prot · GB09135 · 1987-12-31 00:00:00 — Som jag har redovisat, anserfolkpartiet att priset på energi är en viktig faktor när def gäller aftåstadkomma förutsättnirtgar för den avveckling av kärnkraffert till år 2010som är en väsentlig del av folkpartiefs energipolifik. Mot denna bakgrund harvi ocksä funnit det både skäligt och riktigt aff öka avkasfnirtgskravet påVattenfall. Ökade avkasfnirtgskrav på Vaffertfall leder till enytteriigare höjning av elpriset. Def leder också till atf fårresurser att satsa mera på både hushållnirtg och alterrtafiv kraftproduktiort.Enligt vår uppfaftnirtg får höjda avkastningskrav på ävertkonsekvenser för andra kraftbolag, som också får tillfälle atf höja sinaavgifter och därigertom skaffa sig ökade inkomster. Vi anser att de inkomsternaskall användas på samma sätt, dvs. de skall resultera i atf utrymme skapas föråtgärder för hushållning och alternativ kraftproduktion. Detta är, med vårautgångpurtkfer, ert fullt rimlig polifik. Mert om mart har de utgåugspunktersom moderata samlingspartiet har kan det vara rimligt att komma till andraslutsatser. Om man irtte har för avsikt att avveckla kärrtkraffert år 2010behöver man inle, i varje fall inle , vidta åtgärder av detta slag.Jag har respekt för def. Jag har ägnat mina inlägg i dagens debatt åt alt i alltväsentligt granska och kritisera regeringens energipolitik. Jag har undvikitatt rikta angrepp mot de andra borgerliga parfierna. Alla partier har rätt attuforma sin egen politik och lägga fram de förslag de finrter riktiga ochbefogade. Del brukar vi i 6 protokoll 1987/88:135 Prot 1987/88:135 allmänhet vara överens om, och vi kommer från sida alltid aft . Vi brukar från moderata samUngspartiet,och inte minst, från -------------- ; partietstidningar få höra aff vi uppträder som splittrare och alt vi förstör för Ny ekonomisk styrning borgeri iga, om vi säger något elakt om de förslag som lägger av statens vattenfalls- jg jg,g j g p bli ensam om. m. falman! Vi i folkparfiet anser aft pålång sikt skall ges en Vimenar att man skall dela upp i tre fyra regionala bolag, som skallförvandlas till aktiebolag. Dessa senare skall kunna säljas fill anställda ochandra som är engagerade, så atf de blir privata företag. Vi tror aff def ärriktigt att göra så, atf det förstärker konkurrensen och att verksamheten pådet sättet blir effektivare. Vi förbehåller nuvaraude rätten atf,såsom en statlig myndighet, svara för lednirtgsrtätef för högspärtd elkraft.Detta är en polifik som, såvitt jag förstår, på denna punkt överensstämmer medvad mina kamrater i moderata samlingspartiet och har framfört isina förslag. Jag tycker att det är värdefullt att vi tar fasta pii det somförenar oss. Men varje parti har rätt atf utforma den politik mantror är gagnrik för landet på lång sikt. AnL49 (): har krävt åtgärder för att öka konkurrensen påden svenska elmarknaden. Den monopolliknartde sfällrtirtg som har irtrtebär en betydande styrnirtg av ertergipolifiken vid sidan av de beslutsom riksdag och regering fattar. Det förslag vi nu skall behandla om nyekortomisk styrrting av ger visserligen. förutsättnirtgarsom är mer likartade dem som gäller för privata och kommurtala elproduceufer,mert någort egentlig möjlighet till konkurrerts på lika villkor skapas inte. Jag skall kort redovisa alternativ till regerirtgsförsla-get.Vi i certferrt artser, i likhet med vad vi framfört i fidigare förslag, atf defskall finrtas ett naliortellt bolag - vi kallar det här för -som svarar för driftert av sfamlinjenätef och alla de myndighetsfuukfiorter somi dag Ugger på . Med hänsyn fill det beslut som fattats om avveckUngbör kärnkraftsdelen läggas inom det nafionella bolaget. Därmed får detta bolagungefär samma utformning och uppgifter som det vi i tidigare motioner kallatför Kärnsfambolagef. I övrigt bör dock, med de angivna utgångspurtk-ferrta,upplägguingen genomföras i syfte att nuvaraude regiortala enheter,VaffenfallNorrboftert, Vaffertfall Mellersta , ,Östsverige och , blir självständiga bolag.Dessa bolag övertar all vatfertkraff, alla disfribufiortsartläggrtingar ochvärmeanläggningar samt verksamhet i övrigt inom sitt område, exkl.kärnkraftverken. Deregionala bolagen kan äga andelar i kärnkraftverken men också välja aff efter behov köpa elström per kontrakt eller via kraftbörsen. De regionala bolagen skall vara helt självständiga bolag och kommer aft fylla en vikfig funkfion i den regionala utvecklingen, som def skapas en sund konkurrerts mellart såväl de regionala bolagen som övriga privata energipro ducenter. 82 Det finns inom en omfattandeforsknirtgs- och utvecklings- verksamhet.Denna verksamhet bör, som vi fidigare har föreslagit, hållas Prot.1987/88:135 samman ieff fou-bolag. Formerna för finartsierirtg av fou-bolagefkommer vi aft fa upp 1 var energipolifiska motion. Den har VI icke hunnit rtamrta tidigare ... , ',. , ._, , . 1 dag.Fou-bolaget skal fa ett litet bidrag men i övrigt leva pa egrta meriter , .*. .,, ,, ,, ,.. av statens vattenfalls- och kurtnasälja Ijärtsler i kortkurrens med högskolor och universitet samt , Lönsamhefskraven för de olika bolagert, frånsett fou-bolaget,kan vara i den storleksordning som föreslås i proposifionen men bör infefastläggas av regering eller riksdag. Lönsamhet bör uppstå som en följd avatf verksamheten bedrivs på marknadsmässiga villkor. sundautveckling krävs en vinstnivå i ungefär den sforleksordrting som anges i proposifionert.Genom ökad konkurrens skall denrta lönsamhet i första hand uppnåsgenom effektivare bedriven verksamhet och i mindre omfattning Vårt förslag inrtebär vidare aff företagen får en form sominte kräver några särskilda regler för beräkning av skaft m.m. Defta innebär enförenkling i förhållande till regeringens förslag. Möjlighet bör även öppnas för akfieförsäljnirtg i särskildordrtirtg, som syftar fill aft göra kärnkraffsakfierna fill folkaktier.Målsättningen måste vara atf sprida ägandet och skapa ett brett folkligt ochregionalf förankrat ägande. Det kommer därför att krävas spärregler somförhindrar aft dominerande aktieposter samlas i en ägares hand. Det jag nu har anfört är bakgrundert till aff vi föreslåraft propositionen avslås. Vi menar atf def är nödvärtdigf med ert sammanvägningav de övriga energibeslut som fattas. Med utgångspunkt i detta vill vi ha ettnytt förslag frårt regerirtgert ertligt de rikflirtjer jag här har skisserat. Vi har fill näringsutskottets betänkartde 41 fogat engemensam reservation från moderater, folkpartister och centerpartister. Defgäller regionalisering-ert av Vattertfall. Vi har i dertna fråga en gemensambas. Vi vill också visa på den sammankoppling som måste görasmellan åtgärder på energiområdet i övrigt och vår förnyelseplart förenergisystemet. Vi konstaterar i det sammanhanget atf om förnyelseplangenomförs kommer de totala investerirtgarna inom verksamhetsområdeaff kurtrta minskas väsentligt, vilket visserligen inte innebär budgetmässigabesparingar men sannolikt kommer all innebära samhällsekonomiska bespar ringaroch därmed också lägre energipiriser. Med detta yrkar jag bifall lill dereservationer där firtrts med. AnL 50 (vpk): Frågan om dert framtida organisationcrt avVattertfall, de höjda lörtsamhelskravert, den ekonomiska slyrningert och desskonsekvenser för elpriser och eventuella satsnirtgar på energialternativenmotiverar en delvis tillbakablickande genomgårtg av svertsk kraftproduktion. När del tekniska kuimandet ökade upptäcktes dels metoderför att omvartdla vattenkraft till elenergi, dels metoder för överföring avelenergi på stora avstånd. För all möjliggöra ulbygguad och exploatering avvattenkraften stiftades en vattenlag. Vattenlagenfick ett innehåll som svarade mot statsmaktens och enskilda 83 Prot.1987/88:135 kraftexploatörers vilja atf snabbt öka produkfionen av elkraft ochse fill aft ' denna ins.ats också Srtabbtförräntades. Stora delar av fallhöjderna kartske Ny ekonomisk styrning av m. m. redartfanrts hos utbygguadsförefagen genom awiffringsbesluf, meu de kolortisaförersom med svett och möda byggt upp bosättnirtgar och samhällert i skogslärtcrtavlurades uppenbarligen en del av fallhöjderrta. Jämför man de summor som vatfenkraftsförelagert fickbetala under vatfenkraftsbyggartdefs tidsålder som ersättning för överdömdamarker, fallhöjder och intrårtg, ter sig dessa ersättningar närmast försumbarai relation fill de produktionsvinsfer som skapades. Följderna av denna, mot denlokala befolkningen riktade, utpressnirtgs- och ufsugningspolitik blev attmånga tvingades eller på anrtaf sätt förmåddes avhärtda sig stora värdert somfillföll kraffexploatörerna. Naturiigtvis faurts ett starkt behov av elkraft hosirtdustri och allmänhet. Detta behov tillfredsställdes avvattenkraftsutbyggnaden. Människor tvingades dä bort från sirta hem, fick bärastora förluster och säg själva uuderlagef för bygdens försörjrtirtg krympagenom överdämnirtg av skogs- och odlingsmark, gertom förstörda eller svårtskadade fiskert samt utflyttning av märtrtiskor. sluts; cirkelrt. De fallhöjder som Vaffertfall har isin ägo har förvärvats för mycket blygsamma belopp- i de fall då något vederlagalls utgetts. Värdet på dessa fiillhöjder skrivs nu upp med 20 gånger derasbokförda värde . Ökade lörsamhetskrav på är ett stort hinderför att öka insatserna inom alteinafiv energiproduktion inför awecklirtgert avkärrtkraffen. Läggs dessa förränfrtingskrav som mall för irtvesferirtgar iexempelvis sol- och virtdkraff, firtns ert uppeubar risk att dessa energislagsutveckling konimer aft hindras och försvåras ytterligare. kommunisterna är anhängare av ökadeinsatser i energisystemet för en omställnirtg i rikfrtirtg mot småskalighetoch lokal ertergiproduk-tiort. Ertergisysfemet skall irtrikfas mot effektivareertergiartvärtdning, ökad hushållning och utrtytfjande av förnybar, miljövänligertergi. Maktkoncentrationen fill gynnar inte en sådan utvecklirtg.Ett ökat avkastningskrav på stärker företagets maktposifion, mertär ingen garanti för miljövänlig produkfion, bättre hushållning ellereffektivare elanvändnirtg. Därför går vi emot proposifiortcrts förslag och gårdärmed också emot dert prishöjning på elkraft som blir följden av ett beslutatf höja avkastningskravet på . Jag vill dessutom beklaga atf skattefrågan glidit förbi idelta sammanhartg -skattefrågan i ett vidare perspektiv. När en gångavskaffade juridiska personers skattskyldighet till kommunerrta, gav riksdagenVattenfall och andra kraffexploaförer en stor skaftelättrtad. Bortsett frårten förändring av regleringsavgifferrta till bygdeavgiffer och ert kraftighöjrtirtg av avgifterrta i sambartd med déltå, har riksdagert inlegjort någonting för att föfärtdra dertrta orättvisa. Skatfefrågart har hittillsirtte förts ett steg närmare sin lösrtirtg. Till detta befärtkartde har vi i vpk avgivit tvåreservation, nämligen reservationerna 4 och 7, fill vilka jag yrkar bifall. AnL 51ÄKE WICTORSSON (s): Prot, 1987/88:135 Ny ekonomisk styrning av m. m. . Utskottsbetänkandet behandlar bl. a.regeringens förslagom ny ekonomisk styrning av statensvaftenfallsverk. Förslagen syftar till en styrning efter riktlinjer somriksdagert har lagt fast. Riksdagert skall årligcrt fastställa rullaudetreårsplaner för invesferirtgar och firtansiering. Ett rtyft lörtsamhetsmålläggs fast: den reala lönsamhefert bör ha som mål , vilket motsvarar ettnominellt förräntrtirtgskrav om . Defta kan jämföras med att Vattenfallslönsamhet 1985 var och 1986 var . Företag noterade på Stockholmsfondbörs bedöms ha en real lönsamhet på i genomsnitt . Lönsamhefskravet bör, som det sägs i proposifionen, ökasmed höjd effektivitet i . Det får emellerfid också som konsekvenseren viss höjning av elpriset, även om de höjningarna i huvudsak ligger inomramen för en realt oförändrad faxa sett i ett långfidsperspekfiv. Regeringen skall fastställa förräntningskrav ochsoliditetsmäl samt årsbokslut och utdelning. skall vidare betala enmotsvarighet till statlig skatt med samma belopp som den beslutadeufdelnirtgen. Def statskapital som disponerar omvandlas fillett statslån och nytt statskapital. Dert del av statskapitalet som motsvaras avfallhöjderrta skrivs upp från 200 milj. kr. fill 6 000 milj. kr. investeringar och rörelsekapital finansierasgenom tillskott anfirtgcrt från avskrivnirtgsmedel och rörelsemedel ellergertom lån i riksgäldskontoref. Dessa förslag inrtebär att kommer aff fåresurser aft satsa på ny elproduktion och på aft bygga upp en egert firtansiellstyrka. Utskoftsmajorifeten ställer sig bakom regeringerts förslag. Två frågor har vi särskilt uppmärksammat iutskoftsbehartdlirtgert. Dert ena gäller den elintensiva industrin. Utskottetanser atf regeringert i dert löpartde uppföljningen av elprisutvecklingertskall bevaka konsekvenserna för den elintensiva industrin. Vi utgår från attelprishöjningarrta för dert elintensiva industrin inte skall behöva bli likastora som för andra användare. Vid kontrollstationen 1990 bör def prövas omförräntrtirtgskravet och larifferrta är lämpligt utformade. Dert artdra fråga utskottet har uppmärksammat gällersamarbetet mellau Vattertfall och kommunerna vid lågspänningsdistribufion.Kommunerrta kan inte ta ut aurtaf pris ärt vad som motsvarar självkosfnaden. Idessa disfribufionsförefag kart därför uppstå motsättning mellansjälvkosfnadskra-vet och nya lönsamhetskrav. Utskotfsmajoritefenkortsfaferar aff de föreslagrta riktlinjerna medger en differentiering avförräntningskravet för olika verksamhetsgrenar. Vi utgår därför fråu aftproblemet kart lösas på villkor som tillfredsställer kommunerna. De borgerliga parfierna har föreslagit aff stora delar avVattenfall skulle säljas fill privata inlressertter. Detta förslag döljs urtderdert oskyldiga rubriken organisatiort av . Detåterfinns i reservation 6. Reservanterna säger atf de har den principiellauppfaftnirtgen alt staten bör avveckla affärsverksamhet i de fall inte särskilda skäl för ett sådant engagemang från statens sida föreligger. Pröt.1987/88:135 Därför bör en betydande del av tillgångaravyttras, säger de. Detta är ett ganska märkligtresonemartg. Det blir i och för sig irtte mindre ', ; märkligt av att ha upprepatsett antal gånger. Alla seriösa bedömare är l\yeonom y g överens om aff det vid produktion och distribution avelektrisk kraft inte "''''*" ' finnsnågort konkurrens. Def är i stället fråga om lokala, regionala och nafiortella mortopolmarkrtader pågruud av de fakfiska förutsättningar som styrutvecklingen på detta område. Monopolen skall alltså, enligtutskotts-majoritetens uppfaftnirtg, vara underkastade den offerttliga insyrt ochkorttroll som samhällsägandet irtnebär. Def är en fördel om ikammardebafferna får fillfälle att nagelfara verksamhet. Den härordningen ger de bäsfa garantierna för aff man får en rimlig taxesäftning inommonopolert och för aff def infe uppstår monopolvinster för enskilda akfieägare. Självfallet är det också viktigt aff drivsaffärsmässigt och effektivt. Def är därför som förslagen om ny ekonomiskstyrrtirtg har lagts fram. De borgerliga framför i reservation 6 en uppfattningsom innebär atf -när mart har löpt lirtart uf - privata akfieägare skall få fabaud om vinsterna. Vi i utskoffsmajorifefen kan infe acceptera ett sådantresonemang. Jag vill också fill " Franzért säga att det är ett grumligtresouemartg som mart inom centerrt för om utgivning av folkakfier i dettasammanhang. Def låter mycket bra, men vad får det för konsekvertser? Jo, delleder omgäertde till mycket starkt höjda lönsamhetskrav på , långtutöver vad vi diskuterar i detta sammanhang. Man måste rimligtvis tänka sig aff en folkaktie skall bliföremål för noteringar på börsen. Som jag irtledningsvis konstaterade liggerdert reala lönsamheten på de börsnoterade förelagen på . För att blikonkurrenskraftig måste den rimligtvis komma i närheten av detta avkastningskrav.Defta förhållande har klart noterats av de disfribufionsförefag somprivafiserats i den pågående borgerliga kampanjen på delta område. Enprivatisering av monopolen leder alltså till orimligt höga elfaxor. Det är också viktigt att behåller sin starkasfällnirtg på elmarkrtadert och atf krafffillgångarna i stor utsfräckrtingligger i samhällets ägo, så aft vi skall kunna undvika allvariiga störningaroch bevara ett väl fungerande sysfem för produktion och dislribuliort av kraft.Något annat skulle vara särskilt allvarligt i ett läge där awecklingert avkärrtkraffen ställer stora krav på insatser för elhushållning och utveckling avny elproduktionsteknik. Jag yrkar bifall fiUutskottets hemställan ochavslag på alla reservationer. AnL 52 (): Med socialdemokratisk politik blir del storavinster i och s. k. övervirtster i de privata ki-aftbolagert, vinstersom måste beskattas. Med moderat politik blir del inga övervinster i vare sigVattenfall eller de privata företagen. Vi vill inte verka för högre elpriserutan vill låta markrtadeii styra. I ert artikel iAffärsvärlden 86 konstaterade utredningschefen påstatens energiverk att elprisetinfe är lågt utau tvärtom för högt. kuude i Göteborgs-Posfert för rtågonfid sedan läsa att kommer att höja siua priser.För en villa med direkfel innebär detta en kostnadsökning om . För ettvanligt hushåll blir kosfnadsöknirtgen . Något som är gartska remarkabelt är aftVattenfall , alltså före beslut ,har gått uf till alla sina kunder med en skrivelse där man angerprisutvecklingen . Det är, herr talman, rätt värdefullt atf få dettanoterat till protokollet. För elinfertsiv irtdustri skall priserrta 1989 iförhållande till 1988 höjas . Fram fill 1991 kommer höjnirtgert affvara . Genomsnittskun-dert kommer uuder dessa år aft få upplevaelprishöjnirtgar om , och elverk - bakom vilka ligger de mårtga småkortsumenferna - korrimer aff få elprishöjrtingar om i förhållande till1988. Det här är, herr falmari, infe uttryck för en särskildomfartke om dert enskilde konsumeufert. Det är en brandskatfning av de småbelopp som märtrtiskorna i det svenska samhället ifår över sedan staten och kommunerrtahar tagit sitt i form av skatter och arbetsgivaravgifter. Atf mart rtu, medfolkparfiets hjälp, ger regeringert en egert skattekälla, som regeringert kankontrollera utan att behöva gå till riksdagert, tycker jag är fel. Prot.1987/88:135 7juni 1988 Ny ekortomisk styrning av m.m. AnL 53 HÄDAR (): brukar ju inte i allasammanhartg framstå som en av de mera doktrinära socialisterna i kammareri.Ändå kunde jag här notera hur värdefullt han ansåg def vara aff vi just här ikamrriaren kunde diskutera investeringsplaner och lönsamhetsnivåer förVattenfall. Jag förstod att han fanrt det högst olämpligt att martirtte har sariima förutsättning när def gäller t. ex. . För är det en naturlig utgångspunkt attnäringsverksamhet så långt möjligt skall bedrivas i enskilda företag, under detkostnads- och lönsamhetsartsvar som åvilar sådana företag. Vi tycker inte -uppenbarligert till skillnad mot , även om han inte nämnde def -att def är någon nackdel aft en stor del av elförsörjningert i södra av , som är ett på börsen registrerat företag. Jag hörde inteatt Äke Wicforssort sade aft vi därför måste socialisera , mert def lågsom ert urtderfort i hans anförartde om Vaffertfall. Om kortsekverts skall tillämpas -och så bör ju ske - borde ha lagt fram det förslaget. För ertliberal är def tvärtom mycket konsekvent aff önska gå åt def andra hållet, dvs.att privatisera . AnL 54IVAR (): upprepade delar av den debaftsom fördes med certferrt , då vi första gångcrt föreslogatf man skulle göra mera folkägl, låta svenska folket få köpa aktieroch med sina insatser skapa ett besfärtdigt värde, som kart hjälpa tillatt finansiera en del av staferts skulder. Dä sade man bl.a. aff dert värdering som vi hade gjort varalldeles verklighetsfrämmande. kan vi konstatera all, trots alt vi sade altdet var fråga om en värdering , den värderirtg somgörs i Prot.1987/88:135 proposifionert i stort seff är i nivå med den värdering som vigjorde sedan. Vi var aUtså mycket näraverkligheten. I den debatt som fördes Ny ekonomisk styrning av statens vallenfalls-verk m.m. särskiltfrån socialdemokratiskt håll var man inte alls medveten om den utveckling som isjälva verket var på gång. Jag har i ett aktuellt ärende seff aft anger enrtormal utbygguads-kostrtad vara . Vi artgav för fyraår sedart ett pris som låg mellart 2,4 och . Vattertfall, def statligaföretag som skall göra allfing billigt och bra och som skall värna om lågaelkostnader, har alltså med överskridit gränsen för vadvi ansåg vara en normal kostnad. Jag har sett få exempel, om ens något, på att konkurrenshar höjt priserna. Def är ju i stort sett del som här påstår.Det är alldeles uppenbart att vi har svårt att få den smidighet ocheffektivitet i som vi vill ha och att en uppdelnirtg i ett antalfristående bolag skulle skapa väsentligt bättre förutsättnirtgar för aft bådeåstadkomma ert ratiortellare hartfering och framför allt fä fill stånd enmycket värdefull regiortal effekt. AnL 55 , LESTANDER (vpk): Ett företags lönsamhet kan anges olika mångai termer. Men ett företag som har så god lönsamhet all man frårt förelagetssida artser sig kunna skriva upp en del av tillgångarna 20 gånger- det finnsalltså realvärden bakom dessa uppskrivnirtgar - och ta uf vinster i fråga om deuppskrivna värdena, måste ju ha genererat kraftiga vinster. Min fråg;i kvarstår alltså: Anser att deenorma vinster som har skapats inom också i fortsättningert skallberika svenska staten - skall man således aldrig kunna fä en rättvisbeskattningsreform när det gäller kraftförelagens övervinster? AnL 56 (): Flera av de borgerliga reservanterna hävdadeall det är bra med konkurrens och att det finns få exempel på alt konkurrertshar lett till högre priser. Men del finns ju ingen konkurrerts på delta område.Irtom varje område där det förekommer distributiou eller produktion av elkrafthandlar del ju om monopol. Skall man acceptera ert utbyggnad av ledningar frånolika irtlressenler till samma område? Vem skall i så fall bära kostnaderrta?Naturligtvis skulle det bli abonnenterna som fick betala. All erfarenhet visar aff en privafiserirtg aveldistribution och monopol av den här typen leder till prishöjningar. , ange som exempel i det sammanhanget. Del gårbra all hänvisa lill Östra Roslags elverk exempelvis, där kostnaderna har ökathögst betydligt sedan företaget privatiserades. Jag har inte. , krävt all dessa företag skallvara i statens ägo, utan jag har sagt att de skall vara i samhällets ägo. Jag menar aft det ärfullt rimligt aff kommunerna är involverade som ägare i defta sammanhang. är i betydande utsträckning ett kommundomirtcrat företag. Det ger förutsättningar för en offentlig insyn och kontroll. På det sättet undvikermart 88 en olämplig hantering imonopolhänseende. Beträffande de prishöjningar, , som härmålats upp vill jag framhålla aft propositionen klart anger - ochutskoftsmajoriteten har ställt sig bakom proposifionerts förslag - atfufvecklirtgert skall följas rtoga. Statens pris- och karfellnämrtd skall följadertna och 1990 får vi en redovisning. Aft inte ta fasta på och förränta de värden som finrts ifråga om def statliga kraftirtnehavet skulle, , vara en dåligaffär för staten. Det är här som man finrter underlaget fill diskussionert omert privatisering. Men varför är def så populärt aff diskutera den frågan? Jo,man hoppas aft dolda vinster snabbt skall kunna föras över fill det privataägandet. Jag vänder mig här också till . Man för ettresonemang som går uf på att statsskulden kan minskas genom att Vattenfallsäljs uf. Mén def behövs infe, om man bara ser fill aft det blir en rimligavkastning när det gäller . Det gäller ju aff förränta.det kapitalsom finrts där. Då får man ränteintäkter och på def sättet får man möjlighetatt betala de räntor på statsskulden som belastar oss. Ny ekonomisk styrning av m. m. AnL 57 HÄDAR (): nämnde att han skulle varanöjd om de aktuella kraftförefagen var i samhällets ägo. Det skulle jag ocksåvara. Det är bara det att vi anfagligert har litet olika defirtifioner när defgäller ordet samhälle. För är samhället detsamma som staten ochkommunerna. Det handlar infe om de vartliga medborgarna.