på . Inte fick jag då en kärtsla av affdet råder kompakt ertighet i alla frågor. Jagtycker aff irtrtan man går vidare på def torgmötestal som Arrte Gadd höll omdert borgerliga oenigheten, bör han medverka fill aff under sommarert läggafram ett socialisfiskt regerirtgsalferrtativ. Därefter kart jag irtbjuda ArneGadd aft diskutera den oenighet som eventuellt finns. Hurär det då med budgetalternativ? Def verkar som om inte lästpå ordenfiigt - def kan jag förstå; han har nafurligtvis mycket att göra. Menom hart läst def budgetalternativ vi lade fram skuUe han ha funnitförslag om en gartska betydartde irtkomsfförsfärkrtirtg gertom ert 1987/88:137 urauskatt.Detta har tydligert gått firtartsutskoffets ordföraude förbi. Jagvill kortstatera att man av ordföranden i firtartsufskoftet borde kuurta Den ekonomiska politiken m.m. förvänta s.ig endeklaration om den svenska ekonomin och om hur finansutskottets ordförande serpå den framöver, men på den punkten är tystnaden talande. AnL9 HANS i (vpk) replik: började med att vara missnöjd över att jag är missnöjd. Omhan hade lyssnat ordentligt skulle han hört aft jag inlédrtirtgsvis sade - förjag vet aff debatfert om missrtöje aUtid kommer upp - att det finns positivaskillnader mellan de borgerliga och socialdemokraterna. Men det ensidigaberömmandet av sig själv för den utveckUng som varit är infe nog. Det finnsockså en artnan bild, som jag redovisat. Vadskall en ekonomisk-politisk debatt vara om mart irtfe far fram de saker sommåste ändras och bli bättre? Om man bara står och berömmer sig, vart leder det? Vemskulle tala för de mest utsatta, de lågavlönade och för den offenfiiga sektornsutveckling om inte vpk fanns i ? Vem skulle motsätta sig lönetakef,som de andra partierna är överens om? Def enda ni diskuterar är vUken nivå detskall ha. Vemskulle fala om skatteskalor som har något gemensamt med arbetarrörelsensursprungliga idéer om skatt efter bärkraft, om inte vpk? Vemskulle drivit frågan om matmomsen fill den plats den har , om irtte vpkUrtder srtart hade stridit i dert frågart? Def sorti Arrte Gaddkallar missnöje behövs verkligen, och det är rikfigt. Tillfrågan huruvida polifiken skett på kapitalefs villkor: När mart gör ertvärderirtg av dert ekortomiska politikert måste mart fuudera över vad som harfrämjats, vad som har stärkts, vad som har urtderlättats och vad harförsvårats, Dert privata makfert har förstärkts, virtsterrta har ökat utau affanvändas på def sätt jag menar är fördelningspolitiskt riktigt.Marknadseko-rtomirt hai förstärkts, och trartsnafionaliseriugeu har ökat. Enåterblick på visar att mau kan säga att det har varitkapitalets väg. Att sedan de borgerliga vill gå änrtu längre och piskar ochdriver på för aft få kärran atf gå snabbare mot den avgrund där den borgerligaekonomiska polifiken finns, inrtebär bara atf vi på vår sida får försöka bromsaoch artdra irtriktningen på def socialdemokrafiska ekipaget. försökte göra ett nummer av aff vi skullestödja den socialdemokratiska politikert. Men när alla andra förslag fallit ochdef bara finns kvar ett förslag från och ett från socialdemokratin,då måste vårt parti ta ansvar för att ändå förhindra atf förändrirtgarrta gårså snabbt och sker så omfattande som vill. Men det inrtebär irtteatt vi moraliskt eller idémässigt utgör stöd för socialdemokratirt. AnL 10 ()repUk: Hand i uttryckte sig på ett sätt som jagtycker att han skulle kunna dämpa ned litet. Han säger: Vad skulle denofferttliga sekforrt ha varit om infe vpk förf sin polifik, och hur skulle desämst anställda haft def? Med all respekt för vpk:s insatser tror jag uppriktigtsagt aft om det enbart vore vpk som utgjorde garanfirt för aft de sämst ställdaskulle få siua irttressert fillgodosedda här i , då skulle det varailla ställt för dem. TUl : Tomma ord? Nej, vi socialdemokraterhävdar aff när vi uttalar oss om de allmänna rikflinjerna hänger def sammartmed vad vi uttalar om budgetregleringen. I och för sig är det enkelt när man ärett parfi och ett enigt parfi. Så har det inte varit med de tre borgerligaparfierna under dessa år. De har skrivit sig samman i de s. k. allmärtrtarikfUnjerrta och sedan försökt kombinera dessa utsagor med det som ,det som moderata samlingspartiet eller det som var för sig hävdat isina förslag till budgetregleringar. Man förstår snart hur svårt ni haft attkoppla ihop alla åsikterna. Hade ni kunnat göra det skulle ni aldrig ha behövtha heh ohka inställningar till budgetregleringen. Det var detta jag villeframhålla. beklagar aft jag inte lästecerttermotiorterrta, och det är klart aft de förtjänar flitigare studium än vadjag står för. Men låt mig fa ett exempel: enorma insats för atf stärkafinartspolitikert gertom en uranskatf. Jag har faktiskt för mig att centerparfiet över huvudtaget infe vill att vi skall bryta och använda uran i , Noll gångercenterns procentsats i uranskatt är lika med noll. Någon särskild förstärknirtgav firtartspolifikert innebär infe certterrts motiorter på detta område, om manskall ta energipolitik på allvar, och det tycker jag vi skall göra ärtså länge, valde att göra ett nummer av afffinartsufskottefs socialdemokrater skulle ha bytt åsikt mellart dert fidpuuktdå vi sände vår remiss till skafteutskottet och den då vi avfattade vårt egetbetänkartde, I vår remiss underströk vi atf def mycket väl kan bli nödvändigtaff använda sig av en oljeskatt i sfabiliseringspolifiskt syfte. Vi gjordebedömnirtgert atf en sådan höjning tills vidare infe var nödvändig. hardef visat sig föreligga parlamentarisk möjlighet aft genomföra denna åtgärden ifråga; ett borgerhgt parfi ställde sig bakom förslaget. Def är självklart atfvi då tog vara på chansen. Den ekonomiska politiken m. m.. AnL 11LARS () replik: bestred aff ufskottetssocialdemokrater har bytt åsikt. sade alltså socialdemokraterrta ifirtartsufskoftet att eu höjning av oljeskatfen med . var väl avvägd, ochman avstyrkte förslaget om en höjrtirtg med . Dert skrevsocialdemokraterrta i det befärtkartde som vi rtu diskuterar att en höjning avoljeskatten med . är en väl avvägd höjrtirtg. De frångick därmedregeringens förslag om eu höjning med . Är infe detta aff byta åsikt? Oni infe artser aff defta hartdlartde är ettåsiktsbyte är hart faktiskt inte särskilt väl skickad atf diskuteraåsikfsskillnaderrta mellart de borgerliga partierna. De skillnaderna befinrtersig på ett lårtgt mera moderat plan. hade också i sitt artförartde ert utläggning omlikvidifefskontort. tycktes arttyda atf det är ett oskick av borgerligapartier, ert minoritet i utskottet, att begära lagrådsremiss. En sådan begäranskall ju infe avslås av Denekonomiska politiken m. m. majoriteten, sade han såflott, och därför hade socialdemokraterna gått med på ett sådant förfarande. Dåfick de bekräftat aff förslaget irtfe hade karaktär av retroaktiv beskattning. Dettakanske inte var så ädelmodigt; det har rtämligert tidigare häntaff socialdemokraterna har avslagit borgerliga krav på lagrådsremiss. Dennagång var socialdemokraterna själva närmast angelägna om att få enlagrådsrerniss fill stånd. Vi moderater sade att ett sådartt förfarartde infevar en så stor fråga, eftersom vi ändå tänkte yrka avslag på förslaget omUkvidifefsindragningar. Emellerfid hade def framkommit sä många detaljer somvisade aft förslaget var illa genomtänkt aff vi litet försynt undrade om definfe vore klokt aff be om lagrådets yttrande. Utskottets socialdemokrateranslöt sig då fill vårt förslag. Närresultatet av lagrådefs granskrtirtg kom fill ufskotfef visade def sig atf detfauns en hel rad irtvändningar mot förslaget; det förelåg behov av ändringar itexten för att förslaget över huvud taget skulle hänga ihop. får ståhär i talarstolen , långt efter det af t utskottet har justerat sittbetänkande, och ändra vad majoriteten fidigare har sagt. Nog var det befogataft få en lagtekrtisk grartskrting av ett så dumt förslag som detta är! Imitt första anförande ställde jag en fråga fill . Jag undrade varförhan gav bakläxa; finansministern hade ju ikomplette-ringsproposifiorten avvisat en uppgång i det offentliga sparandet,uppnådd genom ett högre skatteuttag. På anrtat sätt ärt som ett avståndstagandekan mart ju inte tolka finansutskottets uttalande i betänkandet om att det infeär realistiskt att tänka sig en förbättring av hushållens finartsiellasparartde som skulle kunna klara industrins utbyggnad. Närfinartsufskottefs socialdemokrater i defta sauimarthartg säger att ett ökatofferttligt sparartde är rtödvändigt, då betyder det - om jag försfår sakenrätt - att def är def allmänna som skall dra in skattemedel och satsa dem iform av investeringar i närirtgslivet - alltså en fortsatt vandrirtg irt isocialismen. Är def detta som Arrte Gadd är ute efter? Det skiljer sig fråu vadKjell-Olof i kompletteringsproposifionert säger är aktuellt och möjligtatt åstadkomma. AnL 12 ()replik: Ja, visst har. vi oUka åsikter i frågan om behovet av åtstramningar ochhur de skall gå fill, . Bara har framlagt konkreta förslagi deuna fråga. I def sammanhanget är i skön förening med flerapartier som han irtte brukar förena sig med. Jag tycker aff defta ärbeklagligt. Faktaoch verklighet har på något sätt ert viss irtrteboertde kraft. Resultatet avdert bnsfartde åtsframrtirtgert blir def som jag androg i mitt artförartde,nämligen högräntepolifik; ert polifik som leder till hög rärtta, som försvårarframfida tillväxt och minskar framsfegskraffen och som försvårar möjligheterrtaatt få rted inflafionsfakfert - allt detta som Arrte Gadd rimligert borde vetaär rtödvändigt atf åstadkomma. Jagställde en enda fråga till Arrte Gadd: Hur kan han av just fördelningspolifiskaskäl ogilla besparingar, som han säger? Utart besparirtgar får vi lägre tillväxtoch lägre irtkomsiökrtirtgar, mert däremot högre prisöknirtgar och högrearbetslöshet. Jag bad hortom i gartska vartligt tortfall försökaförklara varför det av fördelrtirtgspolitiska skäl skulle vara bra att få högreprisöknirtgar och högre arbetslöshet. Jag förstår mycket väl atf infevill försöka sig på en förklarirtg: def firtns ju ingen! Sanrtirtgcrt är ju denaff def förhäller sig tvärtom. Jag tycker att man skall underlåta atf anföra sådana mofivnär def i själva verket förmodligert hartdlar om någortfirtg helt artrtat. Med det syrtsäff som Arrte Gadd representerar tar manallfid till skattehöjningar då den ekonomiska politikert på ett eller artrtatsätt behöver korrigeras. Avslutningsvis skall jag upprepa det sommänga har sagt tidigare: Hur går det då med de löften som har avgivit-visserligert i ord som kanske infe har så stor betydelse mert som står trycktai finartsufskottefs betärtkande? Löftena har också uttalats avfirtartsmirtisterrt och av statsministern, och de löfterna rör skattetrycket. Mårtga har frågat: När skall socialdemokraterna börjainfria löftet om lägre skattetryck? Det har inte givits rtågot svar. Ikammarert i samband med debatten om basbeloppet frågade likaså om skatfelöftet. När skall löftet fill skattebetalarrta börjainfrias? Socialdemokraternas falesmart dä, , svarade infe, men hortgav ert direkt härtvisrtirtg fill debaft. Arrte Gadd måste rimligenavge ett svar på frågan! När skall stafsminisferris löfte till skattebetalarnabörja infrias? Ett uteblivet svar måste jag tolka så, aff socialdemokraternastruntar i statsministerns och andras löften. Den ekonorniska politiken m.m. AnL 13GUNNAR () replik: Av inlägg framgick att hart irtteläst certterns ekonomiska mofion, men def framstår också klart aff hart infeheller har läst vår energipolifiska motion. Uranskatten var ju inte direkt tänkt som en skaft påbrytrtirtg. Avsikfert med skaften är jii aff man vid användandet av uran ikärrtkraftverk skall betala skatt för det urau som mart artvärtder. Det firtrts fakfiskt artledrtirtg aft fuudera litet överaff socialdemokraterna går emot förslaget om uranskatf. menar attvi skall avveckla kärnkraften med förnuft. Uuder hela 1990-falef kommer detdärför med vårt förslag att firtrtas pertgar härtförliga fill uranskaften somtillför statskassan medel. Det vore också ett aktivt led i avveckUngen avkärnkraften. Jag frågar mig: Om socialdemokraterna går emot förslagetom införande av uranskaft, står de då verkligen kvar vid det löfte som de hargivit svenska folket att avveckla kärnkraften på det sätt som de har förbunditsig till? Tänker ni infe fullfölja er linje i folkomröstningen, eftersom ni rtudarrar på manschetten t. ex. i fråga om uranskaften? Def krävs faktiskt aft riiger orderttligt besked på dertrta punkt och eu förklaring. Vi har fidigare diskuterat miljöpolifiken. På detta områdeintar socialdemokraterna snart sista platsen. Ni blir t. o. m. omsprungna avmoderaferna, som ju aldrig direkt har framstått som några miljökämpar. Den ekonomiska politiken m.m. de ändåbörjat tänka fill, medan socialdemokraterna i finansufskoftef verkar totaltsakna förmåga fill nyfärtkande. Det krävs något slags besked av socialdemokraterna införvalet: Tänker ni fullfölja en awecklirtg på det sätt ni har lovat svenskafolket? Om så är fallet, varför går ui då emot en urauskaff? AnL 14HANS i (vpk) replik: Debatfert mellart Arrte Gadd och migutvecklar sig till atf hartdia mer om vad mart talar om ärt om inrtehållet idef som sägs. När vpk framlägger förslag som gyrtrtar de sämst ställdaoch dert offentliga sektorn, är def progressiva förslag som ligger i linje medvad arbetarrörelsen har kämpat för. Jag anser det vara någotbeklagligt att man firtrter socialdemokraterna i en position där de möjligenkan tärtka sig att försvara rtågort framgårtg som har vurtnits fidigare, mertvisar mycket litet av progressivitef, framtidstro och utveckling. När det gäller kritiken av fusionsekortomin,kortcertfrafiortcrt av makt och kapital och dess betydelse för regiortalpolitikoch trartsrtafionaliserirtg kart mart i ert del frågor faktiskt hitta centernfill vänster om socialdemokratin. Def är illavarslande, artser jag. Ett artrtat exempel pä vad som mertas med ertomfördelrtirtgspolifik är ju hur man inom de olika parfierna ser pä likviditefsirtdragningarrta.Vi i vpk mertar aff den indragrtirtg som socialdemokraterna nu föreslår skallutformas som eu skaft. Den skall artvärtdas för ert progressiv utveckling iuomvården, där man - som vi vef - brottas med stora problem. Inom defta område kanmart efter överläggrtirtgar med Lartdsfirtgsförbuudet artvärtda åtskilligamiljarder för atf förbättra och utveckla vårdeu på def sätt som är nödvändigt. Barnomsorg och äldreomsorg behöver betydande resurser omt. ex. barndaghemmen skall kunna byggas ut i deu omfattning som harfattat beslut om. Skola och utbildning kräver stora insatser för renoveringav lokaler, för tillgårtg till böcker, för åstadkommartde av mirtdre klasser -där firtrts det hur myckel som helst att satsa på. Vidarebehövs det stora safsrtingar på regionalpolitikens område. Därför är det nu efter alla dessa år av indragningar frånkommuner och landsting en riktig polifik att man drar in på likviditetert ochanvänder pengarrta för dessa ärtdamäl, men man skall irtte betala tillbaka demfill storfirtartsen, som socialdemokrafin har för avsikt. Att def firtrts pertgar som kan användas för dessa ändamålbevisas av den enorma tillväxt av sponsring som sker iuom kulturen och iuomidrottsrörelsen. Det visar också de försök till privatiseringar av samhälleligverksamhet som hela fiden försiggår. Så Srtart def uppstår eu brist, ett behov eller rtågortartrtan situation som går att profitera på, så är kapitalet blixtsrtabbf däroch vill orgartisera verksamhetert privat. Def vitfrtar om aff def firtnspengar och att de är fillgärtgliga för samhället och för samhällelig styrning.Socialdemokraterna borde gå in för åtgärder i dertrta riktrting. AnL 15ARNE GADD (s) repUk: Prot. Till vill jag säga atf vi uär def gäller 9junil988 laerädsremissenfick värdefulla synpunkter frän lagrådet. Vad jag sade om T ', T] ~ - A a , 'A -,, C ' u , Den ekonomiska poh- artvartdartdetav lagradsremiss galler frågart om mart om och om igert skall ta ., upp frågorsom gäller retroakfivitet. Det var vad jag avsåg med mitt inlägg. Vidare har varken regeringen eller de socialdemokrafiskaledamöterna i finansutskottet några som helst skilda uppfattningar om att detprivata sparandet måsfe ökas. Vad utskottet skriver i betänkandet är att def ärhelt orealistiskt atf tro att def offentUga sparandet - som ligger på enrtivå omkrirtg 20-30 miljarder - i ett huj skulle kuuna ersättas med privatsparande. Någonting annat har infe utskoliet skrivit. påstår atf vi socialdemokrater skulle ha sagtaft bl. a. prishöjningar skulle vara önskvärda ur fördelningspolitisk synpunkt.När vi säger att vi infe kan acceptera folkpartiefs alla förslag istabiliseringspolitiken, åsyftar vi indragningarna av resurser tillsjukförsäkringen, arbetslöshetsförsäkringen och till bostadssubventiorter.Försfår irtte aff dessa indragnirtgar har fördelrtirtgspolitiskaaspekter, kart jag bara beklaga detta. Jag har försökt aff förklara vad viåsyftar, och detta står också mycket klart aft läsa i utskottets skrivning. GunnarBjörk är nu med på en avveckling av kärnkraften med förnuft. gläder migatf har kommit med på den linjen - på linje 2. Vad jagkommenterade, Guurtar , var förslaget om urartskaff - det stora numret ien finanspoUfisk satsning som centerparfiet skulle stå för. De som villavveckla med förnuft inser aft vi i framtidert irtfe kommer aff ha rtågot uranatf beskaffa och aft förslag därför infe innebär någonfinanspoUfisk insats. Försök inte aft dra in energipolitiken i denna debatt!Infe heller behövs def rtågot högt röstläge. Så dåliga kart väl eraertergipolifiska och finanspolifiska argument ändå infe vara, ! Till i vill jag säga att jagtror aff var och en som far de sämst ställdas situation på allvar och som inseraff vi behöver en stark offerttlig sektor i det här lartdet för atf kurtrtalösa de sämst ställdas problem förstår att det krävs någonting mycket mer änvpk för att klara av det. Med all respekt för vpk:s irtsatser vill jag säga attde dock inte på något sätt varit avgörande för utvecklingen i def härsammanhartget. Mert som stöd för en progressiv polifik har vpk ibland varitrikfigt bra. AnL 16 Finansmirtister :