prot · GB09126 · 1987-12-31 00:00:00 — Insatsernakari vara dels av behandlande karaktär dels rådgivande och annat personUgt stödsom ges av arbetsterapeut, kurator, logoped, psykolog, sjukgymnast,specialpedagog m.fl. yrkeskategorier. Rådgivning och stöd skall också erbjudasanhöriga - föräldrar, syskon, make och barn - samt även familjehemsföräldrar. Avsiktenär dock inte att ge den typ av social service som skall erbjudaenUgt socialljänsflagen eller att begränsa hälso- och sjukvårdens ansvar förden enskilde enligt hälso- och sjukvårdslagen. Det är inte ovanligt att en ochsamma person får service från alla tre verksamhetsgrenarna . Som ennaturlig del i det personliga stödet bör ingå att så långt möjligt för denenskilde samordna de olika samhällsinsatserna och då ha en helhetssyn över denenskildes behov." Ansvaretför habiliteringen åvilar landstingskommunerna i deras egenskap avvårdhuvudmän. Kritikenmot propositionen har framför allt riktat in sig på en viktig punkt, nämligenatt särvux inte skall ge en motsvarighet till fräningsskolan. Detär i fråga öm utvecklingsstörda inte helt lätt att definiera hur undervisningskall avgränsas mot andra akfiviteter, öch framför allt är det svårt attdefiniera vad som är träningsskola, habilitering eller terapi. Omstatens ansvar också skall omfatta träningsskola för vuxna psykiskt utvecklingsstördaär det dessutom fråga om helt andra kostnader. Av beräkningar som är gjordaframgår det att behovet torde ligga på minst 75 milj. kr. utöver vad regeringenhar föreslagit. Således räcker inte heller de 35 milj: kr. som och vpkföreslagit. Förutom särvux har också utbildningsverksamhet för vuxna psykisktutvecklingsstörda bedrivits av studieförbund och folkhögskolor. När det gällerandra vuxna upplever vi aft det enbart är positivt att det finns Kompeterisinriktadvuxenutbildning för psykiskt utvecklingsstörda, särvux Kompetensinriktadvuxenutbildning för psykiskt utvecklingsstörda, särvux olika former avvuxenutbildning att välja mellan. Så måste det givetvis också få vara för depsykiskt utvecklingsstörda. Men även i detta sammanhang har det funnits problematt definiera avgränsningen mellan kompetensinriktad utbildning ochfolkbildning inom folkhögskolor och studieförbund. Medanledning av de många oklarheter som fortfarande råder beträffande bl. a.verksamhetsansvar och kostnadsansvar har utskottsmajoriteten föreslagit att enny utredning bör tillsättas. Denförsta och viktigaste uppgiften för utredningen bör enligt utskottet gälla påvilket sätt utbildning på träningsskolenivå kan ingå i särvux. Jag tycker attdet är mycket positivt. Utredningenbör klara ut avgränsningen mellan kompetensinriktad utbildning och sådanträning, habilitering och terapi som bör ingå i de särskilda omsorgerna ompsykiskt utvecklingsstörda. Enligt utskottet bör utredningen också överväga ivad mån landstingen skall bidra till kostnaderna för särvux med utbildning påträningsskolenivå. En stor del av dessa kostnader står ju de facto landstingenför . Är det inte egentligen detta som det handlar pm även för vpkoch , dvs. de kostnader som landstingen har? Deresultat utredningen kommer fram till skall föreläggas redan undervåren 1989. Då får vi säkert anledning att återkomma till denna debatt ikammaren. Närdet gäller betygsfrågan, delar utskottsmajoriteten regeringensuppfattning att det system som tillämpas inom grundvux och komvux bör ha sinmotsvarighet i särvux. Upp till en nivå motsvarande årskurs 6 i grundskolanskall intyg utfärdas till de elever som så önskar. Efter avslutad ämneskursskall betyg kunna sättas enligt den tvågradiga betygsskalan godkänd eller ickegodkänd. Rektor skall också ha möjlighet att besluta om betyg skall kunna bytasmot intyg. Givetvis bör rektor vara väldigt generös när det gäller att utnyttjaden här möjligheten. Meddet anförda, herr talman, yrkar jag avslag på samtliga reservationer och bifalltill hemställan i utskottets betänkande. 151 () repUk: försåg oss med ett ganska utförligt referat avutredningen, propositionen och utskottets betänkande. Dessa har vi haftmöjlighet att ta del av tidigare, så de kände vi till. Omvi återvänder till fakta innebär det beslut som kommer att fattas attförsöksverksamheten ersätts med en reguljär undervisning i särvux - det ärexakt vad som står i propositionen - som får en omfattning på 55 000 timmar.Det i sin tur innebär, , att det blir en kraftig nedskärning avambitionsnivån. Färre utvecklingsstörda kommer i fortsättningen att hamöjlighet att få den här undervisningen. Man hänvisar då till att dessamänniskor kan få gå i träningsskola som bekostas av och attstudieförbunden har olika former av verksamhet för utvecklingsstörda. Det äralltså de argument som förs fram. Sedanframkom emellertid det riktiga skälet, vilket kanske intetänkte på att hon sade, nämligen att det handlar om helt andra kostnader om manskuUe höja ambitionsnivån till den nivå som utredningen föreslog. tycker att det är bättre att landstingen står för dessa kostnader eller attdessa kostnader belastar studieförbundens verksamhet. Kostnaderna, MaritaBengtsson, är väl desamma? Det handlar bara om vem som skall varakostnadsbärare. Jag trodde att det viktiga i den här debatten var att ge såmånga vuxna utvecklingsstörda som möjligt en kompetensgivande utbildning, inteatt fördela kostnader på olika kostnadsbärare. Men jag förstår att det är detviktigaste för utskottsmajoriteten. Närni nu säger att även om man känt till alla saker i förväg och även om enförsöksverksamhet pågått i nära två decennier-något som ocksåupplyste om inledningsvis - vet man inte tillräckligt mycket utan måste utredamera, så innebär et i klartext att .utskottsmajoriteten underkänner regeringensproposition. Propositionen baseras ju på utredningen, som i sin tur baseras pådenna försöksverksamhet; Frågorna, , kvarstår: Varför skallverksamheten minskas från att ha omfattat till att omfatta ? Varförskall alla de skäl som ni talar om bara gälla ungefär 400 vuxnautvecklingsstörda? Kommer dessa att få någon som helst möjlighet att gå om, omså behövs? Vad betyder "med hänvisning härtill" när ni avstyrker allayrkanden om utökad verksamhet? Varför tror ni att schablontillägget kan inskränkastill ? Tror ni inte att behoven är större hos de UtveckUngsstörda änhos övriga elever inom komvux? Kompetensinriktadvuxenutbildning för psykiskt utvecklingsstörda, särvux 152 (vpk) replik: Om vi , , är överens om att nå ett visstkompetensmål, utan att beakta tidsaspekten, inom särvux, så gäller det väl atthävda likvärdighetsprincipen inom särvux? Denna skall hävdas oavsett i vilketlandsting den utvecklingsstörda bor, oavsett vilka hans eller hennes föräldrarär och oavsett om det är fråga om en man eller en kvinna. Vi från vpk:s sidamenar att det är naturligt att man tar ett ansvar för detta från statens sida,alltså från centralt håll, så att de krav-som vi ställer på annan utbildningockså gäller för särvux. Med litet kunskap om att t. ex. psykiskutvecklingsstördhet ofta är förenad med andra handikapp, vet man att det kommeratt bli ogörligt att sätta klara gränser mellan vad som är terapi, vad som ärträning och vad som är utbildning i begränsad mening. Det går alltså infe attgöra så som utskottsmajoriteten skriver på s. 9 i betänkandet: "Detär viktigt att definiera innehållet i och bestämma avgränsningen mellan olikaformer av kompetensinriktad utbildning å ena sidan och sådan träning,habiUtering och terapi å andra sidan som bör ingå i de särskilda omsorgerna ompsykiskt utvecklingsstörda." Defär omöjligt att dra dessa gränser om man vill hävda Ukvärdighetsprin-cipenockså när det gäller de elever som skall gå i särvux. Är det målet som ärviktigast, eller är det viktigast att skapa gränser mellan avsnitten fram fillmålet? Apropåmöjligheten att gå om: Vem skall avgöra när en elev i särvux inte har ett behovatt gå om i förhållande till de behov den elev har som står i begrepp att börjainom särvux? Det är omöjliga uppgifter som utredningen har framför sig. Detskall bli intressant att se vilka direkfiv departementet ger fill denna utredning.Detta är, , frågor som kräver ett svar. 10 protokoll 1987/88:126 1987/88:126 Anf. 153 HANS () repUk: Kompetensinriktad vuxenutbildning för psykisktntvecklings-störda, särvux ondgjorde sig över att vi moderater hade så fåreservationer - inga aUs, sade han till en början. Anf.154 TREDJE VICE TALMANNEN: RepUken gällde anförande. Anf.155 () replik: Jag måste fråga och om de menar attreguljär särvux skall ersätta allting annat. Det kan väl inte vara rimligt.Ansvaret för habiliteringen åvilar landstingskommunerna. Så här sägerutbildningsministern i propositionen: "Jag räknar därför med attlandstingskommunerna som-vårdhuvudmän även i fortsättningen kommer att görabetydande insatser för gruppen utvecklingsstörda vuxna." Vivet att särvuxutbildning bedrivs på dagcentra. Jag är övertygad om att denverksamhet-som bekostas av landstingen i form av-träningsskola, som också ingår i särvuxutbildningen, kommer-aft:finnas även i fortsätt ningen. ' Iomsorgslagen står det tydligt att de särskilda omsorgerna skall syfta fill attge psykiskt utvecklingsstörda möjlighet att leva som andra och i gemenskap medandra. Omsorgerna skall vara inriktade på att utveckla den enskildes egnaresurser. Det är ju inte bara en fråga som gäller för reguljär särvux utanockså för omsorgsverksamheten i övrigt och för habiUteringen. Anf.156 () replik: Vi menar inte att denna verksamhet skall ersätta allting annat, men vimenar att man måste ha ambifionsnivån bra mycket högre än den somutskottsmajoriteten;har kommit fram fill. Vi har utvecklingsstörda som redansom barn går isärskola. Jag:har väldigt.svårt attföreställa mig att MaritaBengtsson skulle kunna tänka sig att säga: sätter vi upp ett fimtak så atfvi tar emot , eller av utvecklingsstörda barn i särskolan.Jag tror inte att är villig att göra det. Men handlar detom utvecklingsstörda vuxna som inte har haft tillfälle att få utbildningfidigare eller inte har kunnat tillgodogöra sig den. Då måste vi naturligtvisStäUa tillräckliga resurser till förfogande, så att de som inte har haft dennautbildningsmöjlighet får den. Då, , krävs det betydUgt mycketmer resurser än de som ni är beredda att anvisa. Vihar sagt både i våra motioner och under utskottsbehandlingen att vi är klaraöver att inte heller vårt förslag kommer att vara till fyllest, men vi tror attdet kan innebära en betydUgt bättre inledning. Sedan får vi bygga på dessaresurser efter hand som utbildningsmöjligheterna blir uppenbara för deutvecklingsstörda och deras vårdnadshavare: är alldeles övertygade om attefterfrågan kommer att växa mycket kraftigt . Men att intesträcka sig längre än till att ge resurser som räcker till att beredaundervisning för ungefär 400 personer är närmast ett hån gentemot deutvecklingsstörda vuxna. Anf.157 (vpk) repUk: ' Herr talman! Problemet uppstår, MaritaBengtsson, i och med att man begränsar tidsrymden för inhämtandet av denkompetens som det sägs att eleverna skall få via särviix. Så enkelt ärdet. Iviss mån-och inte så liten mån - begränsar man naturligtvis också genom att mansäger att nian satsar så och så många miljoner på denna utbildning, punkt ochslut. Jagkänner , och mycket väl. och kommer nog snartatt kunna börja inorii särvux. kommer kanske om bara att kunnagå in i särvux. Både och tycker om att dansa. Om nu och att kunna lära sig att skriva måste få dansa med fröken eller magistern etttag, är det terapi? Skall det kostnadsfö-ras på ett annat konto äri på detstatliga särvuxkontot? Om man vill koka kaffe och måste lära sig att användadén nya kaffebryggaren på särvuxskolan, är det då fråga om ADL-träning eller omnågot annat? Jagville bara ge dessa tänkta exempel för att visa på hur det bUr när manbegränsar utbildningen till kompetensgivande avsnitt inom särvux. Det är mycketsvårt att ge klara definitioner på detta. måste man kanske gå en litenkringelikrokväg för att nå fram, liksom man måste göra i denvanliga gruridskolan och gymnasieskolan. kompetensinriktadvuxenutbildning för psykiskt utvecklingsstörda, särvux Anf.158 () replik: Jag tror att jag är den enda av oss tre som debatterar nu som hararbetat med psykiskt utvecklingsstörda, även om det är . Jag vethiir svårt det är att göra skillnad på vad som är utbildning, vad som kankallas terapi öch vad som är habilitering. Jagtycker det är bra att utredningen kommer till stånd. Jag tycker också det ärbra att medgav att också de resurser som vill ställatill förfogande genom sin reservation är otillräckliga. Då är det väl bra attvi får koihma tillbaka orii och diskutera den här frågari ytterligare ikammaren, till gagn för de psykiskt utvecklingsstörda! Underdetta anförande övertog förste vice talmannen ledningen av kammarerisförhandlingar. 159 (): Den hittillsvarande handläggningen av det här ärendet är egentligenbeklämmande och på något sätt betecknande. Vi talar om en av de allra svagasteoch mest utsatta grupperna i vårt samhälle. Det är beklämmande att den harbehövt vänta på en utvärdering av den försöksverksarii-het som rörrätten till vuxenutbildning för den här gruppen. Det är beklämmande att när enproposition med ett ställningstagande äntligen kommer, är dén en halvmesyr,bitvis ganska okunnig och präglad av en njugg inställning. Jag kan i mycketinstämma iden kritik som t. ex. och har framförtmot propositionen. Detgäller t. ex. avgränsningen av vilken verksamhet som skall varastatsbidragsberättigad. På riågot sätt får man det bestämda intrycket att denallra svagaste gruppen i det här sammanhanget är bortglömd i propositionen -träningsskolan verkar vara bortglömd, och dimensioneringen tycks vara prägladav njugghet. Kompetensinriktadvuxenutbildning för psykiskt UtveckUngsstörda, särvux Utskottsmajoritetenavvisar i viktiga delar propositionen. Det är litet svårbegripligt för mig närLarz säger att inte har några invändningar motpropositionen. Han vet ju mycket väl att vi inte skulle ha accepteratpropositionen om inte utbildningsutskottets behandling hade inneburit att den iviktiga avseenden underkändes. Detskall presenteras,ett nytt förslag för , där bristerna ipropositionen förhoppningsvis är avhjälpta. Det anges klart iutskottsbetänkandet att den viktigaste uppgiften för denna nya utredning, somskall jobba snabbt, är att klargöra hur träningsskolan kan införas i särvux. Denandra punkt där utskottet i praktiken underkänner propositionen gäller det vikan kaUa rätten att gå om. Det framgår helt klart att med den bedömning somutskottsmajoriteten gör av de här frågorna är det en självklarhet att eleversom behöver det skall ha rätt att repetera årskurser. talade i ett annat inlägg om den "ambitionsnivå somutskottsrnajoriteten har kommit fram till". Det är Utet svårt att förståvad han menar med det. I fråga pm resurserna hade vi från sidavarit fullt beredda att anvisa de medel som hade behövts för en rimligaredimensionering av verksamheten. Men problemet är att det varken i propositioneneller i något annat dokument finns någon realistisk och genomarbetad liedömningav hur stort resursbehovet egentligen är. Det är ytterligare ett bevis för hurbristfällig propositionen är. Jagupprepar återigen: För vidkommande är detta en så angelägen frågaatt vi är beredda att anvisa de resurser som behövs för ett statsbidragssystemsom inkluderar den verksamhet, som träningsskolan bedriver. Eftersomvi står bakom utskottsbetänkandet tycker jag det är mycket angeläget att fåsäga att den utredning som vi kräver måste arbeta mycket snabbt. Den bör helsttillsättas vid morgondagens regeringssammanträde eller, om inte det kommer attske, inom de allra närmaste veckorna. Eftersom utbildningsministern är ikammaren hoppas jag verkligen att han tar till sig det budskapet. Det får intebU någon upprepning som för folkhögskoleutredningen, vars tillsättande drog utmånad efter månad. Från sida hade vi helst sett att det hadeblivit en tjäntemannaufred-ning. Men när nu utskottsmajoriteten har enats omatf det bör vara en utredning med parlamentariskt inslag innebär det ännustörre krav på atf utredningen verkligen kommer i gång snabbt. BjörnSamuelson har utvecklat vilka svåra frågor utredningen skall hantera, och jagkan hålla med om vad han sagt. Men det får infe vara så i vårt samhäUe att viår , årtionde efter årtionde boUar finansieringsansvaret mellan oUkasamhällsinstanser för en grupp som relativt sett är så liten men som är såutsatt. Det är til syvende og sidst samma skattebetalare som betalarlandstingsskatt och statsskatt, och det vore helt orimligt om kompetenstvisteroch definifionsfrågor av det slaget skulle fördröja denna mycket angelägnareform. Jaguppfattar utskottets förslag som ett underkännande av vikfiga delar avproposifionen, och därför yrkar jag bifall tiU utbildningsutskottets hemställan. 160 (): Jag villmycket kort ta upp två saker. Situationenblev inte särskilt mycket klarare efter inlägg. Han tolkarutskottsmajoritetens stäUningstagande på det sättet att utredningen syftar tiUatt visa hur träningsskolan skall införas i särvux och att den skall hastatsbidrag. Samfidigt har använt all kraft för attargumentera för att utredningen skall avgränsa träningsskolan från den övrigaverksamheten och att skall betala den- inte staten. Jagkan ge rätt i att det är samma skattebetalare det handlar om vare sig man betalar kommunal- eller landsfingsskatt eller statlig skatt. Men det är inte samma sorts skatt. Statsskatten är progressiv, pch kommunal- och landstingsskatten är proportionell. Alla vet att konimunal- och landstingsskatt är betydligt tyngre att bära för låg- och medelinkomstta gare, medan statsskatten hårdast drabbar höginkomsttagare - i varje fall ännu, så länge som inte och andra har lyckats åstadkomma betydande skattelättnader för just höginkomsttagarna. Det är alltså en sanning med viss modifikation att säga aft det handlar om samrna skattebeta lare. Kompetensinriktad'vuxenutbildning för psykiskt utvecklingsstörda, särvux Anf.161 (vpk): Det var bra att sade att man från sidavisst är beredd att bestrida de kostnader som krävs för särvux reella behov.Han talade också om rätten att gå om. Dåmåste jag fråga hur det kan komma sig atf han ställer sig bakomdet som utskottsmajoriteten skriver på s. 10 i betänkandet: "Eftersomresurserna för vuxenutbildning är begränsade bör.utredningen väga behoven avatt få repetera redan genomgången utbildning mot utbildningsbehoven hos dem somännu inte fått sådan kompetens som särvux erbjuder." Ärdet uppnåendet av denna kompetens som är drivkraften och vägledande förfolkparfiet, när säger att man är beredd att bestrida dekostnader som det är fråga om för att kunna tillgodose de behov som fakfisktfinns inom särvux? Har infe några egna erfarenheter av dennaskolverksamhet, som har bedrivits ? Om man nu skall utreda vad som skaUfinnas inom särvux, måste man då inte ta till vara de erfarenheter som finnsinom FUB, hos lärare inom särskolan och inom ? Jag har tänkt att låta ropai öknen. Vi får se om han tar sig till en oas. 162 (): Vi har anledning att diskutera kompetensfördelningen mellan oUka nivåerinom den offentliga sektorn, alltså fördelningen mellan stat, landsting ochkommuner, . Vi kan t. ex. diskutera huruvida åldringsvården skallligga på landstingen eller kommunerna, huruvida bostadsfilläggen för pensionärerskall vara en statlig, eller en angelägenhet etc. I sådanadiskussioner handlar det ofta ofta om miljarder kronor. I dessa frågor är det,som nämnde, viktigt att beakta inkomstfördelningen mellan olikagrupper av inkomsttagare. 11 protokoll 1987/88:126 Kompetensinriktad-vuxenu t b ildn ing för psykisktutveckUngsstörda, särvux gäller detbelopp som vi här talar om, några tiotals miljoner, är def ganska ointressantvilken offentlig kassa som står för fiolerna. Jag viU upprepa vad jag sade i mitt första inlägg,nämligen att det vore ovärdigt ett välfärdssamhälle som om diskussionerav denna typ skulle få försinka angelägna insatser för den grupp människor somvi nu talar om. När det gäller frågari om huruvida särvux skall utvidgastill aff avse även undervisning som motsvarar särskolan, kan jag inte annat äncitera den mening i utskottsmajoritetens skrivning som berör denna fråga. Denhar följande lydelse: "Den första uppgiften för utredningen gäller påvilket sätt utbildning på träningsskolenivå kan ingå i särvux." För mig ärdenna mening tämligen klar, och det är för att vi har fått till stånd dennaformulering som har ställt sig'bakom skrivningen i dettabetänkande. Min tolkning av den skrivning om rätten aft gå om somBjörn läste upp är att det under ett skede då resurserna ärotillräckliga kan bli fråga om ett slags val mellan en elevs rätt att gå om ochen annan elevs rätt att få denna vuxenutbildning . I det allrakortaste perspektivet Hgger def väl ett slags rimlighet i detta referat avverkligheten, dvs; att sådana val kan tvingas fram när resurserna är otillräckliga.Utredningen behöver därför studera vilken ståndpunkt som skall intas i dessafall. Under hela mitt första anförande och vid den beskrivning av folkpartietsståndpunkt som jag har givit har jag emellertid betonat att vi i folkpartietanser atl det är orimligt att man skall behöva göra sådana val. Det är härfråga om en grupp människor i vårt samhälle som under årfionden på många sätthar behandlats njuggt, inte minst när det gäller utbildning. Förslagen i dén nu föreliggande propositionen borde hainneburit en rejäl höjning av ambitionsnivån när det gäller deutvecklingsstördas rätt till vuxenutbildning. Men på grund av den utformningsom propositionen nu har fått kommer så inte att bli fallet. Jag hoppas emellertid att vi mycket snart skall kunna fåregler och tilldelning av statsbidrag som medför aft det orimliga val som jagnyss beskrev aldrig skaU behöva ske. 163 (vpk): I sitt senaste inlägg sade det kan bli fråga om otillräckliga resurser. Men om jag förstod LarsLeijonborg rätt, så sade han i sitt inledningsanförande att det enligtfolkpartiets mening aldrig skulle kunna bli fråga om att resurserna till denangelägna verksamhet som särvux innebär kan bli otillräckUga. För atf verkligen förvissa mig om att på ett riktigt sättha uppfatfat vad här menar, vill jag ställa följande fråga: Skallprincipen om Ukvärdighet också gälla för särvux? 164LARS (): Om jag har förstått frågarätt, blir svaret självfallet ja. Om jag återigen får. repelera inställning tiUdetta med resurserna, så hade vi ju gärna gått med på , vpk:s ellerSÖ:s bedömning eller den avMarita här angivna resursbedömningen. 1987/88:126 Vi hadesom sagt gärna ställt oss bakom belopp som 30, 35, 50 eller 75 milj. 25 maj1988 kr. om någon bara hade kunnat påvisa att denna resursbedömning stod på enfast grund. BjörnSamuelson har frågat mig och andra om vi inte har dragit någraslutsatser av dessa försöksverksamhet. Det är väl bara att erkänna attvi i inte har de resurser som behövs för att göra en professionelloch kvalificerad utvärdering av denna försöksverksamhet. Jag tycker att inteheller vpk;s mofion eller reservationer till betänkandet innehåller någrasådana kvalificerade slutsatser. Vi får emellertid hoppas att den utredning somförhoppningsvis.snart tillsätts skall kunnage svar på dessa frågor. Del förslagtill resursbehov som en sådan utredning kommer fram tiU är vi i folkparfietberedda alt tillmötesgå. Överläggningenvar härmed avslutad. (Beslut i ärendet skullefattas vid nästa arbetsplenum.) 1987/88:23 om miljö ochenergi (prop. 1987/88:50 bil. Anf.165 (): kom ett pressmeddelande från om attde europeiska kommunikationsministrarna träffas i föratt genomföra den europeiska transportministerkonferensen . a. diskutera det svenska förslaget om en särskild ministerkonferensom transpprt- och miljöfrågor samt frågan om snabbare utveckling när det gällertillgången på blyfri bensin i . Pressmeddelandetaktualiserade inför dagens riksdagsbehandling av be tänkandet Miljö och energi återigen betydelsen. av ett internationellt engagemang i miljöfrågor även på trafikområdet. Föroreningar känner inga gränser. Men ingen nation kan begära åtgärder av andra utan att själv genomföra mesta möjliga miljöinsatser. . .