prot · GB0945 · 1987-12-31 00:00:00 — 35 (): Jag beklagar att och folkpartisternahär i kammaren hemfaller åt samma trista procedurtänkande som i utskottet. Hurvore det om vi i stället började diskutera sakfrågorna? Beträffande just de frågor som har tagits upp här vill jagsäga följande. När det gäller remitterandet av detta ärende tillkonstitutionsutskottet, , har vi i skatteutskottet faktiskt haftatt göra med en mängd skattekontrollfrågor och integritetskänsliga frågor. har aldrig begärt att dessa skall remitteras till konstitutionsutskottet.Man kan fråga sig vad det är för dunkla motiv som drivit er den här gången tillatt försöka få ärendet remitterat till konstitufionsutskottet. påstår att utredning är enpartsinlaga. Men då vill jag säga att denna "partsinlaga" har varit utepå remiss hos 30 olika instanser, som alla har varit berörda av det här och somhaft möjlighet att yttra sig över just de frågor som vi debatterar . Det är alldeles riktigt, , att jag satt medi och att jag där följde diskussionerna så att säga inifrån.Det är visserligen sant att man inte berör just ADB-frågorna särskilt mycket.Men man säger mycket klart och tydligt att skattemyndigheterna måste hatillgång till det ADB-material som finns. I det avseendet tvekar man inte. Sedan till : Jo, vi tar faktiskt oronöver rättssäkerhetsfrågorna och integritetsfrågorna på fullaste allvar. Det ärockså därför som det i propositionen finns ett stort antal förslag som går utpå att man skall försöka stärka och skydda integriteten så mycket som möjligt.Ett av de vikfigaste förslagen gäller just datainspektionens möjligheter aftutfärda föreskrifter för skattemyndigheterna avseende behandlingen avföretagens ADB-material. Det finns också många andra förslag i den riktningen.Jag var inne på dessa saker i mitt huvudanförande. När det gäller den hearing som vi hade och uttalandet därfrån generaldirektören för datainspektionen vill jag bara säga att det ärmöjligt att han sagt vad man här framhållit. Men vad vi har att rätta oss efterär datainspektionens yttrande. Faktum kvarstår, : detyttrande som datainspektionen avgivit har i väldigt stor utsträckning legattill grund för det slutgiltiga förslag som vi hade att behandla iskatteutskottet. Slutligen, : Ni begärde att FAR ochSRS skulle höras. Men det begärde ni, dess värre, alldeles . Hade nibegärt att vi skulle ta med FAR och SRS när de andra institutionerna skullehöras, hade vi naturligtvis gått med på detta. Den rätten har ni inteförnekats. Sedan kan det väl tilläggas inom parentes att de bådainstitutionerna FAR och SRS är två revisorsorganisationer, har haft möjlighetatt yttra sig över i det här ärendet. 36BRITTA BJELLE (fp): Prot. Taxeringsrevision m. m. För att börja bakifrån kan jag bara helt kortkonstatera att säger att FAR och SRS haft chansatt yttra sig. Jag har för mig att jag läst deras yttranden och aft man därhänvisade till att remisstiden hade varit så kort aft man inte haft en chansatt ordentligt läsa igenom och penetrera det material som man skulle yttra sigöver. Man begärde därför förlängd remisstid, men jag tror inte att man fickigenom sitt önskemål. sade tidigare att jag håller fast vidprocedurfrågorna. Menar att man bara därför att en sak ärvälutredd - det här talar han om i flera olika sammanhang - inte skulle fåbemöta argumenten och påvisa att det faktiskt förhåller sig på ett annat sätt? sade också aft vi, om det integjordes revision i företagen, skulle få ett skattefrälse. Det gäller då de företagsom har sina räkenskaper upplagda på ADB. Det tycker jag är ett säregetpåstående. har ju en mängd företag sina räkenskaper upplagda påADB. Ändå kontrolleras dessa företag. Att ärendet remitterades två gånger till lagrådet beroddefaktiskt på att man yrkade avslag första gången. Man sade att propositioneninte kunde ligga till grund för ett förslag till . Ärendetremitterades, som sagt, till lagrådet en gång till. Detta skedde efter det aftdatainspekfionen hade sagt aft man måste avstyrka förslaget. Vidare föreslogdatainspektionen en provisorisk lagstiftning i avvaktan på en utredning. Detvar det förslaget som lagrådet i samband med den andra remissomgången fickmöjlighet att titta på. Men inte ens då ansåg lagrådet att det var ett braförslag. Man ansåg nämligen aft lagsfiftningen också skulle ha omfattatföretagens ekonomiska förhållanden - vilket den alltså inte har gjort. Detfinns ingen som tycker att förslaget är bra - möjligen utgör socialdemokraternaett undantag. Förslaget i sig innebär alltså införande av generellkontroll. Det ger skatteförvaltningen insyn i personregister och i företagensADB-lagrade material. Det vore intressant att fråga om han tyckeratt proportionalitetsprincipen, som han tydligen tror är något nytt, skallfillämpas på förslaget för att bedöma de förbättringar som man hänvisar tillskall komma fill stånd. De är rent fakfiskt marginella, med tanke på denverkliga utvidgning som sker av skatteförvaltningens möjligheter att kontrolleraoss individer. 37 (): Man hör glidningar i denna diskussion. Nufick jag äntligen ett erkännande av att USS inte hade utrettfrågan om ADB-baserad redovisning. Jag räddade på sätt och vis majoriteten iskatteutskottet då jag påpekade att vissa formuleringar i just den frågan varnågot vilseledande. Man ändrade då detta och det tycker jag är bra, förriksdagstryck skall vara korrekt. USS har alltså icke utrett frågan om ADB-baseradredovisning. Näringsli vet, som har sagt att ADB-baserad redovisning helt naturligt skall kunna revideras, har begärt aft få en utredning . Dess krav har dess värre inte tillgodosetts, utan man har använt sig av en så att säga biased utredningsapparat. Taxeringsrevision - m. m. säger att det jag har tagit upp ärprocedurfrågor. Är det en procedurfråga när jag pekar på aft sårbarheten förföretagen, för enskilda individer och för staten,ökar? Det är ensaklig fråga. Den har inte utretts, och man har inte tagit reda på hursårbarheten kan minskas. Jag har påpekat att detta även gäller statensintressen, men infe fått något svar. Vid hearingen ..och vid utskottsbearbetningen frågade jagom man hade beaktat vad som skall gälla vid internationella frågor. Vi harmånga tnultinationella företag, och det betyder att utländska företag berörs avdenna granskning. Man har över huvud taget inte tittat på problemet. Lagen ochdess förhållande till regeringsformens 2 kap. 6 och 12 §§ har infe genomlysts.Den nya revisionssituationen har inte beaktats. Man har inte velat funderaigenom vad som händer när den tröskeln överskrids. Meddatainspektionens ord: Man får dramatiskt större möjligheter att görasammanställningar av register, personregister och andra,.som infe är fill förden här typen av granskning. Jag har påpekat att det händer att register ärfelakfiga och inte skall användas för andra syften än de är gjorda för, att mankan föra över smitta från ett register till ett annat vid ADB-hantering. Dettakan i sin förlängning leda till rättsosäkerhet. Man har infe velat diskutera dehär frågorna. Man har inte velat göra en ordentlig analys. Som jag har sagttidigare beklagar jag detta. 38 (): säger att oron visst tas påallvar och att man i skrivningar i majoritetens förslag har pekat påmöjligheter att stärka och skydda integriteten. Jag hoppas att det verkligenskall gå att läsa ut detta ur majoritetens förslag. Men jag skulle vilja ställa en fråga till hoppades vid hearingen på att få tillfälle att medriksskatteverket och representanter för företagsorganisationerna grundligt gåigenom hur granskningen av ADB-material skall utformas för att undvikaolägenheter . Jag tror att det är rätt viktigt att vi, i det lägesom vi nu befinner oss i, får ett klart besked från , om han ärberedd att medverka till att datainspektionen verkligen får dessa möjligheter.Då kunde man kanske formulera reglerna för granskningen så att företagen även iframfiden kan använda sig av datamaterial på ungefär samma villkor som de kannu. Vi begärde för sent aft FAR och SRSskulle höras, säger . Men det beror, herr talman, på atthandläggningen av detta ärende har varit så forcerad..Det fanns faktiskt ingenmöjlighet aft begära detta tidigare. Därför anhöll vi om aft ärendet skulleskjutas över nyåret, så att vi kunde få möjlighet att höra FAR och SRS. Men detgick majoriteten inte med på. 39LARS (): . Debatten blir allt egendomligare. Ni talar.omhur farlig granskningen av ADB-baserade räkenskaper kan vara ur integritetssynpunkt.Men det är viktigt att påminna om att ni själva faktiskt inte säger nej till ensådan här granskning. Ni säger tvärtom i er reservation att det behövs ensådan. Jag är rädd att det då även finns risk.för aft ert system kan leda tillintegritetsintrång. Det får bara inte vara på det viset, det sade jag i mittinledningsanförande, att de som lägger över sin bokföring på ADB skall hamöjlighet att undandra sig skattemyndigheternas granskning. Det skulle upplevassom djupt orättvist av övriga skattskyldiga. Vanliga inkomsttagare utsätts förskattemyndigheternas ingående granskning; varför skall då infe företagen kunnautsättas för sådan granskning som också omfattar ADB-material? En annan sak är att granskningen inte får ske hur somhelst. Det skall finnas mycket klara och tydliga regler för hur den skall ske,hos vilka företag den får ske och skall kunna skydda integriteten. a. därför som vi från vårt håll föreslår en särskild lag, som gerdatainspektionen möjlighet att utfärda föreskrifter för hur sådana härrevisioner skall gå fill. Jag kan svara direkt på fråga.Det är alldeles självklart att datainspektionen måste göra detta i samråd medsåväl som företagen, så att det sker så smidigt och bra somdet över huvud taget är möjligt. Det ges också mycket klara anvisningar i propositionen omvilka handlingar som skall få granskas och om möjligheterna att undantahandlingar frän granskning. Men det viktigaste av allt är kanske ändå aft denya granskningsmöjligheterna ställer krav på företagen att ordna sin bokföringså att det blir lätt för skattemyndigheterna aft granska utan att komma ikontakt med integrifetskänsliga uppgifter. Får jag också påminna om att skattemyndigheterna faktisktarbetar under absolut sekretess. Det man kommer fram till får under ingaomständigheter lämna skattemyndigheten. Så visst finns det skyddsåtgärder isammanhanget. talar om företagens sårbarhet. Hon tänkerväl då på de företagshemlighefer som kan finnas lagrade i dataregister. Det ärnågot som infe berörs i denna proposition, men. de frågorna är just nu föremålför utredning i jusfitiedepartementet. Vi kan räkna med att förslag på denpunkten kommer på bord. återkommer ständigt till lagrådets förstayttrande. Men det är inte det första yttrandet vi skall diskutera. Det förstayttrandet fick till följd att regeringen tog tillbaka sitt förslag ochomarbetade det i mycket stor utsträckning i enlighet med lagrådets yttrande.Sedan dess har lagrådet på det hela tagit varit nöjt med propositionensförslag. Taxeringsrevision m. m. 40MARGIT (): lyssnar inte och har tydligeninfe läst motionen. Vi har sagt att det uppstår så många problem vid revisionav databaserad redovisning att man måste utreda de avgränsningar som skallgöras. Vi har alltså inte sagt nej och vi har aldrig hävdat att företagen inteskulle revideras, men vi har sagt att det måste finnas bra regler för denna revision:Det är nonsens av att påstå att företagen inte nu kan revideras.De är ' utsatta för mycken skatterevision. säger vidare att företagen måste ändra sinredovisning. Det är klart att detta går att genomföra - med stor effektivitetsminskning.Men kom ihåg att det tar att ändra ett datasystem. Taxeringsrevision m. m. hearingsade representant att man kan räkna med fem årnär det gäller de större företagens datasystem. Är det verkligen sådana kravman skall ställa? Man måste dock underlätta för företagen - det är företagenoch deras verksamhet vi lever på. Jag har påpekat att frågan om sekretess finns formelltreglerad men aft vi tyvärr har fått se stort läckagefrån myndigheter. Det kan leda till reella, mycket stora skadeverkningar.Därför måste man tänka först och se till att lagen kan användas på ett förståndigtsätt. Man måste ha ordentliga spärrar innan man lagstiftar. säger att nu skallutreda frågan om affärshemligheter. Det är utmärkt, men då skall man ocksåvänta med lagsfiftning tills alla bitar ligger på bordet. Detta sätt aftlagstifta - när vi inte. kan vänta på utredningar och när vi fåren mängdföljdlagsfiftningar-ger oss alltför många provisoriska lagar. Vi har sett attdet också på andra områden förekommer dålig lagstiftning och dåliglagstiftningsteknik. Kallas det en procedurfråga, , så kommer jagatt i fortsättningen ofta diskutera procedurfrågor i skatteutskottet. Under detta anförande överfog andre vice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. 41BRITTA BJELLE (fp): började med att säga att detvarit intressant att höra FAR, eftersom organisationen redan hade fått uttalasig. Jag har hittat dess svar på remissen, och det är intressant att därläsa att man har fått remissen med så kort varsel att man inte hunnit gå igenomförslaget ordentligt. FAR begär förlängd remisstid, men det medges inte, LarsHedfors. FAR svarar ändå på följande sätt; "Med hänsyn till ärendets vikthar FAR ändå, så långt det låtit sig göra, gått igenom förslaget." Och såavstyrks förslaget. Det hade varit ganska rimligt att låta FAR få komma med vidskatteutskottets hearing. Så säger att jag har hakat upp mig på attlagrådet första gången ville avstyrka förslaget och att det är när lagrådethörs för som det är intressant. Jag håller med om att det ärviktigt att ta hänsyn till den andra utfrågningen, men jag tycker också att detär viktigt att ta med den första omgången. Det intressanta är att att man i lagrådet var nöjd med förslaget. Det var man infe.Lagrådet hänvisade under andra omgången till att lagstiftningen borde utvidgasså att den också omfattade ekonomiska förhållanden hos företagen. undrar också varför företagen inte skallutsättas för granskning. Jag tycker det är ett säreget uttalande av en somsitter i skafteutskottet. vet mycket väl att företagen i dagutsätts för granskning, oavsett om deras bokföring är upplagd på ADB ellerinte. Vi har i vår tur i reservafionen inte alls hävdat att företagen inteskall granskas. Vad vi har sagt är aft det när det gäller granskning avADB-lagrad information hade behövts en noggrannare utredning för att man skullekunna ta ställning till vad man skall göra med överskottsinformation, vilkahandlingar som skulle vara föremål för granskning, hur man skulle göra medpersonregister. Taxeringsrevision m. m. om manskulle ha möjlighet fill generell kontroll och om bevissäkringslagen Prot.1987/88:45 skulle utvidgas på det sätt som det fakfiskt är fråga om. Det gällerju inte en skärpning av rättssäkerheten. Vi är för attföretagen skall granskas, men vi vill att det skall ske på ett sådant sätt atträttssäkerheten inte äventyras. 42 (): Jag har naturligtvis inte sagt att företageninte kan utsättas för revision - det kan de visst. Vad vi menar är att omman kan utsätta företagen för revision och se på de handlingar som finns atttillgå, dvs, mera traditionella handlingar, varför i all rimlighets namn skallman då inte kunna utvidga den revisionen till att gälla även ADB-upptagningar?Vi säger också att om man nu skall utvidga kontrollen till att gälla ävenADB-upptagningar, måste detta förfarande omgärdas med allt tänkbart skydd förden personliga integriteten. Jag har hållit på ganska länge med att försökaredovisa hur detta skall gå till. Slutligen; säger att man borde vänta medlagstiftning tills justitiedepartmentet är färdigt med sin översyn. Det råderemellertid stor oklarhet när det gäller ADB-bokföring och skattekontroll, ochdärför är det synnerligen brådskande att få klara och tydliga regler på denpunkten. Det är också något som gång på gång efterlystes av riksskatteverketsrepresentanter vid den hearing vi hade i skatteutskottet. Därav uppkomförslaget om särreglering av företagens ADB-bokföring och skattekontrollen avdenna, 43 (); menar aft de nya bestämmelsernainte innebär någon större skillnad, eftersom företagen granskas ,men jag anser att skillnaden är mycket stor. Man måste nämligen ta hänsyn tillden s. k. tröskeln. Skatteförvaltningarna hinner inte med attgranska så oerhört ingående som man kommer att kunna göra när man får tillgångfill företagens egna dataregister. Där finns mängder av personupplysningar somegentligen är skyddade av datalagen, men sekretessbestämmelserna räcker intetill. Skatteförvaltningarna skall nu kunna gå in i t. ex. läkares register överpatienter och deras journaler, i advokatbyråernas register över klienter osv.Det är denna begränsning som inte är utredd. Man borde kanske ha bestämt vilkahandlingar som får granskas och vilka som inte får granskas, eftersom en mängdinformation nu bara kommer att rasa in till skatteförvaltningarna. Det är också intressant attUSS-utredningen på några få sidor har berört förslaget och uttalat att man egentligeninte borde tillåta skatteförvaltningarna att använda sig direkt av företagensegna databaser utan att man skulle kräva utskrifter. USS var alltså inne på destora svårigheter som faktiskt uppkommer, och det var också därför man menadeatt frågan borde utredas ytterligare innan beslut fattas. 44MARGIT (): Jag skall fatta mig kort, den tröskeln. Jag har försökt förklara vad det är, men dethar tydligen infe blivit rätt uppfattat. Jag vill bara påpeka att, när vi gåröver till att Förseningsavgifter m. m. användadatabaser, det inte bara är en gradskillnad utan en artskillnad. Teknikeninnebär fakfiskt något nytt. konstaterade att man får otroligtmer omfattande granskningskapacitef. Det andra jag vill kommentera är krav påsnabb lagstiftning. Ja, klagade över att man miste personaloch att det var ett bekymmer. Det förstår jag, det behövs kunnig personal. Man ansåg då att denna flykt från skattemyndigheterna berodde påregeringsrättens utslag , som inte tillät generell granskning. Såsomlöneförhandlare måste jag ställa rnig litet tvivlande till denna förklaring.Jag tror aft det finns andra orriråden som man skall granska för att finnaskälen fill att det kan vara svårt att rekrytera och behålla personal hosskattemyndigheterna. Överläggningen i detta ärende var härmed avslutad. (Beslut fattades efter debatten om konstitutionsutskottetsbetänkande Kammaren övergick till attdebattera skatteutskottets betänkande 12 om förseningsavgifter m. m. Förseningsavgifter m. m. 45 (): .Herr talman! I skatteutskottets betänkande 1987/88:12 behandlas frågan omhöjning av förseningsavgifter. Från moderat håll är vi inte beredda att biträdaförslaget, om höjning av förseningsavgifter, om inte reglerna för anståndförbättras avsevärt. Tillämpningen av reglerna för anstånd är ibland välrestriktiv. Vi anser att anstånd bör kunna medgivas om infe särskilda skältalar emot. Vi förstår inte alls utskottsmajoritetens negativa inställning iden här frågan. Det är ju fråga om deklarationer som är mer eller mindrekomplicerade. Den förenklade självdeklarationen är knappast aktuell när detgäller anstånd. Generösare regler för anstånd hindrar inte arbetet itaxeringsnämnden och ej heller möjligheten till en fullgod kontroll. Det är viktigt aft det finns anståndsreglersom ger en deklarant möjlighet att få anstånd, då denne av olika skäl inte kandeklarera i rätt tid. Det kan vara fråga om att han befinner sig på resa ellerhar hög arbetsbelastning. Sanktionsavgift skall enligt vår uppfattning i förstahand drabba den som av slarv eller annan uppenbar anledning inte fullgör sinskyldighet i rätt tid. Med det anförda somgrund yrkar jag bifall till reservationerna 1 och 2 i detta betänkande. 46LEIF (): Från sida kan vi utan yidare gåmed på vad man skriver i proposifion 55 om förseningsavgifter. Finansministerntalar där om aft bestämmelserna bör gå i riktning mot förenkling ochschablonisering i ställetför ytterligare differentiering. Problemet är, som vi ser det, att se till att sanktionernadrabbar de deklaranter som utan någon uppenbar anledning helt erikelt struntari att deklarera. I sådana fall har vi i ingenting emot vare sig attavgifterna höjs eller schabloniseras. Men självfallet vill vi att tillämpningenav reglerna för anstånd blir klarare, just för att undvika olika bedömningaroch, som utskottet skriver, för att undvika bedömningar från fall till fall. Enligt vår mening får det inte vara så att personer medgoda skäl för anstånd likväl får avslag på sina ansökningar. Här börriksskatteverket kunna utfärda klarare anvisningar. Detta är vad reservation 1handlar om. Jag ber att få yrka bifall till reservafion 1i skatteutskottets betänkande 12. Förseningsavgifter m. m. 47OLLE (): Eftersom det råder full enighet i utskottet -visserligen med visst villkor från de moderata ledamöterna - om behovet av enhöjning av förseningsavgifterna på beskattnings- och tullområdena liksom omövriga förslag i proposifion 55, som tas upp i det utskottsbetänkande vi nu haratt behandla, skall jag avstå från att redogöra för förslagen i propositionen.Till skatteutskottets betänkande har fogats två reservationer. I reservation nr1 yrkas - som vi har hört av reservanternas talesmän - en ändring avanståndsreglerna. Enligt gällande bestämmelser får anstånd medges om densökande på. grund av särskilda omständigheter inte hinner lämna deklaration irätt tid. 1 propositionen föreslås inga skärpningar i fråga om att ge anståndmed inlämnande av deklarationer. Jag finner det därför litet märkligt att manändock motionerat i frågan. Detta säger jag mot bakgrund av att de nuvarandemöjligheterna att få anstånd måste anses vara goda, t.o.m. mycket goda. anvisningar nämns som exempel pä godtagbara skäl att denskattskyldige befinner sig på resa eller på grund av arbetsförhållandena ärförhindrad att besöka hemorten under den fid då deklarationen skall upprättas.Ett annat exempel är att den deklarationsskyldige inte kunnat fåsakkunnig hjälp att deklarera. Det finns fler exempel som skulle kunna nämnas,men jag avstår från det. Jag vill också nämna att förseningsavgift får efterges ifall av ursäktlighet. Enligt anvisningar gäller bl. a. attskattskyldig som infe ansökt om anstånd inte skall påföras förseningsavgift omskäl att medge anstånd med lämnande av självdeklaration kan anses ha förelegat.En annan exemplifiering är att den som på grund av sjukdom inte kunnat lämnadeklarationen i rätt tid inte bör påföras avgift om deklarationen har kommit ininom efter det att sjukdomstillståndet upphört. Imoderatmotionen sägs att förseningsavgift påförs om en deklaration lämnas försent till följd av att den skattskyldige fått avslag på sin ansökan om anståndtrots att han haft goda skäl för sin ansökan. Enligt vad jag har erfarit börbestämnielsei-na inte tillämpas på det sättet'och torde ej heller tillämpas så.Trots att fallet inte uttryckligen är nämnt i anvisningar bördet otvivelaktigt anses vara ett ursäktlighetsfall som föranleder eftergift.Jag vill utöver vad jag nu har anfört nämna att den skattskyldige Förseningsavgifter m. m. kommer attkunna begära muntlig förhandling i länsrätt och kammarrätt för aft föra framsynpunkter rörande sina personliga omständigheter i fråga om en påfördförseningsavgift. Det finns enligt utskottsmajoritetens mening ej någrabärande motiv att ytterligare lätta på möjligheterna att få anstånd med attinlämna deklarationerna . Med en alltför omfattandeanståndsgivning finns, såvitt utsköttsmajoriteten kan bedöma, bl. a. risk föratt de deklarationer som kommer in sent på grund avtidsbrist ges en mer översiktlig granskning än de som granskas i början avtaxeringsperioden. Detta kan leda fill olikformig beskattning. Jag vill frågareservanternas talesmän; Är ni intresserade av ett sådant förhållande? Jag vill med detta yrka bifall fillutskottefs hemställan och avslag på reservationerna. 48 (); Att taxeringsnämnderna skulle få tidsbrist äringet skäl för avslag på vår motion, . Kontrollmöjligheterna blirinte sämre om man ger ett och annat anstånd och är generösare i det avseendet.