prot · GB0939 · 1987-12-31 00:00:00 — Jag tycker att vi borde kunna mera lita på attkommunalpoUtikerna och de gamla som skall bo i dessa bostäder vet bäst hur detskall ordnas. Det finns en allmän uppfattning hos de flesta att vi skallbevara ålderdomshemmen. De fyller ur flera synpunkter en mycket viktig funktionsom bostäder för de äldre, inte minst är de viktiga när det gäller att beredavalfrihet för de gamla. Jag tycker att def finns för oss beslutsfattare allanledning att fa fasta på de gamlas synpunkter och försöka se fill att bevaraålderdomshemmen. Jagtrodde att vi hade nått målsättningen att bevara ålderdomshemmen i och medbeslutet som vi fattade och som vi kunde samla en bred majoritet bakom.Men av och till blir jag tveksam. Propositionen innebar egentligenatt ålderdomshemmen skulle läggas ner, och det framgår inte minst av svaret.Lånegivningen skulle enligt propositionen avse grupp-bostadsboende. Riksdagenhar ändrat lånereglerna två gånger' , dels vid behandlingen här iriksdagen av den tidigare åberopade propositionen från bostadsministern, delsvåren 1987. Beslutet fattades efter det att vi fått en rad uppgifterfrån kommunalpolitikerna och de gamla om att nedläggningen av ålderdomshemfortsatte och att det i stort sett var omöjligt att få lån för att bygga omålderdomshemmen på det sätt som var möjligt för att bevara dem. a. encentermofion krävde vi förenklingar. Vimarkerade i bostadsutskottet särskilt skiUnaden mellan den traditionella bostadslånegivningenoch lånegivningen för ombyggnader av ålderdomshemmen genom att alla avstegskulle samlas i en särskild författning. Så har också skett. Men fortfarande ärreglerna detaljrika och krångliga. Kommunerna skall redovisa varje avsteg somde gör, Uksom motiven för avstegen. Man skall vidare redovisa kompensafionenför gemensamma utrymmen när man gör avsteg från kraven på standarden på detegna boendet. Jaghar funderat på vem eller vad det är som utgör bromsklossar när det är så svårtatt komma fram till en förenkUng i dessa fall. Det kan väl inte vara så att detär bostadsministern? Jag skulle vilja fråga vilken uppfattning regeringen harom ålderdomshemmen och vilken funktion regeringen tycker att de fyller för deäldre i samhället. Vill verkligen regeringen bevara ålderdomshemmen? Riksdagenkrävde i beslutet att vi skulle få en redogörelse i budgetpropositionenöver riktlinjernas utformning. Erfarenheten har visat att reglerna egentligeninte efter riksdagsbeslutet utarbetats i riksdagsbeslutets anda. Avsiktenmed min interpellafion var att påminna bostadsministern om denna redogörelse ibudgetpropositionen. Jag hoppas att vi får den. Beträffandevilka åtgärder som har vidtagits för att vi skall få en anpassning av reglernaär svaret betydligt magrare. Därför kvarstår min fråga: Vad för åtgärder anserbostadsministern är nödvändiga för att förverkliga riksdagsbeslutet om enförenkling av bostadslånegivningen för ålderdomshemmen? Ett par synpunkter i anslutning tiU vad sade. Jag kan intetro att som sitter i bostadsutskottet och har kunskaper i dennafråga kunde uppfatta proposition så att den innebar motstånd motålderdomshemmen fill förmån för gruppboende. proposition handlade ommöjligheter för människor att bo på egna villkor. Propositionens syfte var attförsöka underlätta för äldre människor att för det första så länge som möjligtkunna leva och bo kvar i sina befintliga bostäder, för det andra ha ettsjälvständigt boende, med en egen bostad som de kan disponera och med denidentitet och de möjUgheter till avskildhet och eget liv som det medför. Närdet gäller frågan om ålderdomshemmen har det inte riktats någon som helstanmärkning mot att behålla dem. Diskussionen har ju gällt om kommuner villavveckla den gamla typen av ålderdomshem och bygga om ålderdomshemmen fillbostäder med självständigt boende. SkaU kommunerna få göra det på def sätt devill göra det på och samfidigt få staten aft betala? Eller skall staten, sombetalar av kostnaderna, möjligen få ha någon Uten synpunkt? Det är deftasom frågan handlar om. Omstaten skall betala av kostnaden för en nybyggd bostad - vare sig den äravsedd för äldre eller för yngre, eller för vem det än kan vara - ställerstaten vissa krav på hur en sådan bostad skall se ut. Statens bostadslånegivningär inte att jämföra med den som en bank står för, eftersom det ju finns ettbostadspolitiskt mål bakom denna verksamhet. Närdef gäller ålderdomshemmen har man sagt att vi kan frångå de krav som finns påen fullvärdig bostad. Efter den senaste behandlingen av frågan, , isocialutskottet har vi gått ett steg längre och sagt att vi kan frångå dessakrav. Det räcker i princip med ett rum och kokvrå med bad och dusch, samt attbostaden skall vara handikappanpassad. Staten skall fortfarande betala avkostnaderna för detta. Menvad är det då för krångel som har uppstått, ? Jo, krånglet består iatt regeringen och i enUghet med beslut harutfärdat anvisningar. Vad innebär dessa anvisningar, ? Jo, deinnebär att den som infe vill bygga en fullvärdig bostad skall tala om varförhan inte vill det. Kan det verkligen vara att sträcka sig för långt att fåvederbörande att säga att han av tekniska, ekonomiska eller av andra skäl intevill bygga en fullvärdig bostad och därför vill ha dispens? Jag har inte fåttrapport om ett enda ärende som har bUvit avslaget av detta skäl, men def kanskeAgne har. Hos , som behandlar 1 500 besvärsärendenom året, finns det såvitt jag vet inget ärende som har förts upp fill prövningav detta skäl. Vad är det då för problem som råder här? Var så goda ikommunerna att sätta i gång med att bygga om era ålderdomshem. Men gör def ienlighet med beslut, så kommer ni att i vederbörlig ordning fåstatliga lån, säger att hans interpellafion i huvudsak var en påminnelse tillbostadsministern om att skall ha en redovisning i budgetpropositionen.Jag tog så ordentiigt på orden att jag lämnade redovisningen redannu. 60 (); Jag noterar med tacksamhet att bostadsministern hade avsikten att 1985års proposition inte skulle hindra ett boende i ålderdomshem. Men så har jubUvit fallet. Och det är därför som vi här i undan för undan harförsökt att förbättra detta på ett sådant sätt atf def skall vara möjligt attgöra dessa avsteg från den detaljreglering som föreligger. Jagkan fortfarande inte förstå varför vi infe kan ha större förtroende förkommunalpolitikerna när det gäller att bygga om ålderdomshemmen. Det är ju inteså, bostadsministern, att staten bara skall ha en liten synpunkt när det gällerdenna process. Vi styr ju in i minsta detalj. Det är därför som det är så svårtför kommunalpolitikerna. För att ta ett exempel kunde det ju kanske 4Riksdagens protokoll 1987/88:39-40 fattas en halvkvadratmeter för att nå upp till de gamla normerna beträffande ytstandard.Detta har vi genom de nya reglerna nu fått bort. Vihar kommit en bra bit på vägen. Men def är vi i bostadsutskottet - senast uppnådde vi där en bred majoritet, även om regeringspartiet länge var motsträvigt - som har tvingats fösa regeringen framför oss. Men det tycks vara väldigt svårt att få intentionerna i. riksdagsbesluten att växa fram i de riktiinjer som sedan utfärdas. Därför är jag fortfarande orolig. Det ställs alldeles för stora krav på kommunerna när dét gäller att redovisa varför man gör dessa avsteg. Jagtror att kommunalpolitikerna är mogna att själva avgöra vilka krav på standardsom de äldre ställer på sina ålderdomshem. Vi behöver alltså inte åläggakommunerna detta krav på detaljredovisning. Vad är regeringens avsikt med denredovisning som måste ske så fort man gör det allra minsta avsteg? I riksdagsbeslutethar vi ju talat om vad vi i stora drag menar med en bra standard på boendet.Detta borde vara tillräckligt för att få kommunalpoUtikerna att begripa att dekan klara denna ombyggnad genom att anpassa de hus de har utan att behövariva dem och bygga nytt. Det är ju detta som är så väsentligt. Jagnoterar med tacksamhet att bostadsministern är beredd att bevaraålderdomshemmen . Jag tror att det är viktigt att vi är överens omdetta och också försöker arbeta därefter. förvånade mig i sitt senaste inlägg. Han talar omdetaljstyrning och krångel och undrar varför man inte kan följa de beslut somriksdagen har fattat. HarAgne funnit att någon utfärdad anvisning eller någon annan åtgärd somhar vidtagits i den här frågan inte är grundad på beslut? Det är juni i bostadsutskottet som har sagt hur bostaden skall se ut, och det är ni som harsagt att skälen för avsteg skall redovisas. Det är vidare ni som har sagt attregeringen skall utfärda en särskild förordning och begärt att bostadsstyrelsenskall lämna anvisningar. Det som återigen åberopar sker helt ienlighet med bostadsutskottets och beslut. Det har därutöver inteinförts något krångel. Det,är den enklaste tänkbara åtgärd att vederbörandetalar om varför de vill göra avsteg från de regler som gäller. Detta är precisvad och bostadsutskottet har uttalat. Jag har betänkandet med mig,och vi kan ju, för att inte trötta kammaren, kanske diskutera detta iefterhand. säger att kommunalpolitikerna borde kunna få detta förtroende.Kommunalpolitikerna har förtroendet att göra precis vad de vill. Men det är närkommunalpolitikerna vill förvandla sina ofta gamla och omoderna ålderdomshemtill självständiga bostädeir med hyror och kommunalt bostadstillägg ochsamtidigt vill att staten skall betala av kostnaden för detta som statentycker att det är rimligt att ha litet inflytande. Låtmig säga några ord i sak till , eftersom vi båda harkommunal erfarenhet. En bostad åt äldre människor skall nu alltså bestå av ettrum, ett kokskåp, ett WC och en dusch. vet att det vi gör påbostadsområdet skall tjäna sitt syfte under väldigt lång tidframåf. kan vara övertygadom att de människor som skall bosätta sig på ålderdomshem - därföratt de inte kan bo kvar i sin traditionella bostad - och som kommer från enganska god och hög bostadsstandard, som vi ju har i det här landet, inte kommeratt tycka att detta är någon överdriven lyx. Jag skulle inte bli förvånad om dekommuner som uppvaktar mig för att ytterligare dra ned på ytorna i framtidenskulle finna att de gjorde en dumhet. Det skulle bli precis som var fallet närvi byggde pensionärshem med ett rum och kokvrå och kommunerna kom fram till att dessa inte längre kunde tjäna som bostäder. Låtoss inte driva detta längre än vad som är vettigt, utan låt oss behålla sansoch förnuft. Människor skall ha en egen bostad, med de möjligheter tillintegritet och självständigt liv som detta innebär. Kraven på en bra bostadskall inte förfuskas. Det kommer folk från landstingen till mig och undrar omvi inte kan dra ned på ytorna för dem som behöver omsorg, eftersom man menaratt de inte behöver de ytor som i sammanhanget anses som ett helt rum utan kanhålla till godo med mindre ytor. Så behöver vi infe ha def i det här landet,. Vi har råd att se till att även människor som har en svagareställning får bo något så när anständigt. Det är detta det handlar om. 62 (); Jag är kanske litet ledsen över bostadsministerns senaste inlägg. Därframskymtade nämligen just den dualism som tydligen finns hos socialdemokraternanär det gäller synen på dessa frågor. Man misstänker alltså kommunalpoUfikernaför att inte kunna bedöma situationen vid ombyggnader, så att man får en vettigoch väl avpassad bostadsstandard för de gamla. Jag tror inte att kommunalpolitikernahar den onda avsikt som bostadsministern nu beskriver. Jag tror inte att de ärute efter att sko sig på statens bekostnad och sedan bygga undermåligalägenheter till de äldre. Jag har högre tankar om kommunalpolitikernas avsikteri det fallet. Inteheller jag, bostadsminisfern, är ute efter att dra ner boendestandarden för deäldre. Tvärtom anser jag att vi naturligtvis skall försöka se till att den blirså bra och rikfig som möjligt - det är de äldre värda. Men som visäger detta tror jag atf det är viktigt att konstatera att det bör finnasvalfrihet och variation i boendet. Alla äldre önskar kanske inte en lika rymligbostad, kanske inte ens ett eget boende. Många människor har kontaktat mig ochuttryckt sin glädje över de beslut som vi har fattat här i . Många avdessa bor på ålderdomshem och säger att de trivs där. De tycker att vi ställeralltför höga krav när det gäller ombyggnader, så att de då tvingas ut i ettboende som de egentligen inte önskar. Visserligenskall vi vara pådrivande när det gäller att utveckla boendestandarden, mensamtidigt är det viktigt att vi inte är pådrivande på ett sådant sätt att viåstadkommer skada eller kanske tar bort en boendeform som många äldre människortrivs med och som är en vikfig del av deras valfrihet i fråga om boende.Vad som oroar mig är infe detta att anvisningarna inte följer bostadsutskottetsoch beslut, för det gör de så atf säga i själva andemeningen, utanatf ett krav på redovisning har lagts in. Det finns en risk att någon nitisktjänsteman på eller i regeringen då skall granska dennaredovisning och kanske komma fram fill aft den inte är Omsäkerhetsfrågorna kring ett koleldat kraftvärmeverk i Värtan i tillräcklig och att lånendärför inte kan bli beviljade. Jag är rädd för att man kan få ett lånekineseri,om det inte finns en god vilja hos myndigheterna vid handläggningen av dessaärenden, och att vi fortsättningsvis av misstag kan råka ut för nedläggningarav ålderdomshem. Det är som sagt defta jag är litet orolig för. Jag skulleönska att man kunde få en litet fylligare redovisning av åtgärder ibudgetpropositionen, även om jag med fillfredsställelse noterar det allvar medvilket bostadsministern har behandlat min interpellation. Jag viU gärna påpeka för att det vi talar om inte gällerfrågan om huruvida vi skall ha ålderdomshem eller inte. Det gäller frågan omålderdomshemmen skall ombyggas fill självständiga bostäder och vilka villkorsom då skall gälla. Om det är som säger, att vi kan lita på attkommunalmännen inte viU försämra bostadsstandarden, att de vill att äldremänniskor skall bo bra, då behöver, , dessa kommunalmän ingendispens alls. De kan med stöd av gällande bestämmel' ser bygga en ny lägenhetpå . De kan bygga om en lägenhet i vilket hus som helst till enyta , under förutsättning att den lägenheten i framfiden kanslås ihop med en annan. Detta kan man alltså göra med stöd av gällandebestämmelser - man behöver ingen dispens för detta. Det är först när man villbygga lägenheter med ännu mindre bostadsytor som dispens behövs. Vi har sagt;Tala om varför ni vill ha dispens från dessa i och för sig måttliga krav! Förste vice talmannen anmälde att anhållitatt till protokollet få antecknat att han inte ägde rätt till ytterUgareinlägg. Överläggningenvar härmed avslutad. 16 § Svar påinterpellation 1987/88:107 om säkerhetsfrågorna kring ett koleldatkraftvärmeverk i Värtan i Anf, 64 BostadsministerHANS ; har frågat om regeringens motiv för beslutet att intevidta någon åtgärd med anledning av en skrivelse från med begäranom omprövning av lokaliseringstillståndet för PFBC-anläggningen i . Icenterpartiets skrivelse hänvisas till outredda miljö- och säkerhetsfrågor.Franzén har vidare frågat om regeringen nu är beredd att medverka till attsäkerhetsfrågorna kring PFBC-enheterna i Värtan blir föremål för en opartiskoch grundlig utredning. IvarFranzén grundar sina frågor på att han anser att säkerhetsfrågorna inte harbelysts tillfredsställande inför regeringens beslut enligt 136 a § byggnadslagen om tillstånd för att till Värtanlokalisera ett koleldat kraftvärmeverk med två s.k. PFBC-enheter. Jagdelar inte denna uppfattning. Säkerhetsfrågorna behandlades ingående ochuppmärksammades särskilt i beredningen av ärendet. Låt mig närmare belysadetta. Ansökanvar föremål för en omfattande remissbehandling i flera steg med drygt tjuotaletremissinstanser. Det helt övervägande antalet remissinstanser tillstyrkte enlokaUsering till Värtan. Bland de myndigheter som yttrade sig fanns statensbrandnämnd och arbetarskyddsstyrelsen, som är de myndigheter som närmast haransvar för och kunskap om säkerhetsfrågorna vid kraftvärmeproducerandeanläggningar där fasta bränslen används. Arbetarskyddsstyrelsenanförde att erfarenheterna synes goda från icke trycksatta svävande bäddar, s.k. FBC-enheter. Med hänsyn till detta, och med vetskap om att PFBC-enheferbyggs upp av var för sig kända maskinelement och maskiner, tillstyrktestyrelsen en lokalisering till Värtan. Även statens brandnämnd, som särskiltbehandlade frågan om lagring av kol i bergrum, tillstyrkte lokaliseringen. Föratt få säkerhetsfrågorna närmare belysta inhämtades särskilda redovisningarfrån såväl som konstruktören, . Den information som kontruktören lämnade, granskades av särskilttillkallad expertis med avseende på såväl tekniska som miljömässigaförhållanden. Experterna gjorde den gemensamma bedömningen att riskerna medprojektet närmast är av ekonomisk-teknisk art och atf en lokalisering tillVärtan kunde accepteras från miljösynpunkt om vissa utsläppsbegränsningarföreskrevs. Pågrundval av det omfattande remissmaterialet och övrigt beredningsun-deriag fannregeringen att eventuella haverier och andra driftstörningar iPFBC-anläggningen inte skulle medföra några allvarliga konsekvenser för miljöoch kringboende. Icenterpartiets skrivelse med begäran om omprövning av lokaliseringstill-ståndetredovisades infe några nya omständigheter som kunde utgöra motiv för regeringenatt ändra denna uppfattning. Skrivelsen lämnades därför utan åtgärd. Jagfinner inte heller att det nu kommit fram omständigheter som talar för attsäkerhetsfrågorna behöver bedömas på ett annat sätt än vad regeringen tidigaregjort. Någon utredning av det slag efterfrågar anser jag därförinte behövs. Omsäkerhetsfrågorna kring ett koleldat kraftvärmeverk i Värtan i 65 (): Jag tackar bostadsminisfern för svaret, men jag känner en stark oro närjag läser det. Bostadsministern tycks vara helt invaggad i den falskasäkerheten atf PFBC-anläggningen i är ett helt vanligt koleldatkraffvärmeverk. Def borde inte råda något tvivel om atf det egentligen handlarom en kemisk processindustri. Bostadsministernåberopar arbefarskyddsstyrelsen, som anför att erfarenheterna från icketrycksatta svävande bäddar tycks vara goda, och tar det till intäkt för att detinfe heller bör bli några problem med den trycksatta PFBC-anläggningen.Tryckkärlet i en fullstor PFBC-panna har en diameter av . Trycket i tryckkärlet kan uppgå till 15 bar. Det totala trycket på tryckkärlefs väggar kanalltså uppgå till över tusen ton. Temperaturen inne i tryckkärlet är ca 900grader vid full last. Def kan inte uteslutas aft det kan ske internaexplosioner inne i tryckkärlet, som kan åstadkommma oberäknade tryckhöjningar.Denna typ av internexplosioner kan förekomma Om säkerhetsfrågorna kring ett koleldat kraftvärmeverk iVärtan i även näreldning sker vid atmosfärstryck, men de får då inte alls samma konsekvenser. Om t. ex. lufttillförseln till den trycksatta bädden avnågon anledning skulle bli ojämnt fördelad, skulle de delar av bädden som fårför litet luft få en funktion lika med kolförgasning. Vad händer när denproducerade gasen når en zon med luftöverskott? Sannolikheten för enexplosionsartad förbränning är stor. Risken för skador eller t. o. m. haverikan inte uteslutas. utvecklingssfiftelse, VÄST, har i enutredning redovisat bl. a. följande problemområden förPFBC-tekniken: D Trycksätfningen gör att bäddeninte är åtkomlig för visuell inspektion under drift. D Nötningoch korrosion på material är ej utrett. D Processens egenskaper vid start,stopp och lastförändringar är ej klarlagda. DSäkerhetsaspekterna måste ägnas stor uppmärksamhet. PFBC-anläggningen har hela tidenprövats som om den vore en avancerad koleldningsanläggning. Detta är märkligt,då t. ex. en kolförgasningsanlägg-ning, som fungerar under väsentligt lägretryck och där erfarenhet finns från fullskaleanläggningar, klassas somprocessindustri..Det måste finnas mycket starka intressen som lyckats fåregeringen att blunda med båda ögonen och godta att PFBC-anläggningen inteprövas som en processindustri. Bostadsministern är säkert fullt medveten om attPFBC-anläggningen inte skulle ha kunnat lokaliseras fill Värtan, om deh hadeprövats som en processindustri. Det är möjligt att regeringen kangömma sig bakom en lagtolkning som gör den utförda prövningen fullt laglig.Lagen hinner inte alltid med den tekniska utvecklingen, men def måste ändå varaen regerings uppgift att föranstalta om särskilda åtgärder när en anläggningsom nu PFBC-anläggningen fill större delen faller utanför den prövningsram somregeringen fillämpat. Verkligheten förändras inte av regeringsbeslut och mereller mindre felakfiga lagfillämpningar. Som jag ser det tar regeringen på sigett enormt ansvar när den i stort sett på det underlag som intressenternasjälva presenterat ger tillstånd till en kemisk processindustri i centralaStockholm. Kan verkligen bostadsminisfern sova gott om nätterna medhuvudansvaret för ett sådant beslut? Varför inte medan tid är låta sprängämnesinspektionen göraen särskild säkerhefsufredning? Varför inte låta pröva PFBC-anläggningen somden kemiska processindustri den är? Herr bostadsminister, det är många som kräver svarpå dessa frågor. Def är många som vill ha svar, därför aft detta konkret berörderas säkerhet och närmiljö. Det är många som vill ha svar, därför aft de äroroliga för aft starka affärsintressen är starkare än kravet på optimalsäkerhet och miljö. Det finnsmånga följdfrågor aft ställa. Jag skall redovisa några: - Hur kan en anläggning förförbränning av kol-, kalk- och vattenpasta med luft vid ett tryck av ca 15 bari en s. k. fluidisefad bädd (PFBC-feknik) betraktas enbart som en avanceradform av kolförbränning? Hur kantvå avancerade tryckkärlskonstruktioner med mycket komplicerat innehåll fåplaceras inomhus i tunga huskonstruktioner? Händer en olycka så är justhuskonstruktionen en starkt försvårande faktor i haveriförloppet. Hur kan ensådan konstrukfion få lokaliseringstillstånd i nära anslutning (125-150 m) tiUtät bebyggelse och allmän väg? Hur kan ammoniakhantering (trycksatt,vätskeformig) i storleksordningen några ton per dag accepteras inne i en storstad? Transportsätt till anläggningen är såvitt jag förstår tankbil. Hur kan enprocessefablering som kräver tillförsel av stora mängder kol och kalk ochbortförsel av stora mängder miljöfarligt avfall i form av aska accepteras mitti ett område som redan är mycket hårt trafikbelastat? Om säkerhetsfrågorna kring ett koleldat kraftvärmeverk iVärtan i 66PÄR (): Till det har sagt vill jagegentligen bara foga att regeringens tillstånd till den här anläggningen iVärtan har kraffigt skakat alla miljöengagerade människor i regionen.Stockholmsområdet är ändå ett av de ur miljösynpunkt allra känsligaste områdenai vårt land, dels därför atf det bor väldigt mycket folk här, dels därför attmiljöbelastningen redan är så stor. Att då i hjärtat av uppföra enanläggning sådan som , som dels innebär en betydandemiljöbelastning och trots höga reningskrav kommer att leda till en hel deltillskott av försurande ämnen i en redan starkt försurad region, dels medförade lokala säkerhetsproblem som har redovisat, uppfattar vifaktiskt som en bristande omsorg för miljö och säkerhet i regionen. Vad som gör det hela extra anmärkningsvärt är att dettasker utan någon helhetssyn på hur energiförsörjning bör seut - éUer i varje fall utan någon helhetssyn på hur man bör få ett såmiljövänligf energisystem som möjligt för regionen. i har skrivit till regeringenoch begärt att regeringen skall medverka vid tillkomsten av en energiplaneringför med klart uttalad målsättning att få ett så miljövänUgtsysfem som möjligt, där man satsar på maximal energihushållning och där mansatsar på aft få använda miljövänliga energikällor i så stor utsträckning sommöjligt. Vi förutsatte att en del i en sådan energiplanering skulle vara inhiberade beslutet om . Defta har regeringen avvisat, med ungefär samma resonemangsom det som gav uttryck för i vår tidigare debatt, nämligen attdet här är någonting som kommunerna själva får sköta. Vi har en lag om kommunalenergiplanering, och alltså har regeringen inget ansvar.