prot · GB0961 · 1987-12-31 00:00:00 — I själva verket gör skattereformen tillhuvudorsaken till att utbudet av arbetskraft har ökat så kraftigt ,med hela . I och för sig tycker jag att han bortser från enväsentlig sak, nämligen att genom vår politik ökade också efterfrågan påarbetskraft. Det räcker inte att sänka skatten och tro att folk arbetar, om detinte finns efterfrågan på jobb. Jag ärtacksam för detta senkomna erkännande, men jag måste ändå fråga: Om det nuskett en så kraftig sänkning av marginalskatterna som härbeskrev, vad beror då våra problem med lönebildningen och inflationen på? Ivarje fall kastar detta en skugga över det borgerliga budskapet att sänktamarginalskatter löser alla problem på arbetsmarknaden. I själva verket tycksde borgerliga partierna inte tro på det själva, för i motionerna tonar det framen helt annan stat än den som med generösa skattesänkningar vill hjälpalöntagarna att hålla nere sina lönekrav. Det är en stat som hotar medarbetslöshet, dessutom en arbetslöshet som skall betalas av löntagarna självagenom höjda avgifter till arbetslöshetskassorna, inte bara därför att-statenminskar sina bidrag utan också därför att det är löntagarna-de fackligtanslutna, väl att märka-som skall få betala de ökade utgifter somarbetsmarknadspolitiken kräver när sysselsättningen försämras. Facket måstelära sig att betala vad höga lönekrav kostar, morrar man i ochmoderaternas motioner. Tyvärr är detta långt mer trovärdigt än löftena omskattesänkningar, för det här var den linje man drev ,även om man nu vill förneka detta. Då lät de borgerliga regeringarnaarbetslösheten stiga. Man höll nere insatserna på arbetsmarknadspolitikensområde. Arbetslösheten skulle upp, för man ville använda den som vapen motinflationen. Och för all del, det gav vissa effekter så länge arbetslöshetensteg. har lagt upp sin motion som en ny attack påvälfärdsstaten. Jag tror att alla vid det här laget har klart för sig vad detär man vill göra, men det finns en punkt som kräver någon liten ytterligareutredning. Efter vad jag förstår vill utöver de 4,5 miljarder somskall finansiera vårdnadsbidraget dra in ytterligare 6 ä 8 miljarder frånkommunerna genom sänkta bidrag och minskade kommunala skatteintäkter. Den härgången talar man inte om var kommunerna skall spara, och det förstår jag. 1985var man karsk nog att peka ut färdtjänsten, barnomsorgen och knatteidrotten. Men tror att människor är så dumma att deinte förstår att om ni lägger ett skattetak pä kommunerna-för de fårinte öka sina skatteintäkter heller - måste kommunerna skära någonstans. Jagantar att kommer att fortsätta att tiga här, men jag lovar honomalt vi kommer att fortsätta att plåga er och alla moderata kommunalmän landetrunt med frågan, hur ni skall klara de 6 ä 8 miljarder som ni vill ta ifrånkommunerna. Mot den här bakgrunden får om sjukvården och de handikappade en underlig klang. Och det är märkligtatt han ställer dem till mig och inte till . Tittar vi på vad somstår i årets budget om åtgärderna på handikappområdet - om jag tar det somexempel - ser vi att det är ett område som vi har gett ordentliga påslag, somvi har prioriterat, som det heter i sådana här sammanhang. Vi har ju utökaträtten till tillfällig föräldrapenning när man har handikappade och svårt sjukabarn. Vi har förbättrat vårdbidraget till föräldrar med handikappade barn. Viökar bidraget till handikapporganisationerna. Vi kommer att föreslå kraftigtutökat bilstöd. Vi förbättrar tidningsutgivningen för de synskadade. Inomarbetsmarknadsdepartementets område läggs det ut 160 miljoner för arbetshjälpmedel. När det gäller datorbaserade arbetshjälpmedel fördubblas anslaget.Vi ökar antalet anställda med lönebidrag, vi ökar antalet platser förhandikappade hos ideella organisationer med 300. Vidare föreslår vi att 350 nyaarbetstillfällen skall anordnas inom det som hetteSamhällsföretag men där man nu har slopat prickarna över ä, så att det heterSamhall. Jag vet inte vad det är är missnöjd med. Ochframför allt: Varför ställer inte dessa frågor till ? När det gäller sjukvården kan jag bara svara att vi genomen uppgörelse med landstingen och tillför landstingen 1,4miljarder kronor. Det gäller Dagmaruppgörelseri. Vad begär Eliassori mer, ochvar skulle han vilja ta pengarna? Det blir en mycket underlig körsång om den ene borgerligerepresentanten står och kräver ökade sociala utgifter, medan den andre sägeratt nu skall vi framför allt skära ner på dessa områden. Då det gäller de borgerligas skattepolitik har jaganledning att peka åtminstone på en sak. Ni är oeniga om nästan allting som rörskatterna, men i tre fall är ni ense, nämligen i fråga om omsättningsskatten påaktier, fastighetsskatten och engångsskatten. Därvidlag är ni som sagt ense,men ni har också bytt ståndpunkt. har det funnits en huvudlinjei de borgerliga attackerna mot regeringens skattepolitik. Ni infördeomsättningsskatten på aktier, ni införde fastighetsskatten och främst infördeni engångsskatten på de privata pensionsförsäkringarna. Det är barainoderaterna som talar om det här. Folkpartisterna och centerpartisterna tiger,såvitt jag kan finna. säger: Nej, omsättningsskatten på aktier harvi inte råd att vara av med, den får vara kvar, och fastighetsskatten måste vibehålla oförändrad. Så kommer man till engångsskatten och säger: Det är klartatt den borde bort, men det föreligger tekniska problem. Dessutom säger man attäven här måste statsfinansiella hänsyn vägas in. Det är detta, fru talman, som förbluffar mig. Regeringenär anmäld till för att ha begått brott mot om demänskliga fri- och rättigheterna. I hög grad har denna anmälan framhetsats avde borgerliga partiernas agitation i fråga om detta fruktansvärda brott. fårvi i motion lära oss att för moderata samlingspartiet tarstatsfinansiella hänsyn, när det verkligen kniper, över också i fråga om brottmot de mänskliga fri- och rättigheterna. Engångsskatten blir kvar, men demänskliga fri- och rättigheterna bestar tydligen i . Jag måste till slut säga några ord om den långsiktigaskattepolitiken. Det har i varje fall mellan fyra av partier råttenighet om att det borde göras en omfattande skattereform. Vi var eniga om attriksdagspartierna borde sätta sig ned i en parlamentarisk utredning för attundersöka om en bred lösning kunde uppnås. Uppfattningen var att vi behövde ettbrett parlamentariskt underlag, om en skattereform skall få tillräckligstabilitet och långsiktighet. Allra ivrigast att få denna utredning till ståndvar . Utredningen tillsattes sommar. Regeringen har undvikitatt låsa sig när det gäller den långsiktiga skattepolitiken, av det enklaskälet att vi vill kunna arbeta i denna utredning. Däremot har vi lagt fastfärdriktningen: lägre inkomstskatter, lägre marginalskatter, bredare skattebasoch enklare skatteregler. Det var detta utredningen skulle arbeta för. borgerligapartierna i sina motioner fört fram detaljerade skatteförslag, där man sä att sägalagt fast detaljerna i en skattereform. Detta vill man ha beslut om under våreni denna riksdag. Jag skulle kunna begripa det hela om det rörde sig om attskapa underlag för en regeringspolitik och om ni är ivriga att komma i gång attregera . Men ni har ju ingen gemensam skattepolitik. Det är likasvårt att förena och moderata samlingspartiets skattepolitik somatt förena eld och vatten. Det går inte - endera förslaget kommer att taöverhanden. När det gäller förenklingen av skattesystemet, som jagockså trodde att vi var ense om, vill man sänka schablonavdraget, vilket göratt åtminstone ett par miljoner svenskar som har kunnat deklarera enligt detenkla formuläret får gå tillbaka till det gamla formuläret och återigen börjakivas med taxeringsmyndigheterna om sina avdrag. Så var det alltså i fråga omförenklingen! I och för sig kan jag se förklaringen i att omsorgen om enlångsiktig skattereform har fått ge vika för aktioner för att vinna borgerligaröster inför valet. Det gäller att skynda fram med så fetaskattesänkningslöften som möjligt för att fånga in väljarna. Men eftersom sänkta marginalskatter och sänkta skatteröver huvud taget skulle vara huvudingredienser i en omläggning av denekonomiska politiken och ni saknar något sådant alternativ , så frågar jagnaturligtvis: Är ni inte längre intresserade av den parlamentariskautredningen? Skall vi betrakta den som överkörd, utplånad och upplöst i ochnied att ni lagt fram dessa förslag? Det är faktiskt allvarligt menade frågor. Den budget vi presenterat visar hur vi vill gåvidare med vår ekonomiska politik. Den håller nere underskotten, den bibehålleren stram finanspolitik och den satsar också framåt genom nya insatser förtillväxten, för tryggheten och för en bättre miljö. De borgerliga säger att nuhar politiken misslyckats, nu måste en ny väg beträdas. Mitt besked blir:Detsamma sade ni 1985. Också då var den tredje vägen slut, också då måstepolitiken läggas om. Vi har konsekvent och fast drivit den härpolitiken. Vi kan visa på resultaten, och vi kommer att fortsätta på den härvägen. 21LARS () replik: hade inget att sägabeträffande det ena av de huvudproblem jag tog upp i mitt anförande, nämligenskattetrycket. Jag skall därför fråga en gång till. Det passar särskilt bra,eftersom statsministern har återvänt till kammaren. Vad tänker regeringen göraför att infria statsministerns löfte att sänka skattetrycket till avbruttonationalprodukten? Det rör sig om 50 ä . Det är rejälaskattesänkningar. Och eftersom ni socialdemokrater i likhet med oss moderaterinte kan tänka er ofinansierade skattesänkningar, vilka statsutgifter skall nidå dra ner på för att nå målet? 60 miljarder - det är storleksordningen. Vi har i vårt budgetalternativ redovisat hur vi stegvisvill göra detta. Vilka är era förslag? Finansministernhävdade att de borgerliga sade nej till åtstramning förra Hanvet mycket väl att vi moderater då hade, liksom vi har , budgetalternativmed mindre underskott än regeringens. Visserligen satsar vi inte påskattehöjningar, men vi satsar på ,utgiftsminskningar. Det måste ocksåregeringen göra för att få ner skattetrycket. Ställ upp på våra skatteförslag,så blir det också en åtstramning! kommenterade något mitt andra huvudämne,det usla hushållssparandet. Han sökte förklara sig med att hushållssparandetsjunkit också på andra håll. Men är på minus. Det enda land, förutomSverige, som är på minus, är - där är man emellertid pä väg uppåt. Men iSverige är hushållssparandet på väg nedåt, det försämras ytteriigare. Hur villregeringen få upp hushållens sparkvot till åtminstone de 5 ä -eller kanskebara såsom i - som ändå skulle hjälpa till när det gällernäringslivets investeringar och när det gäller att fä en yttre balans? Jag sade inte mycket om den pågående arbetskonflikten, somär djupt olycklig. Att jag inte gjorde det beror på att det på detta senastadium inte finns så mycket för oss politiker att göra. Det var senast underfjolåret som vi främst genom skattesänkningar skulle ha skapat förutsättningarför en lugn lönerörelse. Ändå tycker jag att det är anmärkningsvärt hur litetuppmärksamhet denna stora fråga får. I Morgonekot nämndes inte denpågående konflikten. Ändå har vi fått ett produktionsbortfall på ca 5miljarder, och det är snart så att hela den beräknade tillväxten för året harförsvunnit genom den här konflikten. Och detta är bara början. Vi kan förutsemycket besvärliga lönerörelser inom andra avtalssektorer. Det här blir ettförlorat är. Enda ljuspunkten är faktiskt att.man inriktar sig pä ettårsaytal. Det är hög tid nu att bädda mjukare . Det gör deborgerliga genom de förslag till skattesänkningar som är redovisade. Vad villsocialdemokraterna göra? Som det .ser ut nu blir det skattehöjningar genomfrånvaro av inflationsskydd. Det är nu förslagen måste läggas fram,finansministern. 22INGEMAR () replik: Jag uppmanar inte finansministern att försökaköpa sig låga avtal med hjälp av löften, som dras tillbaka om avtalen blir fördyra. Detta varnade för. Det skall man inte försöka sig på.Jag och alla i uppmanar regeringen att sänka marginalskatternavillkorslöst och att göra det före avtalsrörelsen. Jag måste efter att ha lyssnat till : Är för eller emot sänkta marginalskatter? Jag utgickförut från att och regeringspartiet numera insåg vådan av högamarginalskatter. har halkat tillbaka i något gammalt dikeoch försvarar de höga marginalskatterna. Fjärran låg förhoppningarna om enskattereform. är för, ibland är han emot enskattereform med sänkta marginalskatter. Varför denna tvetalan? Är detverkligen så att regeringen inte har bestämt sig på denna punkt, förstår jagmycket väl varför man vill skjuta över ansvaret på parterna och hoppas att deskall lösa knuten och komma med ett förslag. Regeringen är oförlåtligt passiv.Det är en av anledningarna fill att vi år hamnar i ett läge påarbetsmarknaden med strejker och lockouter. Det är svårt att träffa avtal sombevarar både reallönenoch sysselsättningen med så höga marginalskatter. Går det, frägär sigKjell-Olof . att nå full sysselsättning med låg inflation-denna evigafråga. skall vi få svaret. Jag skulle säga att det går, men det gårinte med höga marginalskatter. Det är omöjligt att träffa avtal och samtidigtha balans i ekonomin med så höga marginalskatter som vi har. Jag måste dess värre uppfatta det besked som Kjell-OlofFeldt ger här som att han inte ser det brådskande eller angeläget. Med enfortsatt socialdemokratisk regering går vi mot en ny avtalsrörelse med ettoförändrat skattesystem. Är det verkligen så, ,.att regeringeninte tänker möta väljarna i valet med egen skattepolitik? Är det verkligen såatt ni inte ens den här gången drar slutsatsen att ni före nästaavtalsrörelse måste förelägga förslag till en reform, som innebär ettförenklat och förbättrat skattesystem med sänkta marginalskatter? 23KARL () replik: . Finansministern utnyttjade det vanligatricketatt framställa det flerpartisystem som vi har i den svenska riksdagensom ett tvåpartisys tem. Jag ser det som gariska angeläget att vi, var och enpå sitt håll, förklarar vad vi vill. Det vore naturligtvis roligt att i ökadutsträckning få höra det också från regeringen. Sedan talade finansministern om eld och vatten. Det finnsfaktiskt ett antal förslag som inte precis är eld och vatten. Det har förts endebatt här tidigare, där vi redovisade resultat av familjepolitiken. Jag ärganska hoppfull när det gäller möjligheten för de olika partierna att päcentrala områden gemensamt nå resultat. Beträffande den långsiktiga skatten skall jag ge ett klartbesked i fråga om skatteutredningen. Vi är mycket intresserade av den. Jagkommenterade frågan också i mitt tidigare anförande, och jag tycker attutredningen skulle kunna få ett vidgat uppdrag. Jag tror dessutom att det ärbättre att ha partier representerade i en utredning, om dessa partier vet vadde vill och har en långsiktig målsättning. Vi har redovisat i våra motioner denlångsiktiga målsättningen och inriktningen i skattepolitiken, inte detaljerna.Dessa skall sedan vägas äv utredningen. Det tror jag kan fungera, om det finnsen vilja från andra håll. Finansministern beskyller i varje fall oss i centerpartietalldeles felaktigt för att vi vill driva upp konsumtionen. Jag uppehöll mig imitt anförande tidigare ganska länge vid sparandet och sade att vi måste satsamer på hushållssparandet och utnyttja löntagarfondsavvecklingen för attstimulera sparandet. Om man lyckas med att stimulera sparandet pressar manockså ner konsumtionen. Dessutom har vi föreslagit en sänkt matskatt, vilkendelvis har samma effekt som en satsning på offentlig konsumtion, som finansministernnämnde som ett exempel, därför att den är importsnål och innebär enförstärkning av den svenska ekonomin och dessutom har betydandefördelningspolitiska fördelar samt en stabiliseringseffekt. Den kan minskakraven från de grupper som bäst behöver pengar i det här samhället. Finansministern bevärdigade inte mina tankegångar tidigareom ekonomiska styrmedel i miljöpolitiken, om råvaruskatt och miljöavgifter med Är det möjligen därför att man inom regeringen inte är ense i dennafråga? Miljö- och energiministern har vid upprepade tillfällen talat om att mannu är inne på en sådan linje. Men ingenting av dessa tankar syns i dokumentenfrån finansministern. 24 (vpk) replik: Finansministern sade i sitt inlägg att om densamlade oppositionen - jag utgår från att han även räknar in vpk även om han iövrigt inte tycktes ha något ord över för vpk:s politik - fick igenom sinaskattesänkningsförslag, skulle ekonomin bli ännu mera överhettad. Det skullebli en köpfest. Jag tycker att man inte bör uttrycka sig så slarvigt när man ärfinansminister. Det är faktiskt fråga om hur man i så fall fördelar de lägreskatterna. Med vår utgångspunkt skall man fördela så att det blir lägre skatterför dem med låga inkomster och högre skatter för dem med höga inkomster. Det ären litet annan modell än den de borgerliga partierna försöker driva. De sombehöver skattesänkningarna, alltså de i låg- och mellaninkomstskikten, harannat konsumtionsmönster än de andra grupperna. Där kommer man mera att satsapå mat, hyra och nödvändiga konsumtionsvaror och kanske inte kommer att slåklackarna i taket i den köpfest som tycks vara orolig för. Det här kanske är en öm tå. Hur skall man behandla dem somhar fått lida under svångremsåren, som fått dra sitt strå till stacken och fåttuppleva hur svångremmen fått dras åt ännu mera? -Frågan är: Är finansministern ochsocialdemokraterna beredda att ge tillbaka till dem som fått reallönesänkningar,och i så fall varifrån tänker man ta pengarna? Det gäller att ta ställning. Ärman beredd att förbättra de arbetandes ekonomiska situation? Sedan skulle jag möjligtvis kunna spinna litet på detIngvar nämnde tidigare, när det var aktuellt att diskuteramarginalskatterna. har i sin skattepolitiska motion beskrivit hurskattepolitiken bör se ut . tog upp lönen för SJ-chefen,som med sina . är lågavlönad jämfört med topparna inäringslivet, om man nu kan utgå från att uppgiften i TV:s Aktuellt i går varriktig. Det moderata förslaget - och förslag pekar åt samma håll -innebär att dessa stackars näringslivstoppar skulle få . De har ändå inkomster som vida överstigeren samlad familjeinkomst för arbetande per är. sade sig vara hoppfull om attnå borgerlig enighet på centrala områden. Det skulle vara roligt att få hörahur det skall gå till. Nämn ett sådant område där hoppet spirar i centerpartietom att nå enighet! Går det bra att fä ett besked? Det finns ju så många områden där inte bara avståndet ärstort utan ni också står rakt mot varandra. Ni stångar varandra i pannan. Ochdå undrar man hur det skall gå till att byta den positionen och i stället fallai armarna på varandra, som ni måste göra om ni skall börja regera ihopnågorlunda. Får jag fråga en annan sak, om detta medmatmomsen? Detta var en gång en stor sak - folk såg framför sig hur all matskulle bli är det bara fråga om något slags basråvaror-det är inte basmatsom vi skall få sänkt moms på utan basråvaror. Vi skall få billigare mjöl, menpå brödet skall vi betala full moms. Kan förklara denintellektuella process som har lett fram till att sänkt matmoms blev sänktmjölmoms? vill veta hur jag ser på miljöavgifter.Ja, vi är positiva till miljöavgifter, men vi är mycket bestämt motståndaretill sätt' att kasta ut miljöavgifter och använda de pengarna för attfinansiera permanenta statsutgifter. Lyssna till vad säger! Där harman en del kloka synpunkter på detta. Om vi lägger på miljöavgifter, gör vi detför att få in så litet pengar som möjligt. Avgifterna skall ju begränsa detslag av verksamhet som leder till miljöskador. Ni använder pengarna för attdela ut dem över hela landet till allt gott ni vill uträtta. Det är, tyckerjag, dålig miljöpolitik och också omoraliskt att lura folk på det sättet. försöker nu undvika en viktig fråga,nämligen denna: Vad är poängen med värt arbete med skatterna? Jo, att skapa enmajoritet i riksdag för en skattereform. En sådan majoritet finns intei dag. Det finns ingen borgerlig enighet om skatterna. Denna utredning skulleförsöka skapa en majoritet. Ni var väldigt ivriga just i - BengtWesterberg jagade mig och frågade: Varför har ni intetillsatt den här utredningen? går ni fram och kräver beslut i vår. Det är juhyckleri, om jag får använda det uttrycket, fru talman, att påstå att detskulle finnas underlag i riksdag i vår för en skattereform, när niinte ens har kunnat snacka ihop er med om den saken. Min fråga är: Vad skall vi använda utredningen till - vadvar meningen med alltihop, om vi inte där skall försöka hitta en lösning? Detär svåra problem att lösa, om vi vill förena det vi försöker uppnå, lägreskattetryck och lägre marginalskatter, med en rättvis fördelning avskattebördan. Det är den uppgiften som är svär och som ni skjuter ifrån er.Försök inte påstå att det är jag som tvetalar. Det är sommanipulerar med en viktig fråga. Sedan var det inte alls så, att herrarna ochWesterberg varnade för löften om skattesänkningar. De beskrev vad ni faktisktgjorde. Ni sänkte skatterna i förhoppning om att löntagarna skulle nöja sig medlåga lönehöjningar. Men det gjorde de inte. Det är ju det som ochWesterberg beskriver. Det blev både stora skattesänkningar och storalönehöjningar. Det var den villkorslösa skattesänkningen man gjorde. Jag harsagt att det går vi inte med på. Skall vi sänka skatterna som ett led iavtalsrörelsen, måste vi åtminstone ha en fruktbar dialog med arbetsmarknadensparter. Det har vi inte fått, och därmed är frågan omöjlig att driva. Det ärbara i er fantasi som den finns, och dessutom talar ni faktiskt mot bättrevetande. frågar mig: Hur skall vi sänkaskattetrycket? Vi vill sänka skatterna, men vi vill inte låta det gå ut övervården, utbildningen, vi vill inte göra det genom att införa karensdagar isjukförsäkringen, sänka ersättningen till de sjuka, försämra villkoren för dearbetslösa. Därför kommer det att vara ett ganska tufft och tålmodigt arbeteatt få ner skatterna. Vi gör det inte på era villkor. Hot motvälfärdsstaten, sade ledare. Det hotet tycker jag att 6 protokoll 1987/88:61 moderaternaskall få vara ensamma om. Det ser ut som om ni dessutom blir färre om densaken. Sedan frågade jag faktiskt om han villeförklara hur sänkta marginalskatter i ledde till en halvering avhushållssparandet. I stället för att ge något svar ställde han frågan: Hur villregeringen bära sig åt för att öka hushållssparandet? Vi har visat vad vi gör idet avseendet. Vi ökar hushållssparandet i den meningen att folk faktiskt ökarsina finansiella tillgångar, och gör det ganska kraftigt. Det är bara det tycker det är ännu roligare att låna och lånar ännu mer. Där vill, såvittjag förstår, gå åt det motsatta hållet och göra det skattemässigtännu mer intressant att låna än vad det är - stat och kommun skall betalaen ännu större del av räntekostnaderna än . Jag kanske skall säga en sak till TommyFranzén om vår politik och detta med reallöner. Det vore roligt att höra enkommunist säga att vad som är viktigast för löntagarna faktiskt äratt de har jobb, att de har en inkomst, att de kan försörja sig själva. Niborde ändå ha dragit några slutsatser av det som hände , vilkaeffekter det fick att våra löner och priser då drevs i höjden. Man kan säga attdet var kapitalismens kris. Javisst, men nog spelade det en viss roll attsvenska varor blev sä dyra att inte ens kommunister köpte dem. Inte ens kommunister tyckte att svenska varor var värda att köpa -de var för dyra. Det finns kommunister i , om inte det - han ser så förvånad ut. De köpte inte våra varor. Vi har tittat på kommunisternasbudgetförslag.. Såvitt vi förstår skulle det leda till en ökning avbudgetunderskottet med 20 miljarder. Vad betyder det i form av ökad upplåning,av ökad inflationsrisk? Vad kostar det landets löntagare? Vad kostar det defattiga i landet att vi på nytt skall behöva öka statsupplåningen? Mer räntorskall gå till de rika, som har råd att låna oss pengar. Hanhade en del att säga om vådan av att driva den politik som kommunisterna i denhär har drivit hela den senaste mandatperioden.