prot · GB09135 · 1987-12-31 00:00:00 — Påbudet om aff vi skall bruka vår nuvarande ochde höga kraven på effektivitet har sålunda medfört aff vi producerar mer ilandet ärt vad vi behöver. I ert sådan situation kuude man ju tänka sig atfregering och riksdag skulle ta rejäla krafttag och ge klara besked om vilketjordbruk vi skall ha och vilka åtgärder som behövs. I stället förs alltså ettresonemang som består av visioner och illusiouer, och som mårtgagånger är långt frårt den verklighet som råder. Denna debatt - som jag litettillspetsat skulle vilja kalla för flumdebaff - i kombinafion med uteblivnarikflinjer och åtgärder får i stället till följd aft vi får ensfrukturförärtdring som sker genom ufslaguirtgs-metoden och som kommer aftdrabba de jordbruk som alla säger sig vilja slå vakt om. nämligen de mindreenheterrta. pressande spannmålsöverskott, ett borttagande avtvåprissystemet på mjölk och ett slopande av invesferingsförbudet kommer atfbli verkningsfulla Reglering av priserna på jordbruksprodukter, m. m. Prot.1987/88:135 faktorer i den utslagning och förändrirtg som rtu kommer attske. Jag noterar att det klart sägs i proposifionertatt både tvåprissystemet och investeringsför- budet verkar effektivitetshämmande. Med andra ord: Släppkrafterna loss. Reglering av priserna jg, gr vår! ' ' P När def gällerirtvesferirtgsförbudet måste jag peka på en märklig sak. ' Jordbrukethar begärt en begränsrtirtg av ny- och fillbyggnad på de större enheterna.Konsumerttdelegafiortert har avvisat defta. Jag får därför i likhet mednäringen konstatera affbåde önskemål och klagomål som framförs från konsumenterofta avvisas av deras egna företrädare vid förhandlingsbordet. Def är änrtu ettbevis på skillrtaden mellan ord och handling. Trots alla utredningar, arbetsgrupper ochandra åtgärder finns def inga klara besked öm hur vi vill ha vår framfidalivsmedelsproduktion ordnad och vilka villkor vi ställer på näringen: Och detviktigaste av allt: Hur skall vi ge dem möjlighet aff uppfylla villkoren närdet exempelvis gäller överskottsarealert? Närirtgert har ett ansvar för enomställning. Mert vad skall mart ställa om fill? Def har talats mycket och länge om nya grödor och nyaanvärtdningsområ-den, men det händer inget. kart irtfe producera uyagrödor om def irtte finns en marknad. En omställnirtg fill ertergigrödor skulleju passa som hand i handske nu när viskall börja avveckla kärnkraften. Jo, praktiskt taget ingenfing. Jag måste åter ge närirtgert rätt, rtärden säger aff den har presertferat en mängd förslag, mert att intresset hosstaten har varit begränsat eller, helt saknats; Qm man vill hjälpa närirtgen att komma ur denna besvärligasituation och bort från dertna väg som betyder strukturförändring ochutslagning enligt känt mönster, vad kan man då göra? Man kan naturligtvis sänkaeffektiviteten i jordbruket. Jag vill här återknyta fill . Närhort var barn sysselsattes av befolkning med atf produceralivsmedel. Då fanns det knappt om mat och svält rådde. räcker det med attknappt producerar mer än vi behöver. Det är självfallet en möjlig väg aftsänka effektiviteten om vi är beredda betala vad det kosfar och klarar av desamhällsomsifällningar som i övrigt kommer aff krävas. Man kan även bestämmasig för aft minska åkerarealen. Vi kan plantera skog på all överfiödig areal.Detta bör då även ske i densydliga delert av landet. Vår finansminister harframfört sådana synpunkter. Jag tycker aff det var klara och vettigaståndpunkter, om man infe är beredd aff frän statens sida hjälpa fill med enomställning där arealen kan användas till annat. Personligert kan jag inte heller se så stora nackdelarmedatt delar av våra slättbygder beskogas. Det finns tvärtom säkert mångafördelar. Den stora fördelen skulle utan tvivel vara att näringens utövareänfligen skulle få ett rakt och klart besked. Den sämsta utvägen är enligt minmerting det som kommer att ské; Vi får den rakt motsatta utvecklingen fillvad man och stundligen i högtidliga uttalanden och deklarationer hargivit uttryck för. Aftsituationen nu är som dert ärkan nog irtget parti och irtfe någon person i detta husfrita sig ansvaret för. Detta borde emellerfid rimligen innebära aft mart engång för alla verkligen tog tag i problemet, och irtfe som nu framhärdari låsta positioner och förtränger obehagliga fakta. 110 behöver ett-rakt och klart besked: Avslutningsvis vill jag göra några förtydliganden för aff undvikaeventuella missförstånd. Mitt anförande uppfattas kanske som ettreservafionslöst brartdtal för näringen. Det är dock infe min mening.. Jag ärfullt medveten om aft det finns skillnader mellan olika jordbruksföretag. Delgäller t. ex. både i fråga om enheterrtas storlek och i fråga om derasekortomiska situation. Det finns även andra skillnader, som det inte finns fidaft här gå in på. Alla är infe heller födda med ett bra handlag för aft brukajorden. Def finns sålunda även här, som på artdra områdert, både bra och dåligaföretagare. Det kan givetvis sätta sina spår. Jaghar försökt beskriva sifuafiortCrt för det genomsnittliga jordbruket, det somvi i allmänt fal brukar kalla för familjejordbruket. Mina.slutsatser kanske ärlitet tillspetsade i en del fall, och artalyserrta kartske inte ärtillräckligt' djupgående, men def är infe någort lätt uppgift att på någraminuter försöka beskriva situationen för en så komplicerad sektor söm det härär fråga om. Jag har i alla fall i grova drag försökt ge min syn på hur jag haruppfatfat situationen för närirtgert och dess utövare. Jag har dragitslutsatseu atl rtu måste suabbt ett omfänkartde fill och därtill snabbaåtgärder,.om vi vill påverka utformningen av den framfidaUvsmedelsproduktionert. Huruvida jaghar fel eller rätt får väl de lärde tvista om. Regleringav priserna på jordbruksprodukter, m. m. AnL74 () replik: Vi har med sedvanligt intresse lyssnat på . Jag tänkerinfe gå i gertmäle. Jag vill bara säga följande. Enhedersman lämnar , ert mart som står för sina åsikter, en man som tarkonsekvenserna av sina ställningstaganden och en man som vi minns med respekt. Vi kommer att sakna JohnAnderssons inlägg i våra debatter. Idefta anförartde instämde () och (). AnL75 () replik: Jag skall infe heller gå i replik med . I likhet medSven vill jag säga aff jag har lyssrtat på Johrt Anderssort medstort intresse. Jag uppfattade inte hans artförande som ett reservations-löstbrandtal för näringen,:men def var djupt engagerat i de frågor spm JohnAndersson känner,så varmt för. Det var ett typiskt . Vihar haft många inspirerande debatter i denrta kammare med Johrt Anderssort. Manhar aldrig kunnat komma opåläst fill en debatt med honom: haralltid engagerat sina meddebattörer; han har fört fram frågor som hart välkärtner och förhållandert som berör harts egert bygd. Vi kommer självfallet att sakna , ochvi tackar honom för allt arbete som han har lagt ned i vårt utskott. AnL .76 (vpk) replik: Jag hade inte heller färtkt gå i polemik. Eftersom detta nu mera formarsig lill en tack-och-avskedsföresfällnirtg vill jag kvittera vänligheternagenom all säga till mina utskollskamrater aft jag kommer att minnas den tid dävi tillsammans arbetade i utskottet som en mycket trevlig tid. Prot.1987/88:135 Vi visste var vi hade varartdra, som det heter, och vidiskuterade frågorua. Kanske det blev litet hårda tagibland, mert det var äriiga tag, och vi Def uppskattar jag verkligen!Reglering av priserna (fofs. påjordbruksprodukter, m. m. 10 § Kammaren beslöt atf förhandlingarna skulle fortsättasvid morgondagens sammanträde. 11 § Upplästes följande från statsministern inkomnaskrivelse: Jag har på hennes egen begäran erttledigat statsrådet och chefcrt förjustitiedepartementet med verkan fr. o. m. denna dag. Jag har med verkan fr. o. m. förordnatstatsrådet och chefen för industridepartementet atf vara chefför jusfitie- och industrideparfemertf en. Skrivelsen lades till handlirtgarrta. 12 § Upplästes följartde irtkomna skrivelse: Härmed begär jag tjänstledigt den 7 juni-den 7juli 1988. Framsfällnirtgen bifölls av kammaren. Tredje vice falmanrten anmälde affBjörn () fr. o. m. skulle tjänstgöra som ersättare förAnna-Greta . Tredje vice talmannen meddelade vidare.aff atf tjänstgöra som ersättare för därför skulle upphöraoch atf () fr. o. m. skulle tjänstgöra somersättare för han är statsråd. 13 § Anmäldes och bordlades Motionerrta medanledning av prop. 1987/88:176 om äldreomsorgen irtför 90-falet 1987/88:So26 av och () 1987/88:So27 av m. fl. (c) 1987/88:So28 av m. fl. (fp) 112 1987/88:So29 av () 1987/88:So30av () Prot. 1987/88:So31av coh () 1987/88:So32av m. fl. 1987/88:So33av m. fl. 1987/88:So34av och () 1987/88:So35av () 14 § Anmäldes och bordlades 1987/88:41om uppskov med behandlingert av vissa ärenden 1987/88:43om arbetsformer (prop. 1987/88:22) 1987/88:21om ungdomsbosparande och sparstimuleraude åtgärder (prop. 1987/88:150 bU. 3) 1987/88:24 om statliga betalrtirtgaroch placering av statligt förvaltade medel 1987/88:150 bil. 1) 1987/88:30 om de aUmännariktlinjerna för den ekonomiska politiken och för budgetregleringen m.m. (prop. 1987/88:150 bil. 1, 3 och 6 samt 1987/88:100 bil. 9) 1987/88:31 om statliga garantier(prop. 1987/88:150 bil. 1987/88:49 om upphävande av viss förordning 15 § Kammaren åtskildes . 1987/88:135 (Siffrornaavser sida i protokollet) Tredje vice falmannen 91 Alemyr, Sfig (s) 100 , (vpk) 108,111 , , i (m) 73, 75, 76 , Hädar (fp) 24, 30,49, 61, 66, 73, 78, 81, 87, 89 , (vpk) 101 , , miljö- ochenergiminister 55, 63, 67 . , Irtgvar (m) 107 , () 99 , () 31, 38,39, 50, 52, 62, 66, 75, 76, 82, 87, 89 , () 69, 70 , ,jordbruksminister 102, 105 Lestander, (vpk) 83,88, 89, 90 Lorentzon, ()104, 111 Molén, () 20,29, 30, 37, 38, 48, 52, 60, 65, 78, 79, 86 , ()105 , ()43, 51, 54, 70 , () 104 - Rosqvist, () 76,101 , () 111 , (vpk)40, 50, 53, 62, 65 , () 85,88, 90 Ångqvist, () 71