prot · GB098 · 1987-12-31 00:00:00 — Men vi vill att de "tunga"delarna av den generella välfärdspolitiken även fortsättningsvis skallbestämmas demokratiskt, finansieras skattevägen och drivas i stat, landstingeller kommun. Jag hoppas att jag har varit någorlunda tydlig när detgäller principerna mellan privat och offentlig verksamhet. Vi återkommerkonkret till dagens frågor när propositionen läggs fram. Till vill jag säga; Studeragärna problematiken när det gäller socialtjänstlagen och rättsläget . Om alternativ verksamhet på del socialpolitiska området seminarietskall ge oss en vägledning på den punkten, så att vi åtminstone kan vara på detklara med vad lagstiftningen innebär och vilka möjligheter den ger oss attagera politiskt. 14 (): Civilministern säger att vi moderater talarom systemskifte. Vi vill ha systemskifte. Men då vill jag ställa en fråga: Ärdet systemskifte, om vi moderater säger att socialtjänstlagen skall ändras så,att valfriheten ökar för de enskilda människorna? Är det alltså systemskifte, omvi säger; Det är du själv som bestämmer vem du skall ha i - dvs. omdet skall vara en granne, en anhörig eller en kommunalt anställd - och det ärkommunen som skall betala kostnaden för denna hemtjänst? Är alltså en sådanändring ett systemskifte? Men om den socialdemokratiska regeringen ochcivilminister lägger fram ett förslag som innebär att 70 förskolormåste läggas ned på grund av en ändring i samma lag är det helt plötsligt ingetsystemskifte, utan då är det en utbyggnad av den generella välfärdspolitiken.Hur kan man resonera på det sättet? Det går inte, , att försöka smita från självagrundproblemet. En borgerlig regering skulle aldrig ha gett dessautredningsdirektiv, skulle aldrig ha skickat ut dessa förslag på remiss.Tankegångarna finns således förankrade hos socialdemokratin, som vi har sett såmånga gånger i andra förslag. Detta är ytterligare ett led i detsocialiseringspussel som ni socialdemokrater successivt lägger och som innebärinskränkningar i de enskilda människornas valfrihet. Här resonerar ni om nya gränsdragningar för vad som ärsocialt acceptabelt för alternativa verksamheter i förhållande till nuläget.Civilministern säger att socialtjänstlagen behöver utvärderas så till vida atträttsläget blir bättre. Till vems fördel? När civilministern talar om att skapaett bättre rättsläge är det med utgångspunkt i kommunernas, landstingens ochpolitikernas ökade ansvar. När vi moderater talar om en ändring isocialtjänstlagen är det med utgångspunkt i att den enskilde skall få ökadvalfrihet. Jag måste fråga civilministern: Vad är det för fel ompappa och mamma kan välja kommunens daghem, kyrkans daghem eller det privataPysslingen och statsbidragen är lika, jämfört med att de bara kan gåtill.kommunens daghem? Är det ett systemskifte i negativ riktning? Vad är detför fel om mor i kan välja att bo hemma och få en granne elleren anhörig som hjälper till med och kommunen betalar, jämfört medatt hon bara är hänvisad till den kommunala ? Vad är positivt och vad är negativt? Enligt min och uppfattning måste trygghetenutgå från de enskilda människorna och inte från förstärkt valfrihet förtjänstemännen och politikerna i kommuner och landsting. Låt mig säga till attmoderaternas systemskifte, i den meningen att de vill slå sönderskattefinansieringen och den demokratiska styrningen av den generellavälfärdspolitiken, leder till så vittgående förändringar i det socialatrygghetssystemet att det på den punkten fortsätt- ningsviskommer att råda skiljelinjer mellan socialdemokrafin och modera- Prot.1987/88:8 terna. har under lång tidägnat sig åt att krifisera dem som jobbar i ,. , <= o o j Qffj alternativ verk- denoffentliga sektorn och deras insatser. Det har sannerligen inte underlät- ; , = j , ° ° samhet pa det socialpo- tat förpersonalen och andra när det gäller att se fill att kvaliteten på ,.,. r b f liiiska området Om man slår sönder det sociala välfärdssystemet, får en del mycketbra hälso- och sjukvård och andra det sämre. Det var det jag menade medsystemskifte, inte det som har tagit upp i debatten här ! Överläggningen var härmed avslutad. 6 § Föredrogs och hänvisades 1987/88:9till utrikesutskottet 1987/88:14och 18 till justitieutskottet 1987/88:26fill justitieutskottet 1987/88:29till socialförsäkringsutskottet 1987/88:30till finansutskottet 7 § Föredrogs och hänvisades 1987/88:6till finansutskottet 1987/88:2till finansutskottet 8 § Kammaren åtskildes .