prot · GB0945 · 1987-12-31 00:00:00 — Det kan vara en väldigt vidsträckt innebörd som ni fråncenterns sida vill lägga in i det begreppet. Det kan innebära att man skallkunna hindra import från fattiga länder därför att det skulle passa svenska egoistiskaintressen att skydda vissa delar av det svenska näringslivet. Det är därför vifrån sida är tveksamma. Om man däremot begränsar klausulen till attgälla varor producerade med hjälp av barn- och slavarbetare, kan man tänka sigatt det är ett verkningsfullt medel i arbetet för mänskliga rättigheter. Men dämåste man precisera sig mer än vad gör. Man klarar det mycket bättre om man säger att frihandel ärett mål i sig, om det går att ha tilltro till att den person som kommersmygande med sådana här propåer i djupet av sitt hjärta tror att frihandel ären riktig modell. Det kanske är därför som den , när detkommer én propå från , är beredd att ge den sitt stöd. Man kankänna större tveksamhet att ge sitt stöd när det kommer sådana propåer frånPer-Ola , Det vore bra om ville precisera vad hanhar för invändningar mot tanken att frihandel är ett mål i sig. Den kan varasvår att åstadkomma - inom jordbrukssektorn är det kanske omöjligt. Menmålet i sig borde vi kunna vara överens om,. Frihandel är ett stort, omistligtvärde, inte minst för ett land som , 133 () replik; Trots nådde jag mitt syfte,att få upp till en debatt och diskutera frihandel. Jag upplever detsom att tillhör den grupp som alltid okritiskt ställer upp bakomfrihandelsprincipen, vilka konsekvenser det än får för fattiga länder, förmiljön och de sociala förhållandena i olika stater osv. Ett välfärdsland som måste gå före och medverkafill att vi får begränsningar inom ramen för frihandeln, så att vi tar vara påsådana iritressen som en god miljö och drägliga arbetsförhållanden förmänniskor oavsett var i världen de befinner sig. Sådana begränsningar är ocksånödvändiga utifrån regionalpolitiska aspekter. Vi vet nu att regionalpolifikenkanske inte tillhör mest prioriterade områden. Jag har tolkat detsom att han gärna slänger regionalpolifiken över bord för att få delta ifrihandelspolitiskt arbete under vilka former det än uppträder. Jag tror att det vore bra för och Hädar Carsom han kunde rucka på sitt ställningstagande då det gällerfrihandeln och se det' positiva i att kunna sätta in begränsningar för attskapa drägliga arbetsförhållanden, miljöförhållanden osv, i olika delar avvärlden. Då tror jag att vi också skulle stå starkare. Hädar Cärs försöker lyfta framsymbolfrågor i debatten om frihandel. gällde det linnedukar frånIndien. har vi hört att han har slagits för äpplen från utlandet. Dettaär inte de störa frågorna i frihandeln och handelspolitiken över huvud taget. 134HÄDAR () replik; säger att jäg försvararfrihandeln vad den än får för negativa konsekvenser för . Jag uppfattadedet han sade på det sättet. Det är ett ganska häpnadsväckande påstående. Det ärju och hans parti som säger att vi skall fortsätta begränsningarnat. ex. när det gäller rätt att sälja tekovaror. Det är alltså avhänsyn till , och till miljön där och människors arbetsförhållan- 10 protokoll 1987/88:45 den, somPer-Ola hävdar att vi skall fortsätta med restriktioner för importenav tekovaror. Är det inte att göra en enorm saltomortal, ? I själva verket förhåller det sig på precis motsatt sätt.Det innebär att ni struntar i konsekvenserna för , när ni framhåller skall fortsätta med restrikfioner för importen av tekovaror. Det är ju deländerna som samfällt kräver att länder som skall avskaffa sinarestriktioner. De gör det därför att de behöver sälja mer av det lilla de kanproducera. Tekovarorna är där en viktig del. Om de fick sälja mer skulle dekunna förbättra sin miljö och levnadsförhållandena för människorna. Det är detPer-Ola vill förneka dem. Sedan har han mage att gå upp i talarstolenoch säga att jag driver kravet på frihandel oberoende av konsekvenserna föru-ländernas del. Det är en absurditet. Får jag fråga om det är fel, som det bl.a. stod i den rapport av jag refererade till, när man hävdaratt det svenska folkhushållet förlorar 4,5 miljarder genom att intefritt få köpa tekoprodukter från . Som jag ser det skulle ettfrisläppande också vara en stor fördel för det svenska folkhushållet. Detavgörande är emellertid att det skulle innebära en kraftig förutsättning förökning av handeln med tekoprodukter från - med allt vad det innebärför dem av möjligheter att förbättra levnadsförhållanden, standard och miljö ide fattiga områdena. Det är bl. a. därför som kampen från sida förfrihandeln när det gäller tekoprodukter är så stark och påtaglig. Om inte alls har förstått effekterna föru-ländernas del av vad han föreslår, är hans argumentering ur den synpunkten ioch för sig förståelig. Han behöver då bara lära sig litet mera om vad konsekvensernablir. Han kommer då säkert att komma fram till en klokare ståndpunkt än den hanhar intagit . 135PER-OLA () replik: Frågan är vem som skulle behöva utbilda signär det gäller frihandelns negativa konsekvenser för miljön i många länder, vadgäller utnyttjande av arbetskraft och utnyttjande av barn- och slavarbete. Jagtror att Hädar Cärs skulle må väl av att litet mera kritiskt granskakonsekvenserna av en extrem frihandel. Sedan fill frågan om hur mycket svenska folkhushålletskulle tjäna. Jag tar inte dessa rapporter på särskilt stort allvar. Vi har iSverige möjlighet att upprätthålla en bra tekoindustri. Den bidrar faktiskt medatt tillföra svenska folkhushållet åtskilliga , både iskatteinkomster och exportinkomster. Det är sammantaget viktigt att slår vakt om en bratekopolitik och en bra tekoindustri. Jag tycker att bör uppmärksammadet eller i övermorgon när vi skall diskutera tekofrågorna. vice talmannen anmälde attHädar anhållit att till protokollet få antecknat att han inte ägde rätttill ytterligare replik. 136 (vpk): Vi har underhöstens session haft omfattande handelspolitiska debatter. Senast hade vi förnågra veckor sedan en stor Europadebatt. Den handling som regeringen i morgonkommer att lägga på bord banar ytterligare väg för en stor sådandebatt. Jag kan därför inte finna anledning att just vid dettatillfälle upprepa de analyser och de argument som vpk har för sin politik. De är väl kända. Jag får tillfälle att göra det betydligtutförligare i senare sammanhang. Det som behöver sägas från vår sida i detta fall finnsuttryckt i reservationerna 3, 7, 8 och 10, som jag yrkar bifall till. Vi får tillfälle att återkomma till deintressanta problemen kring frihandeln. Det må väl sägas att frihandeln ärettmotsägelsefullt system. Det har under historiens gång banat väg för en oerhördrovdrift och ett oerhört förtryck - och gör så fortfarande. Det är samtidigtett system som kan innebära ett oerhört positivt lyft, under förutsättning attdet arbetar mellan jämlika nationer - nationer på någorlunda sammautvecklingsnivå. Det är den motsägelsen som man får reda ut litet grand. Men nog ligger beskrivning avverkligheten betydligt närmare densamma än beskrivning. 137 HÄDAR () replik: Det är sant att vi får tillfälle att föradenna diskussion i detta forum. Jag kan ändå inte låta det påstående som Svenssonnyss gjorde stå helt oemotsagt. Det är naturligtvis inte bara mellan utveckladeländer som frihandeln ger fördelar. Om vi ser på vilka länder som har kunnathäva sig ett bra stycke upp ifrån en låg utvecklingsnivå , kommer vi att finna att de mest framgångsrika är de som harvågat satsa på ett betydande mått av frihandel - dock inte total frihandel.Frihandeln har inneburit betydande fördelar för dem. Hur hade det gått för länder som , ,, , , m, fl, om de inte hade haft tillgång världsmarknad? Hur skulle ett land som lyckas skaffa sig enbetydande sektor inom varvsindustrin om andra länder hade vägrat att köpafartyg byggda i ? Grunden för den välståndsökning och den ekonomiskaexpansion som skett inte minst i och till en del i harvarit att västvärlden har velat upprätthålla frihandeln gentemot dessa länderoch också i betydande utsträckning införlivat dem i ett sådant system: Detta bör sägas från dennatalarstol efter sådana konstigheter som kastade ur sig. 138JÖRN (vpk) replik: Det senaste uttrycket är ett ganska typisktexempel på den övermaga drumlighet som karakteriserar när han gårupp i debatter. Det var mycket farliga - för honom själv farliga - exempel hangav. Han nämndeett antal latinamerikanska länder där de breda folklagrens levnadsstandardkraftigt har sjunkit. Vi har där haft en marginalisering av miljoner människorsom lever i samhällets utkant till följd av den rovdrift som det av Hädar Carsprisade frihandelssystemet har skapat. Det ligger dock i det motsägelsefulla som vi måste ta medhär. Jag talade om länder, som är någorlunda ekonomiskt jämnstarka, som handlarmed varandra på ett fritt och förnuftigt sätt, som inte söker plundra varandra,som inte söker påtrycka varandra någonting och sorri inte söker utplånavarandras resurser. Frihandeln är bra för länder som för en sådan politik. De exempel som Hädar nämnde var exempel.på hurlevnadsstandarden sjunker, hur massfatfigdomen ökar, hur polisdiktaturernautbreder sig från en period till en annan för att hålla massorna i schack ochfrihandelssystemet vid makt. Det är den överbyggnaden på frihandelssystemetsom så intensivt försvarar, när han idealiserar och skapar en bildav de paradisiska förhållandena i dessa länder- förhållanden som i verklighetenär hemska. 139 HÄDAR () replik;. påståenden är inte hellerdenna gäng korrekta. Levnadsstandarden i länder som och harökat. Den har ökat särskilt påtagligt i de industrialiserade delarna av dessaländer. I sin helhet har de två folken fått en förhöjd levnadsstandard. Orsaken till att t. ex. inte har en ännu bättreekonomisk situation är att huvudprodukt, nämligen livsmedel - somdet landet har exceptionellt goda förutsättningar att producera-bl. a. avländer som utsätts för en fortsatt diskriminering: fortsatta högatullar och svåra begränsningar. Om kunde få sälja sina livsmedel påen fri världsmarknad, skulle landet rned lätthet kunna återbetala sina skulderoch levnadsstandarden skulle vara hög. Det är bristen på frihandel, inteförekomsten av frihandel, som är en hämsko på utvecklingen i ochArgentina. Jag vill upplysa om attmilitärdiktaturen i dessa två. länder är försvunnen sedan ett antal årtillbaka. Det anordnas parlamentariska val,och det råder ett i grundläggande mening demokratiskt system i såväl Brasiliensom . Det kanske vore värdefullt om noterade detta. 140JÖRN (vpk) replik; lever inte i den vanligaverkligheten. Det är väsentliga ting som han över huvud taget inte ser. Hantror att man får en parlamentarisk fasad i ett frihandelsland. Då är det ettdemokratiskt land, alldeles oavsett att det stora flertalet saknar reellarättigheter och att medborgarnas levnadsstandard trycks ner, att polisen mördaroch förtrycker, precis som under militärdiktaturen. Om vi skall fortsätta diskussionen om frihandelssystemskall jag ta det mest flagranta exemplet på en frihandelsekonomi, nämligen denchilenska. Då må väl ändå erkänna att frihandeln kan ha sinaavigsidor och att de som förespråkar denna frihandel inte precis är de som manförväntar sig att en svensk liberal skulle solidarisera sig med. Vad jag harförsökt säga många gånger.Hädar , är att frihandelssystemet i vissa regimers händer, under vissasystem och under vissa typer av över- och underordning mellan' nationerna ochsamhällsklasserna, får katastrofala effekter ur miljöhänsyn och med tanke på desociala klassförhållandena. Men när det utgör ett naturligt led i ettförnuftigt samarbete mellan civiliserade regimer, mellan civiliserade nationersom inte har som målsättning att lägga beslag på varandras resurser och tryckaner varandra, kan frihandelssystemet sannolikt vara välsignelsebringande. Mende villkoren är ännu inte uppfyllda någonstans. vice talmannen anmälde att anhållit atttill protokollet, få antecknat att han inte ägde rätt till ytterligare replik. 141LENNART (); Jag får nog betona att jag företräderutskottsmajoriteten. Replikväxlingar har uppenbarligen kommit i gång redaninnan vi som representerar utskottsmajoriteten har fått äntra talarstolen. Detär nästan som en ny energidebatt. Jag vill börja med att yrka bifall till utskottetshemställan i betänkandet från näringsutskottet om utrikeshandeln. Jag yrkarockså avslag på de tio reservationer som finns i betänkandet. Man kan säga att partierna när det gällerfrihandelspolitiken i grunden är överens i den svenska , undantagetmöjligen vpk. Men det finns ändå vissa graderingar som vi kan utläsa när vistuderar reservationerna närmare. och står för sig.Sedan kommer och litet längre ut vpk på den andra sidan. Såsocialdemokraterna känner sig som riktiga mittenpartister i detta sammanhang.Även om man kunde utbyta många principiella uppfattningar om handelspolitiken,tycker jag att vi trots allt inte skall göra det här . Flera talare harerinrat om att vi mycket snart, , kommer att fä en stor ochbetydelsefull proposition om handelspolitik när det gällerVästeuropa. Det är ett viktigt dokument som vi har anledning att analysera ochdiskutera ingående både i utskottet och i denna kammare litet längre fram. Jag vill slå fast väd utskottsmajoriteten säger omfrihandelspolitiken, som är grunden för vår handelspolitik i det här lilla högtutvecklade industrilandet. Vi säger att en fortsatt utveckling av den svenskavälfärden kräver en fri handel och ett öppet handelssystem. För ett litet landsom är det av avgörande betydelse att de multilateralt överenskomnabestämmelserna respekteras. Införande av olika s. k. gråzonsåtgärder måstedärför med all kraft motverkas. Problemet med frihandeln, herr talman, är att den kräverfasta spelregler. : Det kan ibland slå litet snett när vi vill ha in andravärderingar i vår politik. De har att göra med miljöhänsyn, regionala hänsynoch liknande. Då vill vi göra avsteg från de fasta reglerna, I vissa fall kanman multilateralt förhandla frarii modifieringar av frihandelsprinciperna. Dåär allt gott och väl, för då skapas ytterligare komplettering tillfrihandelsreglerna. Inför man gråzonsåtgärder går varje stat in och göravsteg, låt vara med de bästa motiveringar, från frihandelssystemet. Vi harsett alltför många exempel på hur stora Prot.1987/88:45 länder missbrukar dessa gråzonsåtgärder. Det ständiga problem som vihar att leva med är att vi å ena sidan behöver frihandel och andrasidan vet att .. ., 7 ~r. man i vissa fall skulle behövamodifieringar av frihandelsreglerna. handelspolitikgår ut på att klara denna svåra balansgång. Därför tycker jag inte att man, somdet har gjorts i denna debatt, skall bygga upp väldigt stora motsättningarmellan dessa olika mål. Vi får leva med denna ambivalens och göra så gott vikan av det hela. Den fortsatta EG-debatten kommeri mycket att handla om hurvi kan få tillgång till de stora marknaderna i , som är livsviktigaför att vi skall få resurser både för att upprätthålla en hög välfärd för denenskilde medborgaren och för att hålla uppe en hög nivå pä vårt socialatrygghetssystem. kan det innebära att vi i vissa fall får göraavsteg från det som vi ställt upp som ambitiösa mål på miljöområdet och påregionalpolitikens område. Dessa frågor kan man inte lösa med svävandegeneraliseringar, utan dem kan man klara, förhoppningsvis, med ett hårt ochintensivt arbete och samarbete med progressiva krafter i andra länder, i dethär fallet med länder i . Det är alltså denna bas somutskottsmajoriteten står på när det gäller frihandelsprinciperna och vårahandelspolitiska målsättningar. Sedan, herr talman, skulle, jag vilja gå över ochkommentera några av de inlägg som gjorts i debatten. har speciellttagit upp kravet på att vi skall slopa de återstående handelshindren gentemotu-länderna. Det skulle vara rätt mot dem. De skulle få ökade möjligheter attutveckla sin ekonomi om de kunde sälja mera tekoprodukter ochjordbruksprodukter till . Det ligger naturligtvis en del i det.Samtidigt vet vi att vi t. ex. när det gäller teko har en mycket storimportandel, även om tekoprodukterna inte alltid kommer från . Vi ärfast beslutna att steg för steg gå vidare när det gäller att slopahandelshindren på tekoområdet i förhållande till . Men vi vill göradetta i en viss takt, därför att vi har regionala hänsyn att ta som är viktigaför vissa delar av vårt land. Därför kan vi inte gå fram hur som helst. Sammanfattningsvis vill jag säga att vi jämfört med deflesta andra industrialiserade länder i världen har en generösarehandelspolitik gentemot än dessa. Vi behöver inte skämmas inför istort sett något annat land. Även om vi inte är perfekta, är vi bland de bättrenär det gäller slopande av handelshinder i förhållande till . Vi ärklart inställda på att gå vidare steg för steg både när det gäller tekoområdetoch kanske mera när det gäller råvaru- och jordbruksområdet. tar upp frågan om selektiva industristöd. Manskall alltså inte stödja industrigrenar i , som inte har möjligheter attlångsiktigt konkurrera med företag i andra länder som av olika skäl har störrekonkurrenskraft. Ja, det är en alldeles riktig princip. När det gällerindustristödet är det just den principen som den socialdemokratiska regeringenmycket tydligt har tillämpat alltsedan den kom till makten . 1 detavseendet har regeringen fått stöd från den socialdemokratiska riksdagsgruppen. Vi trorinte heller på permanenta industristöd, utan i den mån man skall arbeta medden typen av stöd skall dessa vara tidsbegränsade. 150 skall inriktningen vara den attindustrin skall sättas på nya fötter, så att den kan klarasig långsiktigt. De som arbetar skall ha möjligheter att söka andra jobb. Kortsagt: Det skall vara ett tidsbegränsat omställningsstöd. Det är faktiskt denlinje som vi socialdemokrater har följt - i motsats till, det vill jagframhålla, den mycket massiva politik som fördes under de borgerligaregeringsåren, då man verkligen öste på med miljard efter miljard iindustristöd utan att ha klart för sig vad pengarna skulle användas till. Manhade ingen framåtsyftande politik när det gällde att hjälpa till medomstruktureringen av de här industribranscherna. Därför slår i sanningin öppna dörrar när han kritiserar utskottsmajoriteten för att den inte skulleha tagit hänsyn till de synpunkter som för fram i sinhandelspolitiska motion, nämligen att man bör undvika särskilda selektivaindustristöd. Kritiken är alltså ett slag i luften. Det hade varit bättre om nihade riktat samma kritik mot den borgerliga regeringen då nisjälva styrde och ställde i riksdag. Men dä kom det inte några sådanasynpunkter. Sedan till beträffande frågan omsocialklausulen, säger att det borde vara förbjudet atttillverka produkter i och andra länder, där man arbetar underoacceptabla förhållanden -produkter som sedan skall konkurrera med ärligttillverkade produkter i vårt land, är av den uppfattningen attdet är den sociala inriktningen som är till stöd för , U-ländernasjälva är livrädda för att få in regler när det gäller socialklausulen iGATT-överenskommelsen; Man misstänker nämligen - och det har man mycket godaskäl att göra - att det här är någonting som i-länderna arbetar på för attbegränsa konkurrensen från , att det här är någonting som minskaru-ländernas möjligheter att komma in på i-ländernas marknader, ja, rent utsagt att det skulle vara ett sätt att idka protektionism. Från svensk sida, och speciellt från densocialdemokratiska regeringens sida, har dessa synpunkter mött förståelse. Vihar ju en stark frihetlig och facklig tradition. Dessutom ställer vi hårda kravpå arbetsmiljön i det här landet. Vi ser också med fasa hur arbetsställen ochföretag kan se ut i många , hur diktaturer behandlar anställda osv. Dethar varit ett starkt krav från den fackliga rörelsens sida, inte minst i vårtland - och denna står som bekant mycket nära den socialdemokratiska regeringen- att man från svensk sida skall ta upp dessa saker. Jag har varit med vidnågra av de internationella överläggningarna i detta sammanhang och har dåföljt dem i egenskap av observatör. Jag tänker då på dels ett ministermöte iGeneve 1983, dels ett ministermöte i . Jag har vid dessatillfällen upplevt att representanter för den har tagit uppfrågan om en socialklausul just för att hjälpa till när det gäller att utöka defackliga fri- och rättigheterna, förbättra arbetsmiljön och komma till rättamed oacceptabla produktionsförhållanden i . Det är bara det att ocksåde progressiva helt enkelt inte ställer upp på det här, I detavseendet har vi så att säga fått böja oss, I den mån har aktualiserat frågan kan jag tala om förPer-Ola att jag är övertygad om att icke för hartagit upp frågan därför ätt man värnar om fackliga fri- och rättigheter etc.Med tanke på den stämning när det gäller protektionismen som för närvarandesprider sig överUSA är jag övertyad om att det - tyvärr är det så - för ;s del enbarthandlar om att få ytterligare ett medel i kampen för att klara sinhandelsbalans. Jag ärdjupt skeptisk till engagemang i den här frågan. Menså mycket kan jag säga till att jag tror att , så snartdet finns den minsta lilla chans att föra ett seriöst resonemang i dettaavseende och få med sig beträffande vissa socialt inriktadeklausuler på GATT-området, kommer att ställa upp. Det är också därför som manfrån svensk sida,har markerat att man, även om har tagit upp frågan, ärintresserad av att titta på detta närmare. Det finns således inte någon principiell skiljelinjemellan och socialdemokraterna i denna fråga. Det är bara det att vimåste se till att vi får med oss i detta sammanhang. Jag skulle kunna ta upp många andra saker häri kväll. Men låt oss, som sagt, spara den stora handelspplitiska debatten tillsvi får något riktigt ordentligt att bita i. Med detta ber jag att få yrka bifall tillutskottets hemställan i betänkande 8, 142HÄDAR (); Jag har inga grava invändningar att rikta motdet anförande av som vi just har lyssnat till. När detgäller synen på frihandeln hade anförandet i många avseenden en sympatiskframtoning. Vad sade om gråzoner - nämligen att länder böravhålla sig från ryckighet i handelspolitiken - kan jag varmt understryka. Jagförstår att det i princip var en mycket hård kritik från mot jordbruksminister inklafsande i äppeldebatten, därHellström gjorde mos av alltsammans. När det gäller textilier - vi återkommer ju till denfrågan - vill jag bara erinra om att importen frånu-länderna är mycket liten jämfört med vår import från EG- och EFTA-områdena.Vårt skydd i fråga om importen innebär i huvudsak att vi underlättar importenfrån EG- och EFTA-områdena på bekostnad av motsvarande import från . Beträffande det selektiva stödet vill jag bara säga attdet som sade innebär, såvitt jag förstår, att han i alltväsentligt ansluter sig till reservationen. Men det är naturligtvis svårt förLennart i egenskap av socialdemokratisk riksdagsman att slå följemed representanter för andra partier, även om han i sak delar derasuppfattning. Slutligen, herr talman! Det enda som jag vill säga omEG-rapporten - detta är kanske värt att säga just - är att jag djuptbeklagar att den inte kommer förrän den,- dvs. på sistaarbetsdag före juluppehållet. Det innebär att den diskussion som LennartPettersson hade velat ha inte blir möjlig att föra i förrän fråganhar ventilerats mycket-ingående i andra fora. Jag tänker då framför allt på t.ex. press och TV. Jag tycker att det är synd att vi inte har någon chans attbehandla den rapporten och diskutera dén här i medan den ännu ärfärsk. Självfallet kan det vara svårt att få fram rapporten. Om viljan hadefunnits hos regeringen, hade det väl ändå gått att få fram rapporten i varjefall tidigare. 143PER-OLA (): Jag skall gärna avstå från en längre debattmed om utrikeshandeln, eftersom vi har anledning attåterkomma till den frågan. Men låt mig säga några ord omsocialklausulen. Jag har svårt att förstå på den punkten. En socialklausul är någonting som i GATT-sammanhanghar argumenterat så bra för att kunnat ansluta sig.