prot · GB09101 · 1987-12-31 00:00:00 — 1985 årsbeslut om lärarutbildningsreformen är också ett resultat av en politiskkompromiss. Det har funnits olika uppfattningar. Några ville ha en enhetliglärartjänst och lärarutbildning för hela , andra ville ha en striktämnesuppdelad lärarutbildning. Efter mycken vånda och långa utredningar nåddesen uppgörelse i . påpekar att uppgörelsen genomfördesi en riksdag där socialdemokraterna fick stöd av och vpk. Samtidigtskall man veta hur bräcklig den uppgörelse var som träffades i . NärUlf Adelsohn i sin dagbok berättar om hur tog emot beskedet attcentern träffat en uppgörelse, konstaterar han att det egentligen var LarzJohansson som träffade uppgörelsen. Detta säger något om starkaställning i sitt parti. Det har jag ingen anledning att i detta stycke beklaga.Men skriver också i boken att om fått träffacenterledningen hade situationen blivit en annan. Detta hör till de intressantadelarna av tidiga memoarbok. Dåniä man kanske inte förtänka ett statsråd som tycker att den kompromiss som harträffats på ett sä bräckligt underlag bör stärkas om man anser attlärarutbildningsreformen är det viktiga. I det förslag som utarbetats har jagansett det nödvändigt att till varje pris stå fast vid kompromissen omlärarutbildningen. Jagmöter lärare som är företrädare för sina fackliga organisationer och som sägeratt man med en annan tjänstekonstruktion än den regeringen föreslår kunde göralärarutbildningsreformen litet bättre. Man skulle kunna flytta den ett stegframåt, som det uttrycks. Då måste jag utifrån politiska utgångspunkter säga:Om vi nu är angelägna om att genomföra en lärarutbildningsreform bör vi inteagera så, att vi skapar risker för en ny uppslitande strid omlärarutbildningen. Jag konstaterar därför med stor tillfredsställelse att detav betänkandet framgår-vilket också noterat - att folkpartietoch moderata samlingspartiet faktiskt accepterar att så här är det och att mannu får göra det bästa av situationen sådan den är. Jag tror att mårväl av att man inte börjar om från början med den diskussionen. Detta är en viktigbakgrund till det förslag som föreligger. Vihar valt att lägga fram ett tjänsteorganisationsförslag som förstärker utbildningsinriktningarna. Vi kan ha önskemål om - och många har det - att man skulle avskaffa stadierna. Men faktum är att inte har fattat 47 Lärartjänster i , m. m. någotbeslut om det. Det finns ingenting i texten 1985 om detta.Tvärtom sägs i propositionen att lärarutbildningen bör utgå från dengrundläggande strukturen i skolväsendet. Det sägs ingenting om en stadieförändring.Det har jag velat respektera när jag lagt fram detta förslag. De som anser att vi skulle kunna åstadkomma någontingbättre genom att ha en tjänsteorganisation som avskaffar stadierna ger faktisktett motiv för dem som vill riva upp hela reformen att verka härför. Jag tyckerinte att vi har anledning att inta en ståndpunkt som ger dessakonsekvenser. frågar: Av vilken anledning skulleuppluckrade stadiegränser StäUa krav på nya skolbyggen? Det trodde jag attLarz kände till, men han kanske inte var med på LärarförbundetsSkolforum , där man frän lärarorganisationerna var mycket bestämd ochfrågade: Är ni politiker nu medvetna om att den nya lärarutbildningen kräveratt vi bygger nya skolor? Det var en av huvudfrågorna till min kollega vid det tillfället. Jag har ute i landet mött många som sagt att de harförstått att det krävs att vi bygger skolor som passar för de nyalärarutbildningarna. Det finns då för regeringens del anledning att understrykaatt något sådant beslut inte har fattats. Det är viktigt att vi använder våraresursertill att utbilda lärare, till att ge dem en god utbildning för deuppgifter de skall utföra, och att vi inte låser resurser för att bygga nyaskolor. Det skulle dessutom medföra en oerhört stor utslagning av mänga småskolor. Kanske skulle vi tvingas lägga ned 800 skolor, om man drog sålångtgående konsekvenser. Det är därför denna formulering finns här, och det ärdärför de här resonemangen förs. har på en punkt distanserat sig från LarzJohanssons resonemang. framhåller att det är viktigt att lärarenfaktiskt har kompetens - jag förmodar att han menar dokumenterad kompetens.Björn är litet mer lättsinnig när det gäller kraven på vad lärarnaskall kunna. säger att läraren väl har tillräckligt gott omdömeför att kunna tala om i vilka ämnen han kan undervisa. En lättsinnigarekompetensbeskrivning har jag aldrig hört talas om. Vi skulle alltså säga tilllärarna: om i vilka ämnen ni vill undervisa, så får ni göra det, eftersomvi litar på ert omdöme. Jag tycker faktiskt att vi har anledning att vara någotmer precisa i våra kompetenskrav. Vi kan inte ha en så allmän formulering. Det är i själva verket detta, och , som är skälet till att jag i det förslag som jag förelade regeringenoch som regeringen framförde i årets budgetproposition pekade på att vi behövdeen något stramare inriktning och en större precisering när det gällerkompetenskraven för olika tjänster. Jag har nämligen utgått från att ingen i enlokal skolstyrelse pä allvar kommer att hävda ätt en lärare skall kunna lämnain en "självdeklaration", där han talar om i vilka ämnen han ansersig vara kompetent att undervisa. Man kommer att fä ett system, där man lokaltfastställer kompetenser och ställer villkor helt utifrån ett lokalt bedömande.Då blir det ett tjänstesystem som innebär att man i en kommun, där man tyckeratt det är trevligt med de gamla adjunktstjänsterna, väljer att beskrivaadjunktstjänster, medan man i en annan kommun kan få en helt. Detta tror jag inte mår väl av, om man önskarupprätthålla den gemensamma strukturen för skolan. Jag vill alltså, fru talman, på den här punkten göra dessaklarlägganden, dessa preciseringar. Detta är inte en lönepolifisk debatt. Jaghar mycket svårt att förstå varför en ökad lönespridning skulle bli följden avatt man preciserar hur människor skall tjänstgöra. Alla är väl inte svetsare iBjörn värld. har det litet enkelt, eftersom hanär revolutionär. Han kan alltid nöja sig med att stå vid sidan av verklighetenoch förbanna den, medan andra får försöka iaktta hur verkligheten ser ut, levai den och ta ställning tillden. När det gäller de detaljfrågor som tagits upp och somnaturligtvis är viktiga undrar jag: Hur skall man se pä 40-poängskravet och fåvillkoret 135 poäng att stämma i dét stycket? Då måste jag påpeka vad somfaktiskt sägs i betänkandet och propositionen, att man inom ramen för enplanering skall beakta de samordningsvinster som kan göras, eftersom vi i frågaom de ämnen det gäller har betydande överlappningar. Också detta är ett svar på den fråga som ställts. I övrigthar ju inte de som protesterar mot utskottsskrivningen gjort några alternativaredovisningar av sina planer. Lärartjänster i , in. 43LARZ () replik: inledde sitt anförande med attsäga att han skulle ge något slags politisk bakgrundsbeskrivning: Jag troddeatt han då skulle ha utbildningsideologiska utgångspunkter. Jag kunde intedrömma om att det var pä nivån memoarer han ämnade röra sig. Men förstår jag ungefär hur ser påsaken. Oavsett om det föreligger bräcklig eller icke bräcklig grund förutskottsmajoriteter, så är naturligtvis skälet till att folkpartister ochmoderater varit så tysta att de egentligen inte haft särskilt mycket med dethär att göra, utan detta har kommit överens om med enkelt är det naturligtvis. Jag var faktiskt med pä Skolforum vid det aktuellatillfället, och jag vill beteckna det referat som nu lämnadeoch de slutsatser han drog av resonemangen som rent nonsens. Ingen harifrågasatt att,det skulle krävas omfattande ny- och ombyggnader om man luckradeupp stadiegränserna. har ifrågasatt att man därför skulle lägga ner 800skolor. Däremot är det så att om man har en mer flexibel personalplanering, enbredare lärarkompetens, bUr det lättare att behålla små skolor i olika delar avlandet, inte minst högstadieskolor. Det trodde jag att kändetill. Utskottsbetänkandet ger ju uttryck för en mängd saker sominte fanns med i budgetpropositionen. Därför är det så viktigt ätt vinnaklarhet härvidlag. Jag tycker fortfarande att gick som kattenkring het gröt när det gäller poängfrågan. Det är klart att vi har varitmedvetna om att man kan göra samordningsvinster. Detta står ju redan ilärarutbildningspropositionen, och det var den diskussionen vi förde. Men nuhar det preciserats att det är 40 poäng man behöver om man skall specialiserasig i ett ämne. Jag har förstått det hela så, att de övriga partier som ärmedom förslaget på denna punkt har uppfattat 40 poäng som ett definitivt krav. Dåkvarstår frågan: Om man har utbildning med 40 poäng i tre NO-ämnen 4 protokoU 1987/88:101-103 Lärartjänster i , in. och 15poäng i ett fjärde ämne, är man då behörig i tre eller fyra ämnen - de fyraämnen som tjänsten innehåller? 44 (vpk),replik: , Vi fick reda pä att bevekelsegrunden för dentjänstekonstruktion som ligger på riksdageris bord från majoritetens sidainte var någonting annat än ett frieri frän till folkpartietoch moderata samlingspartiet. Det var vad han sade i talarstolen. Fär jag i detta sammanhang något kommentera detta medrevolutionär och reform. Jag har inget emot väl genomtänkta politiska reformersom syftar till kvalitativa förbättringar inom utbildningssystemet. Det stårinte i strid med en revolutionär politik på något sätt. Reformistisk idioti harjag däremot inget till övers för. talade om lättsinnighet och kompetens.,Hurkommenterar han då sitt hårdnackade motstånd mot att förlärigatidigarelärarutbildningen med 20 poäng, så att de lärarna får kompetens attundervisa i engelska? säger också att,lärarutbildningen skallanpassas till stadierna. Det är också ett sätt att svara på frågan. Det kommer faktiskt att bli så att tidigarelärarna trängstillbaka för att undervisa i årskurserna 1-3 så fort det uppenbarar sig ensenarelärare i årskurserna 4-7. Det kan väl hända att man kan kosta på sig, BengtGöransson, att vara litet lättsinnig i en del debatter. Att vara lättsinnig ochfrånvarande är värre. Något felreferat aySkolforum från förra årethar jag icke gjort mig skyldig till. Jag har mycket noga följt de diskussionersom fördes där. Jag har också senare frän andra håll - även ute iskolstyrelserna och i kommunerna - hört att man har dragit slutsatsen att manhar att ta ställning till omfattande skolbygge'ri för att passa den nya lärarutbildningen.På den punkten har jag sett det som angeläget att i årets budgetpropositionklarlägga att inte har fattat några sådana beslut. När det gäller poängen för lärarna, sägs det inte att manskall ha tillbringat med studier som svarar mot 40 poäng. Det talasom att man skall ha kunskaper motsvarande 40 poäng. Det kan dokumenteras påflera sätt. Samordningsvinsten är faktiskt ett sätt att skaffa sig kunskapersom ingår i 40-poängsramen för ett ämne. Jag vill vända mig till både och när det gäller frågan om min politiska bedömning i det avseendet.Larz trodde att jag skulle tala ideologi, och inte låta politik varaUlf Adelsohns memoarer. Det var inte hänvisningen till memoarer somvar grunden för min politiska bedömning. Avsikter och bakomliggande tankarfinns dokumenterade. Jag har i detta stycke nöjt mig med att framhålla attlärarutbildningsreformen är den för regeringen mest centrala frågan. Det ärden vi vill slå vakt om. Vi vill nu se till att den kan genomföras. Det finnsanledning att beakta de politiska realiteterna. BjörnSamuelson, jag tar till mig.och,känner mig träffad. poängennär det gäller den reformistiska idiotin. Den snytingen fär jag tåla. Jagerkänner dock att jag känner mig något blodig om näsan för den. Däremot vill jag absolut inte godkänna påståendet om attmitt inlägg här skulle ha syftat till att redovisa någon form av frieri tillmoderater och folkpartister. Det handlar inte om det. Jag tillhör dock enregering som utgår ifrån att moderater och folkpartister existerar isinnevärlden och att de uppfattningar och avsikter som de har är reela. Dessauppfattningar och avsikter måste beaktas i en politisk debatt. Vi har när detgäller ideligen träffat överenskommelser och nått resultat tackvare kompromisser. Jag tillhör inte dem som principiellt avfärdar kompromissen.Den är en syntes, och nödvändig för att vi skall kunna uträtta något, nåresultat, fastlägga riktlinjer och genomföra förändringar. Jag föredrar denkonstruktiva kompromissen framför den ärorika reservationen, även om detskulle vara trevligt att emellanåt gå omkring med den ärorika reservationenuppspänd på en fanstång, för,att visa hur duktig man egentligen skulle hakunnat vara, därest man fått tillfälle att vara med. Ställningstagandet beträffande lärarutbildningsreformen ärett sätt att medverka till att reformen nu kan förankras, och respekteras ochgenomföras. De uttalanden som har gjorts i utskottsbetänkandet av moderateroch folkpartister visar att de är beredda att acceptera reformen. Detbestyrkte, också i sitt första inlägg. Med de skrivningarnatycker jag att man kan acceptera en lärartjänstorganisation med nio slag avtjänster, även om några, kanske t.o.m. mänga, hade önskat en organisation medendast ett slags tjänst. Om det hade gällt att säkra lärarutbildningsreformen,kan jag tänka mig att en och annan hade sagt att även en organisation med tioolika tjänster skulle kunna accepteras, för att uppnå resultatet att få läraresom har en utbildning för den grundskola vi nu har haft . Lärartjänster i , in. 46LARZ () replik: Jag besökte Skolforum både och förraåret. handlade programmet till stor del om på vilket sätt man skulle kunnaskaka fram nödvändiga resurser för att underhålla de skolbyggnader som vi har.Jag har sannerligen inte mött några omfattande krav på om- och nybyggnader fränskolorna. Det handlar om att skaka fram de kronor som behövs för att få endräglig tillvaro - köpa litet målarfärg, se till att inte taken ramlar in ochfönstren blåser ut. Den debatt vi för är ganska intressant och oerhörtinformativ. avslöjar här hela spelet bakom sitt resonemang. Detvar, enligt sätt att resonera, utomordentligt bra att isamband med lärarutbildningsreformen träffa en kompromiss med och vpk.Då sydde man in dem. När det gäller lärartjänstkonstruktionen träffar man enkompromiss med moderater och folkpartister, så har man sytt in dem också. Sedankan vi alla vara överens. Man kan naturligtvis se det så lättsamt som BengtGöransson. Men det ställs en del krav på de beslut som fattas här i riksdagen.När de besluten i långa stycken ter sig både oförklarliga och osammanhängande,är det viktigt att man i riksdagsdebatten reder ut vad man egentligen haravsett och vad som är bakgrunden till den kompromiss som har gjorts. Beslutenskall ju tillämpas i praktiken. Lärartjänster i , in. kvarstår en lång rad frågetecken. Jag har inteen chans att upprepa alla de frågor som jag tog upp i mitt inledningsanförande.Ingen av dem har i praktiken besvarats. Det kommer att vålla mycket bekymmer,inte minst ute pä lärarhögskolorna, där man nu är inne i slutfasen avplaneringen inför höstens utbildningsstart. Det kommer att välla mycketbekymmer ute i kommunerna, när man skall fundera över vad som menas med alltsom sägs i detta betänkande. Jag är inte alldeles övertygad om att man kommeratt känna att man har fått klara besked när man har läst referaten från dennadebatt, t. ex. de svar som har givit här. 47 (vpk) replik: Jag skall fatta mig mycket kort. Naturligtvis måste jämställdhetsarbetet lyftas in i varjedel av också den utbildningspolitiska debatten, och löner och priser är viktigaverktyg i jämställdhetsarbetet. bestrider att det skullefinnas någon lönepolifisk idé bakom förslaget till tjänstekonstruktioner. Då läser jag högt ur betänkandet på s. 7: "Det"- dvs. tjänstekonstruk-tionssystemet - "ger större möjlighet tillprecisering i fråga om löne- och anställningsvillkor och de turordningsreglersom behövs då lärare måste sägas upp på grund av arbetsbrist." Det står alltså klart och tydligt att detta är ett verktygför att precisera löne-och anställningsvillkor. Det står ingenting om lika lönför lika arbete. 48 Statsrådet : . Självfallet, , ger en sådan härskrivning större möjligheter att precisera löne och anställningsvillkor, mendet betyder för den skull inte att lönespridningen behöver öka. Alldelesuppenbart är ändå att möjligheten att precisera löne- och anställningsvillkorfinns. visar genom det här inlägget - vilketnaturligtvis i och för sig är respektabelt - att han egentligen hade velat utgåfrån den enhetliga lönen som grund för beskrivning av lärartjänster. Men dethar egentligen ingen av dem som fört resonemanget sagt. Jag tycker att drar en helt felakfigslutsats när han efter mitt resonemang om bakgrund och avsikter säger att dettavisar att socialdemokraterna först gör upp med och vpk och sedan lämnardem i sticket för att göra upp med moderater och folkpartister för att sy indem. Det är ju inte sä. För har en enhetlig tjänsteorganisationuppenbariigen varit en förutsättning för en ny grundskollärarreform. Fär haninte en tjänst, är det lika bra att inte ha någon lärarutbildningsreform - omjag lyssnar på vad han faktiskt säger. Jag har sagt: När socialdemokraterna hartittat på den lärarutbildningsreform som vi har beslutat om har vi sett den somså viktig och kompromissen som så ömtålig att vi inte har varit beredda att medtjänstekonstruktionsätgärder försöka förändra utbildningsreformens innehåll,vilket åtskilliga av dem som diskuterat tjänsteorganisationen har sagt skullevara avsikten med en annan tjänsteorganisation.. Det är vad det handlar om. Lärartjänster i , m. in. Jag ser det angeläget att än en gång betona attlärarutbildningsreformen är Prot. 1987/88:101 den viktiga. Det är den detfinns anledning att slå vakt om. Då får vi ta en tjänstekonstruktionsom inte äventyrar den utbildningsreformen. konstaterar att han inte har enchans att upprepa sina frågor. Med kännedom om vet jag att hankommer att få chans att upprepa sina frågor. Förste vice talmannen anmälde attLarz anhållit att till protokollet få antecknat-att han inte ägderätt till ytterligare replik. 49 (): Jag har begärt ordet med anledning av motionUb332. Debatten om skolan har varit intensiv och skiftande . Manhar diskuterat skollokaler, läromedel, skolmåltider och inte minstinlärningsklimatet och kunskapsinhämtandet. Många har sett fram emot den reformering avlärarutbildningen som skall påbörjas under /89. Den nyalärarutbildningen skulle medföra att målen i Läroplan för kundegenomföras på ett bättre sätt. Den nya lärarutbildningen skulle ge ossvälutbildade lärare med en bredare kompetens. Den skulle även medverka till attlärare med olika inriktning ändå skulle arbeta på samma villkor och ha sammaslags uppgifter i skolan. Den i betänkandet föreslagna tjänsteorganisationen kommeratt försena den utveckling av skolan som tar hänsyn till en flexibelresursanvändning och som främjar kunskapsinhämtandet och arbetsklimatet iskolan. Med centralt beslutad och styrande tjänsteorganisation ärrisken stor att denna snarare blir till ett hinder än till en hjälp vidtjänstefördelningen. Med den av SÖ föreslagna tjänsteorganisationen finns detingen risk att det skulle bli fler outbildade lärare än - och inte hellerfler än det kommer att bli enligt förslaget i betänkandet. Vi tror att det är viktigt att vi visar förtroende for detlokala kunnandet och med förtroende överlåter pä lokal nivå att fatta de beslutsom man har stor vana av att fatta. Det gäller t. ex. beslut om inriktningen avskolans verksamhet för att uppnå de i läroplanen uppställda målen, liksombeslut om resursfördelningen på det lokala planet. Annars är det stor risk attintentionerna med läroplanen och lärarutbildningsreformen inte kan förverkligasinom rimlig tid. 50 (): Redan i samband med att jag begärde ordetinför denna debatt föreslog jag att debattordningen skulle bli sådan att vi somi huvudfrågan står bakom majoriteten skulle sammanföras. Jag fann det ganskaorimligt att socialdemokraterna - som är det största partiet i den majoritetsom existerar när det gäller det ärende vi nu diskuterar - så att säga skulleställas offside i debatten, eftersom denna i stor utsträckning hade varitavklarad när den förste socialdemokraten kom upp i talarstolen. Det faktum attvi har en reservation i en i sammanhanget trots allt mindre fråga gjorde dockatt vi placerades bland reservanterna på talarlistan. BjörnSamuelson och har fått svar pä ett antal av de " Lärartjänster i , m. m. frågor somde har ställt, varför jag bara helt kort tänkte ge några avslutande synpunkterpä den debatt som har förevarit. Jag tänker göra detta från två utgångspunkter. Den första är att vi får en ny lärarutbildning. Närmoderaterna i sin reservation säger att det nu skulle vara sista chansen attriva upp detta beslut innebär detta ett förskönande av verkligheten. Sanningenär ju att det kaos som vi talar om i samband med ÖGY-reformen är ett intet motdet som skulle utbryta om vi nu bestämde oss för att inte den nya utan dengamla lärarutbildningen skall bedrivas . Att vi nu fär en nylärarutbildning måste betraktas som ett faktum. Den andra utgångspunkten är att det råder bred enighet omatt lärartjänster skall vara statligt finansierade och reglerade. Den fråganhar som bekant utretts. Styrningsberedningen har enats om att det skallvara så även . Med dessa båda förhållanden som utgångspunkt kommer vialltså inte ifrån att vi måste ta ställning till frågan om lärartjänsternasutformning. I mitt inledningsanförande har jag, liksom vi i i mångasammanhang har gjort, klart redovisat våra grunder. Vi tycker att man måstesöka sig fram till ett system som ger sä mycket information som möjligt omvarje lärares kompetens. Det bör vara ett system som är så enkelt och obyråkratisktsom möjligt och som respekterar varje lärares egen utbildning. Denna fråga har naturligtvis också lönepolitiska aspekter.Larz ondgjorde sig över att sädana misstankar har förekommit. MenLarz åsiktsfrände gjorde ju alldeles klart att han åsin sida har mycket tydliga lönepolitiska ambitioner i detta sammanhang. Sanningen är väl den att ett riksdagsbeslut i enlighet medreservanternas linje sannolikt skulle kunna tas till utgångspunkt förlångtgående lönepolitiska ambitioner från fackets sida. Däremot tror jag inteatt det system som majoriteten nu har enats om kommer att uppfattas såsom någranya signaler från arbetsgivarsidan på det lönepolitiska området. När det gäller engelska är det viktigt att ändå ha någonhistorisk känsla. Sanningen är ju den att det är och vpk som har blivitlurade i den uppgörelse sorii de en gång träffade med socialdemokraterna. En avförutsättningarna för den uppgörelsen var ju att engelska skulle ingå. Sedanvisade det sig att man inte lyckades uppnå den förutsättningen, och står nidär. Vi har sagt mycket tydligt att det kostar en hel delpengar att tillmötesgå det yrkande som finns på den här punkten. Vidare har visagt: För det första har vi inte de pengarna, och för det andra skulle vi förvär del, om vi hade de pengarna, snarare prioritera insatser päsenarelärarsidan än på tidigarelärar-sidan. Sedan ytterligare ett par detaljer. Jag blev litet bestörtnär tog upp frågan om att fortbildningen skall förläggas på ickeundervisningstid och polemiserade mot det. Såvitt jag kan se av utskottetsbetänkande står bakom den ambition som utskottet där uttalar.Det är verkligen beklagligt när utskottsledamöter börjar ta avstånd från ochifrågasätta saker som står i betänkandet, innan ärendet ens har klubbats ikammaren, i Den här frågan har förvisso tidigare kunnat ställas till oss i , och vi har försökt svara efter bästa förmåga,men fr.o.m. nu måste alla partier i utbildningsutskottet svara på hur vi skalllyckas med ambitionen att fortbildning i allt väsentligt skall ske på ickeundervisningstid. Jag får avsluta med att sammanfatta det hela så, att jagtycker att med sin bild av snickaren och svetsaren harsammanfattat del här ganska bra. Det är naturligt för oss i samhället att viskiljer på en snickare och en svetsare. Den här lärartjänstkonstrukfionenkommer i grunden att bygga på samma princip. 51 (vpk): '