prot · GB0920 · 1987-12-31 00:00:00 — Är idéburen verksamhetexempel på valfrihet inom den offenfliga sektorn, trots att det finns ett klartsjälvändamål i talet om att de idéburna föreningarna skall vara heltsjälvständiga? BoHolmberg försöker sedan konstruera svårigheter i fråga om valfriheten. Men detväsentliga när det gäller valfriheten är ju det faktum att enskilda människorfår mer att säga till om. Beträffande systemskiftet vill jag på nytt fråga BoHolmberg: Vad är det som säger att krav på en ändring isocialtjänstlagen, som skulle innebära att den enskildes ställning stärktes -de äldre skulle själva kunna bestämma om sin hemtjänst och barnfamiljerna omsin barnomsorg - skulle vara ett negativt systemskifte? När socialdemokraternadäremot lägger fram förslag som innebär att valfriheten skall inskränkas ochatt man skall lagsfifta om inskränkt valfrihet när det gäller socialtjänstlagenoch andra vårdlagar, är det helt plötsligt fråga om en utbyggnad av dengenerella välfärdspolitiken! Jag tror inte att människorna ser saken på detsättet. Intressanti sammanhanget är den undersökning som redovisades ganska . av detillfrågade ansåg att de gamla i större utsträckning själva skulle kunnabestämma när det gäller hemtjänstverksamheten. Vi moderater har presenterat ettförslag som innebär att gamla själva skall få bestämma och att kommunen skallgöras betalningsansvarig - oaktat vilken form av hemtjänst som de gamla självaväljer. Är detta, , ett negafivt systemskifte? Är det inte positivtför de gamla? Och skulle det inte vara lika positivt för barnfamiljerna attkunna bestämma barnomsorgen? Vi moderater har också när det gäller valfriheten ibarnomsorgen sagt att även alternativen skall tas med i kommunensbarnomsorgsplan, och på så sätt skall statsbidragen fördelas neutralt fill allaalternativ. Detta innebär också att alla oberoende av inkomst harförutsättningar och möjlighet att välja alternativ. Detta är positivt och intenegafivt. Samstämmiga besked och opinionsundersökningar har visat attmänniskorna står på de borgerliga partiernas sida när det gäller valfrihet i barnomsorgenoch ökad valfrihet i äldreomsorgen. Jag vill till säga att socialdemokratins och regeringensvalfrihet gäller inom den offentliga sektorn men också via föreningar ochkooperativ verksamhet. Jag hoppas att jag var tillräckligt tydlig på denpunkten, så att inte ytterligare en gång skall Om privat barnomsorg, m. m. 1987/88:20 missuppfattamig. Det är därför som folkrörelseutredningen arbetar och 10 november 1987regeringen kommer med en proposition, som gör att det i det svenska samhälletkommer att bh ökad valfrihet, inom den offenfliga sektorn men också med hjälpav föreningar och kooperativ. Jagtycker att skall ödsla sina krafter på att med de borgerligakamraterna försöka få till stånd en enighet om den generella välfärdspolitiken.Ni borde ägna mycken tid åt att försöka ena er och tala om för svenska folketvar ni står i det avseendet. Det är nog ett betydligt större problem, GöteJonsson, än de upprepade frågorna till regeringen huruvida vi är mot enskndainitiativ i föreningar och kooperativ, när jag har sagt attregeringen är positiv. TillUlla Tilländer vill jag säga att kyrkan är en statsrättslig konstruktion medegen beskattningsrätt. Kyrkan har rätt att bedriva barnomsorg, och frågangäller om staten skall betala statsbidrag. Jag och regeringen tycker inte det,eftersom kyrkan har egen beskattningsrätt och därför icke kan jämställas medandra trossamfund. FörBengt vill jag göra ett förtydligande och säga att regeringen ickekommer att lägga fram något förslag, som innebär att de 70 daghemmen, föreningsdrivnaeller i ideell verksamhet, drabbas, utan vi vill att de fortsättningsvis skallbedrivas i föreningsform. Regeringen kommer heller inte att lägga fram någraförslag, som förhindrar enskildas möjligheter att, liksom , bedrivaalternativ inom det socialpolitiska området. Jagskall själv, , skriva till de två kvinnor som har satsat på ochstartat arbetskooperativet i , när regeringen har lagt fram sinproposition och slutligt tagit ställning i frågan. Om villskriva , hoppas jag att det tydligt framgår hur regeringen kommer attbereda propositionen och vilka förslag som kommer att framläggas. 10 (): Jag skall skrivatill mina vänner nere i och meddela att även kommer attskriva till dem . Jag ger nu det beskedet att regeringen intekommer att lägga fram förslag, som i de avseenden vi har diskuterat skallbaseras på folkrörelseutredningens förslag. Det innebär att de lugnt och tryggtkan fortsätta sin verksamhet i utan att känna flåset i nacken, som de harkänt sedan utredningen presenterades. Jag hoppas att jag har rätt uppfattat ochrätt refererat de besked som har givit. Detkanske finns andra frågor i utredningen där regeringen avvaktar med att gebesked tills remissbehandlingen är genomförd, men på denna punkt har regeringeni dag redan meddelat att den kommer att köra över folkrörelseutredningen ochdet utiåtande som den socialdemokratiska parfistyrelsen avgav fill densocialdemokrafiska kongressen. Det är ett glädjande besked - jag tackar BoHolmberg särskilt för det. varförvånad över den fråga som jag ställde. inte behövt vara om honhade läst folkrörelseutredningens betänkande. har förcenterpartiets räkning medverkat som sakkunnig och han har i motsats tillfolkpartiets sakkunnige inte avgivit något särskilt Det är klart att detta har skapat litet osäkerhet om varcentern står i de här frågorna. Jag ärtacksam över det besked som har givit , som innebär ettavståndstagande från ställningstagande i utredningen. UllaTilländer får ursäkta att det, när olika centerpartister säger olika saker,skapar en viss osäkerhet hos läsaren. Men jag är tacksam också över detbeskedet. Tillsist vill jag, apropå den mer allmänna debatt som initierade i sinförsta replik, säga att vår grundsyn är att människor skall ha möjligheter attfå den sociala service de behöver i olika sammanhang; barnomsorg, sjukvård,äldreomsorg eller vad som kan behövas. Men vi tycker att det är fel att vipolitiker föreskriver hur man skall utnyttja de möjligheterna. Därför tycker viatt de enskilda bör ha större möjligheter att själva få välja om man villutnyttja t. ex. en offentiig läkare eller en privat, om man vill utnyttja ettdaghem som drivs av kommunen, ett som drivs av kooperativ eller ett som drivsav några enskilda förskollärare. Jag tycker att det finns en dogmafism hossocialdemokraterna att utesluta en viktig del av dessa verksamheter,nämligen de som drivs av enskilda människor. Vi har ingenting emot attföreningar eller kooperativ går in i denna sektor. Däremot har vi svårt attförstå varför inte enskilda förskollärare, enskilda lärare, enskildasjukgymnaster eller enskilda sjuksköterskor skall få möjlighet att bedrivaverksamheter och erbjuda oss konsumenter alternativ. I Sverigefinns också de alternafiven, vilket ökar konsumenternas valfrihet. Omprivat barnomsorg, m.m. Talmannenanmälde att anhållit att fill protokollet få antecknat att honinte ägde rätt till ytterligare inlägg. 11 (): Jag konstaterar på nytt att vi har olika sätt att se på innehållet ivälfärden. Vad vi menar, , är att även valfriheten är en viktig delav välfärden. Då gäller det att skapa så stor valfrihet som möjligt för såmånga människor som möjligt. Det är det våra förslag går ut på. Vi vill ha enutbyggd och förbättrad välfärd, där också de enskilda människornas valfrihet iolika situafioner är en viktig del. Vi vill att trygghetssystemet byggs upp påett sådant sätt att den valfriheten blir möjlig för alla, oaktat inkomst ochställning i samhället. vet vi att det socialdemokrafiska samhänet snararefungerar så att de som har bra kontakter och möjlighet att betala för sig är desom har störst möjlighet att utnyttja den valfrihet som finns. Vi vill ändra pådet. Vi vill bygga ut välfärden, förbättra den och ta med valfriheten för allasom en viktig del i vårt välfärdsbyggande. Jagär bekymrad och orolig, herr talman, bl. a. föräldreomsorgen. Där har vigigantiska behov. Jag menar att den socialdemokratiska polifiken utgör spärrarför tryggheten framöver. Låtmig bara i slutet av den här debatten redovisa några siffror. räknar vimed att ha 400 000 äldre människor som behöver hemtjänst. Det är en ökning med100 000 fram . Vi behöver mellan 70 000 och 100 000 personerytterligare som arbetar i . Om vi sätter de här talen i relationtill den utbildningskapacitet vi har, visar det sig att det finns 3 105 platseri landet på sociala servicelinjer. Intresset för de här jobben är Som förstahandssökande hade vi 1985 bara 1 472 sökande fill de härplatserna. Detta visar att vi befinner oss i en mycket svår situation.Omsättningen inom i storstäderna varierar ,enligt mätningar gjorda 1985. Det är detta, herr talman, som gör att debattenom alternafiv, valfrihet och många olika möjligheter faktiskt är en vikfigfråga om trygghet för de enskilda människorna. Vi måste skapa dessa alternativför att göra arbetet i mera lockande för de unga så att de inte är hänvisadetill endast en arbetsgivare och också försöka göra arbetet mera meningsfullt.Vi måste se fill att de gamla i större utsträckning kan välja och få ökadvalfrihet. Då får vi inte lägga broms på broms för olika alternativ. Denkommunala tryggheten är viktig i dessa sammanhang, men alternativen är ocksåviktiga. Hur skall socialdemokratin lösa dessa problem? Låt mig till säga att det isocialdemokratins och regeringens förnyelsepolitik ingår att stimuleraenskilda initiativ till föreningsdriven verksamhet, till ideella föreningar ochtill kooperativ. I detta syfte har vi inlett ett arbete i utredningar och skallåterkomma med förslag. Låt mig också konstatera att BengtWesterberg icke har svarat på frågan om tänker driva en linje, somgår ut på att stora vinstdrivande företag, där privatiseringsdiskussionenstartade - och andra-skall få statsbidrag för att driva daghem ivinstsyfte. Denna fråga har lämnat öppen. Jag har också kunnat konstatera att de borgerligapartierna icke har kunnat presentera någon gemensam syn på den generellavälfärdspolitiken. är fortfarande ensamma om att säga ja till ettsystemskifte, där man går ifrån skattefinansieringen inom t. ex. hälso- ochsjukvårdens område. Åt andra hållet går , som var med omregeringens linje för en skattefinansiering av vården. sade att vi skulle återkomma ochdiskutera denna fråga. Jag tar på orden och ser fram mot endiskussion, där vi på denna punkt får reda ut var och den samladeborgerligheten står. Talmannen anmälde att anhållit att till protokollet få antecknat att de inte ägderätt fill ytterligare inlägg. Överläggningen var härmed avslutad. 2 § Meddelande om svar på interpellation 1987/88:69 13 Miljö- och energiminister : Herrtalman! Berfil Måbrink har ställt en interpellation fill mig om gränsvärdet företylenoxid. Med anledning av att interpellanten inte kunde ta emot svaret påföreslagen dag får jag meddela att jag kommer att besvara denna interpellationden . 3 § Svar påinterpellation 1987/88:45 om ASEA:s samgående med Anf.14 Miljö- och energiminister : har frågat mig hur ASEA-affären med BBC med regeringens deklarafion om att kärnkraften skall avvecklas. Jag harsvårt att riktigt förstå fråga. och regeringensbeslut att avvecklingen av kärnkraften skall vara genomförd senast år 2010påverkas inte på något sätt av . Detta beslut stårfast. Samgåendetförsvårar inte heller säkerhetsmyndigheternas möjligheter att utöva fillsyn avde dotterföretag i inom som är aktiva inomdet kärntekniska området eller att få service etc. på de kraftreaktorer sombyggts av ASEA-ATOM. Någon negativ inverkan på kärnsäkerhetsarbetet i Sverigetorde samgåendet således inte få. Närdet gäller möjligheterna för något av företagen inom till utförsel ur av ämnen och utrustning m.m. påkärnenergiområdet så ändrar samgåendet med inte dessa förhållanden på någotsätt. Reglerna i kärntekniklagen anger att tinstånd krävs för utförsel urlandet. Detta gäller även om den mottagande parten är ett helägt dotterbolageller på annat sätt nära knutet till det företag som önskar utförsel ur landet. 15 VIOLACLAESSON (vpk): Jag vill tackaBirgitta för svaret på min interpellation. säger att hon harsvårt att förstå frågan. Jag tycker att jag i interpellafionen ganska väl harformulerat bakgrunden till min fråga. Sombelägg för att det är svårt att förstå min fråga säger attregeringen och har beslutat att man skall aweckla kärnkraften tillsenast . Här kommer kanske den första stötestenen.Antikärnkrafts-rörelsen, miljöorganisationerna och vpk har faktiskt ännu intefått ett endaste konkret bevis för att det kommer att bli på det viset,. Att så blir fallet är en grundläggande förutsättning för endiskussion om vad vi kan hoppas på . Jaghar i min interpellation påstått att regeringens godkännande av samgåendet medBrown Boveri kommer att få avgörande konsekvenser på flera områden i samhället,och jag har därvid nämnt kärnenergiteknologin som ett särskilt viktigt område.Det är litet märkligt att inte har några väsenfliga besked att gei det avseendet. Jag skall anföra några exempel och ställa några ytterligarefrågor, så att jag kan få något djupare klarlägganden från miljö- ochenergiministern. Somen följd av ASEA-ATOM:s samgående med kommer t. ex. vattenkraftsdivisionenatt förläggas till . Många undrar nu var kärnkraftsdivisionen i framtidenkommer att ligga. Både och , som skulle kunna komma i frågasom ASEA-ATOM:s nya värdland på området, har en skrupelfri inställning till kärntekniksexport. SSIi har avgivit ett remissvar i fusionsfrågan och framför där i myckethovsamma ordalag förhoppningar om att kärnkraftsdivisionen skall 6Riksdagens protokoll 1987/88:19-20 1987/88:20 stanna kvar i . Varför skulle SSI över huvud taget ta upp den frågan, om denvore så väldigt enkel, ? Är det inte så att utgångspunk- T . . I ten för ASEA i stort när det gäller fusionen dels är att man vill få tillgångtill OmASEA:ssamgåen- " " " , n . hela EG-marknaden, dels är att man skall ha möjligheter att kringgå de med , j e . oo eventuella FN-sanktioner?Schweiz är ju inte medlem i FN. inte attdetta är ett mycket stort problem ? vill ha svar på den fråganoch en kommentar från . som uppstår kommer, som alla vet, att ha sitt huvudkontor iSchweiz, och ASEA-ATOM kommer att vara ett helägt dotterbolag. harredan en kärnkraftsdivision med en forsknings- och utvecklingsavdelning iSchweiz och två enheter i i . Vilka legala möjligheterfinns det över huvud taget, , att få insyn i de utländskaföretagen? Undanglidningarnai interpellationssvar till mig är mycket intressanta, herrtalman. Hon betonar i andra styckets första mening att det. handlar om ettdotterföretag i . I nästa mening framhåller : "Någonnegativ inverkan på kärnsäkerhetsarbetet i torde samgåendet såledesinte få." Menvi vet inte riktigt vad som skall ske, . Jag undrar därför: Harregeringen fått garantier för att ASEA-ATOM kommer att kvarstanna i ?Detta är en avgörande fråga, som ligger bakom min interpellation till BirgittaDahl. Om regeringen har fått sådana garanfier, undrar jag om de också gällerkonstruktioner och ritningar. Jag talar alltså inte om utrustning och ämnen,som nämner, utan mer om konstruktioner och ritningar. Det är närdet gäller kärnkraftsteknologi och kärnkraftverk viktigt att sådana inte kommeratt överföras till något dotterbolag i ufiandet för vidare export. Jag hoppas att BirgittaDahl kan svara på de här frågorna. Anf.16 Miljö- och energiminister : Min formulering att jag inte riktigt förstått fråga varett ganska hänsynsfullt sätt att tackla problemet att den är mycket slarvigtformulerad. Enligtde regler som finns är jag faktiskt skyldig att svara enbart på själva frågan.Det kanske är tur för att jag inte är skyldig att recenserareciten. Den är full av missförstånd, okunnighet och slarvighet. Fråganär hur den aktuella affären rimmar med beslutet att avveckla kärnkraften. Mittsvar är självklart: den påverkar inte det beslutet i något avseende. Vadsedan beträffar andra frågor som vill diskutera är detsjälvklart att regeringen, innan beslut fattades om tillstånd, försäkrade sigom att det inte skulle bli några bekymmer när det gäller de problem därkärntekniklagen är avsedd att ge garantier. Det gäller särskilt kontrollen föratt försäkra oss om att svensk kärnteknologi - produkter och teknologin somsådan - inte missbrukas och medverkar till kärnvapenspridning. Lagen är tillämplig idetta fall. Man kan t. ex. inte föra det helägda företaget utan särskilt tillstånd från regeringen. 82 Det krävs i så fan att regeringen försäkrar sig om att en sådanutflyttning inte kan användas i någotavseende eller missbrukas för att medverka till kärnvapenspridning. Schweizär visserligen inte med i FN, men vad viktigare är: har skrivit på icke- spridnings-avtalet. Det säger jag mer som ett påpekande och definitivt inteför att föregripa en eventuell prövning av tillstånd att få flytta ASEA-ATOM:sverksamhet utomlands. Den frågan har inte aktualiserats, men om så sker harregeringen lagen att använda - och kommer också att göra det. Den är tillämpliginte bara på företaget som sådant eller de produkter företaget tillverkar utanockså, med de skärpningar som gjordes under den socialdemokratiska regeringensmandatperiod , också på teknologiöverföring, dvs. Jagvill också säga till att vi i hade inlett enöversyn av kärntekniklagen redan innan den här affären blev aktuell för att påbasis av de erfarenheter vi har av lagens tillämpning genomföra de skärpningaroch preciseringar som kan behövas. Däri ingår självfallet också att kontrolleraom det finns behov av skärpningar i det här avseendet. 17 VIOLACLAESSON (vpk): väljerBirgitta att ironisera och exempelvis påstå att vi som ställer frågor hargjort det mycket slarvigt. hade kunnat kommentera det som jag hartagit upp som bakgrund fill frågan om fusionen kommer att påverkakärnkraftsavvecklingen i . Men jag har också tagit upp andraproblemställningar. Vadjag sade i mitt förra inlägg var att det inte är så enkelt att svara på frågansom att hänvisa till en avveckling av kärnkraften . Vi har i daginte ett enda konkret bevis för att en avveckling skall ske! Det är allt dettasom människor undrar över, människor som faktiskt ett tag trodde på regeringensvilja att aweckla kärnkraften. Det går att vända på det hela genom attkritisera frågeställarna, men jag tror inte att allmänheten, som är intresseradav dessa frågor, nöjer sig riktigt med detta, ! BirgittaDahl säger vidare att det nog ändå finns anledning för regeringen att kännaförtröstan med hänvisning till den lagstiftning som redan gäller, dvs. att maninte ens skall kunna överföra teknologi. Det handlar alltså inte bara omprodukter, som min fråga kanske kan ha gett intryck av. Men då kan man ju frågasig vad det finns för brister som redan nu kan se, eftersom detändå har gjorts en beställning även översyn av kärnteknologilagen. Om det somASEA-ATOM kommer att företa sig är så helt utan komphkationer somBirgitta här har sagt, är ju allting gott och väl. Men jag nämnde ju ocksåSydafrika såsom ett exempel. Och eftersom inte är med i FN kan ju baradetta faktum få en del konsekvenser -det är helt klart. Jagskulle vilja att redovisar några anledningar till att man harbegärt en översyn av kärnteknologilagen och varför hon nämner det i just dettasammanhang. OmASEA :s samgående med 18 Miljö- ochenergiminister : Herr talman! Som jag sade i mitt förra inlägg -och här vill jag uppmana att ordentligt läsa vad som stårskrivet i papperen och lyssna på vad som sägs - initierades denna utredninglångt innan var aktuell. Denbegärda översynen är ett utslag av vår omsorg om att försäkra oss om att detinte finns några blottor i lagen. Detta sker på basis av den erfarenhet vi har,sedan vi nu tillämpat lagen . Det finns inte några konkreta exempelsom gjort att vi så att säga har ryckt ut för att rädda någonting som utgörproblem, utan vi har velat vara extra noga eftersom det här är ett sådantömtåligt område. Anf, 19 (vpk): Även om BirgittaDahl inte säger det här, så tror jag att miljö- och energiministern indirektändå hyser viss tveksamhet i den här frågan. Hon kommenterar tyvärr inte mittpåstående, som jag inte alls är ensam om att företräda. När det gäller ASEA istort och denna fusion handlar det ju till väldigt stor del om att man vill fåtillgång till hela EG-marknaden och att man skall kunna kringgå eventuellaFN-sanktioner osv. har inte sagt något om detta, eftersom hon härhellre vill få det att framstå som om regeringen inte är särskilt ängslig överden här fusionen med avseende på de frågor som jag har ställt när det gällerkärnkraften och kärnkraftsteknologin samt eventuell export av dessa kunskaper. Menjag tror att jag av svar- och jag läser och lyssnar ganska noga- faktiskt kan utläsa en viss tveksamhet om vad denna affär kan innebära. Jagväntar med spänning på att få se vad den översyn som nu nämnerkan komma att medföra. Jag tror att det föreligger ganska starka kopplingartill de svagheter som finns i dagens lagstiftning. Överläggningen varhärmed avslutad. 4 § Föredrogs ochhänvisades Propositionerna 1987/88:25 bil. 1 till justitieutskottet bil. 2till försvarsutskottet bil. 3 till trafikutskottet bil. 4 punkt 1 tillskatteutskottet bil. Litt.F tiU kulturutskottet bil. 6 till jordbruksutskottet bil. 7 punkterna 1-3 tillarbetsmarknadsutskottet punkt4 till socialförsäkringsutskottet bil. 8 punkterna 1 och 2 tillnäringsutskottet punkterna47 till näringsutskottet bil. 10 punkterna 1-4till jordbruksutskottet Prot. punkterna 5 och 6 tillnäringsutskottet iövrigt till finansutskottet /88:37 och 48 till bostadsutskottet /88:49till trafikutskottet /88:55, 56 och 61 till skatteutskottet /88:63 tillsocialförsäkringsutskottet Skrivelsen 1987/88:53 till justitieutskottet 5§ Föredrogs och hänvisades 1987/88:8 tinfinansutskottet 6§ Föredrogs och hänvisades 1987/88:K7-K9 tillkonstitutionsutskottet 1987/88;Ju5 och Ju6 tilljustitieutskottet 1987/88:U1 tinutrikesutskottet 7§ Föredrogs men bordlades åter betänkanden /88:4-8Finansutskottets betänkanden /88:1 och 2 betänkande1987/88:3 betänkande 1987/88:3 betänkanden1987/88:1-3 betänkanden /88:2 och 3 Socialutskottetsbetänkanden /88:1, 2 och 4 betänkande 1987/88:1Utbildningsutskottets betänkanden /88:4 och 5 Arbetsmarknadsutskottetsbetänkanden /88:1-4 8§ Anmäldes och bordlades 1987/88:60 om vissaekonomisk-politiska åtgärder, m. m. 1987/88:62 om åtgärder motviss skatteplanering 9§ Anmäldes och bordlades med anledning avproposition 1987/88:28 om förlängd tillämpning av allmännaprisregleringslagen (1956:236) 1987/88:Fil av m. fl. 1987/88:20 1987/88:Fi2 av m: fl. (m) l987/88:Fi3 av AnneWibble m. fl. Meddelande om frågor med anledning av proposition1987/88:10 med förslag till lag om styrelserepresentation för deprivatanställda, m. m. 1987/88:A5 av m. fl. (vpk) 1987/88:A6 avMagnus () . 1987/88: A7 av () 1987/88:A8 avBengt-Ola och () 1987/88:A9 av m. fl. (m)1987/88:A10 av () 1987/88:A11 av Jan-ErikWikström (fp) och () 1987/88:A12 av m.fl. (c)1987/88:A13 av m. fl. 10§ Meddelande om frågor Meddelades att följandefrågor framställts 1987/88:125av () till justitieministern om uppskov med familjerättsreformen; En familjerättslig reform omfattande äktenskap,samboendeskap, arv, testamente och försäkring är avsedd att träda i kraft . Informationen om denna nya lagstiftning, som i principberör hela svenska folket, har milt uttryckt varit otillräcklig. Iett avseende är regeringens handläggning synnerligen klandervärd. Denfamiljerättsliga reformen förutsatte en därtill anpassad ny arvs- och gåvoskattelagstiftning.Först denna dag har presenterats ett regeringsförslag i skattedelen avsett attgälla . Härigenom ställs oacceptabla krav på snabb behandling iriksdagen, och beslut kan under alla omständigheter inte fattas förrän månad 1987. Följden för medborgarna blir att de före ikraftträdandetinte hinner få någon som helst information om den nya lagstiftningen och änmindre ges möjligheter att anpassa sig till de ändrade reglerna. Detta är minstsagt genant för ett rättssamhälle. Mot denna bakgrund villjag fråga: Är justitieministern beredd att uppskjutafamiljerättsformen ?