prot · GB0933 · 1987-12-31 00:00:00 — Det sägs vidare att regeringen sammantaget har gjort bedömningen att dettasamgående inte Det har jag egentligen inte ifrågasatt. Vad jag frågar mig är: Har man i regeringen innan manbeslutade att godkänna samgåendet mellan ASEA och gjort enordentlig analys av riskerna för att samgåendet skulle kunna leda,till just ettkringgående av den svenska Sydafrikalagstiftningen och dess intentioner? Om mangjort den analysen, vilka slutsatser har man i så faU dragit av den? Vad harman kommit fram till? Har man i sina överläggningar med ASEA skaffat sig någonform av garantier för att den här koncernbildningen inte kommer att leda tillett flöde av teknik och resurser av det slag som vi har velat stoppa frånSverige till ? I så fall: Vilka är dessa garantier? Först och främst skall vi vara medvetna omatt detta företagssamgående är av ett mycket speciellt slag, genom50-50-ägandet. De analyser som har gjorts just på detta område visar attSydafrikakommittén, där själv sitter, har anledning att ytterligarestudera problematiken, som jag sade i mitt svar. Rent allmänt vill jag också säga, herr talman, atteftersom har infört en ensidig bojkottlagstiftning mot skallvi vara medvetna om att det i omvärlden finns mycket annan lagstiftning. Vi fårinte övervärdera vår egen lagstiftning i sammanhanget, därför att vi kanöverraskas av olika informationer den kommande tiden. Jag tror att alla varmedvetna om det när vi från svensk sida bestämde oss för att gå fram och inteavvakta ett generellt beslut via säkerhetsråd. 148 (): Jag får tolka det som utrikeshandelsministernnu säger så att denna problematik egentligen inte har analyserats innanregeringen tog ställning till frågan om samgående mellan ASEA och ,eftersom studerar det i efterhand. När jag skrev min interpellation förutsatte jag att dettavar en viktig fråga för regeringen då den tog ställning till ett godkännande avsamgåendet mellan ASEA och , att regeringen verkligen hade gjort enbedömning av riskerna och att regeringen kanske i förhandlingarna med ASEA hadeskaffat sig några garantier. Av det utrikeshandelsministern nu säger får jagintrycket att någon sådan här analys inte har gjorts och att regeringen intehar fått några särskilda garantier, och det är i så fall beklagligt. Det står i interpellationssvaret att äroförhindrad att ta upp sådana här frågor. Det innebär tydligen att regeringeninte tänker ge särskilda direktiv tUl . Om det inte kommernågra sådana direktiv är jag naturiigtvis beredd att åta mig att ta upp frågani kommittén och se till att den analys som borde ha gjorts på förhand nu görs iefterhand. Det kan eventuellt leda till att den befintiiga lagstiftningenkompletteras så att eventuella faror och risker kan undanröjas. Om betydelsen i visst hänseende av samgåendet mellan ASEAoch Ombetydelsen i visst hänseende av samgåendet mellan ASEA och Detta fanns visst med i regeringens analys, och många frågorpenetrerades i samband med handläggningen av ärendet. Jag sade i svaret attregeringen kom fram till att det handlade om ett indirekt företagsförvärv.Detta övervägdes också av , och godkände såsmåningom riktlinjerna. Detgjordes alltså en analys, men jag anser att det just när det gäller ett sådanthär företagsförvärv finns all anledning att ytterligare studera frågorna, föratt förhindra risker som kan finnas utanför vårt land och på det sättet hittainfallsvinklar i den problemafik som också gäller dotterföretagen. 150 (): Att regeringen tog ställning fill huruvida detta samgående stred motinvesteringsförbudet har jag förstått - det framgick av svaret. När statsrådetsäger att det är ett indirekt företagsförvärv har det bärighet i fråga ominvesteringsförbudet. Det jag tog upp i min interpellation och utvecklade litetvar alla andra problem, som har att göra med tekniköverföring - det kanske ärdet största problemet -, överföring via denna koncern av kapitalresurser tilldetta företag och kanske t. o. m. genom handel viakoncernbildningen. Där har jag fortfarande intrycket att detta inte är frågorsom regeringen har penetrerat särskilt ingående. Framför allt tycks man inte haskaffat sig några särskilda garantier från ASEA inför godkännandet. Det tyckerjag är synd. Jag förutsatte att man hade gjort det. Jag tycker attdet hade varit naturligt, eftersom man har tagit ett så viktigt politisktbeslut när det gäller vår attityd till . Det är helt uppenbart attsamgåendet mellan ASEA och har stor betydelse i sammanhanget. Därförhade jag tyckt det vara naturligt att regeringen tog just den här delen avproblemkomplexet samgående mellan ASEA och på litet större allvar. Menom detta nu inte har skett får vi naturligtvis göra det bästa möjliga avsituationen och se till att gör denna analys och tar reda påvilka hål vi kan tänkas stoppa till med hjälp av nya åtgärder. Vill man missförstå så gör man det. Och det försöker göranu. Vadjag har sagt är att vi visst har försökt att penetrera denna problematik.Samtidigt har jag sagt att för ASEA i gäller svensk lagstiftning, menhär handlar det också om ett annat land. Folkrätten sätter faktiskt vissagränser, så att man inte kan gå in i ett annat lands lagstiftning. Överläggningenvar härmed avslutad. 34 §Svar på interpellation 1987/88:63 om verksamheten vid i i har frågatstatsministern om han är beredd att vidta åtgärder, så att iMalmö även fortsättningsvis skall ha möjlighet att sälja ubåtar ochundervattenskunnande fill länder som och i syfte att ge deanställda anställningstrygghet, som den nu i befintligateknologin bevaras i landet fill förmån för det svenska försvaret. Interpellationenhar överlämnats till mig för besvarande. Efter beslutet av har den civilavarvsverksamheten vid i avvecklats. ärhuvudsakligen inriktat på UtveckUng och tillverkning av militäraundervattenssystem, främst ubåtar. Detta är en inom försvaret prioriteradverksamhet. Försvarsministern uttalar i den här frågan följande i propositionenom totalförsvarets fortsatta utveckling (1986/87:95). Utgående frånubåtsförbandens stora betydelse såväl i invasionsförsvaret som förubåtsskyddsuppgifter, bör inriktningen enligt min mening vara att utöka antaletubåtar. Den planerade anskaffningen av ubåt bör tidigareläggas samterforderliga åtgärder vidtas, så att två ubåtar av typ med god effektkan behållas i krigsorganisationen . Därigenom ökar antaletubåtar från 12 till 14. Och vidare om tillverkningen av örlogsfartyg i Sverige:Svensk varvsindustri har trots betydande strukturförändringar kunnat behållakompetensen att konstruera och bygga såväl övervattensfartyg som ubåtar.Kompetensen är fördelad främst mellan två olika företag inom ramen fördet statligt ägda Svenska Varv. Båda företagen är starkt beroende av svenskaförsvarsbeställningar för sin verksamhet. Kommittén anser att förmågan tillutveckling och produktion av örlogsfartyg om möjligt bör behållas inom landet.Den i det föregående redovisade inriktningen avseende ubåtar innebär att denprioriterade ubåtskompetensen säkerställs. Kommittén konstaterar dock att detsvenska försvarets samlade behov av varvskapacitet blir lägre under dennärmaste perioden än vad som är fallet. Mot denna bakgrund krävs att dentotala kapaciteten för nybyggnad och underhåll av örlogsfartyg anpassas tillaktuella förhållanden. Jag delar i stort kommitténs uppfattning omvarvsindustrin. har eller kommer att få följande arbetenför den svenska marinen: - Pågåendeleveranser av ubåt A 17 - Utveckling avubåt A 19 - Modifiering avubåt typ Sjöormen. Detta ger en god beläggning . I hård internationell konkurrens har vunnit enorder avseende konstruktion av sex ubåtar för den australiska marinen medoption på ytterligare två. Regeringen har välkomnat denna exportframgång förKockums. Ordern ger ett betydelsefullt bidrag fill beläggningen vid varvet Om verksamheten vid i 10 protokoll 1987/88:32-33 och därigenom till attubåtsteknologin bevaras i landet till förmån för det svenska försvaret. Enligtvad jag inhämtat från varvet har fill följd av de svenska ochaustraliska beställningarna full beläggning på konstruktionssidan till omkringår 1990 och på tillverkningssidan till andra . För tidendärefter måste varvet få nya beställningar. Jag har ingen invändning mot attKockums med beaktande av gällande regler för krigsmaterielexporten sökerfå ytterligare order för sina ubåtssystem. Anf.153 i (m): Jag tackar statsrådet för svaret. Att jag riktade den härinterpellationen till statsministern berodde inte på något anfall av storhetsvansinneutan på att statsministern i en TV-intervju uttryckte sig på ett sättsom man väl med tanke på exportmöjligheter måste beteckna som klantigt. Orsakentill att jag då inte ställde en fråga eller en interpeUation var att Kockumslåg i intensiva slutförhandlingar om en beställning från . Kockumskonkurrerade om beställningen med ett varv i som harexporterat ubåtar med framgång. Med tanke på den debatt som fördes iAustralien var jag överens med företagsledning om att icke vid dettillfället väcka den här frågan, för det hade kanske kunnat bli den lilla tuvansom stjälpt hela lasset. Förnågot år sedan beslöt vi här i kammaren att lägga ned den civila fartygsproduktionen vid varv i . Som malmöbo tyckte jag att det beslutet var smärtsamt, men i ett längre perspektiv måste jag acceptera att det trots allt var nödvändigt. hade ingen möjlighet att verka på den subventionsmarknad som hade tagit fart och där redare ibland bara behövde betala av fartygens värde. Den marknaden kunde vi inte delta i. Isamband med att den civila produktionen lades ned fick möjlighet att hasin ubåtsfillverkning kvar. Där samlade man ett stort antal kvalificeradeLO-medlemmar och tjänstemän för att skapa en långsiktig trygghet dels för detsvenska försvaret, dels för de anställda, och för att behålla etthögt teknologiskt kunnande i . Nupåpekar statsrådet, kanske litet onödigt, vad försvarsministern sade vad gällertotalförsvarets utveckling och om antalet ubåtar i framöver. Detviktiga här är att långsiktigt skall kunna överleva. De beställningarsom kan förväntas från den svenska marinen räcker inte, utan företaget måste gåut på exportmarknaden. Det är detta som min fråga i huvudsak gäller, inteantalet ubåtar till det svenska försvaret. Mennu, herr talman, fillbaka till det sade. Jag reserverar mig föratt den version jag har fått del av kan vara felaktig. I en TV-intervju, somgjordes när debatten om var som mest intensiv, fick statsministernfrågan om det inte trots allt var bäst att exporterade vapen enbarttill våra nordiska grannländer. Statsministern svarade att han för sin delkunde tänka sig export även tUl och . Medtanke på verksamhet och vapenexport har jag, om jag nu skallvara litet ironisk mot statsrådet, svårt att tänka mig att Kockumsskulle ändra sina produkter så till den milda grad att man skulle kunnaofferera ubåtar som skulle trafikera och . Det viU hamöjlighet till är att sälja ubåtar fill de länder där man kan tänkas ha nyttaav den produkt som tillverkar. är inget neutralt land och , som ocksågjort förfrågningar hos om möjligheten att beställa, är heller ingetneutralt land. Statsrådet säger i sitt svar att hon har ingenting emotatt fortsätter att bearbeta en exportmarknad så länge man iakttargällande bestämmelser. Men det är här frågetecknen kommer in, herr talman,därför att det är inte så länge sedan statsrådets parfi hade en kongress därdiskussionen gick ganska högt och ett antal ledamöter ville kraftigt minska densvenska vapenexporten. Jag kan inte säga att det blev beslut härom, men man kantolka det så att många röster höjdes för att man skulle reducera exporten. Iett sådant läge måste länder som och Ugga illa till. Det är viktigt för företag som att man kan arbetalångsiktigt. Finns det, fru statsråd, planer som går ut på att man eventuelltkan tänka sig att inom ganska rimlig tid skärpa de svenska bestämmelserna? Och,fru statsråd, vems ord gäller? Gäller de ord som statsrådet har sagt här i dagi sitt skrivna anförande eller finns det någon som helst korrekthet i det somstatsministern uttalade i den här nämnda TV-intervjun? Om verksamheten vid i i åberopar också nu ettuttalande som statsministern gjorde i en TV-intervju för inte så länge sedan.Jag tror att man skall akta sig för att dra alltför långtgående slutsatser avdet här citatet. Jag ser statsministerns omnämnande av och isamband med de nordiska länderna närmast som en erinran om den särställning dehär länderna har enligt de nu gällande riktlinjerna för vårkrigsmaterielexport. Det skulle av utrikes- och neutralitetspolitiska skälsakna betydelse vid export fill de nordiska länderna och till de neutralastaterna i - alltså en erinran om att de här länderna ses som en samladgrupp. Att tolka det som en tanke på att vapenexporten borde begränsas till dehär länderna är alltså förhastat. Jag gör denna bedömning mot bakgrund av de diskussionersom ägde rum vid den socialdemokratiska partikongressen och somSten också har refererat. Kongressen beslöt att partistyrelsen skulle verka för atten utredning tillsätts med uppgift att genomföra en analys av sambandet mellanbibehållandet av en livskraftig svensk försvarsindustri och behovet avvapenexport i syfte att ge underlag för en bedömning av möjligheten attytterligare begränsa eller helt avbryta svensk vapenexport. Det är alltså ettförutsättningslöst mandat det handlar om. tolkning av vadstatsministern sagt skulle innebära ett föregripande av utredningens resultat- något som jag har mycket svårt att föreställa mig att statsministern hartänkt sig. , herr talman: Det är ett starkt samband mellandet svenska försvarets beställningar och de förutsättningar som finns för exportinom den svenska försvarsindustrin. Det tror jag ändå vi skall komma ihåg idenna Med de ländersom tar upp - och - har vi ett gott samarbete.Och som sagt: Förutsättningen är att man följer de svenska spelreglerna ochlagreglerna på detta område. Då kan man också få exportera ubåtar. Anf.155 i (m): Det råder fortfarande tolkningsfrihet i det här landet, fru statsråd,och jag är medveten om att man om man vill kan tolka statsministerns uttalandei TV-intervjun på olika sätt. Jag har också sagt att han kanske yttradenågonting som blev bortklippt, men det har alltså inte refererats i massmediaatt det har gjorts några försök att korrigera uttalandet. Jag tror nog att detär rätt klart att de som följde den här debatten uppfattade att, på den direktafrågan från journalisten om vi inte borde stoppa svensk vapenexport ellerbegränsa den till enbart nordiska länder, statsministern sade att han för sindel kunde tänka sig export till och . Slutsatsen för en stormajoritet av TV-tittarna blev säkert den att utöver export fill nordiska länderär det statsministerns och kanske också hans partis uppfattning att exportenkan utökas till att omfatta också länderna och . StatsrådetGradin får faktiskt förstå att det finns människor som känner en viss tvekan ochen viss oro efter det här uttalandet. Sedansade statsrådet att partikongressen beslöt att skicka ärendet tillredaktionskommittén, som alltid har ett enormt arbete på statsrådetspartikongresser till skillnad från vad som är fallet beträffande de flestaandra partier. Parfiet försöker på det här viset dölja saker som är besvärliga.Hade partistyrelsen en klar åsikt att framöver kunna tänka sig att exporteravapen fill även och , hade den naturligtvis begärt votering omfrågan och sluppit en oklarhet inför framfiden. Trots allt som statsrådet sagtfanns det en del röster - icke så få - på kongressen som uttryckteuppfattningen att man kanske borde begränsa eller t. o. m. avbryta vapenexporten.Det finns alltså orsak att hysa en viss oro. Tillsist, herr talman, är jag medveten om att den svenska marinens beställningarhifintills haft en överväldigande betydelse för Marins verksamhet. Jagär emellertid inte lika övertygad om att det svenska försvaret kommer att haUka mycket pengar framöver, så att det kan fortsätta att beställa ubåtar isamma takt som . Och kommer det att vara av yttersta vikt att vi kansälja till länder som är intresserade av att kunna köpa av oss och som, vilketinte är oväsentligt, kan betala i reda pengar. Vi har om den svenska vapenexporten haft en mycketintensiv och allvarlig debatt, som väckt genklang i många delar av världen. Detär inte konstigt att det också förekommer en intensiv diskussion på densocialdemokratiska partikongressen i denna fråga. Många i den här kammaren harockså varit mycket engagerade i debatten. har vi ett uttalande frånkongressen som klargör socialdemokratins ställning i den här frågan. Vi skallåterkomma till med de skärpningar av reglerna som behövs och som jagtror att den här kammaren har krävt vid åtskilliga tillfällen. Vi skall också komma ihåg att enligt de uttalanden somfinns från har vi en svensk försvarsindustri för att i första handförse det svenska försvaret med materiel. Det är för att fylla ut luckorna somvi behöver en viss export, som det står i ett riksdagsuttalande. Däremot har vialdrig sagt att vi av sysselsättningsskäl skall exportera försvarsmateriel. 157 i (m): Statsrådet säger här att vi inte skall ha ensvensk vapenexport för dess egen skull. Vi skall således inte ha företag vilkashuvudsakliga verksamhet är att exportera vapen till andra länder, utanhuvuddelen av deras verksamhet skall baseras på behov inom det svenskaförsvaret. Både försvarsindustrin och militärledningen har klart talat om kan få problem med att lägga ut lika stora beställningar i som mannu har lagt ut utomlands. Detta och de reservationer som statsrådet har gjort här -med beaktande av vad som uttalades på socialdemokraternas partikongress plusdet faktum att statsministern live i TV har gjort ett uttalande som bara kantolkas på ett sätt - gör att det är förståeligt att denna debatt tyvärr harskapat oro. Jag skall emellertid inte jämförastatsministern med andra statsråd. När det gäller denna fråga är det i allafall min förhoppning att jag nu skall kunna sätta större tilltro tillstatsrådet och vad hon här har sagt med emfas, än till vad statsministerCarlsson sade i en TV-intervju . Överläggningen var härmed avslutad. Om verksamheten vid i 35 § Föredrogs och hänvisades 1987/88:Fi8-Fil2till finansutskottet 1987/88:Sk23och Sk24 till skatteutskottet 36 § Anmäldes och bordlades Konstitutionsutskottetsbetänkande /88:14 om vissa yttrandefrihetsfrågor 1987/88:3 om förlängd tillämpningav allmänna prisregleringslagen (prop. 1987/88:28) 1987/88:6 om dubbelbeskattningsavtal mellan och (prop. 1987/88:19) . 1987/88:7om anhållande och häktning m.m. (prop. 1987/88:112) 1987/88:8om underrättelser till parterna om dom m. m. 1987/88:7) Prot.1987/88:33 1987/88:9 om delegerad beslutanderätt i vissa domstolsärendenm. 27november 1987 1987/88:8) 1987/88:10om ändring i lagen om immunitet och privilegier i vissa fall, m. m. 1987/88:9 delvis och 1987/88:13) 1987/88:11 omfortsatt giltighet av lagen om tvångsåtgärder i spaningssyfte i vissa faU(prop 1987/88:17) 1987/88:17 om fortsatt giltighet av lagen med särskildabestämmelser om tvångsmedel i vissa brottmål (prop. 1987/88:18) 1987/88:9om upphovsrättsliga frågor 1987/88:11om pantsättning av patent (prop. 1987/88:4) 1987/88:9 om godkännande av konventionenom upprättande av det multilaterala investeringsgarantiorganet, m.m. (prop.1987/88:9) 1987/88:7 om redogörelse för tillämpningen av terroristlagstiftningen 1987/88:16) 1987/88:8 om avskaffande av den s. k.äktamakeprövningen vid återbetalning av studiemedel (prop. 1987/88:29) 1987/88:9 om vissaflyktingfrågor m. m. 1987/88:4 om en ny fartygssäkerhetslag (prop. 1987/88:3) 1987/88:4 om sandtäkt på kontinentalsockeln i betänkande 1987/88:5 om ledighet 37 § Meddelande om interpellationer Meddelades att följandeinterpellationer framställts 1987/88:135av () till kommunikationsministern om upprustning av väg 263förbi mot : Väg 263 som går förbi Sigtunamellan orter i och med trafik från Bergslagen mot har blivitallt intensivare trafikerad. Ur trafiksäkerhets- och framkomlighetssynpunkt ären förbättring av vägen absolut nödvändig. Standarden är nu helt oacceptabel.Avsnittet mellan Tullen vid gamla E 4 mot vägutfarten norr om har enextremt hög olyckskvot. Genom gamla , med dess för skakningar känsliga bebyggelse,går en hög andel tung trafik med såväl bussar mot som lastbilar på vägmot och vidare mot . Vägens livslängd är begränsad. Vägbananglider på sina ställen sakta men säkert ned mot . En förutsättning för utbyggnad av bostäder inom Sigtunakommun är att väg 263 läggs om och att vägen får en rakare sträckning och broöver . Önskemål om ökat bostadsbyggande i harframförts från regeringen, som också filisatt en särskild delegation för attfrämja bostadsbyggandet. Möjligheterna till utbyggnad av kommunen är emellerfidbegränsade, bl. a. beroende på bullerrestriktioner. kommun har i den pågående vägplaneringen framförtönskemål om att en ny sträckning av vägen genom stad skall upptas ilänsvägplanen 1988-1997.1 den lista över prioriterade objekt som länsstyrelsenupprättat har det inte funnits möjlighet att ta upp objektet förrän på 42:aplats. Anledningen härtill är den starka eftersläpning på vägbyggnadssidan sområder i . Den anvisade medelsramen för länsvägar är heltofillräcklig. Från berörda län, och , harfill kommun framförts önskemål om en förbättring av väg 263 och en broöver . Från berörda kommuner och försvarsföreträdare har sammasynpunkter framförts liksom från en rad stora företag - ASEA, Bahco m. fl.-vars anställda ofta tvingas att färdas på den dåliga vägen mot Arianda. En nyckelfråga i sammanhanget är bron. Förslag att en broskall utföras i stål samt att beställning av en sådan skall göras vidKarlskronavarvet har ställts. Eftersom varvet har stora sysselsättningsproblemär man därifrån intresserad av att få en sådan beställning och också inställdpå- med tanke på senare beställningar även från försvaret - att tillskapa ensärskild brobyggnadsavdelning. att berörda län vill ha bättrevägförbindelse till , landets riksflygplats, att en radstora företag har framfört samma önskemål, att vägenur trafiksäkerhetssynpunkt borde åtgärdas, att för möjligheten tillytterligare bostadsbyggande inom i kommun är enbättre väg samt bro en nödvändighet. Ett projekt av den typ som här skisserats är ovanligt ochkräver samverkan mellan flera departement. Jag vill frågakommunikationsministern om han ser en möjlighet till en särskild väg- ochbrosatsning i , eventuellt på det sätt som skisserats i interpellationen,och om han är beredd att diskutera arbetsmarknadsinsatser i sammanhanget? 1987/88:136 av () till bostadsministern omökat bostadsbyggande i : Väg 263 som går förbi Sigtunamellan orter i och med trafik från Bergslagen mot har blivitallt intensivare trafikerad. Ur trafiksäkerhets- och framkomlighetssynpunkt ären förbättring av vägen Standarden är nu helt oacceptabel. Avsnittet mellan Tullen vid gamlaE4 mot vägutfarten norr om har en extremt hög olyckskvot. Genom gamlaSigtuna, med dess för skakningar känsliga bebyggelse, går en hög andel tungtrafik med såväl bussar mot som lastbilar på väg mot och vidaremot . Vägens livslängd är begränsad. Vägbanan glider på sina ställensakta men säkert ned mot . En förutsättning för utbyggnad av bostäder inom Sigtunakommun är att väg 263 läggs om och att vägen får en rakare sträckning och broöver . Önskemål om ökat bostadsbyggande i har sombekant framförts från regeringen, som också filisatt en särskild delegation föratt främja bostadsbyggandet. Ett av de få områden som går att bebygga -bullerrestriktioner utgör därvidlag ett hinder - är beroende av nämnda väg. Från berörda län, och , harframförts önskemål till kommunen om en förbättring av väg 263 och en bro överGarnsviken. Från berörda kommuner och försvarsföreträdare har samma synpunkterframförts liksom från en rad stora företag- ASEA, Bahco m. fl. -vars anställdaofta tvingas att färdas på den dåliga vägen mot Arianda. Trots att kommunenagerat starkt för att den nämnda vägen inom rimlig tid skall åtgärdas har denpå grund av de begränsade medelsramarna för inte kommittillräckligt högt upp i planeringen. En nyckelfråga i sammanhanget är bron.