prot · GB0989 · 1987-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1987/88:89 1§ Justerades protokollet för den 14 innevarande månad. 2 § Svar påinterpellation 1987/88:200 om sambandscentral i har frågat mig om regeringen avser att efterkommariksdagens beslut så att sambandscentralen i kan bibehållas. Somsvar på frågan vill jag framhålla vad jag har anfört i 1988 årsbudgetproposition under anslaget för , nämligen följande:"Jag har beräknat medel för att även detta budgetår upprätthålla sambandscentralenvid i enlighet med tidigare beslut av ." 2 (): Man brukar börja med att tacka för svaret, så jag får väl börja med atttacka för upplysningen. Detta säger jag utan all ironi, eftersom en sådan förstskulle drabba mig själv. Jag borde ju kunna ta reda på citatet utan att besväraförsvarsministern. Nuhar vi i alla fall fått statsmannaord pä vad som gäller under nästa budgetår.När vi nu diskuterar sambandscentralen i är det två saker som jag oroarmig mycket för. Först och främst står det, enligt vad jag har har varsnat, ibudgetpropositionen; "Jag har beräknat medel för att även detta budgetårupprätthålla sambandscentralen vid i enlighet med tidigare beslut avriksdagen." Jagoch mina medmotionärer från Östgötabänken och i övrigt trodde attframtiden för sambandscentralen i var säkerställd i och med förra åretsbeslut. Av alla de skäl som vi har radat upp här i framgårdet att det är viktigt att den finns kvar. Men om man skall få behålla dugligtfolk i och få arbetsro där, måste den nya kustbevakningsorganisationenslå fast att sambandscentralen i behövs . Jagskulle mycket gärna vilja ha försvarsministerns kommentarer till det som jag nuhar sagt, och naturligtvis ännu hellre ett löfte. Sedanvill jag också ha sagt att förslaget om att samtliga regionala kontor ochledningscentraler inom skall in under samma tak som militärenkan leda till en katastrof för den nya myndigheten. I kommittédirektiven trycks särskilt på attkustbevakningens speciella karaktär, identitet och civila profil behålls.Vidare framhålls att man bör belysa på vilka områden det finns risker för attkustbevakningens civila status i folkrättslig mening kan komma attifrågasättas. Omkustbevakningen samlokaliseras med militären försvinner den civila statusen,och det försvårar samarbetet med andra myndigheter, som naturligt nog kommeratt anse att civil övervakning måste utföras av en civil myndighet. Detta kanmedföra att andra civila myndigheter i stället utökar sin övervakning påsjösidan. Polis och tull kan t. ex. anse sig behöva skaffa fler båtar för attklara sina uppgifter. Man har då inte vunnit någonting, tvärtom kommer det attdra ännu större kostnader. Risken är också uppenbar att man centraliserarbeslut och arbetsplatser bort från den kustbaserade verksamhet som är så viktigför just . Jagundrar till slut om försvarsministern har något att säga om de här farhågorna. 3 KARL-GÖRANBIÖRSMARK (fp): Jag skulle också vilja få ett klarläggande,,om möjligt, frånförsvarsministern om vilka tankar som döljer sig,när det gäller framtiden försambandscentralen i . Det är ju så att sambandscentraldär har inarbetats dels som en central för trafikgenom och och norra län, dels som en centraldit allmänheten har kunnat vända sig vid behov av hjälp eller beträffandefrågor som berör skärgården. Vidarehar sambandscentralen servat andra myndigheter och organisationer, och gör såäven . Det kan gälla exempelvis polisen när dess radioresurser inte räckertill. Sjöpolisen anmäler alltid när den finns i området. Det gällerräddningskårérna vid brand i skärgårdsområdet, läns-alarmeringscentralen vidbegäran om hjälp vid behov av snabba transporter, räddningshelikoptrar viduppdrag i området, marinen när den finns i området samt vid övningar. Vägverketanvänder sambandscentralen för information om väderlek, snömängd m. m. Sambandscentralenhar alltså en mycket viktig funktion. Eftersom förslag har framförtsfrån regeringen om nedläggning av sambandscentralen i , bUr mannaturligtvis litet oroad och misstänksam. ,harmed eftertryck sagt ifrån att sambandscentralen skall få .finnas kvar. Kan vifå något besked från försvarsministern om vad som kommer att hända efternästa budgetår? Kommer sambandscentralen att få fungera så som den gör ,eller finns det andra tankegångar hos försvarsministern när det gäller situationeninför ? Jagmenar att det vore ett misstag om man bara, ser till de rent försvarsmässigamotiven när det gäller sambandscentralen. Pet finns så många andra funktionersom är värdefulla för befolkningen i . Därför ser jag med oropå framtiden, om man får indikationer på att försvarsministern umgås med tankarpå att lägga ned sambandscentralen i . Jag vore tacksam att få dettaklarlagt. 4 (): Jag skall inte närmare gå in på den framtida organisationen avkustbevakningen och sambandscentralen. Men jag tror, vilket tidigareframhållits i motioner, att det är mycket viktigt att iframtiden får en självständig ställning inom försvaret. Jag måste säga att jagmed stort intresse läste det interpellationssvar som försvarsministern hargivit och som utgörs av ett direkt citat ur årets budgetproposition förförsvaret, där det sägs att medel beräknats för "även detta budgetår".Denna skrivning tycker jag är djupt oroande för oss alla som arbetat för ettbevarande av sambandscentralen. Jagtycker att det vore värdefullt för oss alla som är berörda av detta, inte minstför kustfarten i detta område, om försvarsministern ville ge ett beskedom sambandscentralen i och dess framtida situation på lång sikt. Med anledning av att det är flera talare som här har efterlyst beskedom hur det fortsättningsvis skaU ske med , viU jag lämnaden informationen att regeringen skall återkomma tiU med enproposition där bl. a. lokaUseringen av regionala enheterkommer att tas upp. Sedan,herr talman, vill jag säga något om det som ifrågasatts beträffande enmilitarisering. Jag vill då erinra om vad jag anfört tidigare här i kammaren.Jag förstår inte denna oro. I samband med riksdagsbeslutet om attkustbevakningen skulle föras över till försvaret framhölls det att ett avsyftena med omorganisationen var en ökad samordning mellan ochförsvaret - det skulle leda till rationaliseringar.. Utgångspunktenför omorganisationen var att särart och identitet inte skulleförändras. Detta säkerställdes genom beslut om att myndigheten skall ha ensjälvständig organisation utanför försvarsmakten och lyda direkt underregeringen. Jaghar noterat att tillsammans med andracenterriksdagsledamöter i en motion i samband med behandlingen i riksdagentrodde att skulle brytas loss från och bli en civilmyndighet inom marinen. I stället framhölls det särskilt i den aktuellapropositionen att inte borde inordnas som en del i marinen,vilket alltså inte heller skett. Jag hyser för min del ingen som helst tvekan om attpersonalen inom , som jag uppfattar som utomordentligt kompetent,skall kunna hävda sig gentemot militära myndigheter inom ramen för denfristående organisation som har tillskapats. 6 (): Jag vill tacka försvarsministern för att han gick upp och gav ossytterligare några ord på vägen. Tyvärr kvarstår frågan om hur det blir medGryt. Den frågan står vidöppen. Jagförstår att vi inte kan få något löfte här , eftersom det skall komma enproposition. Men låt mig då som ord på vägen säga: En orsak till att det är såviktigt att finns kvar är att VHF-radion, med räckvidd till , saknas i de flestafritidsbåtar och även i en del fiskebåtar. Fritidsbåtar och en del fiskebåtarhar PR-radio, och den har inte tillräcklig räckvidd. Person- och lokalkännedomförsvinner också om man flyttar arbetsuppgifterna norröver till vilken ort detnu skulle bli fråga om. Och ett brott på ledningen bryter helt enkelt kontaktenmellan den nödställde och - låt oss säga - i . Vivar rädda för att särart och identitet skulle försvinna medden nya organisationen. Vi har ingen anledning att inte försöka göra det bästamöjliga av det beslut som fattades i . Men det jag citerade omfarhågorna för en militarisering har fakfiskt själv skrivittill försvarsministern - det var ett direkt citat ur det brevet. Det ärkustbevakningen som är rädd för att den inte skall kunna behålla sin, somministern sade, särart och identitet. Anf.7 (): Jag förstår att vi inte får något mer konkret svar än vad som haravgetts här av försvarsministern, utan vi får avvakta propositionen ochse vad den kommer att innehålla. Detsom oroar mig något är de uttryck som försvarsministern använde, nämligen ökadsamordning och rationaUseringar. Det var just sådana uttryck som ledde till attregeringen kom med förslag om att samordna och rationalisera så långt att manbortrationaliserade hela Gryts sambandscentral. Ärdetta tanken även bakom orden nu om ökad samordning och rationaliseringar -dvs. att ta bort sambandscentralen i och förlägga kontakterna tiU iStockholm - då tappar man just det som vi är så oroliga för, nämligen dentrygghet befolkningen i känner genom den närkontakt ochlokalkännedom som finns genom de människor som bemannar sambandscentralen iGryt . Detvar på gång att det skulle bli så att man, när man ville kontaktasambandscentralen, skulle bU hänvisad till i . Där finns inteden lokalkännedom som de personer har som befinner sig mitt ute i skärgårdenoch kan svara på frågor. Jagförstår alltså att vi inte får något närmare svar , utan vi får avvaktapropositionen. Jag hoppas emellertid att vi genom debatten har skickat mednågra tankegångar till försvarsministern, så att han funderar över vilkenoerhörd betydelse sambandscentralen i har. Överläggningenvar härmed avslutad. 3 § Svar påinterpellation 1987/88:196 om äldreomsorgen har frågat mig om regeringen avser att vidta några åtgärdermed anledning av att en kommun enligt uppgift föreslagit att ett antal personermed åldersdemens skall placeras på hotell och ges tillsyn genom hotellpersonal. Medanledning av regeringens proposition om förbättrade boendeförhål-landen förgamla, handikappade och långvarigt sjuka beslöt att allamänniskor oberoende av vårdbehov skall ha rätt till en bostad med godtillgänglighet och till stöd och hjälp i bostaden. För många kompletterashemtjänstens service med olika former av dagverksamhet. Det har visat sig attolika former av dagverksamhet för personer med åldersde-ment beteende ellerandra förvirringstillstånd har haft mycket positiva effekter, såväl för deåldersdementa själva som för deras anhöriga. Sådan dagverksamhet blir alltmervanlig och har stor betydelse för möjligheterna att bo kvar hemma. För den somtrots fungerande hemtjänst inte kan bo kvar hemma är det s.k. gruppboendet medtillgång till kompetent personal dygnet runt en mycket bra omvårdnadsform. Motbakgrund av det jag framhållit beträffande åldersdementa personers behov avomsorg framstår det förslag som interpellanten refererat om "vård" påhotell som klart oacceptabelt. Dess bättre har jag fått veta att förslaget intelängre är aktuellt. Jag utgår från att det inte heller aktualiseras på nytt. Jagvill i detta sammanhang påminna om såväl som socialstyrelsensroll som tillsynsmyndighet på detta vårdområde. Deras uppgift är att delsstimulera till en utveckling av vård och boendeformer i samverkan med deåldersdementa och deras anhöriga, dels garantera att det förnyelsearbete som ärnödvändigt för att utveckla denna verksamhet inte präglas av ettexperimenterande som drabbar den enskilde. Motbakgrund av det jag nu sagt finner jag ingen anledning att nu vidta någraåtgärder i frågan. 9 (): Jag vill tacka statsrådet för svaret. Många människor kommer att lugnasav statsrådets uttalande att den refererade hotellplaceringen av åldersdementapatienter är oacceptabel. Detär förståeligt att en sådan form av vård väcker kraftiga reaktioner frånpatienter, anhöriga och äldre människor över huvud taget. De blir skrämda ochundrar vart vi är på väg. Många människor frågar sig hur våra resurserkommer att användas framöver. Kommer solidariteten eller egoismen att präglaäldreomsorgspolitiken? Kommer man att ges en god och trygg omsorg på äldredagar? Personermed åldersdement beteende behöver en helt annan form av omsorg än hotellboende,vilket statsrådet också har pekat på i sitt svar. De behöver tillsyn vid badoch när det gäller personlig hygien, hjälp vid påklädning och med medicinering,och inte minst behöver de en verklighets-betonad aktivering som att hjälpa tillvid matlagning och tvätt. Det är också mycket oklart vilka regler som gäUer förhissar och hur brandsäkerheten skall ordnas. Många av patienterna ärsängliggande. Det krävs då naturligtvis en annan säkerhet än vid vanligthotellboende. Sedanjag ställde min interpellation har läget förändrats. Som statsrådet pekade på,är det inte längre aktuellt med hotellvård. Det beslutet hade tagits efter ettstarkt motstånd från socialdemokraterna, som fick stöd från ett borgerUgtparti. Moderater och folkpartister stod kvar vid förslaget. Oron finns dockkvar. Detta förslag kan dyka upp igen, eller det kan komma andra 3Riksdagens protokoll 1987/88:87-89 förslagtill omsorg med privata entreprenörer, eftersom privatiseringsivern har tagitöverhanden när det gäller att planera omsorg och vård. En utredning visar att harmöjligheter till utskrivning av patienter från långvårdskliniker, ochdärigenom intagning av nya patienter, minskat på grund av att fillgången påservicelägenheter starkt minskat. Tillgången på servicerum har så gott som heltupphört till följd av intagningsstopp när det gäller ett flertal servicehus.Tillgången på vårdbiträden i social hemtjänst har också minskat i förhållandetill de ökade behoven. Var femte säng tas upp av klinikfärdiga patienter, operationernafår skjutas upp och köerna växer. Det kan vara av principiellt intresse att diskutera om ensådan planering, eller snarare brist på planering, är i linje med de uttalandensom gjorts i denna kammare när det gäller inriktningen av äldreomsorgen. Jagciterar ur socialutskottets betänkande 1984/85:22: "Utskottet konstaterar att det när det gällerinriktningen av äldreomsorgen råder en bred politisk enighet. Äldre människorskall få möjlighet att leva och bo självständigt och ha en aktiv och meningsfulltillvaro med andra. De som behöver stöd och hjälp skall få den service debehöver. Utgångspunkten för stödinsatserna måste vara respekt för de äldresintegritet och självbestämmande i enlighet med socialtjänstlagens inledandemålstadgande." Utskottet har också anfört att äldreomsorgen skall erbjudaett differentierat utbud av insatser. Kommunerna lever inte upp till dessauttalanden om klinikfärdiga patienter som får stanna kvar på sjukhus eftersomingen annan adekvat omsorg kan erbjudas. I råder intagningsstopp vid de ochservicecentra som är föremål för försäljning till privata företag förombyggnad. Utbyggnaden och gruppboendet har fördröjts . erbjuds t. o. m. hela distrikt med all social hemtjänst fill olikaföretag med anknytning till vaktbolag och städföretag. Privatiseringen har som synes inte de äldres behov somledstjärna. Trots myndigheternas tillsynsansvar är situationen i dagotillfredsställande. Jag undrar om statsrådet avser att följa utvecklingen och,om inte mål uppfylls, vidta åtgärder mot den tilltagandeprivatiseringen av vården. 10MARGIT (): Jag förstår att statsrådet harvarit i bryderi vid besvarandet av den nu diskuterade interpellationen. skall vi inte huttia. Det gäller - vi behöverinte säga "en viss kommun". Det som står i denna interpellation är fel. Fakta är fel.För att inte denna desinformation skall leva kvar, kommer jag att lämnakorrekta upplysningar. För det första står det i interpellationen att hundratalsåldersdementa patienter skall flyttas från akutsjukvården och placeras påhotell och skötas av hotellpersonal. Det är fel! Något sådant beslut har inte fattats av sjukvårdsstyrelseni . Det har funnits ett förvaltningsförslag, alltså etttjänstemannaförslag, om att placera patienterpå hotell, där hotellen skulle sköta hotellfunkfionen medan sjukvården skulleskötas av sjukvårdspersonal. Det beslutet togs aldrig av sjukvårdsstyrelsen. Vihar många tjänstemannaförslag som vi inte antar, det känner jag till från bl.a. personalnämnden. Däremot vårdades 1971 ett antal pafienter på hotellArkaden i . styrde socialdemokraterna i . För det andra; 150-200 rum står tomma på ålderdomshemeller i avvaktan på att säljas till privata entreprenörer, sägs deti interpellationen. Socialdemokraterna avskaffade i början av 1980-taletålderdomshemmen. Jag tillhörde dem i kommunen som opponerade sig. Jag sade attdetta var ett olyckligt beslut, och det vidhåller jag. Vissa byggs om. Standarden på dem var nämligenurusel; 12 m', handfat och vattenklosett samt dusch att dela på för 17personer. Statsrådet håller nog med om att det behövs en ombyggnad. I de tvåhus som töms för ombyggnad finns ca 115 tomma rum. Ombyggnaden sker intetill vanliga lägenheter, utan till servicelägenheter. Driftsformen har överhuvud taget inte diskuterats. Att 12 m' och en dusch på 17 personer skulle vara ett"utmärkt alternativ", enligt interpellationen, kan åtminstone intejag hålla med om. För det tredje: De ombyggda Öresundsgården ochSevedsgården skall enligt interpellationen "förvara senildementa genom enprivat entreprenad". Nej, så sker verkligen inte i det borgerliga Malmö.Vi hyser respekt för sjuka människor, vi följer lagen, men vi är inte som vissaföreträdare försedda med stora socialdemokratiska ideologiska skygglappar. Därför söker vi förutsättningslöst nya, bättrelösningar. Jag arbetade med detta i personalnämnden . Då hittade vi enrad nya sätt som kanske kan lösa de sommarproblem som varje sjukhus i dettaland har. För det fjärde: När det gäller operationsköerna påortopeden och kirurgen stämmer det att vi har haft problem ochendast kunnat operera akut. Det var flaskhalsproblem - inte minst påröntgenavdelningen. opereras både akuta och icke akuta patienter.Starrpatienterna har inte längre väntetid än . För det femte: Gruppboendet. Vi fick några projektstoppade . Detta berodde på ändringar ibostadslånefinansieringsförordningen. Dess värre skärptes några regler, ochlänsbostadsnämnden gav inte längre dispens. Jag har själv varit ute pågruppboendelokaler byggda efter tidigare gällande normer med ett eller två rum,utmärkta badrum men utan kök, endast med gemensamhetskök. Det är väsentligt vidskötsel av senildementa. De klarar inte spisar. Jag tycker att statsrådetskulle bevaka normföreskrifterna, egentligen se till att kommunerna får skötadetta själva, annars får vi kanske en ny . Det skall vi inte ha. Låtinte byråkraterna försvåra arbetet ute i landet. Sedan vill jag lämna vissa sifferuppgifter. De borgerligahar fått fram 100 nya platser i gruppboende. Det fanns 1985 ca 20.Hemtjänstanslaget har ökat i fast penningvärde, dvs. vi har anställtnästan dubbelt så många biträden som . Detta ärfakta, herr statsråd! De är väsentliga. Att inte ta reda på fakta är naturligtvis oförlåtligt -och värre än så! Det kan skada mycket svårt sjuka människor på olika sätt -allt från att locka regeringen till att fastställa nya, felaktiga och onödiganormer till att skapa otrygghet, rädsla och ångest hos dem som direkt berörs. Jag tror att det är väldigt bra om vi låter många olika blommorblomma. Jag tror att vi då får den bästa vården för de svårt sjuka. Jag kanförsäkra herr statsrådet om att jag och herr statsrådet säkerligen har likastor omtanke om dessa människor som har det svårt. 11 KARINAHRLAND (fp): Det är en minstsagt märkUg interpellation har väckt. Det enda som är alldelesklart och tydligt i den är att syftet tycks vara förestavat mer av vilja attskada den borgerliga majoriteten i än av den omsorg om gamla människor,som vi ju borde ha. Detenda en sådan här interpellation egentligen kan åstadkomma är att skrämma gamlamänniskor. Och det tycker i varje fall inte jag skall vara syftet med en seriösdebatt om äldreomsorgen. sade här uppe i talarstolen attefter svar blir många lugnade. Det hoppas jag också, men detär faktiskt som genom sin interpellation har skrämt upp dem,och det tycker jag är det verkligt allvarUga. MargitGennser har redan lagt till rätta alla de felaktiga påståenden som förekom iinterpellationen. Det finns därför ingen anledning att jag upprepar vad hon harsagt och tar fram samma fakta. Jag kan bara säga aft på den punkten är vi helteniga. Dethade ju inte gjort någonting om hade tänkt på att om dettaförslag från en tjänsteman - som senare har visat sig vara fullt medicinsktförsvarbart - inte hade stoppats av och socialdemokraterna iskönt samarbete innan det ens kom upp tiU debatt, hade det kanske medfört attnågra fler malmöbor hade kunnat komma in på akuten och opereras, där nu andraligger och tar upp platser. Man får ändå inte helt huka för att det var dettasom var syftet när tjänstemannen väckte frågan i sjukvårdsstyrelsen. Möjligenkan det vara intressant för , som alltså har blivit besvärad aven partikamrat och tvingats komma till kammaren när hanegentligen inte hade behövt komma eftersom alltihop är överspelat, att s. k.hotellboende för klinikfärdiga patienter faktiskt har använts tidigare i Malmö.På 1970-talet regerade socialdemokraterna där, och då hände detta. - Det varbara en upplysning, inte någon anmärkning. Jagvill också starkt understryka att det går bra att lugna både statsrådet ochmalmöborna med att det kommer att finnas ca 350 ersättningsplatser . Detverkar som om och oro är styrd av derasgamla vanliga konservatism och ovilja att pröva nya vägar. annonserar nistort och dyrt om att ni vill ha en mänskligare vård, inte en privat - jäg harnog sett annonserna! Jag kan bara beklaga alla anställda i dagens vårdapparat,som ni på det här sättet indirekt kritiserar för att inte vara tillräckligtmänskliga. I alla de möten jag har haft med vårdpersonal. både offentlig- ochprivatanställd, har jag aldrig funnit annat än att de aUa är besjälade av engemensam strävan, nämligen att göra livet så drägligt som möjligt förpatienterna. Denna deras strävan beror inte på om de är anstäUda av landstingeller av en enskild arbetsgivare. Det borde vi gemensamt hedra dem för och varaglada för alla insatser - även av de få som får tillfälle att verka med enenskild arbetsgivare. Somjag sade inledningsvis finns det emellertid en bit i den här diskussionen somär obehaglig. Ni skrämmer gamla och sjuka, ni använder dem som slagträ i enosaklig debatt, och det enda ni åstadkommer med det är att många fullständigt ionödan börjar oroa sig för sin ålderdom och för vad som skall hända när de dåkanske behöver hjälp. Jagkan bara påpeka att vi från sida alldeles har presenteratett program som heter Glöm inte de glömda, och vi har dessutom - vilket jagtydligen måste påminna om - avsatt 100 milj. kr. för utbyggnaden av egnarum fill dem som vill ha sådana. Det kanske också är bäst att jag påpekar attvi prioriterar sjukvården så starkt att vi inte vågar lova att sänkaskattetrycket totalt. 12 (): Den fråga som berörs i den här debatten är egenfiigen en del av ettproblem som bara blir större och större, och det är vårdkrisen. Några avorsakerna till den här vårdkrisen vill jag kortfattat beröra och då först ochfrämst utifrån Malmös horisont. Attantalet äldre också i kommer att öka kraftigt, och har ökat, är numeraett väl etablerat faktum. Men det borde ha kunnat förutses sedan.Ändå tycks detta för de flesta politiker och planerare ha slagit ned som enblixt från klar himmel. Yrvakenheten är påfallande och åtgärderna måste iblandvara improvisatoriska - ibland är de t. o. m. brådstörtade. Vistår här egenfiigen med en otillräckligt utbyggd vårdkedja. Men skall man letaefter syndabockar, , ja, då måste man i ärlighetens namn gåbetydligt längre tillbaka i tiden än ! Enannan underlåtenhet som också påverkar den här utvecklingen är hanteringen avålderdomshemmen. Den socialdemokratiska pohtiken på riksnivå har varitförödande. Bara har man tvingats lägga ned av allaplatser på ålderdomshemmen. Äntligen tycks en omprövning vara på gång. Men detär så dags, även om man kan säga bättre sent än aldrig. Men många ålderdomshemhar redan lagts ned helt i onödan, till nackdel för äldrevården.