prot · GB09131 · 1987-12-31 00:00:00 — Vi har i vår del avvärlden varit befriade från allvarliga kriser, men def betyderinfe alt situationen på våra breddgrader har varit statisk. Sverigesneutralitetspolitik måste därför fullföljas med fasthet och konsekvens. Det är uppenbart atl det nordeuropeiska och detnordallanliska området har fått en ökad strategisk betydelse. Stormakterna harpå ohka sätt visat ett tilltagande intresse för utvecklingen på vårabreddgrader. Def förekommer en ökad militär aktivitet och en starkt markeradteknisk utveckling från båda alliansernas sida i vårt närområde. måste därförvara fast beslutet atf skydda landets territorium med alla tillgängliga medeloch också demonstrera för omvärlden att våra gränser för oss är"heliga". Det pågår en omfattande marin rustning, som medfört altallt större delar av def fria havet nu används av båda blocken för övningar ochannan militär närvaro. En markant militär aktivitet pågår också i såvälNordatlanten som men även i . Det är svårt atl se vemsom skulle ha fördel av den spänningsökning som den pågående styrkeuppbyggnadeni de nordliga farvattnen kan medföra, och därför måste de ledande militärmakternaiaktta återhållsamhet i vår del av världen. De grundläggande riktlinjerna för Sverigessäkerhetspolitik har senast kommit till uttryck i samband med det försvarspolitiskabeslut som togs i denna kammare för exakt . Om dessariktlinjer råder en bred polifisk enighet, och detta är en betydandesäkerhetspolitisk tillgång. Vi har ifrån sida i detta sammanhangaktualiserat den nya situation som råder i efter def affgränsdragningen mellan och blivit reglerad. En klarmedvetenhet om de behov som vi pekat på har redovisats från ansvarigt håll, ochvi förväntar oss förstärkningar av olika slag främst när det gällerkustbevakningens resurser. Detta har behandlats i kammaren i anslutning fillproposifionen om centrala och regionala ledning. Vi är sålångt nöjda men kommer att följa utvecklingen med uppmärksamhet. När mandefinierar vårt försvar heter def aft def skall vara fredsbevarande, Planering och anslag för totalförsvaret Planering och anslag för totalförsvaret Förmågan atf upprätthålla ett trovärdigt invasionsförsvarär härvid av grundläggande betydelse. Såväl utrustning som organisafion ochutbildning måste anpassas så att försvarsmaktens förmåga uppfattas somtrovärdig i omvärlden. Behovet av insatser i totalförsvarets civila och militäradel är beroende av dels den säkerhetspolitiska situationen, som jag tidigarehar beskrivit här, dels de allmänna förutsättningar som samhällsstrukturen ger.Från sida menar vi atf den utveckling som skett och alltfortsker mot storskaliga lösningar, befolkningskoncenfrationer och ett ökatinternationellt ekonomiskt beroende i försörjningens alla delar medverkar tillatl vårt land blir alltmer både militärt och ekonomiskt sårbart. Atf i ettkris- eller krigsläge upprätthålla grundläggande och vitala samhällsfunktionerblir allt svårare. Möjligheterna atf skydda landefs civilbefolkning blir alltmindre. Det decentraliserade samhälle som vi är förespråkare för skulle vara enviktig fillgång för såväl def civila som det militära försvaret i vårt land. För precis fattades i denna kammare ettbeslut om det svenska försvarefs utformning . Delvar ett majoritetsbeslut, som vilade på en uppgörelse om finansieringen mellansocialdemokrater och folkpartister. Centerparfiet och moderata samlingspartiethade alternativa förslag, eftersom vi ansåg aft uppgörelsen låg på enofillräcklig nivå. Av någon underlig anledning betecknades majoritetsbeslutet somett trendbrott. Def var dock svårt atf förstå vari det trendiga bestod, närbeslutet av ÖB betecknades som helt ofullständigt och intealls gav den utdelning för försvarsmakten som riksdagsmäjoriteten trodde atfman beslutat om. Def var i själva verket ett underkännande av beslutet. I en centerreservation till majoritetens ställningstagandeavseende gemensamma utgångspunkter för planeringen i tolalförsvarsbeslutet förett år sedan anförde vi atf infe kunde ställa sig bakom deimportanlaganden som regeringen föreslog skulle läggas fill grund förplaneringen när det gäller de långsikfiga försörjningsbehoven. När regeringen nu återkommer i föreliggandebudgetproposition med anvisningar om motsvarande planeringsförutsättningar fårvi från - med hänvisning fill vårt ställningstagande förra året- anledning att på nytt framhålla aft det hotscenario som ligger fill grund förde angivna planeringsförutsättningarna fakfiskt präglas av ett visst godtycke.S- och fp-majoritetens förslag innebar ett ettårigt s. k. förkrigsskede med engradvis minskande handel, med ett några månaders neutralitets- eller krigsskedeoch ett därefter följande efferkrigsskede med successiv återgång till normalhandel. Ett sådant synsätt eftersträvar atf söka leda i bevis aft högreimporfanfaganden än hittillsvarande planering kan mofivera sänkttotalför-svarsambifion på väsentliga områden. Majoritetens resonemang gör detplötsligt möjligt för dem att sälja ut fredskrislager, nedbanta vårt ekonomiskaförsvar och allmänt reducera vår folkförsörjningsulhållighet. Detta innebär,som vi ser det, ett betydande risktagande. Ingen vet hur en eventuell framtidakonfiikl kan komma alt gestalla sig. Det är omöjligt atl frigöra sig fräntanken att man först har fastslagit ett ekonomiskt utrymme och sedankonstruerat en hotbild som överensstämmer med detta. Planering och anslag för totalförsvaret ingentingtillkommit 1987 som skulle tala för minskade risker, jämfört med Prot.1987/88:131 bedömningarna 1982, för långvarig avspärrning. Del mycketuppmärksam- made och de posifiva förtecken somfinns kring denna överenskommelse har i det här sammanhanget inte ännu någonrelevant betydelse. Vi menar från atl man måste vara ärlig isina säkerhetspolitiska ställningstaganden. har man fattat beslut och låterutreda sedan, men det måste vara en omvänd ordning när man skall förändragrundläggande antaganden och riskbedömningar. Vi har utvecklat dessatankegångar i ett särskilt yttrande. När överbefälhavaren fick regeringens uppdragatt se över arméns framtida organisation var def pä grund av aff underlag förbeslut om utbildningssystem och fredsorganisation inom armén saknades. Det sominledningsvis skulle vara en uppföljning av försvarskommitténs arbete 1984 ochförsvarsbeslutet har blivit ett utredningsarbete av ansenligt format medstörre förändringar än vad försvarsbeslutet innebar, och det sker helt inommyndigheterna. Även om en viss avtappning har skett i försvarsutskottet,har det infe möjliggjort någon reell behandling. De genomgripande förändringarsom redovisats skall enligt uppgift överbefälhavaren slutgiltigtöverväga och lägga fram förslag . Ett mellanbesluf skallfattas , enligt planeringen. Från sida har vi i partimofion Fö202påtalat det orimliga i def som sker. har försvarsbeslutföregåtts av parlamentariskt utredningsarbete, och vi har den bestämdauppfattningen atl sä skulle ha skett också års beslut. Riksdagenuttalade redan i samband med tolalförsvarsbeslutet behovet avparlamentarisk insyn och medverkan inför det mellanbesluf som föresfår nästavår. Detta har regeringen nonchalerat. Även om ett sådant parlamentarisktarbete kommer till stånd är det nästan aft befrakta som enunderlåtenhefssynd av regeringen att infe detta arbete är i gång. Det ärnödvändigt att delta utredningsarbete kommer till stånd fortast möjligt, menlidsmarginalerna börjar bli knappa. Del finns risk för atl den korta tid somkommer att stå fill förfogande medverkar fill endast en ytlig och tämligensummarisk förankring, vilket då kan försvåra möjligheten till enighet iriksdagen, när def blir så dags. Kravet på parlamentarisk insyn och medverkanfinns utvecklat i reservation 1. När det gäller planeringsramarna för den militära delenvill vi från räkna upp anslaget med 100 miljoner utöverpropositionens förslag ~ och def är en uppföljning av den högrefinansieringsnivå som vi föreslog inför försvarsbeslutet . Redan vidingången av försvarsbesluts-perioden konstaterades att del kommer atl fallasflera miljarder kronor för att det skall gå att ge def militära försvaret denplanerade inriktningen. Ett av de områden som blir satta pä undantag på grundav bristande resurser är repetilionsulbildningen. I budgetpropositionen säger försvarsministern: "Ettkrigsförband som infe övas och samtränas med andra förband får en lägre kvalitet. Häri kan ligga ett ökat försvarspolitiskt risktagande. Härutöver vill jag anmäla som min uppfattning att tvära kast i planläggningen av krigsförbandsövningar ' Planering och anslag för totalförs varet riskeraraft minska försvarsmaktens trovärdighet gentemot de värnpliktiga och därmedsvenska folkel." Ja, herr talman, vi delar försvarsministerns uppfatining pådenna punkt. Men det faktiska förhållandel är att 33 300 värnpliktiga inomarmén inte kallas in fill repetitionsufbildning /89. Det ärresultatet av regeringens försvarsbudgef. Arméchefen har anmält aft behovet är75 500 man. Inom marinen är förhållandet ungefär detsamma, procentuellt. Vi hari vår partimofion Fö202 ursprungligen avsatt 40 miljoner tillmaterielanskaff-ning för marinen. De behov för vilka dessa medel var avseddahar i allt väsenfligt blivit tillgodosedda i den överenskommelse som nyligenhar träffats mellan regeringen, och rörandeförstärkning av skyddet mot främmande undervattensverksamhet och somfinansieras i särskild ordning enligt förslag i ett betänkande som tas upp filldebaft här i kammaren . Mot denna bakgrund anser vi aff helaanslaget på 100 miljoner bör tillföras försvarsmakten för förstärkning avrepetitionsufbildning, vilket skulle väsentligt bidra fill en nivåhöjning ienlighet med försvarsministerns uttalande. Delta förslag återfinns dels ireservation 5, dels i ett särskilt yttrande. I reservafion 6 har vi tagit upp betydelsen av altbetrakta personalen som försvarsmaktens största resurs. Personalfrågorna måsteprioriteras och förändringar genomföras med stor hänsyn till personalpolitiskafaktorer. Vägledande bör vara att beslut fatfas så nära produktionen och denanställde som möjligt. Åtgärder som skulle ge effekt är exempelvisbättre och mer långsikfig planering av den enskildes utveckling, möjligheterfill frivilligansfällning och tillfällig omfördelning mellan förband med olikabefälsläge. För atf vi skall kunna lösa uppgifterna såsom statsmakterna definierat dem i sina operativa grunder för totalförsvaretkrävs på grund av vårt lands stora yta ett stort antal förband med en för sinhuvuduppgift anpassad organisafion och utrustning. En fortsatt omstruktureringav fredsorganisationen är naturlig för att nya behov skall kunnatillfredsställas på ett rationellt och ekonomiskt godtagbart sätt. När det nuförs en diskussion i landet om en minskning av antalet fredsförband, ser vi detsom en nödvändighet att det också finns minst ett förband eller enmilitär myndighet i varje län - inte minst med tanke på frivilligorganisationernasarbete. Ett stort antal förband nödvändiggör i sin tur att detmilitära försvaret, med tanke pä vår fåtaliga befolkning, grundas på allmänvärnplikt. Det som sker på myndighetsnivå tyder på att man kan vara på vägbort från de grundläggande principerna för det svenska försvaret, nämligen denallmänna värnplikten. Den är enligt vår mening den vikfigaste byggstenen iförsvaret. Den har en ideologisk-demokratisk dimension men också enförsvarsteknisk. Från sida känner vi en stark oro för enutveckling som skulle innebära stora variationer i utbildningstid ochuppgifter. Det skulle begränsa flexibiliteten hos försvarsmakten i ickeönskvärd grad. Vi har i reservationerna 9, 10, 11, 12 och 13 utvecklatcenterns syn på dagens värnpliktsfrågor när det gäller exempelvis nyvärnpliktssocial utredning, utredning om irafiksäkerhelsfrågor, ettheltäckande försäkringsskydd ochslutligen aft grundutbildningen skall jämställas med fem månaders förvärvsarbetevid ansökan om kontant arbetsmarknadsstöd. Vi har i ell särskilt yttrande pekat på aft den s.k.10/4-utbildningen i större utsträckning lämpligen kunde tillämpas vid förbandmed många fjärrekryte-rade. Def skulle också verksamt bidra till aff underlättaorganiserandet av hemresorna. När det i övrigt gäller värnpliktsresorna är detaff beklaga aft Herculesplanen på grund av brist på besättningar inte kanutnyttjas i större utsträckning än som sker. Vad gäller totalförsvarefs civila delarfullföljer vi från vår linje från försvarsbeslutet , ochdet kommer i att vidareutveckla i sill anförande. Med det anförda yrkar jag härmed bifall till samtligareservationer av och mig. Planering och anslag för totalförsvaret 7OSWALD (vpk); För ganska precis diskuterades1982 års försvarsbeslut här i kammaren. Def var den borgerliga regeringensförslag, och def var första gången som fördes upp fill omröstningoch beslut i den svenska . Vi sade då från vpk - vilket vi för övrigthade gjort , men vi framhöll det alltså speciellt inför dettabeslut - aff def skulle komma aft visa sig atl detta stora ochdyrbara flygplansprojekl, den allmänna värnplikten samt upprätthållandet av etttotalförsvar i i något så när vettig mening, med minskad sårbarhet,inte kunde genomföras samfidigt, om man inte var beredd att mycket kraffigthöja anslagen eller göra genomgripande omorganisationer, förändringar och storabesparingar inom olika sektorer av totalförsvaret. är vi där, herr talman - def har blivit så. Vi har inleråd. Vi vet fortfarande inte riktigt hur kommer att slå ut, hurplanet kommer aff beväpnas eller vad det kommer atf duga fill. Projektet harredan slukat en massa pengar och kommer atf sluka otroligt mycket mer pengar. Def talas , precis som här anfördes från , mereller mindre öppet om atl värnpliktsförsvaref måste förändras i grunden. Närman då börjar tala om värnpliktsutbildningstider har man lämnatden grundläggande idén om utbildning av alla svenska män till försvaret. Sårbarheten, som vi från vårt partis sida i 10-15 års tidhar lyft fram i debatter, artiklar, riksdagsförslag m. m., ökar ständigt i defsvenska samhället. talar alla partier många vackra ord om defta, men mycketlitet konkret görs. Allt delta underminerar naturligtvis trovärdigheten i detsvenska totalförsvaret. Det finns inle i dagens läge något svenskttotalförsvar. Del är en myt som alla försöker bygga upp i högstämda ordalag.Det svenska samhället och de militära och civila organisationer som skallfungera under kriser och krig kommer mycket snabbt att falla ihop närverklighetens härda piska viner. Def vet ni också, men i den allmänna debattenförs def inte fram, utan ni försöker genom floskler och vackert fal sudda bortde fakta som alla känner till. Alliansfriheten, som har tagits upp i samband med tvåstora debatter i , om EG och om vapenexporten, är på vägatt urholkas 2 protokoll 1987/88:131 Planering och anslag för totalförsvaret helt ochhållet på grund av den förda polifiken. Def har talats om samarbefsavtal isamband med krigsmaterielexport och varit stort rabalder, men det är ganska ointressant.Det finns ca 60 samarbetsavtal med främmande stater, så som har påpekats iutrikesutskottets betänkande om vapenexport, och av dem är det egentligen baratre som berör krigsmaterielexporten, medan resten i stor omfattning berörimporten fill det svenska försvaret. Det stora samarbefsavfalet gäller framförallt JAS, där är bundet till NATO-staterna, med i spetsen, för attkunna bygga delta plan. JAS-planel är långt ifrån svenskt, även om det kallasså, och består huvudsakligen - särskilt i de vitala delarna - av importeradekomponenter. Det vore välgörande om del kom till stånd endebatt om det svenska totalförsvaret där dessa synpunkter något så när ärligtfördes fram, men del har jag aldrig någonsin varit med om under mina år här iriksdagen eller i andra sammanhang när svaret har debatterats. Denna politikbygger på myter, klichéer och potemkinkulisser. Alla ni i de partier som driverdenna politik är ansvariga. Ni lurar svenska folket atl tro atl har etttotalförsvar av den art som ni talar om, men som i verkligheten infe existerar. Jag har nämnt sårbarheten, och det kan vara värt att ocksåpåminna om fjolårets försvarsbeslut. Det var ganska fantastiskt. Genom enmycket kraftig nedskärning av just de civila delarna av totalförsvaret lyckadesfolkpartiet och socialdemokraterna få loss så mycket pengar att de kunde ro iland en uppgörelse om def militära försvaret. Det var inte välplaneradeundersökningar eller grundliga analyser av vad som kunde behövas på det ena ellerandra området som ledde till uppgörelsen mellan socialdemokraterna ochfolkpartiet utan krasst ekonomiska skäl. Man kunde inte ta ut sä mycket pengari höjda skatter eller på annat sätt för aff sy ihop beslutet, och därför skarsdelar av totalförsvaret ner mycket kraftigt, bl.a. beredskapslagren, som allakänner till. De reella anslagen minskades naturligtvis också. Detta kan bara göras en gång, och nästa gång ni skall göraupp kommer def inle all finnas några lager att sälja ul. Det är självklart allexempelvis oljelagren skall minskas när oljeförbrukningen minskar, men det äringenting som säger att de skall minskas så drastiskt, atf alla andra lagerskall säljas ut eller att beredskapen på försörjningsområdet skall minskas såhär kraftigt. Beslutet var oansvarigt och vilade helt och hållet påbudgettekniska skäl, inle försvarspolitiska. Def var ett rent underkännande avallt slags försvarspolitisk planering. Def betyder en 15-procentig nedskärningav de redan knappa resurserna inom det civila försvaret. När skall resursernaåterföras så att sårbarheten minskar, det som ni alla talar så vackert om? I dessa sammanhang kommer vpk naturligtvis aft stödja decenterreservafioner vari dessa frågor fas upp. Vi instämmer i de slutsatsersom där dras. När def gäller anslag, herr falman, har det militäraförsvaret fått en kraftigt minskad andel av den gemensamma kakan sedan1960-talet. Det är helt korrekt, vilket också har påpekats avgeneralmajor i en debattartikel i . Den samlademilitärkostnaden i förhållande till BNP- eller BNI eller vilket mått man änanvänder- har minskat. Men del är ingenting som säger att militärkostnadenskall vara oförändrat som på 50- eller 60-talet. Tvärtom finns detnaturligtvis all anledning att man omprövar och genom bättre organisafion,bättre planering och en annan strukturpå det svenska försvaret - speciellt den militära delen - minskar de militäraanslagen. Det är inget axiom som säger att dessa ständigt skall uppgå till 4 %eller t.o.m. stiga. Men det är ju här som det inte har skett någonting.JAS-projektet, som jag började tala om, och som har salt sin prägel och kommeratt sätta sin prägel på den svenska försvarsdiskussionen under det närmastedecenniet, har helt och hållet förryckt det hela. Orsaken är den atf projektethar tagit så stor del i anspråk av de krympande anslag som del totala försvarethar fått. Jag anser atf militärkostnaderna kan sänkas, men då måste man vetavad man gör och inte starta jättestora projekt i samarbete med en avslormaktsallianserna. Därmed förrycker man hela planeringen, undergräverförtroendet och gör vårt totalförsvar - även det militära försvaret - lill enkoloss på lerfölter, vilket jag har påpekat tidigare i sådana härdebatter. Detta är läget inför 90-lalet. Om man inle tar det här ibeaktande och vidtar de ändringar som behövs och frigör sig från beroendet avNATO och bygger upp ett verkligt svenskt alliansfritt försvar som kan varanågot slags garant för neutralitet i händelse av krig, kommer vi mer och meralt dras in i samarbetet med NATO-alliansen, med alla de konsekvenser som dettakan få för självständighet och nationella oberoende. Det skall bliintressant att se hur def hela utvecklar sig i fortsättningen. Med detta vill jag, herr falman, yrka bifall fill vpk:smofioner och till de centerreservationer som vi anser vara vikfiga, specielltnär det gäller def civila försvaret och värnplikfsområdet. Planering och anslag för totalförsvaret 8OLLE (): I försvarsutskottets betänkande 1987/88:11behandlas frågor rörande planering och anslag för de militära och de civiladelarna av totalförsvaret. Några större överraskningar hittar man kanske inte,eftersom del här är del andra året i den nu pågående femårigaplaneringsperioden. Jag vill påstå att planeringsinriktningen på fjolåretsförsvarsbeslut fortfarande står sig. Därmed är inte sagt att allt ärproblemfritt, vilket dagens debatt har visat och kommer atl visa. Kanske visardet sig ännu mera när arméns framtida utveckling skall beslutas. I dagens debatt vill jag främst uppehålla mig vid de säkerhets-och försvarspolitiska frågorna samt de grundläggande värderingarna i vårförsvarspolitik. kommer atl främst fa upp de frågor som rör defmilitära försvaret och de frågor som gäller de civiladelarna samt personalen och värnplikten. Jag tror atf man tryggt kan påslå att densäkerhetspolitik som regeringen bedriver har ett hundraprocentigt stöd i dennariksdag. När vi i den här kammaren hade en ingåendediskussion om svensk vapenexport kunde jag konstatera all ingen av talarnautgick ifrån alt det var fel på den försvarspolitik som ligger fill grund förbehovet av en egen vapenindustri och som också har nödvändiggjort en vissexport. Nej, snarare var oron den alt en för stor export och för myckelsamarbete med andra länder skulle kunna skapa problem när det gällertrovärdigheten i vår säkerhetspolitik. Självfallet är det därför av stor viktatt det samarbete som vi har med andra länder inle leder till sådana låsningaratt vi i en krigssituation Planering och anslag för totalförsvaret blirberoende av dessa. Vår förmåga all i fred planera för krigels krav när detgäller produktion, reparafion och underhåll av vår utrustning är därförviktigare än vad man i allmänhet tror på. Försvarsministern konstaterar i proposifion 100 attSveriges säkerhet i hög grad är beroende av den internationella utvecklingen,särskilt av relafionerna mellan stormakfsblocken i . Därför hälsar vi medstörsta tillfredsställelse avtalet om avskaffandet av medeldisfanskärnvapnen,och vi hoppas att de pågående samtalen i skall leda till en kraffigminskning av de strategiska kärnvapenarsenalerna och begränsningar avkärnvapenproven. Kan dessutom en uppgörelse om förbud mot kemiska vapen kommatill stånd i , ja, då har del hänt mer positivt än under fleraårtiondens nedrustningsarbete. För vår del innebär dock inte defta atf vidärmed kan slå oss ned och börja i ändra i vår försvarsplanering. Däremot bördel kunna leda till atl några av de mest djävulska vapnen förpassas från vissaländers vapenarsenaler. I detta sammanhang vill jag kommentera moderaternasreservation 2, där kräver en omprövning av grunderna för vårförsörjningsberedskap. Denna fråga behandlade vi ingående , och jagkan inte se all det har inträffat någonting så revolutionerande att detmotiverar att vi företar en omprövning . En prövning när det gäller krigefslängd, fredskris och annat sker automatiskt i försvarskommifféerna och beaktasi försvarsbeslut. Men att nu göra en omprövning anser jag inte vararealistiskt. Det blir först års stora försvarsbeslut som en sådanprövning automatiskt blir aktuell. I försvarsledningen pågår ett intensivtarbete för atl komma fram med ett förslag till hur vår framfida armé skallutbildas, utrustas och organiseras. Det förslaget skulle egentligen ha inrymtsi försvarsbeslut, men beroende på olika faktorer, som jag inte skallgå in på här, blev def inte så. kommeröverbefälhavaren aft lägga fram ett nytt förslag, som skall taställning . Personligen måste jag säga att jag känner en vissoro för att något skall gå snett vid denna stora omstöpning, eftersom förslagetmed all sannolikhet kommer all beröra en stor del av den civila och denmilitära personalen inom armén.