prot · GB0991 · 1987-12-31 00:00:00 — Om kursplanen för ämnet samhällskunskap på gymnasiet Kommentarerna, som ärmera preciserade och avrådgivande karaktär, utformas av . De nu gällande kursplanerna i samhällskunskap har i stortsett varit oförändrade sedan gymnasiereformen 1965. I ett förslag till nykursplan har bifogat kommentarer, som avserutfärda om regeringen fastställer föreslagna mål och huvudmoment. Därvid angerskolöverstyrelsen, när det gäller fråga, som innehållsexempel"Den svenska säkerhetspolitikens mål och medel: analys av de inbördessambanden mellan säkerhetspolitikens olika delar såsom totalförsvar, utrikes-och försvarspolitik, handels- och biståndspolitik. Folkrätt, samt Fredsrörelseroch andra icke-statliga organisationers arbete för fred, rättvisa samtmänskliga fri- och rättigheter." Förslaget bereds i , ochjag räknar med att återkomma till regeringen med mitt förslag. 45 (): Det var faktiskt en tanke bakom att jagställde min fråga till försvarsministern. Jag vet mycket väl att gymnasiefrågorhandhas av utbildningsministern, men jag var intresserad av att höra omförsvarsministern tänkte vidta några åtgärder för att svenska ungdomar skullefå lära-sig någonting om försvars- och säkerhetspolitiken. Det tänkte hanuppenbarligen inte, eftersom han överlämnade frågan till utbildningsministern. framförde överbefälhavaren - därtillinspirerad av värnpliktskonferenser under ett flertal år - en oro över attsvenska ungdomar meddelar att de får en dålig information i skolan om försvaretoch om säkerhetspolitiken. "Informationen har, enligt de värnpliktigasuppfattning," - skriver överbefälhavaren till -"varit bristfällig, osaklig och ibland obefintlig. I vissa fall har enbartandra länders krigföring och försvar diskuterats". Efter det att överbefälhavarens skrivelse gått in tillskolöverstyrelsen har alltså förslaget till ny kursplan utfärdats. Det äralldeles riktigt som utbildningsministern säger, att i de rådgivandekommentarerna finns det allmänt skrivet om sambandet mellan de olika delarna iutrikespolitiken osv. Men de rådgivande kommentarerna är inte på något visbindande. i vår har totalförsvarets chefsnämnd skrivit tillregeringen och bett att man skall lägga till ett par ord i den bindandekursplanen. Där det enligt förslaget står "förutsättningarna förinternationell utveckling och samlevnad, orsaker till konflikter ochdrivkrafter bakom militära rustningar, strävanden till konfliktlösning ochsamverkan mellan länder och folk" skulle man lägga till orden "densvenska säkerhetspolitikens mål och medel". Jag vill fråga omutbildningsministern är beredd att lägga till dessa ord i kursplanen. 46Utbildningsminister : Herr talman! Jag vill bara i korthetnämna att jag skall sammanträffa med överbefälhavaren. Han avser då att framföra sina synpunkter på hur försvaret behandlas i skolansundervisning i samhällskunskap. 47 ANITABRÅKENHIELM (m): Inte bara överbefälhavaren utan äventotalförsvarets chefsnämnd, som är en imponerande mängd personer med mycketviktiga uppgifter i både fred och krig, har redan skriftligt framfört sinasynpunkter till utbildningsministern. De har endast bett om detta lilla tilläggom den svenska säkerhetspolitikens mål och medel till denna allmänna skrivningi kursplanen om orsakerna till krig och rustningar, samlevnad, strävanden efterkonfliktlösning, osv. Jag tycker att utbildningsministern skulle varaberedd att svara på om regeringen tänker lägga till en sådan skrivning ikursplanen. Om remissbehandlingen av viss departementspromemoria Lärarna har en stor frihet att själva avgöra hur de skall Men jag tycker inte att det kan skada att ha med de meningarsom har angett. 49 (): Jag vill uttrycka mitt stora tack och minaktning för utbildningsministern för att han här på detta sätt vågar göra dennadeklaration. Överläggningen var härmed avslutad. 16 § Svar på fråga 1987/88:392 om remissbehandlingen av vissdepartementspromemoria har frågat mig om skälen för denkorta remisstiden för promemorian (Ds 1988:12) En femte AP-fondstyrelse. I en proposition om ändringar av reglementet förallmänna pensionsfonden (prop. 1987/88:11, NU 10, rskr. 111) aviserade jaginrättandet av en femte .AP-fondstyrelse med i huvudsak samma inriktning ochuppgifter som den fjärde fondstyrelsen och med samma regler. Jag nämnde då attarbetet med att utforma förslaget pågick inom . Iriksdagsbehandlingen av propositionen förekom motioner från samtligaoppositionspartier. Majoriteten av utskottet uttalade sig positivt för inrättandetav en femte AP-fondstyrelse. Den promemoria som remitterats innehåller i huvudsakförslag till tekniska lösningar helt i överensstämmelse med vad som aviserats iden proposition jag nämnt. Med hänsyn till att förslaget bekantgjorts långttidigare anser jag att den korta remisstiden i detta fall är försvarlig. 51 (): Jag ber att få tacka statsrådet för svaret.Frågan om inrättande av en femte AP-fond är starkt kontroversiell, och vi ifolkpartiet ogillar den djupt. Vi betraktar den som ett ytteriigare socialise- Om remissbehandlingen av viss departements-promerhoria ringsförsök.Regeringen vet detta. Regeringen vet också att flertalet människor i Sverigefaktiskt ogillar fortsatta socialiseringar. Då är det särskilt fult att betesig som man har gjort med detta förslag. Det finns ett gammalt citat från som jagvill läsa upp. "Steg för steg skall man socialisera detta samhälle. Menman skall inte basunera ut detta på gator och torg där det så lätt kanmisstolkas," Den PM som min fråga handlar om är en liten stencil på 27sidor. Det mesta i den är en historisk tillbakablick. Sex sidor handlar om detegentliga förslaget. Denna PM skickades ut påremiss . De få som fick yttra sig fick på sig. säger statsrådet att förslaget bekantgjortsredan i höstas. Det är sant. Men remissbehandlingen är faktiskt inte till föratt bekantgöra existensen av olika förslag utan för att man skall få in synpunkteroch reaktioner på den konkreta utformningen av dem. Alldeles utkom en ny utgåva av en liten skrift somheter . I denna skrift står det en del omremissförfarandet. Om remisstiden står det att det i allmänhet finns en tendensatt ta mer hänsyn till departementets egen planering än till remissinstansernaoch att därmed göra remisstiden för kort. Som huvudregel gäller att remisstideninte bör vara kortare än . - i det här fallet var detalltså fråga . För mig är det uppenbart att den kortaremisstiden har valts medvetet, därför att socialdemokraterna vill undvikakritik och debatt om detta förslag. Jag förnekar bestämt att det skulle finnasnågot annat skäl till att remisstiden blev kort än att arbetsbelastningen varsådan att tidsplanen inte möjliggjorde en lång remisstid - man skulle hinnalägga fram en proposition till . De här antydningarnaom att detskulle vara fråga om någon sorts kupp, därför att frågan är kontroversiellfaller, som jag ser'det, på sin egen orimlighet. Tvärtom gick vi faktiskt ut inovember månad och aviserade i den proposition som vi då lade framtill vad som var vår uppfattning i denna fråga och vår planering.Frågan ventilerades och diskuterades först i utskottet, och sedan voterade manockså här i om huruvida en femte AP-fond skulle inrättas eller inte.Därefter har denna promemoria i huvudsak utformats i enlighet med dessatankegångar; detaljerna har beskrivits i promemorian. När detta har varitbekant ända så kan det inte vara ett sätt att försökasmyga igenom någonting, , även om jag håller med om att remisstidenför de här detaljförslagen har varit ganska kort. Anf.53 (): I den proposition sorn statsrådet refereradetill stod det mycket allmänt om inrättandet av en femte AP-fond. Men i denpromemoria som det nu handlar om så finns det faktiskt en hel del konkretaförslag, bl. a. omen automatisk ökning av det kapital som tilldelas den fjärdeoch den . Det finns helt uppenbart flera frågor som inte någon somläst höstens proposition haft någon möjlighet att känna till. Jag vill därförfråga varför inte exempelvis eller eller har fått möjlighet att yttra sigöver det här förslaget. Det kan inte rimligen vara så, att statsrådet att dessa organisationer inte har många synpunkter på förslag som innebärett ökat kollektivt ägande i samhället. Listan över remissinstanser är framtagenenligt vedertagna normer och där finns med,eftersom den så att säga representeras i AP-fondstyrelserna. Det har faktisktkommit en hel del andra synpunkter också som vi har beaktat, och sedan har juriksdagen alltid möjlighet att inhämta ytterligare synpunkter, om man skullefinna att så skulle vara befogat. 55 (): Jag vill ändå påminna om vad som ståri den här propositionshandboken. Där står det att remisstiden normalt skallvara , och det är alldeles uppenbart att är eri kortaretid än . Jag skulle gärna vilja veta, eftersom det tydligen är såkolossalt bråttom med att lägga fram detta förslag, vilka skälen är som gör attdet är så kolossalt bråttom. Annars hade man utan vidare kunnat förlängaremisstiden och dessutom få en ordentliggenomgång på departementet av deremissvar som kommit in, vilket jag förmodar att man nu inte kommer att kunnaklara. Därmed har hela remissomgången, den lilla remissomgång som skett, varittill ingen nytta alls. Det är faktiskt så att vi har haft allamöjligheter att gå igenom remissyttrandena. Det har vi också gjort, och vi hartagit del av synpunkterna. Dessutom känner till att det har kommitsynpunkter vid sidan av remissförfarandet. Men det är ju så att den här fråganinte är helt ny, . Som jag sade var det faktiskt så attprincipfrågan, huruvida man skulle ha en AP-fond eller inte, om det var viktigthuruvida man skulle ha en fortsatt riskkapitalförsörjning tillAP-fondssystemet, var uppe till en ganska utförlig behandling i ihöstas. Då kan inte den allmänna regel om tre månaders remisstidsom här lutar sig mot vara alldeles avgörande. I så fall skullehela propositionspaketet, inkl. den proposition som behandlades ,beaktas i sammanhanget. Om remissbehandlingen av viss departementspromemoria Anf.57 (): Om man skall tro på vad säger . äregentligen hela remissförfarandet onödigt - frågan behandlades ju enligt honomtillräckligt utförligt , , Detunderlag som då fanns i propositionen var, om jag inte minns alldeles fel, ensida text där det stod att regeringen avsåg att återkomma med förslag om enfemte AP-fond. Otn remissbehandlingen av viss departementspromemoria Jag tycker att en sådan hantering av en så viktig frågaför det framtida ägandet av svenskt näringsliv är uppseendeväckandebristfällig. Jag kan inte heller förstå och har inte fått någottillfredsställande svar på frågan varför det är så bråttom att lägga fram dettaförslag . Jag har, , för avsikt att läggafram en proposition för inom den utmätta propositionstiden. 59 (): Det åren i och för sig utomordentligt lovvärd ambition,som jag önskar att fler regeringsledamöter ville ta fasta på. Men i den härfrågan kan man faktiskt med fördel vänta eller kanske helt ochhållet skrinlägga förslaget. Det kan vara uppfattning att detär så. Den frågan var faktiskt uppe till diskussion och votering , idecember månad. Därför behöver vi inte diskutera det , men det är min meningatt det är bra att lägga fram detta förslag , så att kan taställning till det. 61 (); Då återkommer jag till det jag sade tidigare: Om detta ärstatsrådet uppfattning är hela remissförfarandet fullständigtointressant. Regeringen har tydligen redan bestämt sig för att lägga fram dettaförslag. Då kan jag väl förstå att man väljer att ha så kortremisstid och så få remissinstanser. Men jag tycker att det är enutomordentligt olämplig hantering av en viktig principiell fråga för svensktnäringsliv. Regeringen lade faktiskt inte fram någotförslag om inrättande av en femte AP-fond. Däremot uttalade regeringenuppfattningen att det var en lämplig väg att gå vidare på, parti yrkade avslag påatt en sådan proposition skulle läggas fram, och det voterade om. Ärdet någon som har tagit ställning är det och hennes parti- inte jag. Anf.63 (): Jag tycker att statsrådet motsäger sig själv.Först säger han att det egentligen inte behövs någon remissbehandling därföratt frågan bekantgjordes . Sedan beskyller han oppositionen föratt ha tagit ställning i denna fråga. Självfallet har vi i många principiella frågor engrundläggande uppfattning som inte på något sätt hänger samman med omregeringen tycker eller tänker någonting. Om sådana förslag aviseras är detsjälvklart att vi går emot dem. Vad jagville med min fråga var att undersöka varför regeringen inte har begärt inoch gett tillräcklig tid för synpunkter från icke politiska instanser -t, ex.de företag som skall leva i den verklighet som kommer att förändras högstavsevärt om regeringens förslag går igenom. Det är sådant som ettremissförfarande faktiskt är till för att ge synpunkter på. Jag tycker att det är som motsäger sig själv. Vi har deklarerat en avsikt. Den har ochhennes parti motsatt sig att vi skulle fullfölja, och det har faktisktriksdagen voterat om. Vi fullföljer vår avsikt och har lagt fram dedetaljförslag som är kopplade direkt till det förslaget. Det är detta som jukommer. Mot bakgrunden av vad jag sagt om vårt intresseav att lägga fram den här propositionen , tycker jag att den kortaremisstiden var försvarlig. 65 (); Vi fullföljer, säger statsrådet . Ja, men ni äruppenbarligen ointresserade av att få in synpunkter från de organisationereller de enskilda företag som representerar verkligheten. Det är en sak att haen politisk debatt. Jag menar emellertid att remissförfarandet i viktiga,verklighetsanknutna frågor är till för att ge regeringen eller andra beslutsfattaresaklig information. Frånsett politiska motsättningar bör alla beslutfattare haen riktig information. Det remissförfarande som regeringen har möjliggjort idenna fråga, ger inte utrymme för att man skall kunna få någon sådan sakliginformation. Det är att beklaga. Jag har därför dragit slutsatsen attregeringen i denna fråga minst av allt vill ha en saklig diskussion omförslagen. 66 Statsrådet : Herr talman! Denslutsatsen är felaktig. 67 (): Jag tror att statsrådet och jagaldrig kommer att bli överens i denna fråga. Jag tycker emellertid inte attstatsrådet på ett tillfredsställande sätt har kunnat försvara det faktiskaagerandet i remissförfarandefrågan. Överläggningen var härmed avslutad. Om service ttU pensionärer och stadigtanställda 17 §Svar på fråga 1987/88:395 om service till pensionärer och statligtanställda har frågat mig vilka åtgärderregeringen vidtagit för att motverka att genom avgifter fördyrar sinservice till pensionärer och statligt anställda. Prot.1987/88:91 , Om service tUl pensionärer och stadigtanställda Enligt överenskommelse med betalar staten utpensioner och löner via s. k. personkonton i . har fåttuppdraget att förmedla denna överföring kostnadsfritt. Någon avgift för detbesked som skickas till kunden om att inbetalning skett på dennespersonkonto skall alltså inte tas ut enligt överenskommelsen. En annan sak är att beslutat infora en avgift påde besked om verkställda betalningsuppdrag som man löpande skickar till kundennär denne utnyttjar personkontot för utbetalningar. Kunden kan dock välja attavstå från löpande avisering och får då i stället en kostnadsfri avisering församtliga utförda betalningsuppdrag under månaden. Kunden har också möjlighetatt utan avgift överföra medlen till annan bank. Att infört en avgiftav detta slag anser jag vara en fråga om det lämpliga i att banker i allmänhetavgiftsbelägger sina tjänster i allt större utsträckning. 69 (): Jag ber att få tacka statsrådet försvaret, även om detfaktiskt inte var något svar. Min fråga ställdes mot bakgrund av att statsrådetJohansson har uttalat sig negativt om bankernas höga avgifter påbåde det ena och det andra. Statsrådet har faktiskt uppmanat kunderna attreagera mot nya avgifter och pålagor. Många kunder har tagit fasta på det. Jagförmodar att själv har fått en del propåer, och jag harfått några. När utbetalning äv pensioner och statliga löner övergicktill personkonton via , sades det att kontoinnehavarna skulle fåkostnadsfri bekräftelse på varje utbetalning. Det utlovades också saidobeskedvid varje sådan utbetalning. Saidobeskedet har tagits bort . harPK-banken aviserat att även utbetalningsbeskeden skall kosta pengar. Man skallfå välja mellan att antingen inte få något utbetalningsbesked i retur ellerbehålla nuvarande service. Det förstnämnda alternativet kallas för basservice,trots att det knappast tycks vara fråga om någon vidare service. Att behålladen nuvarande servicen kommer att kosta . Man tvingas väljamellan två dåliga alternativ. För den händelse att man inte får någotutbetalningsbesked i retur, har man inget kvitto på sin betalning. Staten är största kund, för att inte sägaägare. Det var därför jag frågade statsrådet vad han har gjort föratt motverka en sådan här fördyring av service till pensionärer ochstatligt anställda. Av svaret framgår faktiskt attstatsrådet egentligen är glad över att det inte kostar något att fåbesked om inbetalning av löner och pensioner. Det är ju fantastiskt. Det varemellertid inte något svar på min fråga, nämligen om statsrådet hargjort något för att undvika den fördyring och försämring som sker, eller om hanavser att göra någonting. Det är viktigt att skilja mellan denöverföring till personkonton som sker,till de statligt anställda i derasegenskap av statsanställda och i vilken utsträckning man sedan utnyttjar, sittkonto för transaktioner, på samma sätt som man kan göra med alla andra konton.Jag har angett att det tillkommer var och en att få sina pengar överförda tillnågot annat, om man är missnöjdmed den service som man får på dessa punkter. Jag vill gärna säga att jag inte generellt är emotavgifter av alla slag. Jag menar att det kan finnas behov av en differentieringav servicen och att det då inte är självklart att de som har lån och så attsäga sätter in pengar skall betala all service. Jag har också sagt att kundernasjälvfallet skall utnyttja sin rätt att väga bankers olika service motvarandra. Men jag anser det inte vara min uppgift att väga den ena bankensservice mot den andras och säga att den är bra eller dålig. Det får kundernaavgöra, om staten såsom storkund på den här punkten kan garantera att denöverföring som sker från statens sida inte avgiftsbeläggs. Om service till pensionärer och statligtanställda Anf.71 (): Frågan gällde ju inte avgifter eller in te avgifter förolika typer av service, utan min fråga ställdes mot bakgrund av att statsrådetJohansson har uppmanat bankernas kunder att reagera och agera. Eftersom dåstaten är största kund har jag frågat, och jag upprepar den frågan:Vad har staten gjort själv för att påverka avgifter eller icke avgifter? tycker jag att rör till det.Staten är kund i den meningen att vi har ett avtal med om att denskall utföra vissa tjänster åt staten. Dit hör att överföra medel till dekonton som de statsanställda har. Sedan är den som har ett sådant personkontokund gentemot . Där har uppenbarligen införts en differentieradservice, beroende på i vilken utsträckning man gör transaktioner på dettakonto. Det är samma situation för som för andra banker, om manflyttar över sina medel till en annan bank. Det tillkommer inte mig att föradiskussionen huruvida den ena banken är fördelaktigare än den andra. 73 (): Det är uppenbarligen så, som statsrådet ocksåsade, att det finns ett avtal mellan staten och om utbetalning justvia sådana här personkonton. När det avtalet ursprungligen träffades ingick-huruvida det formellt angavs i avtalet eller inte vet jag inte - att manskulle få saidobesked och utbetalningsbesked. Statsrådet har självhänvisat till att man inom regeringen är glad åt att besked om inbetalning intekostar några pengar för de enskilda människorna. Jag tycker att det ärutomordentligt ologiskt, om man inte då kan ha synpunkter på huruvida beskedom saido eller utbetalning skall kosta pengar eller inte. måste väl inse att det inte ärfråga om en relation mellan staten, som för över lönen till ett konto, ochPK-banken när det gäller att avgöra i vilken utsträckning som dendifferentierade service som sedan sker mellan banken och kunden skall varaavgiftsbelagd eller inte. Det måste vara en fråga mellan kunden och bankeneller mellan kunden och bankerna, eftersom man kan byta bank. Om information om regler för ombyggnad av ålderdomshem Jag upprepar att jag, när jag har uttalat mig om avgifter,har sagt att kunden skall avgöra genom att väga bankernas debiterade kostnadermot varandra och utnyttja sin position som kund. Den uppmaningen kvarstår. 75 (): Skall jag tolka på det sättetatt staten är kund vid inbetalningstillfället och att statsrådets ambitioninskränker sig till att vara glad över att det inte kostar någonting för deenskilda individerna att få besked om att inbetalning av lån eller pension harskett? I övrigtär han ganska ointresserad av vad det kostar eller inte kostar. Överläggningen var härmed avslutad. 18§ Svar på fråga 1987/88:402 om information om regler för ombyggnad avålderdomshem har frågatsocialministern varför kommunerna inte har fått skriftligt meddelande frånsocialstyrelsen angående de nya reglerna vid ombyggnad av ålderdomshem. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag somskall svara på frågan. fattade beslut om nya regler förombyggnad av ålderdomshem. Det är en uppgift i första hand för bostadsverket attinformera om de regler för den statliga bostadslångivningen som gäller.Enligt vad jag har inhämtat har bostadsverket distribuerat förordning ochföreskrifter till kommuner och andra berörda. Länsbostadsnämnderna har bl. a.på konferenser i de olika länen informerat om reglernas tillämpning. Vidarehar sammanställt exempel på hur ålderdomshem kan byggas om.Resultatet av detta arbete har redovisats i olika sammanhang och kommer enligtvad jag har erfarit att publiceras . De nya reglerna för ombyggnad av ålderdomshem påverkaräven tillämpningen av bestämmelserna om statsbidraget till social hemhjälp. Det är upjjgift att informera ombestämmelserna för statsbidraget. Enligt vad jag inhämtat kommer information iform av ett meddelandeblad att gå'ut . 77 (): Jag får tacka statsrådet försvaret. Det var ju, som det står i svaret, - alltså -som beslutet om ändrade statsbidragsbestämmelser förombyggnad av ålderdomshem fattades. som har förflutit har alltsåsocialstyrelsen inte i något av sina meddelandeblad berört denna fråga. Även om det i första hand är bostadsverket som skallinformera om statsbidragsbestämmelserna är det ju intressant för dem som ärsocialt verksamma ute i våra kommuner att snabbt få meddelande omnya premisser för verksamheten - inte minst när det gäller en sådan diskussionsom nu förekommer rörande ombyggnad av ålderdomshem. Det är en ganska förvirrad inställning ute i kommunernanär det gäller denna fråga. Jag har personligen fått många telefonsamtal ochbrev. Jag har försökt förklara vilka bestämmelser som gäller. går alltså ut med ca 70 meddelandeblad omåret. Nog hade det väl ändå, statsrådet, varit rimligt att man i något avmeddelandebladen under dessa dryga hade tagit upp frågan ochinformerat om vilka bestämmelser som gäller och vad de innebär. Statsrådet säger ju i slutet av sitt svar att det ärsocialstyrelsens uppgift att informera om bestämmelserna för statsbidraget ochatt meddelande skall komma ut "". Det är väl ändå litet vällång tid när det skall behöva gå det lämnas information? Ändringar i bostadslångivningen är ju iförsta hand en fråga om bostadspolitiken, och därför är den viktigasteinformationen den som lämnas av bostadsverket. Denna har också skett ibetryggande ordning, enligt min uppfattning. Däremot kan jag hålla med om att det hadevarit önskvärt att gått ut med ett meddelande om dekonsekvenser för statsbidraget till social hemhjälp som beslut ocksåmedförde. 79 (): Jag tackar statsrådet för svaret, som jaguppfattar så att även statsrådet har en viss kritik mot handläggningen avärendet.