prot · GB09132 · 1987-12-31 00:00:00 — Det kommer aldrig ifrån. Vi kommer attfortsätta atl driva på tills vi får de lösningar vi anser vara rikliga och sombehövs för småföretagsamheten i . Man skall kanske inte la till alltför mycket av överord,, Om man sitter i regeringsställning och är beroende av andrapartiers stöd skall man kanske vara litet försiktig med de stora orden. 171 (vpk): Man kan luta sig ål olika håll i politiken.Hugo . Jag upprepar all socialdemokraterna när del gällertrafikpolitiken i stort har lutat sig åt höger. Därför finns del ingen moderathär. De har inget all klaga på. Är frågan om banan en demokralifråga,? Är del av decentraliserings- och demokratiskäl som manöverlåter åt länstrafikbolag, kommuner och länsmyndigheter att avgöra vilkasatsningar som skall ske? Det tycker jag är väl magstarkt, herr talmari. ' Om en mängd bandelar i landet inte får några pengar tillupprustning sker del som har skett med banan . Vissa delar avåret får man sänka hastigheten på banan. Då kan det inte vara särskilttrevligt atl resa eller att skicka gods där. Delta är ett sönderfall som tyderpå att järnvägsbanan inte har någon framtid, eller hur? Jagtycker all skall vara litet mer ärlig. Jag vill fråga : Om vi satsade pengar påbandelen för en rejäl upprustning, hur skulle då de lokala myndigheternaanvända sitt inflytande? Skulle man med självklarhet välja buss i så fall?Eller skulle man välja tåg, som är miljövänligare och energisnålare? Del ärdetta frågan gäller. 172 (): Lät mig börja med all svara på ViolaClarksons fråga. Det vikfiga är aff människor söm finns i fårvara med och bestämma vilken trafik de anser lämpligast. Det är del vikliga.Viola Clarkson ställer därför frågan till fel person. Jag vill all vi skallavvakta de beslut som länsmyndigheterna fatfar. Def tycker jag är en findecentralisering av besluten. Sedan fär vi hjälpa fill på olika sätt afttillfredsställa dem. Det fungerar på def sättet. Def tycker jag infe att viskall springa ifrån. Vi skall komma ihåg aft banan har ett avde lägsta passagerarunderlagen av alla banor av denna typ. Men det ärnaturligtvis något man kan förändra om man är beredd atf rusta upp banan ellerköra persontrafik där . Jag vill minnas aff det bara är 14passagerare per fågsätt pä den bandelen, alltså en väldigt låg siffra. Defviktiga är att besluten fattas på länsnivå, där man har den bästa insikten, ochatt man får välja, och inle - som - är helt låst vid atl allatransporter måste ske via järnväg. påstår att jag är den störste nejsägareni . Han påstår alt jag säger nej lill det mesta. Han masta hamissuppfattat detta grovt. Vi socialdemokrater har lyckats pressa nedarbetslösheten till den lägsta nivån i modern tid i . Det skallPer-Ola komma ihåg. Sedan kan vi naturligtvis diskutera detaljerna, påvilket sätt detta har genomförts. Vi har allfid fått göra våra speciellasatsningar på det utsatta län som trols allt är med stort motståndfrån de borgerliga. Vi har gjort rejäla satsningar i form av de förslag somingår i Norrboffenspropositio-nen. Det vikfiga är aft besluten när det gällerbandelen fattas på en decentraliserad nivå. Det förvånar migatl gör så våldsamt motstånd mot alt besluten får fattas hemmai . Jag trodde att och i övrigt var för elldecentraliserat beslutsfattande. Men def kanske är några månader sedan manövergav den politiken. Låt mig slutligen säga följande lill . Del ärbra all vi debatterar olika frågor i denna kammare. Det är bra aft vi färdiskutera t. ex. persontransporlslöd i olika former. Men de stödformer vi frånsocialdemokratisk sida har fått lill stånd har gynnat länels utvecklingoerhört. återkommer med en rad frågeställningar. Delmåste betyda att han har svårt att förstå detta. Låt mig citera Småföretagaren,småföretagens tidning i , nr 2 . Rubriken på ledaren lyder:"Den positiva utvecklingen måste fortgå". I ledaren sägs: "Detråder optimism bland småföretagen i . Nya företag startas och deredan Särskilda regionalpolitiska insatser i Norr-botlens länm.m. Särskilda regionalpoUtiskä insatser i Norrbottenslänm.m. etableradeinvesterar och satsar som aldrig . Naturligtvis skiljer det sig en hel delmellan olika delar av länet men bilden är ändå entydigt positiv förföretagsamheten." bör komma ihåg att det sker under enperiod då vi socialdemokrater har satsat hårt för all driva på utvecklingen.Del kominer vi att fortsätta göra, med eller utan folkpartiefs hjälp. 173 (vpk): Qm socialdemokraterna har lika svårt att läsainnantill när def gäller sakinnehåll i texter som de har att lära sig läsa namninnantill, börjar jag förstå varför del går så galet här i kammaren medtrafikpolitiken. Apropå detta med inflytande vill jag säga följande tillSten-Ove . Orn majoritet visar alt vi vill satsa påjärnvägen, atl vi ger pengar lill sådana satsningar, blir det lättare förlänslrafikmyndigheter och andra all utöva ett inflytande. Är del inle sä,? Det blir så alt säga litet mer meningsfullt. Den enkät jag redovisade tidigare talar sitt klara språk.Infe är det sä att det näsfan i samfliga län finns en mängd järnvägshatare ochbussälskare. Det är helt enkelt så all man, på grund av alt ekonomin intetillåter eller därför alt t. ex. underhållet varit så uruselt under en rad årunder socialdemokratisk ledning i landet, infe har något val. Den som inte kanvälja kan inte använda sitt inflytande. Def är precis detta jag har velatpåvisa i denna debatt. Men slingrar sig även i nästa inlägg,om jag gissar rätt. 174 (): Låt mig först korrigera mig och be ViolaClaesson om ursäkt -hon heter naturligtvis inte Clarkson ulan . Iövrigt återkommer jag till del jag sade tidigare. På sätt vis kan jag förståatt med sin kommunistiska ideologi har svårt atl förstå detta.För oss är del meningsfulla i delta sammanhang all besluten fattas så näramänniskorna i samhället som möjligt. Det är demokrati, och den är visocialdemokrater väldigt rädda om, . Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut i ärendet skulle fatfas vid nästa arbetsplenum.) 1987/88:20 om särskildaregionalpoUtiskä insatser i m.m. (prop. 1987/88:86). Särskildaregionalpolitiska insater i m. m. 175PER-OLA (): Med debatten om detta belänkande avslutar vien ganska läng debatt om många betänkanden om med anledning avregeringens Norrboltenspakel. Jag skal) därför falla mig myckel kortbeträffande detta betänkande. Det är viktigt för skogsbruket medbra vägar och i synnerhet bra skogsbilvagar. En del skogsråvara kommer i daginfe uf ur skogen på grund av ell undermåligt skogsbilvägnät. Dessutom skulleman genom att öka anslagen till för byggande avskogsbilvägar kunna förbilliga för skogsbruket och förstärka ekonomin. Detta ären angelägen fråga. Det finns en ganska lång kö hos . Därförvore del angelägel all förstärka def här anslaget, såsom vi har föreslagit. Jagyrkar bifall lill reservation. Jag vill för min del avsluta debatten omNorrbotlensbetänkandena med atl säga alt jag hoppas att vi på olika sätt kanförändra politiken och skapa en situation där det inte är nödvändigt atf valårkomma med sådana här speciella paket. Def är min förhoppning att vi i det härlandet skall fä en ekonomisk politik och en näringspolitik som gör det möjligtför alla regioner atf utvecklas positivt utan paketinsatser av kortsikfignatur. Därmed,herr talman, kan vi övergå lill debatten om jämställdhet. Särskilda regionalpoUtiskä insatser i m.m. 176 (vpk): Det är inte sä länge sedan riksdagenbehandlade jordbruksutskottets betänkande nr 17 om statsbudgeten /89.Under rubriken beslöt riksdagenenligt propositionen, dvs. ett anslag om 50 milj. kr. Bilden innan ärendet ulskoitsbehandlades var någotsplittrad och inte helt utan intressanta inslag. Som man kan vänta sig intogkommunister och moderater ståndpunkter som låg längst ifrån varandra. Vpk villeöka anslaget med 20 milj. kr. ville dra in det helt. Folkpartietville dels minska med 8 milj. kr., dels öka med 5 milj. kr. ville öka med 30 milj. kr. för och med 20 milj. kr.för . Någon tolkning, av dessa fakta vågar jag mig inte på. 1 utskottsbehandlingen hyfsades ekvationerna. Moderaternaoch vpk höll fast vid sina åsikter i reservationer. reserverade sigför en minskning med 8 milj. kr. anslöt sig till socialdemokraterna. Centernvill ha 5 milj. kr. extra lill skogsvägar. Med tanke på hur vpk har ställt sigtidigare är det inte något som jag vänder mig emol. Vpk stödercenterreservationen, del vill jag gärna säga lill . 177LEIF (): Detta korta belänkande behandlar den del avNorrbottens-propositionen som rör "Särskilda skogsvärdsinsalser iNorrbollens län" och de motioner som väckts med anledning av denna.Propositionen spänner över tio av utskott. Då åttautskottsbelänkanden redan har behandlats torde del mesta redan vara sagt idetta ämne. Trols det vill jag ändå kortfattat kommentera propositionen. Del åtgärdspaket som vi nu slutbehandlar var behövligt ochnödvändigt för att komplettera det utvecklingsprogram för vårt län som dentidigare propositionen lagt grunden för. Denna uppföljning visar på enansvarsfull regionalpolitik. harvi människor, företag, kommuner och landsting som ser länets Särskilda regionalpoUtiskä insatser i m:m. Vi har också företag, såsom jordbruk, där vi kan märka en starkinvesteringsvilja, en markant ökning när del gäller viljan att satsa. Propositionen, som syftar fill atf hela länet skall leva,har fått ett bra bemötande. Det har klart framgått från länsstyrelse, företagoch kommuner. Jag är övertygad om att hela efter sitt besök ilänel kommer alt dela min uppfattning atl har en mängd outnyttjadekvaliteter, vilket gör att def finns en framfid även i vårt län. De särskilda skogsvårdsinsatser som föreslåsi propositionen och behandlas i detta betänkande är en bra investering iNorrbotten. I proposifionen föreslås atf medlen används på samma sätt som harförordals för läns inland, med styrning mot inlandet och denöstra länsdelen. Vidare sägs aff en intensifiering av skogsbruket bör skesom en samordnad insats av och skogsvårdsorganisationen. Detsynes även angeläget att skogsbruket och kommunerna medverkar. Skogsstyrelsenoch har ansvaret för aft samordna och leda verksamheten. Som framhålls i betänkandet har skogsindustrin iNorrbotten problem med sin råvaruförsörjning. Skogsföryngring ställer särskildakrav på insatser och måste ske med stor omsorg. De medel på 35 milj. kr. somanslås avses att användas för rådgivning, stöd och service fill skogsägarnaunder en treårsperiod. Insatserna bör leda till ett skogsbruk som med rågeuppfyller skogsvårdslagens minimikrav och ger mer och säkrare sysselsättningsåväl i skogsbruket och skogsindustrin som i serviceföretagen. Detta innebäratt medlens användning kommer att leda till aktiva och stora markägarinsatser,ökad avverkning, bättre skogstillslånd och mer sysselsättning. har i en reservation anfört atlskogsbilvägnätel är en viktig förutsättning för ett effektivt skogsbruk och braskogsvård och anser atl ytterligare 5 milj. kr. bör anvisas till detta ändamål. Det är naturligtvis infe svårt atf hålla med omaff skogsbilvägnätef är en grundförutsättning för att bedriva ett braskogsbruk. Jag yrkar ändå avslag på reservation med den motiveringenatt i årets budget anvisas en förstärkning av anslaget fill skogsbilvägar.Vidare föreslås under avsnittet Arbetsmarknad bil. 6 att ytterUgare medelanvisas till beredskapsarbete för skogsvägbyggande. Detta motiverar man medall byggande av skogsvägar kraftigt minskal och därmedförsämrat tillgängligheten för skogsbruket. Eftersom talade för reservationen kanskejag något skall förtydliga meningen i budgeten. Årets budget innehöll dels enförstärkning som gav ytterligare 1 milj. kr. Def ordinarie anslagethöjdes från 6 till 7 milj. kr. Med de ytterligare 20 milj. kr. som i daganvisas under aft användas kommer länetalt få en rejäl förstärkning. Länet kommer därmed upp till 1983 årsanslagsnivå, den högsta. I,samband med förra Norrbottenspakefet varanslaget till vägbyggande då uppe i 13 milj. kr. slår naturligtvis deanslagna medlen lill förfogande för länsarbetsnämnden att, självfallet i samrådmed , användas där de ger den största effekten och deflesta arbetstillfällena.Def blir inga svårigheter aft komma upp till 13 milj. kr., vilket som sagtmotsvarar anslagsnivå. Det finns säkert inget som hindrar att man detförsta året använder mer än 7 milj. kr., att man första året så att säga täppertill de uppdämda behov som finns. Med dessa resurstillskott för skogsbilvägar torde infevägar bli ett hinder för att få full verkningskraft på användande av deföreslagna 35 milj. för särskilda skogsvärdsinsalser i . Med del nu anförda yrkar jag bifall filljordbruksutskottets hemställan i dess helhet och avslag på reservafionen. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut i ärendet skulle fattas vid nästa arbetsplenum.) 1987/88:132 2juni1988 14 § Föredrogs bostadsutskotlets betänkande 1987/88:23 om särskildaregionalpolitiska insatser i m.m. (prop. 1987/88:86). Beträffande defta betänkande konstaterade andre vicefalmannen atf ingen talare var anmäld. (Beslut i ärendet skulle fallas vidnästa arbetsplenum.) 1987/88:17 om jämställdhelspoUliken(prop. 1987/88:100 bil. 2, 12 och 15 samt 1987/88:105). 178INGRID (): Den proposition som ligger till grund fördetta belänkande skiljer sig från tidigare propositioner genom alt denförmedlar ett slags övertro på statliga styrmedel. Jag tycker också aft denandas en aningslös tro aff jämställdhet mellan män och kvinnor är beroende avall del förs en socialdemokratisk polifik. Man kan läsa i proposifionen attjämställdhet framför allt är en fråga om fördelning av. resurser mellan olikagrupper av medborgare. Del innebär atl man med styrning och politiska beslutfrån statens sida kan åstadkomma jämställdhet. Del finns många exempel på felaktiga beslut från statenssida som medför orättvisor för familjer och framför allt för kvinnor. Ettexempel är den ensidiga barnomsorg som erbjuds och som bara gynnar vissafamiljer. Det kan knappast kallas för en rättvis fördelning av resurser. Jämställdhet är framför allt en attitydfråga. Hindrenutgörs av atl många människor är starkt präglade av traditionella mans- ochkvinnoroller. Ofta är detta omedvetet. Fördomar finns hos både män och kvinnori deras syn på sig själva och varandra. Det är främst bland unga människor somopinion måste bildas för atf enförändring skall åstadkommas. Det är oerhört viktigt atf atfitydpåverkan sker ialla delar av samhället. Självfalletfinns i regeringens proposifion läges- och problembeskrivningar som vimoderater delar. Detta gäller även mål- och åtgärdsbeskrivningar. Jag kommer imitt anförande, för att spara tid, inte att redogöra för våra reservationerlill betänkandet. De finns i betänkandet och ni har säkert allihop läst dem.Jag skall i stället ägna mig åt de delar av propositionen i vilka vi har enfrån regeringen avvikande uppfattning. Ipropositionens avsnitt om kvinnor och ekonomi talas det om den stora betydelsesom den offentliga sektorns snabba tillväxt har haft för kvinnors inträde påarbetsmarknaden. ger regeringen en släng åt vad den kallar denyUberala tankegångarna om privafisering som påstås ta resurser från denoffentliga sektorn. Detta leder, enligt propositionen, lill en sänkning avkvaliteten i barnomsorg, vård och utbildning. Med andra ord liknar det strutsen som stoppar huvudet i sanden. Ipropositionen nämns infe ett ord om nackdelarna med den snabba och dyra utbyggnadenav den offenfiiga sektorn. Detta har på lång sikt inte alls gynnat kvinnorna.Frånvaron av alternafiv har tvärtom innestängt kvinnorna i en låglönesektor därderas möjligheter att påverka sin arbetssituation har varit och är små. De harinte kunnat välja arbetsgivare. De har inte heller haft möjligheter attförverkliga. sina egna idéer. Propositionen tassar runt problemen genom att istället tala om dels den tilltagande bristen på arbetskraft inom vården, delsden stora personalomsättningen i delar av den kommunala sektorn. Efter deftakonstaterande blir det skygglapparna på igen. Propositionen berör alltså inteorsakerna till problemen. Delgår inte att bara vifta bort det man kallar för nyliberala tankegångar. Men detkanske inte är så konstigt aff socialdemokraterna gör def, eftersom def parfietinte sitter inne med några framfidsidéer. Def går inte att fortsätta på deninslagna vägen. Det har gått för långt. Det är alltför många, specielltkvinnor, sorn går och funderar över sin situation och över hur den skall kunnaförändras. Detta gäller framför allt kvinnor inom vårdsektorn. De besitter ettstort kunnande och har många idéer som väntar pä atl förverkligas. Omden offentliga sektorn lade ut vissa delar på entreprenad skulle en del avdagens problem kunna lösas. Många av problemen är en följd av den offentligasektorns monopolställning. Flera privata entreprenörer skulle ge kvinnormöjlighet atl förverkliga sina idéer och starta sina egna förelag inom vården.Detta skulle medföra en betydligt förbättrad situation. Kvinnor skulle kunnavälja arbetsgivare, vilket i sin lur skulle medföra alt den offentliga sektornskulle tvingas alt länka om i många avseenden. Plötsligt skulle det nämligenuppstå konkurrens. Människor skulle få flera möjligheter. Enligtpropositionen leder detta till en sänkt kvalitet i barnomsorgen och i vården.Regeringens kvinnosyn tycks vara rätt bedrövlig. Regeringen misstror kvinnornaoch tror inte att den offentliga sektorn kan samarbeta med kvinnligaentreprenörer. För def är just samarbete det handlar om, och det är mestkvinnor som arbetar i den offentliga vården, av alla förvärvsarbetande.Förresten tror jag att förändrade villkor i den offentliga sektorn också skulle göraden mer attrakfiv för män. Alla vet ju att kvaliteten i vården och omsorgeninte alltid är vad den borde vara. Orsaken till detta kan man utläsa avpropositionen: brist på arbetskraft, stor personalomsättning, stortutbyggnadsbehov som kostar pengar osv: Det senare kunde i viss mån avhjälpasgenom att kvinnorna fick chansen. Det har visat sig aff i de fall entreprenörerhar tillåtits bedriva verksamhet har denna blivit billigare, och de som äranställda och de som är i behov av hjälp har blivit nöjdare. Varförär ni socialdemokrater så stora riiofsfåndare till ökad valfrihet - i det härfallet fill valfrihet för kvinnor? Hur tror ni att ni skall kunna bekämpa idéersom ligger i fiden? Arbetsmarknadsministernbefinner sig i kammaren . Def resonemang som förs i propositionen på s. 7 ären aning naivt. Iregeringens handlingsplan, som alltså skall främja jämställdheten, ingår affett antal miljoner skall fördelas på olika åtgärder. Vi avvisar en del avåtgärderna, eftersom vi bedömer alt de inle kommer all ge önskad effekt. Andraåtgärder bör prövas. Som jag sade fidigare framgår detta av våra reservafioner. Iproposifionen föreslås att jämställdhetslagen skall bli föremål förutvärdering, och det är vi överens om, men alla borgerliga partier anser attarbetsgruppen bör vara parlamentariskt sammansatt. Med anledning av detengagemang som de nuvarande oppositionspartierna visade vid lagens tillkomst ärdet rimligt aft utse en parlamentarisk sammansatt utvärderingsgrupp.Socialdemokraterna var motståndare till jämställdhetslagen vid dess tillkomstden . Läser man den socialdemokrafiska reservationen finnerman att socialdemokraterna den gången ansåg att ell ökat fackligt engagemangskulle vara nog för alt nå resultat i jämställdhetsarbelet. Nog finns detanledning att ha en parlamentariskt sammansatt utredning! Iproposifionen påstås vidare atf den socialdemokratiska familjepolifiken utgören förutsättning för jämställdhet. Några av de utgångspunkter som nämns är aftföräldrar och barn skall ha fid för varandra, de skall kunna leva pä en rimligekonomisk standard och de skall ha möjlighet att förena föräldraskap ochförvärvsarbete. Dettaär i och för sig rikfiga utgångspunkter, som vi ställer oss bakom. Skillnadenär att detta mål inte kan nås med socialdemokratisk politik. I densocialdemokrafiska polifiken finns alltför litet valfrihet för familjerna. Densom infe kan eller vill välja barnomsorg får inte heller del avstatens stöd. Detta försämrar familjens ekonomiska standard. Den som villstanna hemma hos sina barn en längre fid får göra stora ekonomiskauppoffringar, eftersom det infe finns något stöd från samhällets sida för dessafamiljer. Också detta försämrar familjens ekonomiska standard. Meddet socialdemokrafiska skaftesystemet betalar en barnfamilj lika mycket i skaftsom en familj utan barn, och barnfamiljen blir därigenom beroende av bidrag. Enansträngd ekonomi i det socialdemokratiska högskattesamhället ger inte myckettid över för barnen. Allra hårdast drabbas kvinnorna även i detta fall -särskilt en ensamstående kvinna. Ensamstående föräldrar är ofta kvinnor. Enkvinna med ett lågavlönat vårdarbete kan på en intjänad hundralapp - om hon t.ex. arbetar över en helg - förlora . därför aff hon får betala högreskatt, hon får sänkt Prot;1987/88:132 bostadsbidragoch hon får högre daghemsavgiffer. Hon har inte stora möjligheter aft påverkasin situafion. Det är omöjligt att uppnå jämställdhet mellan män ochkvinnor om valfrihet för familjen saknas. Jämställdhet och valfrihet hör ihop. är def kvinnorna som får det besvärligast dåekonomin är kärv och då barntillsynen inte går att ordna. Familjers önskemål ärolika. Därför passar inte den socialdemokrafiska familjepolitiken allamänniskor. Vi i de borgerliga partierna hänvisar i en reservationtill def borgerliga förslaget om vårdnadsbidrag, vilket utjämnar en del av deorättvisor som finns rnellan familjer som gör olika val. Vi är alla överens om att jämställdhet mellan män ochkvinnor är målet -def har vi stått här i kamrnaren och talat om.Del är medlen som vi inle är helt överens om. Svårigheten alt förändraattityder hos människor är uppenbar. Detta kan inte ske genom politiska beslut.För att då visa handlingskraft, kan def bli lätt som i def föreliggandebetänkandet, dvs. en rad förslag till beslut som många kanske inte riktigt trorpå. Men något måste ju göras. Svårigheterna är i grunden mycket större - det tror jagatt vi allihop är medvetna om. Det krävs ett tålmodigt arbete i hemmet, iskolan och på arbetsplatsen - överallt i samhället - för aft förändra dessaattityder. Jag tror att def framför allt gäller aff medvefandegöra felakfigaattityder. Vi borde kanske börja med riksdagsledamöterna - det vore väl inte såtokigt. Det gäller säkert inom alla partier. Jag är nämligen infe heltövertygad om aff alla tycker aff jämställdhefsarbefe behövs. Då kan man juockså förstå att det far fid innan def sker en förändring i de övriga delarnaav samhället. Jag yrkar härmed bifall fill de moderatareservafionerna till detta betänkande. 179CHARLOTTE (): Det var med spänd förväntan som vi mottog regeringens handlingsplan inför 90:talef när delgäller jämställdheten mellan könen. Del var med blandade känslor som man lästeden. Mycket är bra - det vill jag gärna ge jämslälldhetsminisler erkännande för, när hon nu har kommit hit . Men alltför mycket ärockså vagt framställt. Besvikelsen hade varit stor när vi förgävesletade i budgetpropositionen efter konkreta jämställdhelsförslag. Vi i lade trots detta fram vår stora partimotion om jämställdhet. I den presenterar vivår syn på hur järnsfälldhefsarbefef skall utformas i framfiden. Den bärandedrivkraften i folkpartiels djupa engagemang för jämställdhet ligger i vårideologi och tro på att varje människa skall respekteras som individ oberoendeav kön. Det är vår uppgift alt verka för atf diskriminerande regler, fördomaroch attityder arbetas bort. Det är min förhoppning atf vi i dagens debatt kan varaöverens om den grundläggande uppfattningen. Jag tycker mig ha goda skäl alt trodet efter atl ha läst proposition, motioner och betänkandet. Vi harsjälvfaUet delvis olika förslag för aff nå vårt mål om jämställdhet men kan också konstateraaft vi alla har en bra bit kvar innan vi uppnår detta mål. Folkparfietspartimotion presenterade 34 yrkanden, och i den kommittémotion som vi ladefram med anledning av proposifionen blev del ytterligare 11. Så det är kanskeinte så konsfigt att det i betänkandet förekommer ett antal reservationer från folkparfiet.