prot · GB0962 · 1987-12-31 00:00:00 — Äntligen har vi fått ett besked angående Karlskronavarvet.Jag torde kunna tolka försvarsministerns svar på så sätt att försvarsministernåter ställer upp på vad regering och riksdag har uttalat om en rimligbeläggningssituation för . befinner sig som bekant i kris. Under dethär året kommer 250 anställda att få lämna företaget. Ytterligare 350 anställdalöper en uppenbar risk att bli varslade om uppsägning, om inte varvet snarastfår nya beställningar. Osäkerheten om framtiden medför att anställda söker sigfrån företaget, och kompetensnivån är därmed i fara. Från moderat håll har vivid olika tillfällen under föregående år krävt besked av regeringen ompersonalens framtid. Eftersom varvet är en viktig länk i vårtsäkerhetspolitiska system åvilar ansvaret i första hand försvarsministern. förnekade försvarsministern viden interpellationsdebatt att det förelåg kris för varvet. Efter varslen omuppsägning av 250 anställda har försvarsministern,på de frågor om varvet som ställts av , och mig själv,endast hänvisat till industriministern. Därför är det bra att försvarsministernnu lämnar det här svaret. Men det är hög tid att regeringen skaparmöjligheter för nya beställningar till , så att man där kankänna framtidstro och så att de som arbetar där kan upphöra att känna oro förnya friställningar. Men jag känner mig fortfarande litet orolig över det sistastycket i försvarsministerns svar. Kan man, mot bakgrund av det, befaraytterligare neddragningar, dvs. att fler än de 250 som redan är varslade omuppsägning mister sina jobb? Överläggningen var härmed avslutad. 12 §Svar på fråga 1987/88:304 om ubåtskränkningarna har beträffande ubåtskränkningarnafrågat för det första om regeringens beredningsgrupp kommit till andraslutsatser om kränkningarna än den militära analysgruppen, och för det andra omjag är beredd atttillsätta en ny parlamentarisk för den händelse olikauppfattningar föreligger dessa både grupper emellan. För att förbereda regeringens mottagande av överbefälhavarensrapport om bl. a. undervattensverksamhet under andra och tredje kvartalen 1987fick tre tjänstemän i i uppdrag att ta del av det underlag påvilket rapporten grundades. Efter slutfört uppdrag redovisade tjänstmännen sinasynpunkter för regeringen. På regeringens uppdrag lämnade de därefter sammaredovisning till de tre borgerliga partiernas ledare. Regeringen kom till samma uppfattning somöverbefälhavaren, nämligen att undervattensverksamhet förekommit underperioden. Vad beträffar nationalitetsbestämningen kom regeringenlikaså till samma uppfattning som överbefälhavaren, nämligen att bevis förinkräktarens nafionalitet inte kunnat säkras. Regeringen har i samband med och efter överbefälhavarensrapport haft överläggningar med de borgerliga partiledarna. Det visar medvilket allvar regeringen ser på det faktum att undervattensverksamhet fortsattäga rum . Regeringen har efter överläggning med deborgerliga partiledarna uppdragit åt överbefälhavaren att senast den 15februari bl. a. redovisa och värdera den nuvarande samlade kapaciteten föratt upptäcka och möta undervattenskränkningar och att redovisa eventuellaförslag till förändringar med syfte att bl. a. prioritera system och metodersom är riktade mot att klarlägga verksamhetens omfattning, inriktning ochursprung. Överbefälhavaren skall även pröva och vid behov redovisaandra förslag till åtgärder i syfte att hävda vår territoriella integritet,exempelvis avseende kriterier för vapeninsatser. När överbefälhavaren redovisat sitt uppdrag kommerförnyade överläggningar att äga rum med de borgerliga partiledarna. Jagbedömer att det är ett effektivare och snabbare tillvägagångssätt för att nåresultat än att tillsätta en ny . 1987/88:624 februari 1988 70OLLE (): Jag tackar försvarsministern för det fylliga svaret. Jag tror att det är bra att det görs en ingående analys avomfattningen och av orsakerna till de ideliga kränkningarna av våra inrevatten. Men det som inte är bra är när man vill ifrågasätta den kompetens somförsvarets företrädare och t. ex. analysgruppen besitter på det här området,genom läckor av olika slag. Ta exemplet med den sakkunnige Skölds uttalande om ubåt iÖresund, där han desavouerade hela arbete. Och taexemplet som var i pressen med antydningar om att regeringensgrupp inte skulle dela ÖB:s bedömningar av ubåtskränkningarnas omfattning.Enligt en artikel skulle det föreligga stora skillnader i analys och bedömningmellan regeringens och.ÖB:s experter, och jag skulle vilja fråga på vilketunderlag man kan göra så olika bedömningar, om redovisningen i artikeln ärriktig. Om viss personalfråga inomförsvaret säger försvarsministern att regeringen kom till sammauppfattning som ÖB, nämligen att ubåtsverksamhet har förekommit ,men han säger ingenting om omfattningen. Frågan om ubåtskränkningar är av storpolitisk betydelse, och det är därför jag tror att det är dags att hänskjuta den till en ny . Dennas långsiktiga arbete skulle inte behöva kollidera med de successiva överläggningar som försvarsministern här har talat om. Vad vi dessutom behöver är ökade insatser föratt redan nu åstadkomma ett bättre skydd. Sådana insatser kostar stora pengar.Försvarets budget är hårt trängd på alla områden, det vet vi. Därför menar jagatt allt tal om omfördelningar, som vi har hört från försvarsministern, inom degivna ramarna är närmast cyniskt. Försvarsbeslutet är urholkat med närmare 800 milj. kr.Försvaret måste skjuta upp viktiga materielbeställningar ochrepetifionsövningar. Nya anslag måste fram. Jag frågar därför försvarsministernom han är beredd att till komma med förslag om några nya anslag tillubåtsskyddsverksamheten. Överläggningenvar härmed avslutad; 13 § Svar på fråga 1987/88:327 om viss personalfråga inomförsvaret . har frågat mig vilka åtgärderjag ämnar vidta för att försvarets högsta ledning skall uppfylla minimalaarbetsrättsliga regler. Jag förutsätter att varje myndighet eller företrädare fören myndighet följer de regler och de avtal som finns inom det arbetsrättsligaområdet. Varje myndighet har givetvis ett ansvar för att så sker. Mitt svar på fråga är därför att jag inteämnar vidta någon särskild åtgärd. 72 (): Tack för svaret, herr försvarsminister,.menlåt mig säga att jag är oerhört förvånad över att en fidigare framståendefacklig företrädare inte på det minsta sätt tänker agera när.en anställd inomförsvaret råkar ut på det sätt som jag har beskrivit i min fråga.Försvarsministern ämnar inte ens ta ett samtal med försvarsledningen och geökad information i ärendet. Det skall alla veta att det krävs av det minsta lillafåmansföretag i detta land att det sköter det här med MBL och annat när detgäller arbetstryggheten. I annat fall får man löpa gatlopp. Menförsvarsledningen får tydligen bete sig hur svinaktigt som helst. Jag skräderinte mina ord, för det här är nätt upp ingenting annat än en skandal. Man trodde inte vare sig ögon eller öron när man fick höraatt landets ÖB i en talarstol och inför massmedia avskedade sin stabsredaktör.Ett exempel- löst avskedande, skrev t. ex. , ochpressen var enstämmig i detta, liksom facket. Det är ju ingenting annat än skandal när landets ÖB intehar mer is i magen än att han kan på det sättet frångå all praxis när detgäller den arbetsrättsliga lagstiftningen. I ett interpellationssvar till den 25januari försvarade försvarsministern med näbbar och klor yttrandefriheten förförre arméchefen och hans agerande när han gjort uttalanden omNato-ubåtar, helt obekräftade uttalanden. I det här fallet får en tjänsteman helt enkelt bliavskedad av ÖB därför att han kanske har varit litet för frispråkig. Troligenhar han haft rätt. Jag vet att försvarsministern inte gärna reser sig urbänken här i , men jag vill ha svar, och får jag inte det så ärtystnaden talande nog för hur en f. d. fackföreningsordförande bär sig åt närhan blir minister: förvarsministern att de skilda agerandena i de tvåfallen är rimliga och försvarliga? Om restriktionerför resenärer över Överläggningen var härmed avslutad. 14§ Svar på frågorna 1987/88:290 och 294 om restriktioner för resenärer överÖresund har påstått att regeringenenligt uppgift har infört nya restriktioner för resande över så att desom vill göra hushållsinköp endast tillåts en resa . Hon har frågat migvad orsaken är till regeringens beslut. Per Stenmarck har hävdat att tullensresurser skall omdisponeras till följd av dessa nya restriktioner och frågatmig vilka åtgärder regeringen är beredd vidta för att förhindra en sådanomprioritering av resurserna. Jag besvarar frågorna i ett sammanhang. I den bestämmelse som åsyftas sägs att en resande tull-och skattefritt får föra in vissa varor till landet, om han inte har medförtvaror av samma slag vid fidigare resa eller annars med kortmellanrum. Detta är emellertid inte någon ny restriktion när detgäller livsmedel. Samma bestämmelse fanns redan fidigare. I samband medutfärdandet av den nya tullagstiftningen har bestämmelsen gjorts generell såatt den omfattar all resandeinförsel. Enligt min mening finns det inte skäl att ha liberalareregler för tull- och skattefri införsel av exempelvis alkohol och tobak än förlivsmedel. Regeln gäller också för all resandetrafik från våra nordiskagrannländer och således inte bara för Öresundstrafiken. Liknande betämmelserfinns för övrigt i , och . Till Per Stenmarck vill jag tillägga att det ärtullverkets sak att inom ramen för sina uppgifter och resurser bestämma hurkontrollverksamheten skall bedrivas. Regeringen har inte gettgeneraltullstyrelsen något uppdrag att se till att den nu aktuella trafikenskall övervakas särskilt. Om restriktioner för re senärer över 74 KARINAHRLAND (fp): Jag tackar finansministern för svaret. Låt mig gärna säga att det förhållandet att det inte ärnågon ny restriktion gör den inte mera berättigad. Sedan vill jag gärna hålla med finansministern om att detinte heller enligt min uppfattning föreligger skäl att ha liberalare regler förtull- och skattefri införsel av alkohol. Men frågan handlade faktiskt inte om det, utan föranleddesav en stor nyhetsarfikel om något som i folkmun redan kallas lex . Artikeln påpekade att man nu inte får åka från Helsingborgtill och handla. Det står i strid med nyabestämmelser. En tullare var intervjuad och sade att det kanske inte vartullens angelägnaste fråga att ägna sig åt att kontrollera hur fruSvensson från åkte fram och tillbaka. Det tycker jag var en klokavvägning av den tullaren. En sådan bestämmelse, finansministern, oavsett om den ärny eller gammal, väcker bara onödig förargelse. Nyttan av den står inte iproportion till irritafionen. Den är ju omöjlig att kontrollera. Vi har ju intepass eller visum till . Folk kan åka över på många ställen. Dessutom fårman gärna köpa livsmedel under en resa, men man får inte resaen gång och hämta och en gång till och hämta 5 kilo.Livsmedel är tunga att bära, och det finns för mig ingen som helst mening meden bestämmelse som denna. Jag vill också säga att jag har svårt ätt tro att dengränshandel som pågår, och som säkert alltid kommer att pågå i varje fall sålänge inte är med i EG, någonsin kan vara ett så allvarligt problem måste ingripa med sådana här kineseriregler. Om sparsamma smålänningar villåka till och och ta sig över två gånger och handla, kan jag intetycka att det är så farligt. Låt mig fråga: Vad betyder "kort mellanrum"? Omdet inte är kort mellanrum får de åka och handla. Det kunde vara bra att få enförklaring till den formuleringen. 75PER STENMARCK (m): Jag ber att få tacka finansministern för svaret. Tullen har stora och viktiga uppgifter - viktigare än attkontrollera livsmedelsinköp. Enligt preliminära uppgifter gjordes 1987 avtullen 1 342 narkotikabeslag. Av dessa gjordes 702 eller en bra bit iHelsingborg, dvs. den hamn som här avses. Av beslagtagen cannabis togs151 kilo eller i . Av 68 kilobeslagtagen amfetamin togs eller i . Detta sker efter ett stort och betydelsefullt arbete.Likväl är det förmodligen bara en bråkdel av all insmugglad narkotika som kanbeslagtas. och tenderar att bli något av en transitregion förnarkotikahandeln i . Denna utveckling måste till varje prisstoppas. Härvidlag gör tullen inom ramen för sina resurser ettutomordentligt betydelsefullt arbete. Det är också positivt att finansministerni budgetpro- positionen föreslår enökad satsning på fler narkotikahundar. Detär mot den bakgrunden beslutet att stoppa det s. k. turandet över skallses. De nya bestämmelserna, som innebär att bara fillåter eninköpsresa , kräver rimligtvis ökad kontroll, oavsett vem det är somhar beslutat om dem. Antingenkräver vi då att tullen i jobbar ännu mer - men det tror jag är attkräva för mycket. Den gör inom ramen för sina resurser ett stortoch utomordentligt arbete. Eller också tvingas tullen eftersätta viktigareuppgifter. Låtmig fråga finansministern: finansministern beredd på konsekvenserna av attannan och betydligt allvarligare smugghng smiter igenom? Man skall inte begära att ledamöter känner till alla lagarde har varit med om att stifta. Men ordföranden i justitieutskottet borde väländå stå något närmare innebörden i lagstiftningen än andra. Nuhar man varit med att anta denna lag för många herrans år sedan. Den harfunnits i ett par årfionden, och det har inte varit något som helst bråk medtullen om hur den skall tillämpas. Jag tänker inte heller ställa fill bråk medtullen. Enklast vore att inte ni gjorde det heller. Då fortsätter det att varaprecis som det alltid har varit, och vi behöver inte snacka mer om saken. Anf.77 (): Då får jag påpeka för finansministern att har i lag, som jagvarit med om att sfifta, givit finansministern en fullmakt att utfärda enförordning. Det är i den förordningen som denna bestämmelse står och tydligenhar stått . Justitieutskottetsordförande ligger alltså icke bakom formuleringen om korta mellanrum. Sedantycker jag förstås, liksom justitieutskottets ordförande, att man inte skallvare sig sfifta lagar eller utge förordningar som det är omöjligt attkontrollera efterlevnaden av. Jagnoterar att landets finansminister tydligen håller med mig, att detta är en lagsom man inte behöver kontrollera så mycket. Men då borde han ta konsekvensernaoch ta bort den sista meningen i förordningen. Anf.78 PER STENMARCK (m): Jag har riktat denna fråga till finansministern eftersom man pågeneraltullstyrelsen, i varje fall enligt fidningsuppgifter, säger att det inteär tullens fel att inköpsresandet begränsas. Man hänvisar till . Låtmig också säga att det självklart aldrig varit tanken att människor skall resafram och tillbaka över och göra jättelika inköp.Men hur skall det gå att kontrollera? Det finns flera färjor för denna trafik,både i , och . Om denna övervakning skallprioriteras krävs en ökning av resurserna, såvida man inte är beredd att ta dekonsekvenser som det annars innebär. Jag litar naturligtvis påfinansministerns ord från talarstolen , att det 6 protokoll 1987/88:62 Om bestämmelserna för ombordförsäljning på färjeledenYstadBornholm inte ärfinansministern som kommit med några nya regler, och att tullen fortfarande harrätt att tolka reglerna så som man alltid gjort. Överläggningen var härmed avslutad. 15 § Svar på fråga 1987/88:293 om bestämmelserna förombordförsäljning på färjeleden Per Stenmarck har frågat mig om regeringen ärberedd att ta upp förnyade diskussioner med den danska regeringen angående enomklas-sificering av färjeleden till "lång rutt". Bakgrunden till Per Stenmarcks fråga är en norsk-svensköverenskommelse om att efter ansökan av ett norskt rederi ge dispens fr. o. m.den 1 januari från gällande bestämmelser om proviantering med obeskattadevaror och om resandes tull- och skattefria införsel av varor för färjelinjenSandefjord-Strömstad. Som framgått av tidigare diskussioner om ändradklassificering av färjelinjen har det trots upprepade försök intelyckats att fä till stånd en motsvarande överenskommelse med . Det finnsför närvarande inte heller något som tyder på att man från dansk sida skullevara beredd att tillåta tull- och skattefri försäljning ombord på färjor somtrafikerar leden . 80 PER STENMARCK (m): Låt mig återigen få tacka finansministern försvaret. I generaltullstyrelsens bestämmelser anges att rätten att införa varortullfritt är begränsad när en resande ankommer med fartyg i trafik mellandanska och svenska hamnar i och - på den svenska sidan gårgränsen vid i norr. Vidare finns en begränsning mellan den norska ochsvenska gränsen vid ned till . Sådana färjelinjer kallas"korta rutter" oavsett hur långa de är. Därmed ärockså försäljning ombord kraftigt begränsad. Regeringen har beviljat ett undantag från den av mighär åberopade bestämmelsen. Det gäller färjeleden mellan och norskaSandefjord. Detta tycker jag är ett positivt beslut som säkert innebärfördelar för både rederiet, de båda orterna och resenärerna. I olika omgångar har jag och många med mig framfört kravatt också färjeleden skall klassificeras som en "långrutt". Den borde rimligtvis klassificeras som en lång rutt med tanke pådet avstånd som gäller. Det skulle möjliggöra samma bestämmelser som gäller förfärjeleder med jämförbara avstånd. Det skulle innebära en satsning på orter påbåde den svenska och den danska sidan som satsar hårt på turistnäringen, ochdet skulle innebära ett klart och entydigt uppsving och större möjligheter fördessa, orter. Jag äremellertid tacksam för finansministerns positiva inställning, och jag utgår från att.han vid lämpligt tillfälle återigen kornmeratt aktualisera Prot. 1987/88:62 frågan. överläggningen var härmed avslutad. Omhandläggningstiden för förhandsbesked i skattefrågor 16 § Svarpå fråga 1987/88:297 om handläggningstiden för förhandsbesked i skattefrågor har frågat mig vilka åtgärderjag avser att vidta för att förhandsbeskeden skall kunna erhållas inom rimlig fid. . - . förlängdes väntetiden iförhandsbeskedsärenden i fråga om direkt skatt hos rättsnämndtill drygt . Enligt vad jag inhämtat beror den förlängda väntefidenfrämst på stor personalomsättning på handläggarnivå vid nämnden.Personalförhållandena har emellertid förbättrats, och verket räknar medatt'väntetiden skall förkortas. Jag håller med om att den långa väntetidenär otillfredsställande. Jag har blivit upplyst om att avseratt fill regeringen lämna förslag om en förändring av nämndensorganisation till kommande halvårsskifte. Vid behandlingen av det förslagetkommer jag att närmare överväga vilka åtgärder som behöver vidtas för att kommatill rätta med de påtalade långa handläggningstiderna. 82 (): Jag får tacka statsrådet för svaret. Det är bra att finansministern instämmer i det som jagsade om att det är beklagligt att väntetiden när det gäller förhandsbesked äröver . Det betyder att förhandsbeskeden inte gör någon som helstnytta. Institutet med förhandsbesked kom som bekant fill redan på1950-talet. Motivet var att man skulle få en större likformighet, dvs. bättierättssäkerhet, i beskattningen. När proposition 1980/81:17 om skatteflykt behandlades häri konstaterade man följande i proposifionen: Förhandsbesked i fråga om skatteflyktsklausulen skall idessa och andra avseenden lämnas enligt samma regler som gäller förförhandsbesked i andra skattefrågor. Det är inte möjligt att redan nu bedöma ivilken omfattning den utvidgade rätten till förhandsbesked komrner att inverkapå rättsnämndens arbetsbelastning. Skulle belastningen komma att öka merpåtagligt, får det övervägas vilka åtgärder som kan bli behövliga. Det ärnämligen angeläget att förhandsbesked kan lämnas snabbt. Det var trevligt att höra att finansministern hade börjatöverväga åtgärder. Men jag måste påpeka att väckteen motion i vilken han krävde bättre handläggning av förhandsbeskeden.Visserligen avstyrktes motionen av skatteutskottet, men problemet fanns där.Man har således väntat litet för . Men det är bra att en omorganisation'nu 'kommer att ske och att man tar itu med dessa problem. Vi måste ordna detta 1987/88:62 snabbt.Skulle man inte, herr finansminister, redan nu kunna omfördela resursernalitet grand inom , så att man verkligen tar itu med ~ ~ [ ' denna fråga och så att interättssäkerheten äventyras? Kom ihåg att rådgivare .. , . ' som gör upp bokslut, deklarationer, osv. SJ" Därför är det viktigt att de kan få förhandsbesked. Om man på vill göra omfördelningar inom ramen för dessresurser har man full frihet att göra det. Men jag vill bara erinra om vad somstår i svaret, nämligen att problemet inte berodde på brist på personal - antaltjänster - utan på stor personalomsättning, vilket i sin tur innebär att nypersonal skulle lära sig dessa svåra frågor. Denna situation har nuförbättrats, och man har från informerat mig om att man räknarmed att väntetiden kommer att förkortas. Men vi skall dessutom försökaorganisera detta bättre. Anf.84 (): Det är utmärkt med en bättre organisation, men dessa frågor skulle haföljts upp mycket tidigare. Det stod redan i propositionen i början av1980-talet. Om man har ont om personal och stor personalomsättning beror detkanske på att rekryteringen sker på fel sätt. Men bättre rekrytering och störreomfördelning av personalen redan nu skulle innebära en förbättring. Jag hartalat med auktoriserade revisorer i , och de är mycket bekymrade överdenna situation. Jagär emellertid glad över att finansministern kommer att uppmärksamma detta iframtiden. Överläggningenvar härmed avslutad. 17§ Svar på fråga 1987/88:307 om företags rätt att använda investeringsfond ivisst fall i har frågat industriministern om han är bereddatt medverka till en ändring i ett regeringsbeslut rörande Pågens FamiljebageriAB. Frågan har överlämnats till mig. Regeringenavslog bolagets ansökan om att få utnyttja sin allmännainvesteringsfond för en utbyggnad av bolagets bageri i . Ansökningen avsåginvesteringar under ett flertal år. Bifall till denna typ av ansökningarförutsätter regelmässigt att företaget gör insatser som är av särskild betydelsefrån regionalpolitisk synpunkt. Några sådana åtaganden förekom inte i detaktuella ärendet. Svaret på fråga är alltså nej. Anf.86 i (m): Herr talman! Jag tackar för svaret. 84 När man hör detta svar och tänker på att dethandlar om att företaget vill använda sina egna pengar,undrar man om detta kan hända bara i . Detta företag i ,Pågens Familjebageri, har en mycket stor export. Företaget räknar med att kunnautöka denna export. Företaget har begärt att få använda sina egna pengar föratt bygga ut i och skapa 70-80 nya arbetstillfällen. Svaret på dennabegäran är nej. Herr statsrådet borde ha klart för sig att detta företagexporterar varor till och och att man därför inte kanutesluta, med tanke på omständigheterna, att företaget skulle tjäna på attförlägga tillverkningen utomlands, eftersom transportkostnaderna förprodukterna, skorpor, är mycket höga. Då måste väl statsrådet förstå att det ärregionalpolitiska synpunkter som kommer att väga mycket tungt. Dettaföretag har alltså inte begärt några bidrag; det har egna pengar men får inteanvända sina egna pengar. Men ungefär som detta företag fick avslagpå sin ansökan om att få utnyttja sin allmänna investeringsfond fick ett bagerii 7 milj. kr. i stöd för att kunna starta en verksamhet. Är inte dettauppochnedvända världen? Omextra skatteutjämningsbidrag till kommun Överläggningenvar härmed avslutad. 18§ Svar på fråga 1987/88:313 om extra skatteutjämningsbidrag till kommun har frågat mig om jag ämnar uppfylla en gjordutfästelse om extra ekonomisk hjälp fill kommun. AnnaWohlin-Anderssons fråga är baserad på ett svar som jag lämnade till i . Regeringen hade då i 1987 årsbudgetproposition lagt fram ett förslag fill reformerat skatteutjämningssystem.Reformen innebar en sänkning av grundgarantierna i södra delen av landet, förKinda kommuns del från till av medelskattekraften för år 1988.Bidragsminskningen för kommun kunde beräknas till ca 3,5 milj. kr. Enligtförslaget i budgetpropositionen skulle de kommuner som fick en kraftigtförsämrad budgetsituation för till följd av reformen få kompensafion.Till dessa kommuner hörde . Jagsvarade därför att kunde påräkna kompensafion i form avextra skatteutjämningsbidrag.