prot · GB09128 · 1987-12-31 00:00:00 — Motbakgrund av det låga antalet sökande har universitets- och högskoleämbetet(UHÄ) uppmanat de högskoleenheter som anordnar utbildningen aft förbereda sigför en kompletterande lokal antagning. Annonsering och annan information ärandra insatser som enligt UHÄ är aktuella. Enligt UHÄ övervägs ocksåytterligare åtgärder för att fylla utbildningsplatserna. Anf.78 (): Jag ber aft få tacka för svaret. Men jag måste erkänna aft jag inte ärsärskilt nöjd. Ministernursäktar sig med att jag i min fråga bara har angivit antaletförstahandssökande. Det är fakfiskt det normala. Är det infe mycket oroande attdef finns två tre platser per sökande, om man utgår från de förstahandssökande?Vi kan jämföra med ekonomutbildningarna, där def finns fyra sökande per plats. Jagtycker att utbildningsministern skulle vara verkUgt oroUg över situationen,inte minst därför att vi är åtskilliga som fruktade att just detta skulleinträffa. Vi är många som är glada atf man skärper kraven för behörighet tillgrundskollärarutbildningen och att man också inriktar särskilda linjer motmatematik och NO, eftersom vi vet att den tvååriga sociala linjen sannerligeninte varit någon god grund. Jagtycker att detta är en ganska obehaglig valfråga för den socialdemokratiskaregeringen, när firar 25-årsjubileum och en ny lärariitbild-ningskall komma fill stånd. Jag har kontaktat där def finnslinjer som helt saknar sökande. Linjen för lärare i hemspråk samt matemafik ochNO har t. ex. inte en enda förstahandssökande. Flera linjer har väldigt fåförstahandssökande. Endast linjen för senarelärare i matema- Om grundskollärarlinjens inriktningar mot matematik ochnaturorienterande ämnen fik och NOkan möjligen bli full. Jag undrar om inte utbildningsministern personligenmåste engagera sig litet mer i denna fråga. Tänker utbildningsministern dra indessa platser, eller skall de fyllas med elever som fått dispens? Såvitt jag erfarit har riksdagensutbildningsutskott föreslagit att ännu fler lärarutbildningsplatser skallinrättas än regeringen föreslagit. Därigenom kommer sannolikt klyftan attytterligare vidgas mellan antalet sökande och det antal platser som står tiUförfogande. Jag har, , givit universitets- ochhögskoleämbetet i uppdrag att försöka intensifiera informationen om den nyalärarutbildningen. UHÄ disponerar en och en halv miljon för detta ändamål. Kersfin säger att detta blir en obehaglig valfrågaför socialdemokraterna. Jag skulle vilja fråga vilka inskränkningar i def friautbildningsvalet som anser atf politikerna bör vidta och vad dethar för relevans att tala om att det finns fyra gånger så många sökande perplats på ekonomutbildningarna. Det tyder väl inte på att vi skulle ytterligareminska antalet platser på dessa utbildningar? Jag kan inte göra mer än låta eleverna välja denutbildning de själva vill ha. Det är en följd av det fria yrkesvalet, som jagför min del infe skäms för att göra fill en valfråga. 80 (): Jag har aldrig någonsin föreslagit att viskall dra in möjligheterna till def fria yrkesvalet. Men jag undrar om det ärekonomiskt försvarbart att ha en linje med 12 platser som står tomma eller enlinje med 24 platser som möjligen kan få, sju åtta sökande. Det blir en mycketdyrbar utbildning. Möjligheten till koncentration kanske kan bli aktuell. I grunden ligger två vikfiga förhållanden. Det är dels defförhållandet att eleverna från N- och T-Unjerna fakfiskt infe räcker till, delsalt läraryrkets status håller på att bli så låg att framför allt infe pojkarnavill välja det. Jag har frågat åtskilliga pojkar med betyget tre i matematik omde kunde tänka sig att gå in på lärarlinjen. Alla har svarat: Absolut inte. Ärdet inte så, herr utbildningsminister, att vi måste göra någonting åt lärarnasstatus generellt för atl komma till rätta med detta bekymmer? Anf.81 Utbildningsminister : Herr falman! Om med dethon säger om atf höja lärarnas status avser att lärarna skall ha andra lönereller i övrigt ha andra anställningsförhållanden, vill jag uttala denuppfattningen att det knappast är sak att fastställa vare sig lönereller andra villkor. 82KERSTIN (): Nej, är inte det rätta stället. Menläraryrket är ändå ett av de viktigaste yrkena på den statliga sidan. Jag troratf vi måste diskutera litet mer i hur läraryrkets status ser ut. Detgjordes , när vi införde folkskola. Då talades om hur viktigtdetta var. Då fanns en stor begåvningsreserv, nämligen kvinnorna. med N- ochT-linjerna som bakgrund, locka till andra högskolelinjer. Jag är rädd att dessanya grundskollärarutbildningar inte kommer att fyllas. Jag är dessutom rädd föratt vi går ifrån den linje vi har följt, atf försöka få duktigaflickor att också söka till tekniska högskolor. De duktiga flickorna från N-och T-linjerna räcker inte till. Det är detta som är grunden till bekymren. Jag försfår inte hänvisningar till folkskollärar- Om jag håller mig till dagens förhållanden, vill jagsäga att läraryrket är ett av de mest feminiserade yrken som vi har. Def är enväldig majoritet av flickor. Men män och kvinnor bör få välja fritt såväl yrkesom utbildning. 84 (): Ja, läraryrket är redan feminiserat. Men påett område har vi faktiskt haft ett antal män. Det gäller lärare i matematikoch NO. Om vi nu inte ens kan få def på högstadiet, och än mindre på låg- ochmellanstadiet, är risken myckel stor att vi får en heltkvinnlig lärarkår, om vi över huvud taget får några lärare som är kompetenta imatematik och NO. Det är där de riktigt stora bekymren finns. Utbildningsministern talar om informationskampanjer. Enbroschyr från UHÄ har redan gått ut i ett stort antal exemplar. Inte tror välutbildningsministern all annonser kan fylla dessa utbildningsplatser? Jag skulle vilja höra de konstruktiva förslag som Kersfin är ibesittning av men som tydligen är förborgade för ansvariga 86 (): Jag tror att chansen ärförsutten. Detta beslut fattades . Det var då de elever som går utgymnasiet valde linje. Jag kan se att detta kommer att vara ett bekymmer iflera år. Grundläggande är att vi måste få fler elever till N- och T-Unjerna. Om jag ser på situationen i kan jagkonstatera en klar överströmning till S-Unjen från E-linjen och även från N-och T-linjerna. Detta är för mig djupt oroväckande. Vi måste visa elevernaredan när de går i nian att läraryrket är ett bra yrke. Överläggningen var härmed avslutad. Om grundskollärarlinjens inriktningar mot matematik ochnaturorienterande ämnen 6 protokoll 1987/88:128 Orn länsstyrelsernas resurser för miljöinsatser 21 §Svar på fråga 1987/88:398 om länsstyrelsernas resurser för miljöinsatser har frågat miljö- ochenergiministern vilka principerna är för fördelningen av den föreslagnaförstärkningen av länsstyrelsernas resurser för miljöinsatser. Arbetet inomregeringen är så fördelat att def är jag som skall svara på frågan. I årets budgetproposition har ytterligare 10 milj. kr.föreslagits för länsstyrelsernas arbete enligt miljöskyddslagstiftningen. Föratf länsstyrelserna skall kunna planera sin verksamhet har de under handmeddelats hur medlen kan komma att fördeläs sedan fattat sitt beslut. Fördelningen har gjorts i samråd med miljö- ochenergidepartementet och utifrån en bedömning av behoven i olika län. Hänsyn hardå tagits inte bara till miljöproblemens omfattning utan även till bl. a.befintlig personal vid resp. länsstyrelse och i vilken utsträckning kommunernahar tagit över tillsynsansvaret. 88 (): Jag ber att få tacka statsrådet för svaret på min fråga. Anledningen till aft jag ställde frågan var uppgifter somvisade att man uppenbarligen avser att anslå en ganska blygsam del av denaktuella förstärkningen till i . Det tycker vi ärganska bekymmersamt, eftersom är ett ur miljösynpunkt mycketkänsligt område. När jag fick uppgiften drog jag slutsatsen alt det intevar miljöhänsynen som hade fått avgöra hur fördelningen skedde, och det framgårockså av svaret aft del fill betydande del har varit något slags administrativaöverväganden som har avgjort var man har lagt resurserna. Lägel är bekymmersamt. Vi har haft anledning att i andrasammanhang diskutera länsstyrelsernas möjligheter atf klara miljötillsynen.Länsstyrelsernas naturvårdsenheler har t. ex. utsatts för ganska tuffa tagunder de gångna åren. I ett storstadslän har man dels ell stort fillsynsbehoveftersom det är en stor koncentration av företag och verksamheter, dels väldigtmycket människor som bor i länet och påverkas av miljön. Man bor tätt, detfinns dåligt med gröna lungor mellan bostadsområdena osv. Jag skulle gärna vilja höra hur regeringen är beredd attagera för att ge länsstyrelserna tillräckliga resurser inte minst istorstadslänen för atf klara tillsynen. Anser regeringen att exempelvislänsstyrelsen i med den fördelning som gjorts komnier aff ha deresurser som behövs för att bedriva en akfiv miljövård i länet? Def är litet svårt aft pröva de behov somolika länsstyrelser har ufifrån miljövårdssynpunkf. Vi har gjort en genomgångsom visar att def i finns 26 årsärbetartjänster för den aktuellafillsynsuppgiften, medan det i finns 17 och i och länfinns 13. Genomgången visar också att kommunerna i i större utsträckningän i landet i övrigt har tagit över tillsynsarbetet från länsstyrel- Prot.1987/88:128 i omfattar en befolkning på1,6 miljoner, och av dessa 1,6 miljoner har kommunerna tagit över uppgifterför 1,2 miljoner. ' ° Om länsstyrelsernas re- En stor del av arbetet har alltså flyttats över frän fill -.. ...... surser for miljöinsatser kommunerna. Beträffande antalet prövningsärenden kan vi inte se att Stockholmslän är det mest belastade. När vi skulle fördela dessa 10 milj. kr. fann vi all vibehöver ett bättre beslutsunderlag sett ufifrån hur miljösituationen ser ut.Därför förbereder vi ett arbete i som innebär aff vi skallförsöka få ett fördjupat beslutsunderlag för den omgång som gäller nästabudgetår, dvs. de ytterligare pengar som är signalerade, där beloppen är minstlika stora som för innevarande budgetår. Då hoppas vi atl på ett bättre sättkunna göra en bedömning med utgångspunkt från miljösituationen. vill jag säga: Jag anser också att det ärangelägel alt se över på vilket sätt man i de olika länsstyrelserna prioriterardet här arbetet och hur arbetet leds. På den punkten gör vi ett arbete icivildepartementet i anslutning till att vi skall utfärda en nylänsstyrelseinstrukfion, och på det sättet hoppas vi kunna underlätta en braprioritering av miljövårdsarbetet i de olika länsstyrelserna, dvs. trimma deninterna organisationen. 90 (): Det låter allfid mycket imponerande när man iabsoluta tal anger vilka resurser som finns i ett län som . Men manmåste också ta hänsyn till att här bor ungefär en femtedel av riketsbefolkning, och befolkningsunderlaget här är nog ungefär dubbelt så stort som ide andra storstadslänen och naturligtvis större än i de flestaandra län i landet. Då är det fakfiskt rimligt atf fa hänsyn till deresursbehov som skapas i ett sä stort län. Dessutom skulle jag vilja påstå aft problemen sett ur justmiljösynpunkt kanske har en tendens att accelerera ju mer man koncentrerarmänniskor och verksamheter. Behovet av miljöinsatser och miljötillsyn ärmöjligen proportionellt sett större i ett sådant här län än på andra håll. Jag fick ingen klarhet i om regeringen anser affStockholms län har tillräckliga resurser. Men jag hoppas atf omprövningsarbetetkan leda till en annan fingens ordning. Regeringens bedömning är aff vare siglänsstyrelsen i eller länsstyrelserna i andra län hartillräckligt med resurser. Det är därför det blir ytterligare en omgång medpengar. Som jag sade vill regeringen också ha ett fördjupatbeslutsunderlag, så atl vi kan göra en så rättvis bedömning som möjligt i frågaom fördelningen av de ytterligare resurserna med hänsyn till miljösituationen ide olika regionerna och länen. 92 (): Jag tycker def är posifivt aft regeringen harkommit till slutsatsen att det behövs förstärkta resurser på länsstyrelserna generellt - så °3 Prot 1987/88*128 naturligtvis. Från mitt parti har vi också påpekat detta vid många 27 maj1988 fillfällen. ---------------- Sedan tror jag det är vikfigt att se till att det finns ett brabeslutsunderlag. Om kommunalt stöd åt j)| jyj yg) jjg notera atf vi bör ha goda förhoppningar om att kunna få en de politiska ungdoms- oj-denflig förstärkning fill , om inte denhär gången så nästa organisationerna gång. Vi får hoppas att inte allt för mycket miljöhar hunnit förstöras under Överläggningenvar härmed avslutad. 22§ Svar på fråga 1987/88:531 om kommunalt stöd åt de politiskaungdomsorganisationerna har frågat statsrådet om han är bereddatt vidta åtgärder så atf landsfingen även i fortsättningen kan ge stöd till depolitiska ungdomsorganisationerna. Frågan är föranledd av ett par relativtnyligen avkunnade domar i förvaltningsdomstolarna. Frågan har överlämnatstill mig. Depolifiska ungdomsorganisafionerna utför ett synnerligen värdefullt samhällsarbeteför ungdomens demokratiska fostran. Det är vikfigt att detta arbete får stödfrån samhällets sida. Gällandelagstiftning är dock inte klargörande för kommunernas och landsfingens beslutom bidrag. Jag har därför i annat sammanhang tagit upp behovet av atfförtydliga lagstiftningen i dessa frågor. I direkfiven fill utredningen omersättning för förlorad arbetsförtjänst åt kommunalf förtroendevalda,utformning av det kommunala parfistödet m. m. (dir 1988:5) har regeringenuttalat att utredaren bör överväga om det ekonomiska stödet till de politiskaungdomsorganisationerna behöver få ett klarare lagstöd. Utredaren kommer attbehandla frågan i den rapport som skall lämnas till regeringen . Anf.94 (): Jag tackarcivilministern för svaret. Delär bra att denna fråga har uppmärksammats i den utredning som civilministernredogjorde för. Det är också bra att det i svaret klart och tydligt slås fastaft de politiska ungdomsorganisationerna utför ett betydelsefullt arbete ochatt det därför är viktigt att samhällsstöd utgår till dessa organisationer. Anledningentill att jag ställt denna fråga är emellertid aft jag känner oro inför nästa års verksamhet för de politiska ungdomsorganisationerna. Den pågående utredningen kommer ju infe att vara klar inom en sådan tid att vi kan få fill stånd en förändring och ett fydliggörande i den kommande lagstiftningen. Det kommer därför att uppstå ett glapp mellan detta tydliggörande och den gällande lagstiftningen. Därför är det viktigt atf landstingen och kommunerna får en fingervisning om hur man från 84 samhällets sida ställer sig. Det vore katastrof förde polifiska ungdomsorgani- sationernaom de infe skulle få stöd verksamhet, men det är väl inte hellermeningen. Den kanske allra vikfigaste orsaken till att jag har velatta upp denna fråga är att jag vill understryka vikten av atf de polifiskaungdomsorganisationerna när det gäller stödet från samhället skall betraktasefter villkor som är likvärdiga med dem som gäller för övrigaungdomsorganisationer. Av det beslut som har fattats av kammarrätten framgåraft man diskriminerar de politiska ungdomsorganisafionerna. Det är mycketviktigt att slå fast att de polifiska ungdomsorganisafionerna skall betraktaspå samma sätt som övriga ungdomsorganisationer och därmed kan få det allmännastöd som utgår. Får jag fill sist ställa ett par frågor: Vad kan göras iavvaktan på en förändring av lagstiftningen? Vad kan vi vidare göra för att slåfast att de politiska ungdomsorganisationerna skall betraktas som övrigaungdomsorganisationer? Om kommunalt stöd ål de politiska ungdomsorganisationerna Det är riktigt, som säger,att denna utredning visserligen hinner lägga fram sitt förslag men attriksdagen och regeringen däremot inte kan behandla frågan så, att det kan kommatill stånd eventuella förändringar som skulle kunna påverka budgetarbetet ikommunerna och landstingen fr. o. m. nästa budgetår. Tillsättandet av utredningar och regeringens direktiv tilldessa brukar emellerfid vara en fingervisning om vad som kan komma i form avriksdags-och regeringsbeslut, . Jag hoppas atf den rätt tydligaskrivningen beträffande de direktiv som regeringen har utarbetat för dennautredning, dvs. atf vi vill ha ett klarare stöd i lagen för att samhällsstödskall utgå, skall vara en tillräcklig signal som vägledning för kommuners ochlandstings behandling av denna fråga vid höstens budgetförhandlingar. 96 (): Visst kan utredningens direktiv vara enfingervisning. Men det är viktigt aft det framkommer aft det bara för attbarnavårdslagen har ersatts av socialtjänstlagen inte finns någonting som sägeratt avsikten med denna ramlag - som socialtjänstlagen ju är - kan vara atlkommuner och landsting skall berövas möjligheter fill att ge stöd fill depolifiska ungdomsorganisafionerna. Def har ju varit en praxis att kunna gestöd lill dessa organisationer, och det bör det vara även i fortsättningen. Beträffande övergången från den gamla lagentill den nya lagen är def riktigt att den typ av bestämmelse som fanns ibarnavårdslagen inte finns i socialtjänstlagen. Men det har inte varitlagsfiftarens mening aff man med den nya lagen skulle fa bort de intentionersom fanns i den gamla lagen. Den tidigare barnavårdslagensbestämmelser måste således också anses gälla i den nuvarande socialtjänstlagen. Överläggningenvar härmed avslutad. Prot.1987/88:128 23 S Svar på fråga 1987/88:520 om förbudet mot export av skrot Omförbudet rnot export av skrot har frågat mig om regeringenavser alt bevilja licenser för export av aluminiumskrol, i avvaktan på allexportförbudet på allt skrot ändå måste las upp till omprövning. Förhandlingar mellan EFTA-länderna pch EG om en avvecklingav exporlrestriktioner avses inledas . Del viktigaste området i dettasammanhang är skrot. Vi syftar för svensk del lill en så långtgående ömsesidigavveckling som möjligt. En total liberalisering är emellertid inle helt given.Den blir beroende av om vi kan nå en balanserad uppgörelse, där också EGsläpper de exportrestriktioner man har . tar i sin fråga särskilt upp situationen påden svenska marknaden för aluminiumskrot. Hon hänvisar till en ökadkoncentration på köparsidan genom ett företagsförvärv för något är sedan ochtill atl prisnivån i är väsentligt lägre än i uflandet. Mot dennabakgrund undrar hon om exporflicenser för sådant skrot kommer alt beviljas. Fyra förelag har till regeringen överklagat beslut avkommerskollegium all inte medge exporllicens för aluminiumskrot. Efteröverläggningar på utrikesdeparlementels handelsavdelning mellan dessafyra och det dominerande företaget på köparsidan - - haremellertid förelagen kommit överens om alt lill försöka jämkasamman sina ståndpunkter i prisfrågan. Överklagandena har därefter återkallats. Parterna har alltså sommaren pa sig alt söka kommaöverens. Del är min förhoppning alt de gör sådana ansträngningar atl deltavisar sig möjligt. Om delta inle lyckas och regeringenfår in nya överklaganden, får.dessa prövas efter sedvanlig beredning. Jag ärjnle beredd alt nu säga vilket beslut jag i så fall bör föreslå alt regeringenfattar. 99KERSTIN (): Herr'lalman!Jag tackar statsrådet för svaret. Frågan om förbud mot export av aluminiumskrol är en långlidandes historia för de drabbade. Den har också behandlats här i riksdagenförut. fick svar på en interpellation. Denljusning som tyckte sig se i svaret har enligt min mening inle resulterati någonting. Av del svar jag har fått verkar det som om vissaansträngningar i alla fall har gjorts. All man kallar intressenterna lillöverläggningar visar all det finns en vilja all försöka nå resultat. Man kandäremot fundera över om viljan så all säga räcker ända fram. För mig som liberal är den enda lösningen att man upphäverexportförbuden. Exportförbud skall man ha vid krig eller avspärrning - inle ien fungerande marknadsekonomi. Även om jag kan acceptera vad statsrådet säger om de kommandeöverläggningarna anser jag att kravel niåsle vara att man undertiden beviljarexportlicenser. Detta är också den enda rimliga lösningen för dem som levereraraluminiumskrot. somdet slår i svaret, hoppas pä atl man skall komma överens om priset medett företag som är i monopolställning förefaller mig vara ett önsketänkande.Såvitt jag förstår är leverantörernas uppfattning att de vinster sommonopolföretaget gör inte alls ligger på den nivå som det hävdas att de skullebefinna sig på. Det återstår att se vad som kommer ut av de överläggningarsom skall ske. Om något resultat infe uppnås, så börjar karusellen snurra igen.Medan vi vänfar på höstens förhandlingar vill jag i alla fall ställa en frågalill statsrådel: Kan statsrådet ge mig en rimlig förklaring till varför manpå departementet tydligen känner så stort behov av alt i detta fall skydda ellkapitalstarkt förelag? Det sker på bekostnad av bl. a. de små skrotfirmor somgenom sin verksamhet - bestående i att de samlar in aluminiumskrof - faktisktockså bidrar fill en akfiv miljötjänsf. Jag delar uppfattning atldelta exportförbud har en mindre lämplig konkurrensbegränsande effekt, men detär också på del sättet alt situationen för skrofhandeln i inle särskiltmyckel skiljer sig från den i i övrigt. Våra handelspartner där harockså restriktioner för export av skrot. Restriktionerna är då olika beroendepå hur behovet av atf fillgodose inhemska förbrukare ser ut i,de enskildaländerna. Det viktiga för del är - eftersom vi har sagt iEuropadebatlen att man för att få en vettig lösning skall ha ett reciprokt,alltså ömsesidigt, åtagande - atl arbeta för en samordnad avveckling av dessaexporibegräns-ningar i EFTA/EG-områdel. Denna strävan måste vi ha, eftersom detär först med den lösningen som vi kan få en vettig ordning på dessaförhållanden. 101 (): Man kan säga att efter det här svaret är detsamma ljusning som när fick svar . Min fråga kvarstårändå dä del gäller exportlicenserna. Genom att inte bevilja dem skyddar manmonopol-företaget. Av de siffror som svänger runt i debatten framgår att manhar uppfattningen att priset är /kg lägre på den svenskamarknaden. Låt oss anta, som ett experiment, att skillnaden i de priser manuppger vid förhandlingarna bara skuUe vara /kg! Med den volym det gällerskuUe det, såvitt jag förstår, handla om ungefär 30 milj. kr. Man skyddaralltså ett enda företag oerhört mycket genom att inte bevilja exportiicenser.Men den frågan kommer ju upp igen efter överläggningarna. Överläggningen var härmed avslutad. Omförbudet mot export av skrot Om viss försäljning av krigsmateriel till 24 §Svar på fråga 1987/88:523 om viss försäljning av krigsmateriel till har med åberopande avuppgifter i medborgarkommissionens rapport frågat utrikesministern varförregeringen lät sälja krigsmateriel till via Storbritannieni stället för att godkänna direkt försäljning lill . Arbetet inom regeringen är så fördelat all det är jag somskall svara på frågan. På begäran av den brittiska regeringen medgavhandelsministern alt som underleverantör till defbrittiska företaget via fick leverera viss krigsmaterielför renovering av luffförsvaret i den grekiska hamnstaden . , då militärjuntan härskade iGrekland, medgavs ingen krigsmaterielexport från . föllmilitärjuntan och en civil regering under premiärminister tillträddei , På grund av den fortsatta militära spänningen mellan ochGrekland tillämpades dock från svensk sida en restriktiv politik i fråga omkrigsmaterielexport till dessa stater även efter 1974. Med hänsyn fillomständigheterna medgavs vidareexporten av Boforsmateriel via Storbritannien1975. Atl affären planerades ske via berodde på att varsystemsammanhållande. Under delta anförande övertogförste vice falmannen ledningen av kammarens förhandlingar. 103 (vpk): Jag lackar för svaret. Jagbeklagar att nu som utrikeshandelsminister får försöka sopa rentefter vad tidigare ministrars försyndelser har åstadkommit. Jag tolkar svaret som en bekräftelse på allmedborgarkommissionen har räll. Jag beklagar all medborgarkommissionen hargjort ell par fel, både namnfel och dalumfel, men del försvagar inle desskritik i den här saken. "Med hänsyn lill omständigheterna medgavsvidareexporten av Boforsmateriel via 1975", säger . "Omständigheterna" var, ,att del då fortfarande rådde förbud atl exportera vapen lill .