prot · GB09130 · 1987-12-31 00:00:00 — Detsammaangav regeringen i budgetpropositionen. Def beloppet gäller . Del somhar hänt är att mätningen uppvisar 10,9 miljarder iunderskott på turistnettot, dvs. har nettot förändrats med 1,9miljarder kronor. Alldeles färska siffror, som jag har fått mig tillsända , redovisar ökningen inom charferturismen, aUtså svenskar som reser ut urlandet. Det gjorde drygt 1,2 miljoner människor . Det är en ökningmed gentemot 1986. Man kan alltså, på mycket goda grunder, anta attunderskottet kommer att fortsätta att växa, alldenstund ökningstakten för denutländska turismen i vissa fall har stagnerat. Vissa marknader har hafttillbakagångar. Regeringensätter stor tilltro fiU de branschsf udier som statens industriverk har tagitfram och säger aft de visar på mycket goda möjligheter för turismens tillväxt ilandet. Detta reser naturligtvis några frågor hos oss. , ochfolkpartiet har i en gemensam reservation markerat sin mening om delsbranschsfudien, dels sfrukturplanen. Arbetetmed strukturplanen, som utförs av , fortsätter . Man ruUar framplanen . Det vi i motioner anfört mot de här två dokumenten är att debidrar till en kraffig koncentration av insatserna inom turismen. vardef tre geografiska områden som var utpekade. fortsätter detta arbete ochför 1988 utpekas , och som en intressant region - hurden nu kan bli det, för det är ganska stora avstånd mellan dessa orter. Mendetta skall avspegla satsningar på storstäderna. Andra regioner är Sälen-Åre,och slutligen . Def är inom dessa områden man tänker görasina insatser. Detta ställer tydligen regeringen upp på, och utskottetgodkänner i sin skrivning att detta skall ske. Därför kan det vara intressantatt titta på vad som har hänt . Dendel av landet som ökat mest, räknat i antal gästnätter, är -inteframför allt i fjällområdena, utan fakfiskt i stugbyar som är ganska spridda iDalarna. Det innebär en betydande ökning för sommarturismen. var infemed bland de prioriterade områdena. Jag tycker att detta är ett utmärktexempel, som visar att det faktiskt finns utvecklingsmöjligheter i andraregioner i landet än dem som utpekas i planerna. Faran med sfrukturplanen är att andra regioner på någotsätt känner sig slagna på förhand. Det funderas över om man över huvud tagetkommer aft få något stöd. Ekonomiskt stöd är det klent med, men kommer man ensatt stöttas för sina idéer av , som satsar helt enligt sina egnaplaner? Från sida har vi föreslagit att en plan skulle utarbetas därmålsättningen för turismens utveckling i landet skulle anges. Vi anser alt enökning av antalet turister från utlandet skulle vara möjligt omytterligare satsningar gjordes. säger utskottet att uppgift bl. a. är attpå olika sätt stödja de insatser som görs och utveckla marknadsföringen såvälinom som utom landet. Utskottet underströk att det knappast kan vara möjligteller ens önskvärt aft staten genom skulle lägga fast en för helalandet gällande plan med rikflinjer för turismens utveckling. Det innebäralltså att utskottet sätter större fillfro fill strukturplanen än fill enmålsättning för hela landet. Ufifrån det jag nu har redovisat av det fortsatta arbetetmed strukturplanen kan man fundera över hur det stämmer överens med denmålsättning som utskottet har på en annan sida i betänkandet, där man talar omhelhetssynen. Där betonar man den regionalpolifiska betydelse som turismenhar, tillsammans med möjligheterna för människor att få uppleva nya miljöer,aft delvis få uppleva nya kulturer osv. Jag vill fråga utskotfsmajoriteten:Blir del nu så, alt man bl. a. av regionalpolitiska skäl skall satsa mer påStockholm, och ? Vi har väl inte den uppfattningen inom centernatt det skulle vara av största betydelse regionalpolifiskt aft satsningarnasker där. Det finns ju flera andra områden som faktiskt kämpar med sina egnasatsningar, vilka har betydligt större regionalpolifisk betydelse än de satsningarsom strukturplanen tar upp. Vi ifrågasätter också om det finns någon helhetssyni strukturplanen. Qm man läser det dokument som presenterades ochrikflinjerna för def dokument man skall göra finns det verkligen fogför aft ifrågasätta detta. Vi från tar i turistmotionen upp det förhållandetatt man nu igen håller på aft få en splittrad bild när det gäller detdatoriserade bokningssyste-met. Del som började med BOKSER, som skall avslutasi och med detta års utgång, håller på att ersättas av ett annat rikstäckandesystem, Man har i varje fall den förhoppningen. är bilden en helt annan. Detfinns t. o. m. exempel på att man i samma län, där def finns fierabokningscentraler, har skaffat skild utrustning, vilket innebär att man visserligenkan kommunicera med omvärlden men man kan inte kommunicera med varandra i sammalän. Detta är bara ett exempel. Jag skulle kunna anföra många fier exempel påalt det ute i landet inte går atl få en samordning till stånd. Jag vill erinra om vad som var utgångsläget för BOKSER närman började arbeta med detta sysfem. Man skulle underlätta för konsumenterna,dvs. för svenskar och utlänningar som vill besöka landet, aft få tag i brabostad, kunna resa bekvämt, kunna köpa paket med olika arrangemang lika lättsom det faktiskt är för oss svenskar att åka till . Vi från betraktar det som en allvarlig risk för tillbakagång med försvåringar för konsumenterna som följd. Vi har därförföreslagit atl man skulle ge 10 milj. kr. Anslag tid idrott, rekreation och turism 1987/88:130 när BOKSERgår ur marknaden. Många av dem som jag har varit i kontakt med väljer nu betydligt enklare och billigaresystem. Man har inte råd med ~~~ nya investeringskostnader därför atf man inte hann med avskrivningarnaför BOKSER.När man väljer nya sådana system prutar man på samordnings- kravet och möjligheternafill kommunikation, och det är någonfing som konsumenterna får känna av - meninfe på ett posifivt sätt. Vitycker att man bör satsa mer på marknadsföring och föreslår därför 25 milj. kr.mer än regeringen gör. Vi kan från ändå glädja oss åt att regeringenhar kommit oss halvvägs till mötes. När vi debatterade denna, frågai kammaren, hade regeringen inte satsat några pengar för marknadsföring i ökadomfattning . föreslog även då 50 milj. kr. harregeringen gått oss halvvägs till mötes, och det tackar vi för. Mest anledningatf tacka har , som så väl behöver dessa pengar för alt klaramarknadsföringen på ett bättre sätt. Men det hade naturligfyis varit ännubättre om man gett ett anslag enligt vårt förslag, 50 milj. kr. Sånågra ord om sammansättningen av . I de regionala ochlokala organen finns det på samma sätt som i inte någonegentlig representation för näringen, utan man har valt aft låta näringenrepresenteras i en delegation eller någon typ av samrådsorgan ellerreferensgrupp. Erfarenheten visar att intresset från näringen att delta inte ärså stort. Man vill ha inflytande. Därför föreslår vi från aft man skallöka näringens inflytande i . har def skett vissaomändringar även i denna fråga sedan vi diskuterade , men vi tycker intealt det är tillräckligt. Vihar från också föreslagit att man skulle sprida semesferperio- derna i syfte atf underlätta för turistnäringen och även för konsumenterna. Det skulle bli lättare att ordna resor och lättare att få plats vidturistanlägg ningar.. Utskottet anser att något särskilt uttalande infe behövs därför aft regeringen uppmärksammar dessa problem. Då är det intressant aft tera, enligt den statistik jag fått mig till del , att semestersäsongen nu krymper. en ganska bra marknad under vårvintern. Den största marknaden när det gäller svenskars resande är , och vi har också den största marknaden för utländska besök under juU månad. Men resandet avtar fort på.hösten. Vi har en period som är svag, och förekommer knappt något resande alls, def är mycket blygsamt. Det finns alltså all anledning att sätta in insatser för att förlänga turistsäsongen. Det är då litet underligt aft utskottet svarar som det gör. Def borde egenfligen vara så - om utskottet känner fill utvecklingen - aft utskottet tar initiativ och pressar på regeringen i denna fråga. Det är inte, som man säger, en fråga enbart för fackliga organisationer och för arbetsmarknadens parter, ulan det är fråga.om en möjlighet för turistnäring en att utvecklas. Det är en fråga om möjligheten fill ökad sysselsättning i landet, och def handlar om möjligheten för oss svenskar att få bo bra och att fä uppleva goda arrangemang under vår ledighet. Alla vet atf om man åker runt i landet är de mest attraktiva ställena fullbokade, och det ger kanske inte det bästa intrycket eller de största möjligheterna till 98 rekreation. Herrtalman!MeddettavilljagyrkabifaUtillreservationerna9,10,11,12, Prot. 1987/88:130 13, 14 och 18. Anslag tiU idrott, rekreation och turism 86 (vpk); Vi är inom kommunisternamyckel kritiska till hur turistråd bedriver sin verksamhet. Riksdagenhar ju beträffande målen för klart sagt ut att man skall bedrivasåväl rekreationspoli-fisk verksamhet som ett arbete för att främja turismen:Utskoliet upprepar nu åter kraven på att fa ett ansvar förrekreationspolitiken. Med detta kunde man naturligtvis slå sig till ro ochtänka att nu ordnar del sig nog. Men om man studerar utvecklingen inom detta område förslårman att det finns fog för vpk-kravet på en särskild myndighet förrekreationspolifiken i . För de ekonomiskt svagare grupperna är rekreation inomkort reseavstånd mycket viktig. Ökande fritid ställer också krav pårekreationsmöjligheler i anslutning fill samhällen och städer. Den pågående ochökande naturförsfö-relsen hotar också att allvarligt skada eller rent av slå uten del vatten, som utgjort en del av de fiskeintresserades möjlighet fill vilaoch avkoppling. De handikappades och rörelsehindrades möjligheter tillfriluftsliv och naturupplevelser ställer mycket bestämda krav påfillgänglighet, utformning av toaletter m.m. I kommunisternas partimofion har vi yrkatavslag på de särskilda medel fill marknadsföringsinsatser som ställs tillTuristrådets förfogande. Skälet till detta avslag är att vi anser att rådet gerförtur ål näringslivets belöningsresande, utlandsturister och konferensverksamhet.Vär uppfattning är alt detta inte är förenligt med den övergripande målsättningsom lagt fast för rådets verksamhet, eftersom vi befarar attTuristrådet kommer att i huvudsak arbeta med marknadsinsafser-na ochytterligare tona ned sitt arbete med de rekreafionspoUtiska frågorna. I vpk-motionen om de fem outbyggda storälvarnaVindelälven, älv. , älv och älv har vi utvecklattankegångar om hur vi skulle vilja atf man gjorde insatser för att tillvarataden stora resurs som dessa älvar representerar.- Tyvärr vill utskottet inte satsa pä älvarna.Försiktigheten kan ha flera orsaker. En är naturligtvis de ofta återkommandelokala kampanjerna i för aff få en utbyggnad av någon eller några aydessa älvar för vatfenkraffsproduktion, kampanjer som startas av enskildasocialdemokrater eller socialdemokratiska organisationer. En annan orsak ärden allmänna motviljan hos både socialdemokrater och borgerliga partier attgöra samhälleliga insatser för människor och bygder som inle kan ge en direktåterbetalning i form av klirr i kassakistan. Del är bara atf beklaga atf denna krassa attityd ocksådrabbar insatser som i sig är både välmotiverade och rikfiga. Jag vill också, herr talman, något kommentera def somfidigare talare här har sagt. gjorde i sitt tal en ganska träffsäker analys av hur en turist reagerar när han kommer till en plats: han vill ha något aff göra,och han vill se något. Men varför, , är då folkparfiet en av motståndarna till insatser kring älvarna? Anslagtill idrott, rekreation och turism Älvarnahar i varit den verkliga kulturpulsådern. Det är kring älvarna sombosättningarna påbörjats. Det är kring älvarna som handelsplatserna har växtupp. Det är också längs älvdalarna som man har gjort de största fornfynden. Detär egendomligt om kultur skulle vara något så oerhört lokalt som MargaretaMörcks tal gav sken av. Vpkhar både i årets och i tidigare motioner utförligt motiverat varför de härprojekten bör genomföras, och jag hänvisar till dessa motioner. yrkarjag bifall till samtliga vpk-reservationer vid detta betänkande. 87 (): I anslutning till proposifion 1987/88:100 bil. 11 avseende turism ochrekreafion har avgivits ett antal mofioner, och vid behandlingen i utskottet avdessa har, som vi redan hört, vid betänkandet fogats ett antal reservationer. Utskottetföreslår också ett tillkännagivande vad gäller målsättningen och angelägenhetenav att i sin verksamhet på att utveckla Sverigeturismen ävensätter in sina resurser så att samhällets insatser på turistområdet får ensådan inriktning att de kan komma alla till godo. Jag yrkar bifall tiU utskottets hemställan och avslag på samtligareservationer. Anslagettill turism och rekreation föreslås i propositionen bli höjt med 28 milj. kr.fill ca 108,5 milj. kr. Från anslaget utgår medel för turistrådsverksamhet och till marknadsföring. Vidare lämnas bidrag till utvecklings- ochförsöksverksamhet inom turism- och rekreationssektorn efter prövning av endelegation som lyder under . Imån av resurser lämnas också bidrag till uppförande av turist- ochrekreationsanläggningar av riksintresse samt till vissa ideella organisafioner. Ipropositionen redovisas att den svenska turistnäringen beräknas omsätta ca 70miljarder kronor . Därav utgör ca internationelltresande till , ca interregionalt resande inomSverige och ca närturism. Turistnäringen,som sysselsätter av samtliga förvärvsarbetande, är större än fleraindustribranscher. Manbedömer att den svenska turistnäringen befinner sig i ett skede med storamöjligheter fill en positiv utveckUng. Denna bedömning grundas bl. a. på dengenomlysning av den svenska turistnäringen som presenterat i enstrukturplan för turism och rekreation i samt en branschstudie omturistnäringen som statens industriverk tagit fram. Föratt utveckla Sverigeturismen i fråga om såväl affärs- som semesterresande ärdet dock nödvändigt med utökade insatser, främst på marknadsföringssidan. Ipropositionen föreslås att en särskild satsning skall göras på i första handintensifierade marknadsföringsinsatser. Till denna satsning, som skall omfattaen fid av , skall staten anslå 25 milj. kr. I propositionen angesbl. a. följande riktlinjer för hur satsningen bör genomföras. Satsningenbör ske på konkreta och väl förberedda projekt, vilka under och eftergenomförandet skall utvärderas. Det är viktigt med en noggrann prioritering ochkoncentration av insatserna. Ökademarknadsföringsinsatser med en inriktning mot främst upplevelseturism, affärs-och konferensresande men också semesterresande bör, sägs det, kunna medverkatill att öka turistnäringens kapacitetsutnyttjande och lönsamhet. Skallönskvärt resultat kunna uppnås krävs också medverkan från näringslivets sida. Jaghar funnit ett visst intresse i att blicka tillbaka något för att få enuppfattning om utvecklingen vad gäller turism- och rekreationspolitiken sedanturistpropositionen kom 1984. av utarbetad forskningsrapport har det politiska speletbeskrivits på ett intressant sätt. Där konstateras bl.a. att de ekonomiskamotiven för en satsning på turismen segrade över de sociala aspekterna. Dettafick i sin tur till följd att tillfördes ansvarsområden även frånrekreationsberedningen och , i mångt och mycket avrekreationspolitisk karaktär. Ipropositionen uttalade jordbruksministern bl. a. följande: "Genom den avmig föreslagna organisationen för turism- och rekreationsfrågorna, ges densamlade organisatoriska lösning som enligt min uppfattning är nödvändig. "Han tillade för säkerhets skull "att jag vill starkt betona attinordnandet av rekreationsberedningens uppgifter i turistrådet inte fårinnebära att rekreafionsfrågorna fortsättningsvis fillmäts mindre vikt". Kulturutskottetunderströk särskilt att det är vikfigt att i princip alla invånare bereds möjlighetatt ta del av de värden som turismen i kan ge och att de kan nyttja sinfritid i sådana former som var och en önskar. Detär angeläget, sade utskottet, att samhället på olika sätt gör de svagastställda grupperna och individerna delaktiga i de rekreationsmöjligheter somturismen inom har. Turistrådetfick därmed ansvaret för att förverkliga den framtida turist-ochrekreationspolitiken. Hurgick det då? När jag ser i facit efter får jag den bestämdauppfattningen att inte intresserar sig för åtgärder på detrekreationspolitiska området, dvs. sådant som berikar alla människors frifidutan aft man behöver snegla på stora ekonomiska effekter. Turistrådetsmål är att öka volymtillväxten i kronor räknat för en lönsamturistnäring. Turisten ses enbart som en marknad för producenterna avturistprodukter, en marknad att tjäna pengar på. Turistrådetkan också tänka sig samarbete med stora löntagargrupper från LO, TCO,etc. Men mofivet är att dessa är en intressant marknadför turistbranschens intressen och en bra distribufionska-nal förmarknadsföringsåtgärder. Dettasägs också klart ut. arbete omfattar enbart turistpolitikenutifrån de ekonomiska aspekterna. Rekreafionspolitikenägnas liten uppmärksamhet och ges små resurser. Givetvis får en satsning påmarknadsföring och information i form av kampanjer etc. en vissrekreafionspolifisk effekt. Men huvudskälet till insatserna är att lönsamhetenskall öka i turistbranschen. Turist- ochrekreafionspolitiken har alltså, som jag ser det, huvudsakligen AnslagtiU idrott, rekreation och turism Anslag tdl idrott, rekreation och turism Det kan man lätt konstatera om man lyssnar på enpresentation av verksamhet. Delta har jag själv gjort med egnaöron. Därför blir man orolig för utvecklingen. Vi, som trodde att det skulle vara positivt att slå sammanTuristrådet och rekreationsberedningen resp. naturvårdsverkefs insatser påvissa områden, har nog kunnat konstatera, aff de verksamheter som överfördesfrån rekreationsberedningen och för en alltmer fynandefillvaro inom rådels väggar. Nå, del här kan ses som nattsvart, men i stället skall manfråga sig: Vad går att göra? För atl turist- och rekrealionspoliliken skall bliframgångsrik måste den utgå ifrån såväl ekonomiska som sociala aspekter. Detsade i propositionen om den framtida turist- ochrekreationspolitiken. Det bör fortfarande gälla. Det är inte något fel på detsättet att arbeta med turismen. Eftersom turistråd även fortsättningsvis,skallansvara för såväl turism som rekreationspolitiken, bör rådet nu få signaler omatf man kommit ur kurs. Eller kanske man skall säga att bara den ena båten ärpå rätt kurs, dvs. den som går mot målet - lönsamhet i turistnäringen. Den andra båten däremot, som går mol målet atl bereda allamänniskor rekreation och rika upplevelser , oavsett om def ger klirri kassan för turistbranschen - den står stilla. Lika väl som turistpolitiken inriktas på, som del sades ipropositionen 1984, att stödja näringens utveckling genom atf stimulera näringens egna insatser, bör inriktningen också vara att stödja ideella och fackliga m.fl. organisationer. Del finns kommuner och andra som, av sociala skäl ellerför att öka livskvaliteten hos olika grupper, vill stödja dessa organisationersansträngningar aft erbjuda sina medlemmar även icke kommersiellt intressantarekrealionsformer. Utskottet har tidigare uttalat - och del förtjänar allupprepas - att man utgår ifrån all rådet skall ha ett nära samarbete med exempelvis Turistför eningen och . I upplever jag att man mycket medvetet harsatsat på den kommersiella delen av turismen. Alla tre operativa avdelningarnaarbetar enbart med kommersiella lönsamhetsmål, Arbetet med derekreationspoli-liska frågorna saknar i stort sett hemvist.i den nyaorganisafionen. Delegationen, som på regeringens uppdrag har att bevakasamhällsintressena, har svårt alt hävda sig. Jag anser därför atl lösningen påde problem som uppstått måste vara att ställa ökade krav pä delegationen somdel instrument som regeringen tillsalt för alt väga in" även andraaspekter i turislulvecklingen än de ekonomiska. Det gäller atl samarbeta med folkrörelser, kommuner,statliga centrala och regionala organ m. fl. för all stödja och stimulera dessalill insatser i syfte atl öka olika gruppers rekreationsmöjligheler. Det är nödvändigt alt formulera en strategi för arbetetockså med de rekrealionspolitiska frågorna. Kulturulskottefnoterade med tillfredsställelse alt arbetade medett rekreationspolitiskt program. Vad som hänt med detta vef jag infe. Men voredef inte ett bra sätt att börja där och lägga fast vad man vill åstadkomma föraft sedan med kraft driva också dessa frågor? Pengaroch kvalificerad personal finns. Det ärbara en fråga om hur dessa disponeras.Def är, som jag ser det, ett ärende för regeringen liksom givetvis också förTuristrådet självt. Jag kommer med uppmärksamhet att följa den utvecklingen. Jagkan vara ense med reservanterna om aft det främst är genom generella åtgärderman kan stödja och förbättra olika gruppers rekreafionsmöjlighe-ter. Jag skullevilja tillägga aft detsamma i princip borde gälla för samhällets stöd för attutveckla turistnäringen och dess konkurrenskraft. Därförhar jag svårt aff förstå varför inte skulle kunna aktivt engagerasig i såväl direkta insatser som när det gäller att föreslå olika generellaåtgärder för att förbättra folks rekreationsmöjligheter. Man kan ju göra deftaför att förbättra turistnäringens lönsamhet. Jag tycker båda dessa saker ärlika vikfiga. Defta synsätt borde också moderater och folkpartister kunnaställa sig bakom. Det här är sagt med anledning av reservafion 7. Vpk:sreservation 8 med förslag om aft rekreafionspolitiken skall föras bort frånTuristrådet, betraktar jag som besvarad med denna del av mitt inlägg. Ireservation 10 framförs skarp kritik mot utredningarna. Dessa tar fram olikaområden i där def finns stora utvecklingsmöjligheter för turism. Depekar på olika faktorer som är vikfiga för aff utveckla turism. De kan därförvara till hjälp för kommuner och regioner. Det är mycket bra. Ireservation 12 berörs medelsanvisningen. Låt mig säga aff def har gjortsen kraftigt ökad satsning, vilket klart framgår av betänkandet. En princip som man följt är attnäringslivet som sådant skall vara representerat, däremot inte turistnäringen.Man har sett svårigheter i aft utse representanter - det finns ju väldigt mångaintressenter. Styrelsen kan inte vinna något på att bli ohanterligt stor. Anf.88 (vpk) replik: Min och kritik av sammanfaller i mångt ochmycket när def gäller den rekreationspolifiska delen. Men om man nu utvecklaren så pass preciserad och omfattande kritik av som , varför då inte ta steget fullt ul och erkänna alt del behövs en ny huvudmanför den rekreationspolitiska delen? Detär klart alt man kan skriva kring frågan. Man kan påpeka atl nu måste det händasaker och ting. Men att har frångått de riktlinjer som riksdagenställt upp för rekrealionspoUtiken är ju ingenting som har skett över en natt.Medan man håller på samma sätt, försämras möjligheterna aftpresentera aktiviteter, utbud och åtgärder som skulle kunna ge människor bättrerekreationsmöjligheter. Detär också nödvändigt att komma i gång med atl förbättra tillgängligheten tillfriluftsaktivileterna, framför allt för de handikappade. Det är ett väldigtstort område där , när del nu får behålla uppdraget, bör Anslagtill idrott, rekreation och turism Prot.1987/88:130 börja arbeta. Men jag antar att vi även , om den härfrågan kommer "PP ' kammaren då, kommer attdebattera på precis samma sätt och konstatera att ingenting har hänt, att ingenting faktisktförändrats. Anslag till idrott, re kreation och turism () replik: Låt mig först med tillfredsställelsekonstatera att inte haft mycket att invända mot våra reservationertill detta betänkande, men jag befinner mig ändå i den märkliga situationen atfkänna att jag behöver försvara en av regeringen tillsaft organisation mottalesmannen för majoritetspartiet. anförande formade sigdelvis fill ett frontalangrepp på . Jag måste faktiskt peka på vadutskottet självt skriver. Först gör utskottet ett referat av vad sägerom sitt rekreationspolitiska uppdrag :