prot · GB0981 · 1987-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1987/88:81 1§ Justerades protokollet för . 2§ Återkallelse av motioner Iskrivelse har och återkallat de avdem väckta motionerna 1987/88:Sf417 om ökad läkarförsörjning i och1987/88:Ub675 om ökad läkarutbildning vid . Jag har därför avskrivitdessa motioner. Skrivelsen lades tillhandlingarna. 3 § Svar på fråga1987/88:378 om ersättning åt vissa odlare ay specialgrödor har frågat mig om jag avser att medverka till att täckade föriuster som till följd av dåhgt väder drabbat specialodlarna av brunabönor, gula ärtor och lök. Fråganom ersättning för förluster hos nämnda odlare har aktualiserats i enframställning till regeringen. Framställningen bereds ijordbruksdepartementet. Denämnda grödorna, förutom foderärtor, omfattas inte av skördeskadeskyddet.Beträffande kokärtor har dock skador på dessa beaktats i de s. k. tillfälligaåtgärderna i skördeskadeskyddet skörd. För övriga grödor fårersättningsanspråk liksom , prövas i särskild ordning. Regeringenkommer att ta ställning till frågan om ersättning i detta fall mot bakgrund avgällande praxis. Isammanhanget vill jag även nämna att jag avser att ta initiativ till en översynav nuvarande ersättningsmöjligheter vid förluster till följd av bl. a.skördeskador på trädgårdsgrödor. Anf.3 (); Jag tackar jordbruksministern för svaret på min fråga. Jag vill tolkasvaret som en viss öppning i positiv riktning för de aktuella odlarna. Omalternativ odling i län Jaghar ställt frågan med anledning av att 1987 blev ett katastrofår förspecialodlarna på . Den extremt dåliga väderleken ledde till att odlarnatvingades plöja ned av mängden bruna bönor. En stor andel av den bärgadeskörden har fått kasseras på grund av dålig kvalitet. Skörden av gula ärtorblev av normalskörd. För många specialodlare blev skörden för 1987helt förstörd. Dettahar försatt odlarna i en hopplös ekonomisk situation. För många har det ipraktiken inneburit att de inte fått någon arbetsinkomst. Dessutom har självaodlingen medfört stora kostnader. För flera odlare kan föriusterna uppskattastill , och i vissa fall ännu mer. Det är inte svårtatt förstå att odlarna inte klarar av att bära dessa svåra ekonomiska bakslag.Enligt min mening borde sådana skördekatastrofer jämföras med vissa andranaturkatastrofer som inträffat i vårt land, t. ex. svåra översvämningar ochjordskred. I dessa lägen har det varit självklart att samhället har gått in ochsolidariskt tagit ett ekonomiskt ansvar. Lika självklart borde det vara attsamhället tar ett ansvar för specialodlarnas stora skördeförluster. Jag hoppasatt jordbruksministern är beredd att positivt behandla den framställning somligger hos regeringen. Överläggningenvar härmed avslutad. 4§ Svar på fråga 1987/88:380 om alternativ odling i län har frågat mig om jag är beredd att anslå medel tillalternativ odling i län, exempelvis projekt . Iframställningar till regeringen fråri bl. a. ()har förslag förts fram om att jordbrukare som odlar energiskog för enförsöksverksamhet i skall få ett särskilt planteringsbidrag på 5 000 kr.per hektar. Regeringenär positiv till att genomföra detta förslag inom ramen för Omställning 90, dvs.det tillsammans med LRF utarbetade programmet för att minskaspannmålsöverskottet och främja alternativ användning av . När åker används för energiskog innebär det enavlastning av kostnaderna för det stora spannmålsöverskottet, varför det ärnaturiigt att låta en satsning på energiskog ingå i Omställning 90. Jag villhär erinra om att detta program administreras och finansieras avregleringsföreningen spannmålshandel, som bl. a. över statsbudgetentillförs medel för samhällets delansvar för överskottsarealen. Det är även motdenna bakgrund naturligt att man inom ramen för omställningsprograrnmet gerstödtill odlare som i en försöksverksamhet i vill satsa på energiskogsodling. 5 GUDRUNNORBERG (fp): Jag tackarjordbruksministern för ett positivt svar. Pressmeddelandet om det beviljadeplanteringsbidraget fill jordbruket i län kom tillallmänhetens kännedom efter det att jag ställt min fråga. Beskedet ärinte mindre positivt för det. Det kan med fog sägas att län är ett föregångslänvad gäller olika försök med alternafiv odling. Det finns hos lantbrukarna medvetenhet om behovet av att viss spannmålsodling ersätts med andragrödor. Lantbrukarna visar också en strävan att försöka uppnå denna variationoch engagerar sig därför i försöksprojekt med olika nischgrödor. Salixodlingenliksom linodlingen är de längst komna alternativen, men börjar ävenintresset för t. ex. nyponodling att utvecklas. Organisationerna läns hushållningssällskap och LRFhar alltså bönderna med sig i omställningsarbetet - ett arbete som inte kostatpengar så när som på ett visst stöd till energiskogen. Det är dock inteuteslutet att initialpengar kan behövas för även andra odlingsalternativ, t.ex. ett linberedningsverk. I varje fall går omställningen till ett bredareodlingssortiment fortare om det finns pengar till utprovning av skördeteknikeroch odlingsmetoder, liksom till beredning och förädling. Det var negativa telefonmeddelandeför någon vecka sedan som oroade jordbrukarna i län och som föranleddemin fråga. beviljas ett bidrag, och jag tror att jag kan göra mig till tolkför lantbrukarna i län och uttrycka deras tack. Om miljö vänlig sopförbränning Överläggningenvar härmed avslutad. S § Svar på fråga 1987/88:373 om miljövänligsopförbränning 6 Miljö- och energiminister : har frågat mig om regeringenavser stödja den tekniska utvecklingen mot en miljövänlig sopförbränning. Jag vill erinra om att regeringen i enskrivelse till redovisade bl. a. sinaställningstaganden beträffande de kraftigt skärpta miljökrav som skall ställaspå anläggningar för avfallsförbränning. Kraven, som torde vara de hårdaste ivärlden, omfattar bl. a. utsläpp av dioxiner, kvicksilver, klorväte och stoft.Även när det gäller deponeringen av restprodukter ställs mycket höga krav. Detotala investeringskostnaderna i befintliga anläggningar har i ENA-utredningenberäknats fill ca 500 milj. kr. I skrivelsen redovisades också att statens energiverkstöder forskning om avfallsförbränning, avfallsbränslen och rökgasrening.Verkets forskningsplan för avfallsområdet omfattar insatser för 20 milj. kr.under den närmaste treårsperioden. Om den avfallsförbränningsprocess som till har sådana fördelar som förespeglas, bör den ha godamarknadsförutsättningar . 7IVAR VIRGIN (m): , Jag tackar miljöministern för svaret. I första hand är det vikfigt att vi hittar effektivaåtervinningssystem för vårt avfall. Det finns väl anlednirig att i grunden haen mycket restriktiv inställning i fråga om förbränning - det gäller allförbränning. Det råder inte heller något tvivel om att förbränning av sopor harställt oss inför mycket stora miljöproblem. Som miljöministern nämnde harutsläppen av det utomordentligt farliga miljögiftet dioxin stått i debattenscentrum. Där har gränsvärdet för nya sopförbränningsanläggningar satts till 0,1nanogram per kubikmeter luft - ett mycket lågt värde. Men äldre anläggningartijlåts släppa ut tjugo gånger så mycket. Vi har i en motion krävt att ävenäldre anläggningar skall ned till samma låga värde, efter en övergångstid. Det är möjligt att ,den teknik som kommer fram kanunderlätta den här nedtrappningen av utsläppen och kanske även ge väsentligabidrag till en miljövänlig förbränning i nya anläggningar. Det förutsätter ensortering av avfall. Om dessa förhoppningar är realistiska - och det tror jagfaktiskt att de är -är ett teknikstöd av stor betydelse. Det företag som jaghar valt som exempel har fidigare visat hög teknisk kompetens och höginnovationsförmåga. Eftersom det handlar om ett miljöproblem av global naturtycker jag det är viktigt att regeringen på olika sätt visar sitt intresse fördet aktuella projektet. a. kan man göra det genom stöd till enpilotanläggning. 8 Miljö- och energiminister : Som framgick av mitt svar finns det resurseravsatta för ett sådant här stöd. Jag vill informera kammaren om att det just nu pågårförhandlingar mellan och det företag som nämner. Deförhandlingarna är inte avslutade, pch jag kan därför inte kommentera dem.Samtidigt förhandlar med andra företag som också vill bedrivaliknande utvecklingsarbete, t. ex. Studsvik. Sammantaget: Det finns resurser. .'Vrbete pågår för attutröna var bra och intressanta pilotanläggningar skulle kunna finnas. 9 (): Miljöministerns kompletterande svar tyckerjag var utomordentligt glädjande. Jag kunde inte i det ursprungliga svaretutläsa den positiva ton som jag nu utläser av det senaste svaret. I svaret talas om en forskningsplan på det här området.Forskning är en sak, och att stödja pilotanläggningar är steget efter- ettviktigt steg för att kunna backa upp resultaten av den forskning som har lettfram till den här nya tekniken. Jag betraktar det besked som miljöministern nu gav somutomordentligt lovande. Överläggningenvar härmed avslutad. 6 §Svar på fråga 1987/88:376 om energirådets medverkan i planerna pä omställningav energiförsörjningen 10 Miljö- och energiminister : PerrRichard Molén har frågat mig varför intedet av mig tillsatta energirådet fått tillfälle att diskutera den storaomställningen av svensk energiförsörjning som förestår. Som nog minns markerades redan frånbörjan att rådets verksamhet skall hållas skiljd från regeringens ordinarieberedningsarbete. När nu regeringens energipolitiska proposition har lagtsfram kan det finnas anledning att på nytt kalla rådet till överläggning. Om energirådets medverkan i planerna på omställning avenergiförsörjningen Anf.11 (): Jag vill tacka statsrådet försvaret. Jag vill också tacka för svaret på det brev som jag skrev den29 januari och som jag fick svar efter det att jag hade ställt minfråga här i . I mitt brev citerade jag vad statsrådet själv skrev i sinenergipolitiska proposition 1984/85; "bör beredas möjlighetatt fortlöpande erhålla informafion om och diskutera de åtgärder som harvidtagits eller avsesvidtas för att förbereda och möjliggöra kärnkraftens avveckling ." Dettastämmer väldigt illa med det som statsrådet säger i sitt svar här , att"rådets verksamhet skall hållas skiljd från regeringens ordinarieberedningsarbete". Vi skall alltså i energirådet kunna ha möjligheter att tadel av informafion om åtgärder som avses vidtas för att förbereda ochmöjliggöra kärnkraftens avveckling. kom den första propositionen om avvecklirig,där mari arigav vilka år som två reaktorer skulle falla bort. Trots detta ansågstatsrådet det inte vara motiverat att sammankalla rådet, som då inte hadesammanträtt . Det har vidare lagts fram enforskningsproposition på energiområdet, som inte heller har diskuterats avenergirådet -varken före eller efteråt. Statsrådet har också avlämnat enproposition som innebär en mycket stor förändring när det gäller Vattenfall.Inte heller denna har vi fått möjlighet att diskutera inom energirådet.Dessutom har det inte heller möjliggjorts en diskussion i energirådetbeträffande den proposition som presenterades i går, som innehåller mycketväsentliga principer för svensk energipolitik. Vad skallenergirådet ägna sig åt? Detta vore rätt värdefullt att få svar på. Överläggningen var härmed avslutad. Om planerna på ett koleldat kondenskraftverk i 7 §Svar på fråga 1987/88:384 om planerna på ett koleldat kondenskraftverk iOxelösund 12 Miljö- och energiminister : har frågat mig om regeringenavser att vidta några åtgärder med anledning av planer på ett nyttkolkraftverk i . Regeringen lade i går fram propositionen om energipolitikinför . planer finns redovisade i denna proposition. a. att avser att bedriva för attdemonstrera ny, miljövänlig kolkraftteknik. Detta utvecklingsprojekt bedrivs itre etapper. Den första etappen innebär bl. a. att en utvärdering görs avtillgänglig förbränningsteknik och dess egenskaper med avseende på bl. Den andra etappen innebär projektering, upphandling och utbyggnad. Dentredje etappen innebär drift av anläggningen med utvärdering av bl. Avsikten med anläggningen i är således primärt attny miljövänlig förbränningsteknik skall demonstreras. Jag vill i detta sammanhang framhålla att den inriktningav 1990-talets energipolitik som regeringen föreslagit innebär att det ärutomordentligt viktigt att alla nya vägar prövas för att utveckla en nymiljövänlig elproduktionsteknik. kan vara ett exempel pådetta. Regeringen menar att valet av förbränningsteknik är av stor vikt isamband med detta projekt. Regeringen har därför bedömt att den nämndastudien av förbränningsteknik m. m. bör avslutas innan ett ställningstagandesker till en eventuell utbyggnad. Jag vill vidare framhålla att en eventuellutbyggnad självklart måste förknippas med mycket stränga miljökrav. 13 (): kunde vi läsa i tidningarna om hurmiljö- och energiministern, med all rätt, gick fill rätta med och dessplaner på att bygga ett jättelikt kolkondenskraftverk. Energiministern sade attom inte kan klara av detta på ett annat sätt, får väl någon meralämplig -underförstått det statliga - ta hand om det hela. Men detär just detta - ett jättelikt kolkondenskraftverk - som det statliga Vattenfalltillsammans med sex övriga privata kraftföretag håller på att planera iOxelösund. Man måste ju fråga sig, , om det fortsättningsvis överhuvud taget skall byggas kondenskraftverk. Är det rimligt att bygga ettkraftverk som spolar av energin omvandlad till varmvatten ut i havet, närvi i stället kan bygga ut i form av kraftvärme? Om detta kraftverk nu skallvara något slags experimentanläggning, varför skall den i så fall omfatta 600MW? Varför skall den ligga i , som är ett av landets ur miljösynpunkthårdast belastade områden? Inför styrelse redovisade såsent som att detta kraftverk skulle komma att släppa ut 2 000 tonsvaveldioxid, kvävedioxid och stoft. Dessa föroreningar skallläggas till de svaveldioxid som redan släpper ut, de 1 000 tonkvävedioxid och de stoft som redan nu kommer ut över . Återigen måste jag fråga energiministern: det rimligtatt över huvud taget planera för ett sådant kraftverk i ett område somOxelösund? 14Miljö- och energiminister : Jag vet inte vem polemiserarså intensivt mot. Det kan i alla fall inte vara med regeringen eller med mig,för i så fall har inte läst den energipolitiska proposifionen -och inte heller hunnit läsa svaret ordentligt. Det framgår av den energipolitiska propositionen attregeringens strategi för kärnkraftsavvecklingen är att i första hand satsa påhushållning. När det gäller ny tillförsel vill regeringen i tur och ordningsatsa på kraftvärme, på vattenkraft inom ramen för den av antagnanaturresurslagen och planen för vattenkraftsutbyggnad, på utveckling av nyatekniker såsom vindkraft, bränsleceller o. d., på att förstärkaöverföringsresurserna och på att bygga demonstrationsanläggningar för att prövany miljövänlig teknik. .Det klargjordes också med all önskvärd tydlighet att de iförhållande till dagens situation skärpta miljökrav som fortsättningsvis kommeratt gälla utesluter konventionell kondenskraft. Huruvida kondenskraft med nyteknik skall komma att användas tar vi inte ställning till förrän vi prövat deni demonstrationsanläggningar. Och huruvida en sådan anläggning skall kommatill stånd i eller inte vill vi inte heller ta ställning till förränvi granskat en redovisning av de alternativa tekniker som avses komma tillanvändning. Om tillvaratagande av utbrända energisnåla glödlampor 15 (): Med det sagda vill energiministern ge ettintryck av att all denna planering som har ägnat sig åt under detsenaste året har man gjort fullständigt ovetande om vilka ståndpunkter somregeringen skulle komma att inta i energiproposifionen. Det förefaller någotosannolikt. För att informera allmänheten i distribueradeVattenfall en färgglad broschyr, i vilken man beskriver hur dettaförnämliga kolkondenskraftverk skall komma att se ut. Broschyren innehöll enexakt tidsplan för när kraftverket skall byggas, när det skall vara färdigt atttas i drift osv. På direkt fråga har uppgivit att man fram till dagsdato använt 25 milj. kr. för planering och projektering av detta kraftverk.Framtill början av 1988, då man till regeringen skall lämna in den färdigaansökan, avser att använda ytterligare några tiotal miljoner kronor.Jag tycker att energiministern skall ge ett klart besked om att manomedelbart kan avbryta den sortens planering. Överläggningen var härmed avslutad. 8§ Svar på fråga 1987/88:387 om tillvaratagande av utbrända energisnålaglödlampor 16Miljö- och energiminister : Herr talman! har frågatmig vilka krav regeringen anser man bör ställa på att avfallshanteringen förden nya produkten skall vara löst innan en kampanj startas som den man nugenomför i för övergång till energisnålare lampor. Om tillvaratagande av utbrända energisnåla glödlampor Först vill jag understryka att regeringen naturligtvisinte har något ansvar för den kampanj som nu genomför. Jagvill också framhålla angelägenheten av att vi på olika sätt försöker sparaenergi. Principiellt anser jag det självklart att varje offentlighuvudman, eller statlig, överväger vilka miljöeffekter som kanuppkomma i samband med olika produkter innan man introducerar eller stimuleraranvändningen. Likaså bör det vara naturligt att man beaktar och vid behovvidtar åtgärder för att minimera de miljöstörningar som kan uppkomma. Dettagäller inte minst störningar som kan uppstå när produkten är förbrukad ochmåste tas om hand som avfall. Regeringen har redan i sin skrivelse till i maj1987 om vissa avfallsfrågor understrukit att produkter och ämnen som kanförorsaka särskilda miljöstörningar bör hanteras för sig. Ansvaret förhanteringen av hushållsavfall ligger i första hand på kommunerna. Jagförutsätter därför att vidtar de åtgärder som kan behövasinte minst när det gäller källsortering av kvicksilverhaltigt material. Jag vill avslutningsvis tillägga att förnärvarande på regeringens uppdrag utreder vilka problem som finns inom avfalls-och återvinningsområdet. Utredningen skall redovisas före sommaren i år.Regeringen kommer efter denna redovisning att överväga vilka ytterligareåtgärder som behöver vidtas. 17 (): Jag ber att få tacka miljö- ochenergiministern för svaret på min fråga, och jag vill genast säga att jagtycker att det är ett bra svar. Det är självklart bra att Energigenomför en kampanj för att få energisnålare lampor runt om i Stockholmskommun. Det har väckt en hel del förvåning att män går ut med en såomfattande och påkostad kampanj som det här är fråga om, inkl. direktaekonomiska bidrag, för lampor som är kvicksilverhaltiga utan att det harsäkerställts hur man skall kunna ta hand om lamporna utan att åstadkommaytterligare miljöskador. Det är väldigt viktigt att man, då man drar i gång den härtypen av kampanjer, också ser till att man bygger upp ett sorteringssystem somgör att vi inte får ytterligare problem med avfallshanteringen. Vi hartillräckligt stora bekymmer som det är. Jag uppfattar det som sagt här som ett understrykande av den uppfattningen, och jag vågar göratolkningen att det här egentligen innebär en uppmaning från regeringen tillStockholms kommun att se till att man bygger upp ett sådant system sommöjliggör att de här lamporna faktiskt kan omhändertas efter användandet istället för att de skall leda till ökade miljöbelastningar. Om jag får göra dentolkningen av inlägg här, så är därmed målet för min frågauppnått. 18Miljö- och energiminister : Det är ingen dålig tolkning, och det finns teknik för att ta hand omoch återanvända kvicksilver ur de här produkterna. StockholmEnergi, borgarrådet , är också ordförande i den nationalkommittésom har hand om batteriinsamlingen. härifrånger honom det lilla tipset att se till att nästa annonskampanj från StockholmEnergi innehåller en liten ruta som talar om hur insamlingen skall gå till, såtror jag att han är kapabel att klara ut det också. 19 (): Det var väl inget dåligt råd till ordförandeni , och jag vill gärna varmt understödja den tanken. Vi fårnaturligtvis nu hoppas att man från sida verkligen vidtaråtgärder så att vi slipper miljöproblem på grund av den här kampanjen.Samtidigt får väl både regeringen och ha föresatsen att, om vi märkeratt åtgärder som behövs inte blir av, diskutera regelsystemet och se till attvi får bindande regler som gör att man inte kan genomföra den härtypen av kampanjer utan att frågan om avfallshanteringen är löst. Om kommunpolitikers ansvar för kommunala beslut Överläggningen var härmed avslutad. 9 § Svar på fråga 1987/88:336 om kommunpolitikers ansvarför kommunala beslut har - mot bakgrund av en dom ihögsta domstolen - frågat mig om regeringen är beredd att vidta åtgärder somhindrar kommunala organ eller förtroendevalda att kringgå eller nonchaleragällande lagstiftning och domstolsutslag. Jag vill först stryka under aft kommuner och landstingallmänt sett sköter sina uppgifter så, att de inte överskrider de befogenhetersom lagen ger dem. Men i några uppmärksammade fall har det förekommit attkommuner inte har följt domstolarnas avgöranden i kommunalbesvärsmål. Jag flera tidigare tillfällen i fråge- och interpellafionssvar klart sagtifråri att ett sådant förhållningssätt inte är godtagbart. Regeringen har också uppdragit åt en särskild utredare -kommunal-ansvarsutredningen (C 1986:02) - att förutsättningslöst pröva vilkaåtgärder som kan vara påkallade. Jag har inhämtat att utredningens arbeteberäknas bli klart . Jag anser att resultatet avutredningen bör avvaktas, innan frågan om det behövs ytterligare några åtgärdertas upp i regeringen. 21STEN (): Jag ber att få tacka civilministern för hansvärdefulla svar, där han med skärpa säger ifrån "att ett sådantförhållningssätt inte är godtagbart". Jag vill ställa en följdfråga: Är civilministern, ikonsekvens med sitt bestämda avståndstagande från dem som bryter mot givnalagar och trotsar domstolsutslag, beredd att skärpa lagstiftningen så att detblir möjligt att utdöma påföljd vid motsvarande brott ? I det aktuella fallet har en av de åtalade politikerna ien fidningsintervju deklarerat att han skulle kunna tänka sig att upprepa sitthandlande. Prot.1987/88:81 drar statsrådet för slutsats av detta? 3 mars1988 konstaterade attpolifikerna handlade fel och "i direkt Om kommunpolitikers ansvar för kommunala beslut strid"med kammarrättens beslut. De frias ändå, eftersom domstolen gör gällande att deinte kan anses ha bedrivit "myndighetsutövning". Jusfi-tiekanslernkräver nu en lagändring; polifiker som trotsar lag och domstol måste kunnastraffas. Den slutsats man måste dra är att det är dags att ändralagen för att tillskapa ett lagrum som gör det möjligt att utkräva juridisktansvar när dylika lagbrott begås. Det måste ju vara oerhört stötande för detallmänna rättsmedvetandet att politiker frias fastän de bryter mot gällandebestämmelser, när medborgarna i gemen straffas för minsta parkeringsförseelse.Här måste verkligen, herr talman, likhet inför lagen råda. Jag vill göra två kommentarer till . Jag kan förstå att det kan verka konstigt om kommuner ochlandsting som bryter mot lagen och mot kammarrättens verkställighetsförbud ändåinte blir föremål för en fällande dom. Men då måste man komma ihåg att JKväckte åtal för maktmissbruk vid myndighetsutövning, och vad HD prövade var omdet här var en fråga om myndighetsutövning eller inte. Vi skall också kommaihåg att majoriteten av den verksamhet som kommuner och landstinghar-utbildning, sjukvård, planering osv. - icke är myndighetsutövning utankommunal verksamhet. Vad JK ville ha prövat med åtalet var alltså ifall det varfråga om myndighetsutövning. HD gjorde bedömningen att det icke varmyndighetsutövning, och därför kunde det inte bli någon påföljd. Min andra kommentar är följande. Oavsett om det är frågaom myndighetsutövning eller "vanlig" verksamhet, skallregeringen och slutligen lägga fast ett sanktionssystem? Den fråganhar tidigare diskuterats här. Jag vill säga att den frågan inte är heltkomplikafionsfri -minst sagt. Därför är jag icke beredd att innan jag får denutredningen på bordet, remissbehandlad och prövad, säga att det skall vidtasnågra lagstiftningsåtgärder med anledning av den här domen. 23 ():