prot · GB0986 · 1987-12-31 00:00:00 — Vi har själva avgivit reservation nr 7 därföratt vi inte tycker att det är riktigt att ta ställning till etteventuellt förbud mot differentierad rösträtt på aktier, till hur stort detutländska ägandet i svenska företag skall få vara eller till om rnan skallinföra några begränsningar av korsvist ägande. Detta är frågor som är underutredning, öch betänkandet kommer att avlämnas under innevarande år. Vi tyckeratt ärendet skall beredas innan vi träffar några avgöranden. Vi har storförståelse för vad som framförs i reservation nr 8 men kan ändå inte godta de resonemangen,eftersom utredningen ännu inte är klar. I reservation nr 9 framförs ett välkänt borgerligt krav.Vi tycker inte att det är regeringens sak att ha synpunkter på vem som ärstyrelseordförande i den ena eller andra affärsbanken. Av det skälet uppreparvi vårt avståndstagande från detta. Med det anförda ber jag att få yrka bifalltill reservationerna nr 2, 6, 7 och 9. 105 (): En väl fungerande aktiemarknad är en avmarknadsekonomins hörnstenar. Den gör det möjligt att sprida ägandet, och denförser näringslivet med riskvilligt kapital. a. därför ärdet här ettviktigt område för . Det gäller inte minst när vi kommer in på åtgärder för attminska maktkoncentrationen i svenskt näringsliv. Att i en sådan diskussionförbise skattereglernas effekter på det individuella akliesparandet går inte.Eller rättare sagt: Det borde inte gå. Men socialdemokraterna i utskottetklarar det konststycket. Man vill inte göra något "allmänt,slagordsbetonat uttalande", säger man. Punkt, slut! De förslag socialdemokraterna avfärdar med så markeratointresse för de mindre aktiespararna är bl. - att avskaffadubbelbeskattningen på aktier och - att underlättaför anställda att spara i aktier i det egna företaget. Det är inte"slagordsbetonat" att kräva ett skattesystem som inte straffarsparande i aktier. Sådana förändringar är tvärtom nödvändiga, om vi skall fätill stånd en spridning av aktieägandet och därigenom minska maktkoncentrationen. Det kan naturligtvis, herr talman, diskuteras om man skallta ställning i frågor som berörs i pågående utredningar. Utskottsmajoritetenundviker konsekvent att göra det, och på flera punkter gör också folkpartietdet. I andra fall - det gäller t. ex. börsstyrelsens sammansättning, där vårinställning är klar - gör vi det inte. Att anser att börsstyrelsen bör bestå avpersoner som är utsedda av börsmedlemmarna, börsföretagen och aktieägarna harvi markerat i flera olika sammanhang. Det vore anmärkningsvärt om viinte gjorde det här. Även om värdepappersmarknadskomrnittén nu ser över börsensfunktion och regler, bl. a. med anledning av krav. ger vi i vårmotion vår syn på det som med ett sammanfattande begrepp kallas börsetik. För den som tror på och försvarar marknadsekonomin och ettspritt enskilt ägande är det angeläget att börsen fungerar väl och att deaktiviteter som förekommer där uppfattas som legitima av en bred allmänhet.Under senare år har börsen utsatts för kritik, och i debatten framkommer medjämna mellanrum att det förekommer affärer som kan betraktas som tvivelaktigaoch i vissa fall olagliga. Och är det småspararna som förlorar. Enkelt uttryckt handlar börsetik om likabehandling, dvs.om atf alla aktieägare skall ha samma rättigheter. Det gäller framför allttillgången på information; tillgången måste vara snabb, lika för helamarknaden, och informationen måste vara korrekt. De affärer som det finnsanledning reagera mot har framför allt inneburit brott mot denna etiska norm. Det finns starka skäl att vidareutveckla och kompletterade rekommendationer och etiska regler som finns för transaktioner med aktieroch,liknande värdepapper. Bara ungefär hälften av alla aktieaffärer sker numerapå börsen. Behovet av regelsystem gäller därför inte bara för de transaktionersom avser börsföretag utan även andra. När det gäller att komma fill rätta med tvivelaktigaaktiviteter menar vi att självsanering är att föredra framför en omfattandelagstiftning. Det kan, säger vi, bli aktuellt med lagändringar på någon punkt,men det bör inte vara den kungsväg som väljs. Regler som formuleras avnäringslivet självt och börsstyrelsen skulle stärka näringslivets legitimitet iallmänhetens ögon. Dessutom skulle de ha den fördelen att de är mindre stela änlagar och därmed lättare kan anpassas till nu oförutsebara nya situationer ochinstrument på en mycket snabbt föränderlig marknad. Grunden för den kritik somförekommit är med några undantag inte att aktörerna brutit mot gällande reglerutan att reglerna inte varit tillräckligt klara. Vi ser med stort intresse fram emot vadvärdepappersmarknadskommittén skall säga. lägger alltså stor vikt vid att spridaaktieägandet och därmed minska maktkoncentrationen. Med en rad åtgärder vill viöka skyddet för småspararna pä aktiemarknaden, och vi föreslår alltså bättreskatteregler med samma syfte. Men det finns också en annan viktig utgångspunkt för våraförslag, nämligen att vi vill ha färre begränsningar och regleringar och meraav effektiv konkurrens. Under senare är har vi kunnat följa vad konkurrensen harbetytt på kapital- och försäkringsmarknaderna, där den drastiskt har ökat, inteminst tack vare internationaliseringen. Mot den bakgrunden anser vi att det ärolämpligt att t. ex. banker och försäkringsbolag skall ha speciella begränsningarnär det gäller hur stor andel de får äga i andra bolag. En väl fungerande konkurrens är - på detta området liksompå alla andra -den bästa garantin för sparare och försäkringstagare. Mendessutom har bank- och försäkringsinspektionerna att ta till vara såvälkundernas som det allmännas intressen. Slutligen en fråga som visserligen inte är ny men som ärprincipiellt viktig och avslöjande för socialdemokraternas vilja att öka denstatliga styrningen av näringslivet. Jag tänker på det faktum att regeringensedan 1985 skall godkänna val av ordförande i de privata affärbankernasstyrelser. Regeringens godkännande skall föregås av ett "formlöstsamråd" mellan bankstyrelsen och regeringen. Ingen insyn finns. Ingamotiv behöver anges, inga generella regler styr regeringsbesluten, och ingenmöjlighet finns att överklaga. Om regeringen inte är nöjd med bankens förslagkan den utse någon annan till ordförande. Lagen har såvitt jag kan förstå tillkommit för att tillgodoseen opinion inom socialdemokratin för ett förstatligande av affärsbankerna.Detta krav har drivits på flera partikongresser men har inte vunnitmajoritet. Men pä kongressen 1981 gick alltså det här kompromissförslagetigenom. Prot.1987/88:86 . Värdepappersmarknaden m. m. Värdepappersmarknaden m. m. Det här är en av. många socialdemokratiska reformer sominnebär att gränsen mellan statens och näringslivets ansvar suddas ut. Den somhar, eller aspirerar på att få, en ledande ställning inom bankvärlden blirberoende av regeringens välvilja. Det här förfaringssättet hör inte hemma i enmarknadsekonomi! Statens inflytande över näringslivet skall utövas med hjälp avgenerella regler, inte i formlösa förhandlingar bakom slutna dörrar. anser att det här systemet omgående böravskaffas. Och systemet med statliga representanter i affärsbankernas styrelserbör försvinna . har varit emot också det, ochvi har själva aldrig utsett några ledamöter på dessa poster. Jag yrkar bifall till de reservationer somfolkpartiet har undertecknat. 106PER-OLA (): Herr talman och, skulle jag vilja tillägga, kvarvarandeledamöter och tappra personal! Ägarförhållandena i näringslivet har förändratsganska kraftigt . Det har,skett genom ett antal stora fusioner-och vi har också under den absolut upplevt hur stora företag iSverige slås samman. Det institutionella ägandet har också blivit ett ökatinslag i näringslivet. Investmentbolag, försäkringsbolag, AP-fonderoch sedanockså löntagarfonderna har kommit att äga företag, helt eller delvis, inomsvenskt näringsliv. Det är mot den bakgrunden vi tycker att den sittandeägarutredningen med förtur bör ta upp detta, göra en ordentlig analys och kommamed förslag till åtgärder som pekar på hur man kunde bryta det institutionellaägandet. politik går ut på att främja småföretag, enskilt,ägande och kooperativ företag. I ett näringsliv av den typen tycker vi att detinstitutionella ägandet inte passar in i den omfattning som det har fått desenaste åren. Ett decentraliserat näringsliv och ett decentraliseratägande innebär också att vi måste ställa ökade krav på spridning av aktier isamband med börsintroduktion av företag. Jag tycker att det mest graverandeexemplet på hur man koncentrerar ägandet i samband med en börsintroduktion ärbörsintroduktionen av , där ju merparten av aktierna var i förvägdestinerade till olika placerare. Därför efterlyser vi en större spridning påfler ägare. Det innebär också att vi måste få rimligare skattereglerför aktieinnehav och aktiehandel än de som gäller. Det är en fråga där deickesocialistiska partierna har enats i reservation nr ,6. Slutligen vill jag mycket kort beröra frågan om val avstyrelseordförande i affärsbankerna. Att de skulle utses av regeringen är entanke som har avvisat alltsedan den ordningen introducerades i slutetav . Vi avvisade den då, och vi avvisar den lika mycket . Med hänsyn tillkammarens tid vill jag bara kort instämma i vad anfördepå,den punkten. Jag ber att få yrka bifall till de reservationer somutskottets centerledamöter har undertecknat, alltså reservationerna 2, 3, 6och 9. 107 (): I det här betänkandet behandlas sex yrkandeni tre motioner, vilka alla delvis tas upp i andra sammanhang. De nu aktuellayrkandena gäller upphävande av börsmonopol, ändrade reglerför sammansättningen av styrelsen för , effektivare sanktionsmöjligheterför börsstyrelsen, ägarförhållanden inom näringslivet samt upphävande av vissabestämmelser om val av styrelseordförande i affärsbank. Förutom frågan om val av styrelseordförande i affärsbankär yrkandena föremål för utredning eller remissbehandling, och det har jutidigare framförts här. Dessa yrkanden får vi debattera när utredningarna ochremissbehandlingarna är klara. När det gäller val av styrelseordförande i affärsbank ärmin uppfattning att ordningen med en viss statlig medverkan är välmotiverad.Den möjliggör ett önskvärt inflytande frän det allmännas sida vid dessa valutan långtgående ingrepp i det institutionella systemet. Utskottets majoritethar samma uppfattning. Jag yrkar bifall till utskottsmajoritetensförslag och avslag på samtliga reservationer vid näringsutskottets betänkandenr 20. Överläggningenvar härmed avslutad. (Beslut i ärendet skulle fattas vid nästa arbetsplenum.) 15 § Kammaren beslöt att ärendebehandlingen skullefortsättas . 16 § Anmäldes och bordlades 1987/88:93om djurskyddslag, m. m. 1987/88:124om göd man och förvaltare 1987/88:130om ändring i lagen (1974:203) om kriminalvård i anstalt 17 § Anmäldes och bordlades medanledning av prop. 1987/88:88 om ny strålskyddslag, m.m. I987/88:Jo4av () 1987/88:Jo5av m.fl. (s) med anledning av prop, 1987/88:98 om knivförbud i vissafall m. m, 1987/88:Jul8 av m. fl. (c) 1987/88:Jul9 av GöranEricsson m, fl, (m) Prot.1987/88:86 18 § Meddelande om interpellationer Meddelades att följandeinterpellationer framställts 1987/88:212av () till socialministern om situationen inom vårdsektorn: Så gott som rapporterarTV, radio och tidningar om den svenska sjukvårdskrisen: - 250hjärtpatienter i står i kö för kranskärlsoperation - patienter dör iväntan på operation - läkare föreslåratt pafienter skall sändas exempelvis fill för operation - enskilda tarlån på för att få sin operation utförd utomlands - på Radiumhemmeti kommer, enligt professor , äldre cancerpatienter intelängre att kunna få strålbehandling, eftersom flera specialistsköterskor slutat - det fatfas en"årskull" sjuksköterskor och intresset för sjuksköterskeutbildningsägs vara i avtagande. Vittnesbörden frånsjukvårdspersonal om den psykiskt påfrestande arbetssituationen är i det närmastelegio. Det är således uppenbart för alla att svensk sjukvård är i kris, attsjuka och svaga människor inte erhåller den vård och omsorg som anstår ettvälfärdssamhälle. Landsting efter landsting söker nu överträffa varandra ijakten på utbildad personal. Lönepåslag, semestererbjudanden, hjälp med bostadetc. utannonseras som lockbeten i den dragkamp som måhända kan hjälpa enstakalandstingsledningar att slippa känna sig illa till mods, men som förvisso intenämnvärt kan komma att förbättra den bekymmersamma situationen för vårt landsmånga sjuka. Vilka initiativ avsersjukvårdsministern att vidta för att förändra situationen inom svensksjukvård, för patienter och personal? 1987/88:213 av () till miljö- ochenergiministern om Saabs etablering på Kockumsområdet i ; Regeringens medverkan till Saabsetablering på Kockumsområdet i har med all rätt rönt stor uppmärksamhet.Många har med fog gjort gällande att ett så centralt och naturskönt belägetområde mer hade lämpat sig för bostadsbyggande än för tung industri. Det äremellertid fruktan för att en redan alltför hårt förorenad region skall drabbasav ytterligare miljöförstöring som självfallet väckt störst uppmärksamhet. När regeringen gav tillstånd att etablera sig påKockumsområdet i gjordes det gällande att en förutsättning förefableringen var att bästa tillgängliga teknik för att rena utsläppen frånfabriken skulle användas. har givit Saablöfte att släppa ut lösningsmedel samt freon om året.Lösningsmedel är cancerframkallande, och har högstalungcancerfrekvens. skall utsläppen av lösningsmedel ha minskat till30 ton. lösningsmedel är just den kvantitet som företaget självt önskaterhålla rätt att släppa ut. har således inte ställt någraytterligare krav, utöver de som företaget självt önskat, ,och utsläppsgränserna skall för övrigt prövas på nytt . Invånare iMalmöregionen kan självfallet inte annat än känna djup besvikelse överkoncessionsnämndens uppenbara undfallenhet. Denna känsla av rädsla och vanmaktblir givetvis inte mindre av koncessionsnämndens uppmaning till kommunatt inte bygga bostäder i fabrikens närhet. Det torde vara väl bekant för såväl koncessionsnämnden somför andra miljövårdande myndigheter att det finns reningsteknik som synnerligenradikalt skulle kunna minska utsläppen av lösningsmedel. Man kan således integöra gällande att och koncessionsnämnden uppfyller de krav som regeringensäger sig ha ställt som förutsättning för etableringar. Regeringens miljöpolitiska proposition presenterades näranog som koncessionsnämndens ovan refererade beslut fick offentlighet.Diskrepansen mellan ord och handling måste te sig häpnadsväckande för de allraflesta. Motbakgrund av ovanstående vill jag fråga statsrådet: Eftersom koncessionsnämndens beslutbeträffande Saabs industrier på Kockumsområdet inte synes stå iöverensstämmelse med de miljöpolitiska mål som regeringens propositioninnehåller, vill jag fråga om regeringen avser att vidta några åtgärder. 19 §Meddelande om frågor Meddeladesaft följande frågor framställts 1987/88:404 av () till statsrådet om elevers rätt till ledighet frän skolarbetet: Det har blivit alltmer vanligt attelever i och deras föräldrar begär ledigheter - ofta -utöver de ordinarie ledigheterna såsom exempelvis jullov, februarilov ochpåsklov. Olika principer huruvida sådana extra"semesterledigheter" skall beviljas tycks gälla i de olikaskolkommunerna. I en del kommuner tycks sådana ledigheter beviljas utaninskränkningar. I andra kommuner är man strängare med hänvisning till attelevernas regelbundna skolgång är vikfigare än allt annat. I några kommuner hargrundskolerektorer beviljat ledighet för extra "semestervecka" medfamiljen endast under förutsättning att elevens ledighet tas igen under deordinarie loven. Stöder skolministern principen attelever i i allt större omfattning skall erhålla extra ledigheterutöver de ordinarie loven? 1987/88:405av () till försvarsministern om helikopterdivisionen i : Meddelande om frågor Återigen hotasverksarnheten vid 2. helikopterdivisionen pä . utredsmöjligheterna att slå samman helikopterdivisionerna till en enhet med placeringpå . Det är av mycket stort värde ätt 2. helikopterdivisionenfinns stationerad på . Förutom de militära aspekterna och västkustensförsvars- och incidentberedskap fyller också divisionen andra mycket angelägnauppgifter. Det gäller inte minst sjöräddning och annan service för bl. a. fiskareoch övrig skärgårdsbefolkning. Helikopterdivisionen har också utvecklat eftmycket värdefullt samarbete med . Jag villdärför fråga försvarsministern; Är försvarsministern beredd attvidta åtgärder så att 2. helikopterdivisionen kan finnas kvar på ? 1987/88:406 av () till industriministernom : utsattaekonomiska läge, till stor del beroende på ojämna beställningar från marinen,är en källa till stora bekymmer framför allt för de anställda. Varvet som ingåri den statliga Celsiuskoncernen behöver kompletterande beställningar för attbibehålla kompetens och kunnande. Regering och riksdag har enligt ett fidigareuttalande ett ansvar för varvet. Mot bakgrund av detta vill jagfråga industriministern vilka åtgärder han tänker vidta för att medverka förbättrad situation för . 20 § Kammaren åtskildes . Förteckningöver talare Prot. (Siffrorna avser sida i prorokollet) 1987/88:86 ,(vpk) 57 , () 70 Brunander,() 59 ,(vpk) 104, 113, 115. De ,() 60 Eirefelt,() 120 ,() 55, 122 Godin,() 12, 27, 31, 37, 42, 109 ,(vpk) 18, 28, 31, 38, 43, 65, 67, 76 HasselströmNyvall, () 102, 108, 110, 115 Holmkvist,() 46, 51, 53 ,() 14, 27, 30, 36, 42 ,() 81 ,() 59 Kindbom,() 92, 98, 100 ,Inga (vpk) 94, 98, 100 Lekberg,() 96, 99, 100, 101 ,() 58, 78 ,() 49, 52, 54 ,() 69, 70 Molén,() 75 ,() 90, 99, 100 ,() 54 ,() 123 Nyhage,Hans (m) 88, 98, 99, 101 ,() 117 ,() 82 ,(vpk) 47, 51, 53, 79 ,, industriminister 33, 38, 44 ,Hans, i (vpk) 61, 65, 66, 70 ,() 83 ,() 68 Sandéhn,() 105, 108 ,() 85 Tilländer,() 86 Ulander,() 22, 29, 32 ,() 68 ,Per (m) 118 Vestlund,() 63, 66, 67 Wittbom,() 7, 26, 30, 35, 41 ,() 103, 107, 109, 111, 115, 116 Östrand,() 113, 116