prot · GB0961 · 1987-12-31 00:00:00 — Om nuvarande koncentration fortsätter, kommer befolkningeni att uppgå till 1 640 000 personer 1990. Det är 60 000 fler änvad socialdemokraterna ansåg lämpligt 1982. kommer länsbefolkning att ha ökat med 120 000 personer. Det motsvarar hela befolkningen iNorrköpings kommun. Vid en internationell jämförelse är miljön i de svenskastorstäderna bra. Men hotas nu av ökade krav. på exploateringav kvarvarande grönområden för trafikleder och för nya arbetsplatser samtidigtsom bostadssituationen är katastrofal för allt fler ungdomar. 120 000 står ikön i , varav flera tiotusental, främstungdomar, helt saknar egen bostad på grund av koncentrationspolifiken. Dessutomkräver vi att fler skall flytta hit för att vi skall kunna klara de kriser vihar i vården. Enligtcenterris uppfattning är den förda politiken till fördel för personer somspekulerar i den värdestegring som koncentrationen medför. Huvuddelen avstockholmarna och de inflyttade, liksom alla boende i övriga regioner, förlorarpå denna politik. Vi föreslår därför att en investeringsavgift på läggspå nyproduktionen av lokaler för främst kontor i de expansiva delarna avStockholmsregionen. Om stad är en så lysande affär som det sägs, skallexploatörerna naturligtvis betala samhällets merkostnader, inte medborgarna iallmänhet. Intäkterna från en sådan avgift bör därför återföras tillStockholmsregionen, till dess medborgare, för satsningar på ungdomsbostäder,miljöförbättringar m. m. Det handlar om satsningar för att bekämpa aids i denhär regionen. Det handlar om att förstärka åtgärderna för rekrytering tillpolisen, som har en utomordentligt svår situation just här. Vi föreslår således att kommunerna skall få ettstimulansbidrag på . per lägenhet för nyproducerade ungdomsbostäder.Vi räknar med att få fram 5 000 ungdomsbostäder genom det stimulansbidraget. Den socialdemokratiska regeringspolitiken har även gynnatkoncentrationen till storföretagen på småföretagens bekostnad.Socialdemokraterna har visat stor generositet mot solida, vinstgivande företagsom och . Företagen har fått lokaliseringsbidrag för fabriker i Malmöresp. Förutom frisläppta investeringsfonder och utbildningsbidraghar och dessutom fått uppseendeväckande skattelindringar genom attde fått överta förlustavdrag från Svenska Varv. Förlustavdragen kan jämställasmed ett bidrag till vardera företaget på . vill satsa mer på nyföretagande och på de mindreoch medelstora företagens utveckling och aktivt bekämpa tendenser tillmaktkoncentration i näringsliv och samhälle. Just nu-i dag-prövas ytterligare en koncentration inombyggsektorn. Det är som försöker köpa aktierna i för attslå samman de båda byggföretagen . Båda företagen är stora ibyggbranschen. Officiellt anges motivet för affären vara att öka konkurrensen.Strävan är i stället att genom fusionen skapa ytterligare en koncentration inombyggsektorn, med minskad konkurrens och ökade byggkostnader som följd. Byggsektorn aren utpräglad hemmamarknad, i stort sett utankonkurrens från omvärlden. Jag utgår från att regeringen aktivt motsätter sigdetta försök att begränsa konkurrensen. För är det självklart attaktivt bekämpa maktkoncentrationen, oavsett om den är statlig eller privat. Småföretagande och nyföretagande skall stödjas. Centernföreslår därför att socialförsäkringsavgifterna för småföretag skall sänkas med25 . Avgifterna för egenföretagare föreslås minska med . Regeringen stöder också på annat sätt koncentrationen.Även löntagarfonderna verkar i samma riktning. De föröver kapital från demånga mindre företagen och kommunerna fill ett begränsat antal börsnoteradeföretag. Där ingår de i egen "klippekonomi". I det förslag till avveckling av löntagarfonderna somcentern, och moderata samlingspartiet har presenterat i en gemensammotion förordas att löntagarfonderna används för en kraftig och nödvändig stimulansav hushållssparandet, spridning av ägandet och inrättande av fria stiftelserför forskning med särskild tyngdpunkt på miljöområdet. förutsättningarför en varaktig tillväxt som kommer alla till del. EG-frågan tilldrar sig just nu ökad uppmärksamhet. Jagvill understryka att den europeiska utvecklingen inte bara aren fråga omrelationerna till EG; Ur centersynpunkt är det av stor principiell vikt attVästeuropa i sin infe utveckling inte reser murar mot omvärlden utaneftersträvar öppenhet. Det är med viss förvåning jag ibland noterar att de som iandra sammanhang starkast bekänner sig till frihandelns välsignelser samtidigttalar sig varma för att krypa in bakom EG:s handelsmurar mot omvärlden. Som viframhållit från i andra sammanhang är frihahdeln inte ett mål i sigutan ett medel för en internationell arbetsfördelning som allmänt sett gerbättre välfärdsförutsättningar. Men välfärden har inte enbart ett materiellt innehåll.Även på handelsområdet måste därför sociala, miljömässiga, hälso- ochriskaspekter beaktas. Vi måste stå för våra värderingar. Vi måste vara medvetnaom stormarknadens inbyggda koncentrationskrafter och konsekvenser för vårtland. För som neutralt land har dessutom den nationellaaspekten en speciell innebörd. Genom den europeiska enhetsakten 1985 bekräftasnu liksom att neutralitetspolitik inte kanförenas med svenskt medlemskap i . Från mittenpartihåll i har väckts ettmedlemsförslag om att de nordiska länderna gemensamt skäll analyseraförutsättningarna för nordiskt samarbete i det västeuropeiskaintegrationsperspektivet. Det är angeläget, inte minst på områden där vi i detnordiska samarbetet kommit längre än i i övrigt och där Nordensärskilt kan bidra till en positiv utveckling. Det räcker med att påminna omden senaste siffran för genomsnittlig arbetslöshet i EG. som ligger på över II %. krav på en parlamentarisk förankring i denfortsatta beredningen av de västeuropeiska integrationsfrågorna har fått enökad tyngd , och vi upprepar därför det förslaget. I det ekonomiska läge som vi räknar med under de närmasteåren är det framför allt tre ekonomisk-politiska åtgärder vi lyfter fram icenterns alternativ till regeringens budget. För det första: Stimulera sparandet-begränsa den inhemskaefterfrågan] Vi föreslår kraftiga sparstimulanser till hushållen. Vi föreslårpersonliga investeringskonton för alla som vill spara till egen bostad och fördem som vill spara för att starta företag. För det andra: Stimulera investeringarna ochsmåföretageri\ Vi föreslår åtgärder som kan pressa ned räntan, minska statensupplåningsbehov genom utförsäljning av vissa statliga företag och genom enfortsatt avreglering på valutaområdet. Vi föreslår också en räd satsningar påsmåföretagen, som jag exemplifierat tidigare. För det tredje: Bekämpa inflationenl Vi redovisar förslagsom underlättar avtalsrörelsen. skatten på maten, förbättrakommunalskatteutjämningen och sank marginalskatterna. Regeringen har rört till det för sig genom sitt förslag omkassabegränsningar och deras utformning. Dessa förutsätter förändradeanslagssystem, decentraliserade löneförhandlingar och fastställda minimikrav påverksamheter, som ej får beröras av besparingar. Med regeringens förslag till lönetakriskerar polis- och lärartjänster att dras in om löneutvecklingen blir högre änvad regeringen angett. Lönetaket har därför främst blivit ett lönepolitisktvapen riktat mot de statligt anställda. Vårt övergripande krav på den ekonomiska poHtiken är attmiljöhänsynen byggs in i ekonomin genom ekonomiska styrmedel, som.gör detlönsamt för företag att ständigt sträva efter att utveckla de mest miljövänligaalternativen och teknikerna, även under.g\\na tillståndsgränser för utsläpp.God miljö är en förutsättning för varaktig tillväxt, inte en restriktion. Det gladdemig att uttalade sig i samma riktning. Vårt budgetalternativ innebär bättre miljö och rättvisarefördelning. Skattetrycket sänks och budgetunderskottet minskar. Barnfamiljernafår del bättre ekonomiskt, ökad valfrihet och rättvisa i barnomsorgen genombeskattat vårdnadsbidrag, sänkt matskatt och bibehållna mjölksubventioner. Pensionärerna får en förbättrad grundtrygghet genom att vibibehåller friåret i sjukvården och förbättrar villkoren för ålderdomshemmen,som -vilket redan har sagts i debatten - har mycket stor betydelse förtryggheten och gemenskapen för de äldre. Vi föreslår att ochanhörigvården förstärks. Pensionärer med låg eller ingen ATP får rättvisarepensionsvillkor. De människor som tar som sin livsuppgift att vårda andrabör själva få en rimlig uppskattning. Det arbete som utförs inom vården är ennärande, skapande och oersättlig del av samhället och av ekonomin. Dettaarbete, som oftast utförs av kvinnor, måste uppvärderas. Jag talar då inteenbart om löner utan också om arbetstider, schemaläggning, semester etc. Utansådana insatser kommer vårdkrisen att fördjupas. Det är en oacceptabelutveckling. Dessutom ställer hotet från HIV och aids oss inför nya krav på justvårdområdet. genomfördes flerafamiljepolitiska reformer. Småbarnsföräldrar fick laglig rätt att förkorta sinarbetstid. Rätt till ATP-poäng infördes för vård av barn . Flerbarnsstödet infördes, och antalet daghemsplatser fördubblades. Det är nu dags att ta nästa steg i familjepolitiken.Centern, och thoderata samlingspartiet har enats om förslaget attinföra ett beskattat vårdnadsbidrag på . per barn och år för alla barnrnellan ett och . Förslaget sätter barnen i centrum. Mest betyder naturligtvis förslaget för de av alla barn iförskoleåldern som inte får något stöd från samhällets barnomsorg.Vårdnadsbidraget och dess finansiering är konstruerade så att ingen skallförlora på förslaget. En kommande skattereform måste samla ett brettparlamentariskt stöd. Grundläggande principer bör gälla för ,oavsett politiska majoritetsförhållanden. Skattesystemet påverkar långsiktigabeslut om investeringar, sparande och konsumtion. Skattereformen bör i princip totalfinansieras. Dynamiskaeffekter kan användas till ytterligare skattesänkningar. Huvudprincipen skallenligt vara sänkt skatt på arbete, finansierad genom bl. a. höjd skatt påenergi och råvaror samt avgifter på miljöföroreningar. Skattesystemet måste ha en fördelningspolitiskt rättvisprofil. Sänkta marginalskatter som får störst effekt i högre inkomstlägen måstebalanseras med ett generöst grundavdrag och sänkt skatt på maten. Båda dessainslag betyder relativt sett mest i vanliga inkomstlägen. Alla tendenser tillskatteflykt skall motverkas i skattesystemet. Den allra viktigaste skattepolitiska åtgärden är att jämnaut skattekraften mellan landets olika kommuner. Det finns nu ett sådant förslagi budgetpropositionen. Det är i längden en orimlighet att en familj niéd tvåheltidsarbetande i en kommun med låg skattekraft skall betala 10 000-15 000kr. mer i kommunalskatt än en motsvarande familj med samma inkomst i en kommunmed hög skattekraft. Ändå har kommuner med låg skattekraft av naturliga skälofta en sämre service än kommuner med hög skattekraft. Orättvisorna idet kommunala skattesystemet och olikheterna i utdebitering är också ettmarginalskatteproblem. har till årets lagt fram ett förslag tillreformerad skatteutjämning som tillför det kommunala skatteutjämningssystemetca mer än vad regeringen gör. Det är en viktig del av vårfördelningspolitik. Sänkt skatt på maten, i ett system med differentieradmoms, finansieras genom en höjning av momsen på sällanköpsvarof. Vi harföreslagit én sänkning av momsen på mat till , dvs. sahima nivå somden's. Det skulle sänka priset på basmaten i med 8,5 %.Samtidigt föreslår vi att momsen på kapitalvaror höjs till '. Tillsammans med vårt förslag för ökad valfrihet ochrättvisa i barnomsorgen genom vårdnadsbidrag till alla småbarnsfamiljer ger ensänkt matmoms en kraftfull fördelningspolitisk effekt, som inte har någonmotsvarighet i den socialdemokratiska politiken - den erbjuder bara höjdamjölkpriser. 'Det socialdemokratiska alternativet i familjepolitiken lyserverkligen med sin frånvaro - det kanske är dét enda sättet att behålla glansen. Centers förslag till sänkta inkomstskatter här som mål marginalskatt i vanliga inkomstlägen och högst marginalskatt. Sänkningenfinansieras genom höjda energi- och råvaruskatter. Om en höjning av energiskattengenomförs i korhbination med sänkning äv inkomstskatten och andra skatter påarbete och arbetande kapital bevaras näringslivets konkurrenskraft därigenom. Vi har också till årets lagt fram förslag ommiljöavgifter på utsläpp av svaveldioxid, freon, klor m.fl. kemiska substansersom ger allvarliga miljöskador. Det är nödväridigt att utövermiljölagstiftningen utveckla ett ekonomiskt systern som motverkarmiljöförstöringen. Det är en gåta ätt regeringen låtit den aviserade, senkomnamiljöpropositionen bli ett hinder för snabba åtgärder på detta område. kom statsministern hem från ochöverläggningar med president , för att därefter inviga densocialdemokratiska partikongressen. Jag vet inte om det var president inspirerade Carlssontill polifiska löften, men alla de som tog del av statsministerns tal vidpartikongressen - det gällde inte minst de socialdemokratiska ombuden-upplevde att det nu äntligen utlovades reformer på skolans område. dessutomav självaste statsministern. Alla reagerade positivt på löftena. avnedskärningar på skolans område hade äntligen regeringen insett att man gåttför långt. Så sent som i förra årets budgetproposition försökte man minskaanslagen på skolans område med drygt 400 milj. kr. Av löftena från den socialdemokratiska partikongressenfinns ingenting i budgetpropositionen. Det är en grym besvikelse, inte minstför alla de skolbarn och lärare som ser bristerna i skolan: gamlaläroböcker, för stora klasser, ibland nedslitna lokaler och en skolmat somkunde vara bättre. . Jag frågar mig vem som egentligen bestämmer i regeringen.I höstas anklagade för att ha gettpensionärerna löften som inte var förankrade i regeringen. Det kan väl intevara så illa att inte ens statsministern är förankrad i regeringen? Man kanskeskulle fråga . I budgetalternativ undantar vi, liksom förraåret, skolan från besparingar. Vi föreslår ett riktat bidrag till kommunerna på50 milj. kr. för inköp ay egna läroböcker till eleverna. Vi föreslår mindreklasser, med högst 25 elever i varje klass i . Vi föreslår attkommunerna skall upprätta en verksamhetsplan för skolan så attutbildningsfrågorna verkligen tas upp till debatt i fullmäktige. Kvaliteten iden yrkestekniska gymnasieutbildningen behöver förbättras genom treårigautbildningslinjer. Det är med kunskap som framtidens samhälle byggs.Kvalitet, tillgänglighet och decentralisering skall vara målen för den långsiktigautbildningspoli-fiken. Det är med kvalitet i utbildningen som ungdomenmotiveras att ständigt söka nya kunskaper. Utbildning är den främstainvesteringen för framtiden. Utbildning och kunskaper är grundläggande förindividens välfärd och frigörelse. Socialdemokraterna har varit anmärkningsvärt passiva itrafikpolitiken. Regeringen har eftersatt SJ:s utveckling.Införande av katalytisk avgasrening har förhalats, övergången till kombitrafik,dvs. fjärrtransport av gods.på järnväg kombinerad med kort lastbilstransport,likaså. Det är bra att nu har fått ett samlat - dessutomvälskrivet - förslag till trafikpolitik att behandla. Men regeringsförslaget ärotillräckhgt och räcker bara till en upprustning av järnvägarna i de mest tätbefolkadeområdena. Det finns s.k. räkneexempel från SJ som visar just detta.Investeringarna i järnvägsnätet behöver enligt uppfattning mer änfördubblas fram i förhållande till regeringens förslag.Järnvägstrafik är miljövänlig och skall utvecklas! Men även biltrafiken måste utvecklas frånmiljöutgångspunkter. Utsläppen av miljöskadliga avgaser måste minskas, både ide centrala stadskärnorna och totalt i landet. måste vägsystemetbetjäna hela landet. Där det inte finns några spårbundna alternativ måste viställa högre krav på vägnätets standard. Det är t. ex. oförsvarbart att hållatillbaka eller t, o. m. skära ned anslagen till länsvägarna. Det regeringen haratt erbjuda glesbygdens invånare har varit höjda bensinpriser. Energifråganär alltid högaktuell, snart också i en regeringsproposition. Åtta årefter folkomröstningen - där alla uttalade sig för avveckling av kärnkraften -skall riksdag precisera hur det skall gå till. är fantastiskt!För , förknippas kärnkraften alltmer med skandaler. senastär det skandalerna kring de västtyska företagen som återvisar de enorma riskerna med kärnbränsle och kärnavfall och det tydligasambandet mellan kärnkraft och kärnvapen. Det är inte detinternationella atomenergiorganets dåvarande chef avvisade alla samband mellankärnkraft och kärnvapen. Vi har sett spränga en atombomb och hört envisarykten om att även , , och skaffat sig ellerhåller på att utveckla kärnvapen. Alla med hjälp av sin civilakärnkraftsteknik. Kärnkraftsolyckor är så osannolika att de inte är möjliga,fick vi höra av kärnkraftens förespråkare. Då fick vihöra att inga kärnkraftsolyckor orsakat dödsfall. Det argumentet fick etttragiskt slut när den sovjetiska Tjernobylreaktorn havererade. Kostnaderna förräddningsarbetet och saneringen beräknas nu officiellt av de sovjetiskamyndigheterna till . För fick vi bekräftat vad engelskamiljökämpar sagt - att en reaktorolycka ägde rum i Windscale, numeraSellafield, - en olycka som de engelska regeringarna medvetetvalt att förtiga, för att inte riskera sitt eget kärnkrafts- ochkärnvapenprogram. Ännu en skandal. Men sådana här reaktorolyckor kan inte hända i ,har vi fått höra. Svenska reaktorer är annorlunda och säkrare. Men även iSverige finns det, liksom i Tjernobyl, något som heter den mänskliga faktorn.Det blev bl. a. fullt klart genom incidenten i . Skandalerna belyser kärnkraftens omöjlighet. Alla risker,alla faror, alla problem som vi kärnkraftsmotståndare varnat för har bekräftatsoch mer därtill av verkligheten själv. Jag frågar nu statsminister , mot bakgrund av den senaste skandalen, den i , omregeringen vill verka för att det internationella atomenergiorganet i ,lAEA, blir ett renodlat kontrollorgan. Dessutom: Är regeringen beredd att geden svenska tullen verkliga möjligheter att kontrollera de radioaktiva ämnensom ständigt passerar gränser? Avslutningsvis, : Kommerregeringen , efter folkomröstningen, efterregeringsskiftet, att lägga fram konkreta förslag som verkligen inlederkärnkraftens avveckling? 4LARS (vpk): "Är det verkligen orimligt att uthärdaoförändrade reallöner? ", frågade finansminister i etttal. Jag vill ta hans fråga som utgångspunkt för några funderingar. Nej, naturligtvis är det inte outhärdligt för vare sigfinansministern, statsministern eller mig själv. Vi har inte bara höga löner,utan också' ekonomiska marginaler. Men vi är knappast representativa för hurvanligt folk har det. Vi är gynnade. Vi har råd. Vår ekonomi står inte ochfaller utan höjda reallöner, framför allt inte efter den senaste uppräkningen. Men jagmenar att det finns människor i vårt land vilkas ekonomi faktiskt står ochfaller med reallöneutvecklingen och för vilka det inte bara är orimligt, utanockså en ekonomisk katastrof om man inte får höjd reallön. Jag tänker på de arbetslösa. Jag tänker på lågavlönadearbetare och tjänstemän. Jag tänker på de ensamstående yrkesarbetandekvinnorna, de deltidsarbetande med låga löner. Jag tänker på de mångafrånskilda männen som har att betala underhållsbidrag. Jag tänker på alla demsom har låga löner, höga hyror och mycket små marginaler. De som inte har någrareserver. De behöver höjda löner. Jag tänker också på de sämst ställdapensionärerna, som inte har någon förhandlingsrätt över huvud taget, utan ärutlämnade till politikernas välvilja; Ekonomisk politik och fördelningspolitik kan aldrigreduceras till att bara vara fråga om ständigt höjda reallöner. Meningen medlivet kan inte bara vara att oavbrutet få mer och mer pengar, föratt handla meroch mer prylaräven om man kan få det intrycket, låt vara i omvänd mening, närman.läser regeringens finansplan och budgetförslag. Det budgetförslaget är ettåterhållsamhetens och förnöjsamhetens , som egentligen som sammanfattanderubrik hade kunnat låna text från hebréerbrevet 13:5: inte för pengar, nöjEr med vad Ni har! Reformerna är väldigt få. Sida upp öch sida ner talas deti stället mot alltför stora lönehöjningar. Regeringen hotar, indirekt ochdirekt, med arbetslöshet, med uteblivna reformer och social nedrustning ominte löntagarna håller tillbaka lönekraven. Är då lönerna detstörsta hotet mot den svenska ekonomin?Finns det inget utrymme för löneökningar? Själv skryter regeringen med den tredje vägens ekonomiskapolitik, som åter har satt på fötter. Man säger att det går bra förSverige, men att det ändå inte kan bli några reallönehöjningar. Det finns några saker i detta sammanhang som gör folkfundersamma. Jag tror att många löntagare står undrande inför detta resonemangmot bakgrund av olika fakta. Jag vet inte hur många som såg ett TV-program där löneutvecklingen för höga statliga verkschefer redovisades. Dennyutnämn-de SJ-chefén får en lön på . i månaden-inte , utan125 . Detta är en lön som låglönegruppernas folk aldrig ensskulle våga drömma om att uppnå som en årslön. vet jag vilka invändningarna blir från regeringens ochfinansministerns sida och från dem som avgör sådana här frågor. Detta är ettuttryck för hur det ser ut i det privata näringslivet. Vi måste ha de härlönerna för att kunna få folk. Man pekar på Volvochefens månadslön på 334 000kr. , eller på Electroluxchefens lön i samma storleksordning. Jag nämner.inte detta av något slags avundsjuka. Jagmissunnar inte min gamle skolkamrat vid den här lönen. Han är duktig. Det är en effektiv företagsledare. Men jag tror att både jag och andra funderar över om det är rimligt med dessa stora löneskillnader. Jag funderade på detta . Bland oss som gick i skolan finns kanske någon som är välutbildad yrkesarbetare, t. ex. på , och tjänar . Nog är det väl orimligt att han eller hon skulle förvägras . fill , som förhandlingarna gäller . Har ingenting gått snett i utvecklingen när det finnslöneskillnader som sträcker sig mellan löner . ochsådana på :? Självfallet funderar många löntagare över dessaskillnader, inte minst under avtalsrörelsen. Detta är en sida av saken. Jag påstår inte att denförändrar ekonomi. Men vi kan inte komma ifrån att många människor tänker i de här. banorna -' med all rätt, tycker jag. ' Den andra frågan, som kanske är den viktigaste isammanhanget, är att de börsnoterade företagen redovisar rekordvinster förförra året. Mitt under verkstadskonflikten kallade Volvochefen tillpresskonferens för att berätta att har gjort en rekordvinst på 9miljarder kronor 1987. I det senaste numret av redovisas vinstlägeti näringslivet. 90 företag på börsen redovisar en sammanlagd vinst på 31,7miljarder kronor, en ökning . Några av de ledamöter! regeringen som harett förflutet i LO - jag ser åtminstone én här - läser väl fortfarandeLO-Tidningen. Om inte skall jag donera ett exemplar, eftersom jag numera fårtvå. Det finns utrymme för ökade reallöner, menar LO, och jaganser att man bör lyssna på detta, för det är helt riktigt. Storföretag, banker och försäkringsbolag gör rekordvinster, men också ståtens finanser är goda; Budgetunderskottet är nu nere i . Det finns alltså pengar till löneökningar, och därför måste lönerna för vissa grupper höjas. . . Medan vi diskuterar här i huset pågår en strejk ochen lockout med stor omfattning, och det kan inte uteslutas att många av dem somnu strejkar eller är lockoutade lyssnar på denna debatt. 'Jag vill säga någraord till dem. Regeringen och tre av de andra partierna i riksdagenmotarbetar era lönekrav. De är överens om ett lönetak vid , och de ser eralönekrav som det största ekonomiska hotet . Jag gör den reflexionen att omvpk inte fanns i , skulle landets tjänstemän och arbetare intebara ha en samlad arbetsgivarvärld emot sig - också en samlad riksdag skulle gåemot era rättmätiga lönekrav. Vi anser ätt det finns utrymme för reallönehöjningar ochframför allt rejäla låglönesatsningar. Vi tar avstånd från regeringens och deborgerliga partiernas pekpinnar och inblandning i avtalsrörelsen. Det ser nu inte ut att bli några låglönesatsningar i åretsavtalsrörelse.