prot · GB0932 · 1987-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1987/88:32 Förhandlingarna leddes till en början av förste vice talmannen,1 § Justerades protokollet för den 18 innevarande månad. 2 § Föredrogs och hänvisades 1987/88:Sf8till socialförsäkringsutskottet 1987/88:Kr2till kulturutskottet 1987/88:Joltill jordbruksutskottet 1987/88:N7-N14till näringsutskottet 1987/88:A14-A16till arbetsmarknadsutskottet 1987/88:Bol0-Bo34till bostadsutskottet 1987/88:T5och T6 till trafikutskottet 1987/88:Skl7-Sk22fill skatteutskottet 1987/88:Sf9-Sfl2till socialförsäkringsutskottet 3 § Företogs till avgörande utrikesutskottets betänkanden1987/88:5, 7 och 8, försvarsutskottets betänkande 1987/88:1,socialförsäkringsutskottets betänkanden /88:2, 3, 4 och 5 samtsocialutskottets betänkande 1987/88:3 (beträffande debatten i dessa ärenden, seprot. betänkanden 5, 7 och 8 Vad utskottet hemställt bifölls. Utskottets hemställan bifölls. Mom. 1(ändrade former för ersättning vid arbetsskada) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 1 avNils Carlshamre m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 4 (samordningstidens längd) Först biträddes reservation 2 av m. fl.med 74 röster mot Prot.1987/88:32 44 för reservation 3 av och ledamöter avstod från att rösta. Härefter bifölls utskottets hemställan med 193 röster mot70 för reservation 2 av m.fl. 41 ledamöter avstod från attrösta. Mom. 5 (handläggningstiderna för arbetsskadeärenden m.m.) Utskottets hemställan bifölls med 287 röster mot 17 förreservafion 4 av Margö . Mom. 8 (äldre livräntor) Utskottets hemställan bifölls med 269 röster mot 33 förreservation 5 av och . Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. Utskottets hemställan bifölls. Mom. 1(utredning om ett ekonomiskt och socialt grundtrygghetssystem) Utskottetshemställan bifölls med 284 röster mot 17 för reservation 1 av MargöIngvardsson. Mom. 2 (socialförsäkringstillägg) Utskottets hemställan bifölls med 286 röster mot 17 förreservafion 2 av Margö . Mom. I(etableringsbegränsning för privattandläkare) Utskottets hemställan bifölls med 161 röster mot 143 förreservation 1 av m. fl. Mom. 2 (barn- och ungdomstandvård) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 2 avNils Carlshamre m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 4 (kostnadsfria tandproteser) Utskottets hemställan bifölls med 282 röster mot 17 förreservation 3 av Margö . Mom. 6 (privattandläkares rätt till specialisttaxa) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 4 avNils Carlshamre m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 7 (förändringar av tandvårdsförsäkringenskonstruktion) Utskottets hemställan bifölls med 160 röster mot 144 förreservation 5 av 6 m. fl. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. Utskottets hemställan - som ställdes mot dels reservation1 av m.fl., dels reservation 2 av och , dels reservation 3 av , dels reservation 4 av -bifölls med acklamation. 1987/88:5om arbetsmiljön inom ,- 1987/88:6om rätt till servicebostad i annan kommun, 1987/88:7om vissa hälso- och sjukvårdsfrågor, 1987/88:8om vissa bestämmelser på hälso- och sjukvårdsområdet, 1987/88:2om vissa lotterifrågor, 1987/88:3om folkrörelser, 1987/88:4om vissa kulturfrågor rörande , 1987/88:5om filmarkiv, 1987/88:10 om ersättning på grund av naturolyckor samt 1987/88:1om kollektiv sakförsäkring, 1987/88:2om kooperationen och den marknadsrättsliga lagstiftningen, 1987/88:3om detaljhandel. Förste vice talmannen meddelade attbetänkandena skulle debatteras i angiven ordning och avgöras i ett sammanhangefter avslutad debatt. Först upptogs till behandling socialutskottets betänkande5 om arbetsmiljön inom . 1 (); Detta betänkande handlar om arbetsmiljön inomhemtjänsten. Jag har inget yrkande, men jag vill säga några ord med anledningav en motion i ärendet som vi väckt från . Det har inhämtats yttrandenfrån myndigheter och organisationer över denna och en annan liknande motion. Avyttrandena framgår att alla är överens om att det finns tämligen storaärbetsmiljöproblem på det här området och att de är specifika så till vida attdet som är till fördel för arbetstagaren ibland kan uppfattas som negativt för denvårdade. Att man kommer till rätta med de problem som finns är Prot.1987/88:32' naturligtvisextra angeläget, eftersom problemen säkert bidrar till svårigheten att behållaoch rekrytera personal till verksamheten. Vi har från föreslagit att socialstyrelsenskall få i uppdrag att göra en probleminventering och att därefter utforma ettprogram till stöd för kommunernas och landstingens planering. En utredning kant. ex. påvisa att det handlar om resurs- och organisationsfrågor men också omforskning och utveckling för att få fram tekniska hjälpmedel som är anpassadetill en hemmiljö. Att det verkligen handlar om påtagliga problem i denpraktiska verksamheten framgår mycket tydligt av det yttrande som lämnat och är där fint beskrivet. Man kan läsa bl.a. följande: "De problem motionerna redovisar förhemtjänsten/hemsjukvården kan förbundet bekräfta. Tydligast avläses kanskeproblemen i rådande personalsituation. Personalomsättningen är stor.Arbetsmiljön är tung både fysiskt och psykiskt. Arbetsskadorna är många.Ensamarbete och känslan av att inte räcka till är vanlig. avvårdbiträdena i öppen vård kan, vill eller orkar arbeta heltid. Ca tvåtredjedelar av personalen saknar avsedd utbildning för yrket. Svårigheterna attrekrytera personal är många. Ändå beräknas ca 60 000 nya vårdbiträden behövaanställas fram till seklets slut." På ett annat ställe skriver man: "En alltför snabboch långt driven avveckling av institutionsplatserna är inget alternativ tilleller lösning på den öppna vårdens/omsorgens problem. En fortsatt utveckling aväldreomsorgerna kräver i stället en i förhållande till betydligt mermedveten satsning både på den sociala /hemsjukvården och deninstitutionella omsorgen. Härigenom kan också personalsituationen ocharbetsmiljön förbättras på ett mer genomgripande sätt." Detta är uppfattningar som helt överensstämmer med dem vihar i . Förbundet tillstyrker också att får ta sigan de här frågorna. Från instämmer man i allt väsentligt, menman pekar på att man fått ett uppdrag från regeringen som går ut på att ökamöjligheterna att rekrytera personal till den kommunala . 1 detarbetet, säger man, kommer arbetsmiljöfrågorna särskilt att belysas. Eftersomdet också framgår av yttrandet att man på är medveten om dekonfliktsituationer som kan uppstå och att man också skall lyfta in detta isammanhanget, har vi från motionärernas sida låtit oss nöja. Vi avvaktar alltsådet program som är utlovat . Blir det ett bra material, kan detbli ett viktigt inslag i arbetet för att komma till rätta med en oroandesituation inom /hemsjukvården. Vi kommerfrån att följa frågan med det största intresse. 2 INGA (vpk): Från vpk har fogats ett särskilt yttrande tilldetta betänkande, som handlar om , personal och deäldre människor som har behov av hemtjänst. Det är helt klart, som , att arbetsmiljön inom verksamhetsområde måste avsevärt förbättras,men det kommer alltid att finnas problem och konflikter i hemtjänstensarbetssituation. Man kommer i denna aldrig att få en helt bra arbetsmiljö. fall måstehemmen institutionaliseras, och det vill vi inte, utan vi vill att hemmiljönbevaras. Det kommer alltså alltid att finnas en konflikt mellan å ena sidanhemtjänstens personal och å andra sidan de äldre och andra människor sombehöver få hjälp från . Personalomsättningen inom är mycket hög, iStockholm . Jag har sett uppgifter om att en äldre människa fick besök av60 olika personer från under en ganska . Detta belyserhemtjänstens dilemma och svårigheterna för personal. Vårt särskilda yttrande till detta betänkande handlar omsex timmars arbetsdag. Vi tror att det är en framkomlig väg att gå om man villförbättra både för personalen och för de människor som får hjälp genomhemtjänsten. av personal arbetar på heltid och arbetarpå deltid, och anledningen till denna fördelning är att arbetet i hemtjänstenär både fysiskt och psykiskt mycket betungande. Härigenom tvingas kvinnorarbeta delfid, vilket i sin tur gör att de inte kan försörja sig på dettaarbete. Vpk har krävt sex timmars arbetsdag, och vitror att det på det här området vore oerhört viktigt att få genomförd. Det skulle förbättra förhållandena för alla parter: för deanställda vad gäller arbetsmiljön, men också för de äldre människor som detgäller. Vi vet att ett stort antal människor kommer att behöva hjälp frånhemtjänsten . Jag har inget yrkande. 3 (): Detta betänkande handlar om arbetsmiljön inomhemtjänsten. Samtliga partier står bakom de skrivningar i betänkandet därvikten av att dessa frågor får sin lösning betonas. Att utskottet inte hartagit upp sextimmarsdagen beror på att vi inte anser att den frågan hör hemma idetta betänkande. Den frågan har behandlats i tidigare betänkanden och därförhar vi avstått från det i detta betänkande. Jag kan hålla med om att en arbetstidsförkortningnaturligtvis i många olika sammanhang kan vara en lösning, men vi måstesamtidigt betona att detta främst är en fråga som skall lösasförhandlingsvägen. Jag yrkar bifall till utskottets hemställan. 4 INGA (vpk): Just därför att denna fråga inte togs upp ibetänkandet har vpk avgivit ett särskilt yttrande där vi pekar på att sextimmars arbetsdag skulle vara oerhört viktigt för att föra denna fråga mot enlösning både av personalens och av de äldre människornas problem. Frågan om sextimmars arbetsdag är av yttersta vikt för hela arbetsmiljön, och det ärangeläget att betona det i detta sammanhang. Mot bakgrund av de uppgifter somfinns beträffande personalen inom vad gäller omsättning och trasselav olika slag, t. ex. deltid kontra heltid, är det självklart att man hamnar påett krav på sex timmars arbetsdag. Överläggningen i detta ärende var härmed avslutad. (Beslut fattades efter debatten om näringsutskottetsbetänkande 3.) Prot.1987/88:32 Kammaren övergick till attdebattera socialutskottets betänkande 6 om 26 november1987 rätt till servicebostad i annan kommun. Rätttill servicebostad i annan kommun Rätt till servicebostad i annan kommun Meritvärdering av läkares FN-tjänstgöring, m.m. Anf,5 (); Det kanske inte är så vanligt att vi riksdagsledamöterstår här i kammaren och säger: Jag är så glad! Men är jag faktiskt glad.Jag väckte nämligen en motion , där jag framförde önskemålet attsärskilda åtgärder snabbt skulle vidtas för att handikappade och gamla skullekunna byta sin servicebostad och få en motsvarande i en annan kommun. Jag harunder försökt att hjälpa en person som haft behov av ett sådant härbyte. Men det har inte varit möjligt. Vi har stött på den ena svårigheten efterden andra. har vi varit hoppfulla. Vi har då hoppats att allt skulleordna sig. Men det har varit omöjligt att åstadkomma någonting. Utskottet har behandlat min motion och står ett enigtutskott bakom denna. Även remissinstanserna är till helt positiva tillförslaget. Det här kommer att betyda oerhört mycket för många människor. Inteminst glad är jag över att utskottet säger att det hela brådskar. Man gerregeringen till känna att åtgärder måste vidtas. Jag tänker inte uppta mycket mera av kammarens tid. Jagvill bara säga följande. påstår man att det är hopplöst att arbeta iopposition. Men så är det . blir resultaten häriiga! Överläggningen i detta ärende var härmed avslutad. (Beslut fattades efter debatten om näringsutskottetsbetänkande 3.) Kammaren övergick till att debattera socialutskottetsbetänkande 7 om vissa hälso- och sjukvårdsfrågor. Meritvärderingav läkares FN-tjänstgöring, m. m. 6 (): Jag önskar att jag kunde instämma i vadföregående talare sade. Tyvärr är det inte alltid så härligt att arbeta iopposition. Även i vissa väl avgränsade, mycket enkla frågor får man nämligenibland uppleva en tjurighet från riksdagsmajoritetens sida som gör att man intekan tillmötesgå ens konkreta, mycket väl definierade och politisktokontroversiella förslag. Man undrar om det enbart beror på att förslagen såatt säga kommer från fel håll. är ett av de länder sommest trofast och engagerat ställer upp i fråga om FN:s fredsbevarande styrkoroch FN:s olika fredsbevarande operationer. Det har funnits en bred uppslutningkring detta i vårt land. har ensjukvårdsbataljon i som där utför ett mycket uppskattat arbete delsbland krigs- och våldsoffer, dels bland den vanliga libanesiska befolkningen. Detta arbete har kunnat utföras på ett utmärkt sätt. Menkontinuerligt har vi upplevt en mycket stor svårighet när det gäller arbetetdär nere. Det har nämligen varit svårt att rekrytera läkare till sjukhuset.Alla andra personalkategorier kan rekryteras mycket lätt. Det är många somkonkurrerar om tjänsterna. Andra personalkategorier har uppenbarligen intesamma stora problem som läkarna. För dessa är det av vikt att de för sinfortsatta yrkeskarriär får tillräkna sig tjänsteårsrätt för det arbete som deutför. En läkare kan inte vara borta från sin tjänst mer än tremånader, om han vill få tillräkna sig tjänsteårsrätt. Naturligtvis skallläkaren inte heller kunna göra detta, om det gäller en arbetsuppgift som intehar med den ursprungliga yrkesverksamheten att göra eller som är så vitt skildfrån denna att en meritvärdering för tjänstetiden skulle vara orimlig. Så länge jag har suttit i - vid det här lagetrör det sig -har man utifrån olika önskemål diskuterat, ältat,frågan om hur rnan skall kunna komma till rätta med förhållandet att t. ex.företagsläkare och läkare verksamma inom alkoholistvården osv. inte fårtillgodoräkna sig tjänsteårsrätt. Frågan är komplicerad. Men inom denna storakomplicerade fråga finns det ett litet och mycket väl avgränsat problem. Detgäller kirurger, röntgenologer, anestesiologer och invärtesmedicinare - meninga andra specialistkompetenta personer som tjänstgör vid FN-sjukhuset iLibanon. Det vore mycket enkelt för att på minsta lilla vinkfrån regeringen med ett penndrag undanta dessa kategorier från bestämmelsen omatt de inte har rätt till meritvärdering för sitt arbete på FN-sjukhuset i '. Det är orimligt att dessa kategorier inte har denna möjlighet. När detgäller samtliga dessa specialiteter kan nämligen de som arbetar där nere få enmycket värdefull erfarenhet och även en mycket värdefull tjänstgöring. Där kansvenska läkare t.o.m. få praktisk erfarenhet av någonting så grymt ochohyggligt som krigssjukvård - en erfarenhet som dessa specialister aldrigskulle kunna få någon annanstans. De kan också få värdefulla erfarenheter avolycksfallsvård och sjukvård under omständigheter som ganska mycket liknar demsom de skulle ha arbetat under hemma. Vad vi moderater har begärt i denna motion, som samtligaborgerliga partier stöder, är att regeringen skall ta det lilla enklainitiafivet att säga till att ordna detta. Det skulle t. ex.kunna ordnas genom att läkare beviljas generell dispens. De kan få dispens, somdet står i utskottets betänkande, men verkligheten är den att byråkratin göratt det tar så innan denna dispens beviljas att läkaren inte hinner fåden innan tjänstgöringstillfället har gått honom ur händerna. Arméstabens FN-avdelning meddelar nu att stårinför två alternafiv: antingen att avsäga sig uppdraget att tillhandahålla ensjukvårdsbataljon åt FN i eller att rekrytera utländska läkare till detsvenska sjukhuset där nere. Förutom det pikanta problem som det kan innebäraatt klä utlänningar i svensk uniform - jag tror inte att det är möjligt, inteens under FN-flagg - är det ynkligt att inte skall kunna fullföljadenna uppgift bara på grund av att man inte kan visa smidigheten att lösa dettaproblem, vilket skulle kunna göras om viljan funnes. Jag yrkar bifall till den borgerligareservationen i socialutskottets betänkande. Meritvärdering av läkares FN-tjänstgöring, m.m. Meritvärdering av läkares FN-tjänstgöring, m.m. Anf.7 (): och jag har fått vår motionSo408 tillstyrkt av socialutskottet. Det tackar vi för å egna vägnar menframför allt å alla diabetikerfötters vägnar. Som vi påtalat i motionen och somremissinstanserna instämt i, är vården av diabetikernas fötter ett mycketviktigt område, som förebygger försämringar och lidande och ytterst mångaamputafioner. Väl vårdade fötter betyder verkligen höjd livskvalitet för mångaav landets ca 200 000 diabetiker. Jag vill även deklarera att vi motionärer i och för sighar en stark tilltro till att kommuner och landsting är beredda att ta sittansvar för denna specialfotvård. Vi har också försökt i vårt hemlän att verkaför detta, men det är då vi har upptäckt hur många hinder det finns när olikahuvudmän är inblandade och delar ansvaret för en verksamhet. Vid kontakter medSvenska diabetesförbundet, som med sin överblick över förhållandena i landetkunde redovisa mycket stora skillnader i såväl kvantitet som kvalitet i frågaom specialfotvården, kom vi fram till att det måste tas ett rejält helhetsgrepppå den nationella nivån. Det är inte rimligt att vi i vårt lilla land skall hahelt olika vårdprogram för diabetikerna som kan innebära att amputationer görsi onödan, att amputationsfrekvensen är mångdubbelt högre i vissa regioner än idet sjukvårdsområde som satsat mest ambitiöst på förebyggande behandling, osv. Vi kan inte heller komma från misstanken att dessaskillnader är orsakade också av att kortsiktiga ekonomiska bedömningar vägertyngre än den långsiktigt riktiga bedömningen att förebyggande vård, somminskar framtida komplikationer och amputationer, är den humanitärt bästa ochäven ekonomiskt sett det mest lönsamma. Vi utgår nu från att bifallet till vår motion leder tillatt ett vårdprogram snabbt utarbetas och att ett sådant kommer att utjämnaskillnaderna och förbättra vården av diabetikernas fötter. Jag yrkar bifall till utskottets hemställan i dess helhet. 8YVONNE (): Jag vill bara säga några ord om frågan ommeritvärdering av läkarnas FN-tjänstgöring. Det är naturligtvis angeläget attläkare kan rekryteras till sjukhuset i - därom råder inga delademeningar. Problemet är, som framhölls här tidigare, att hela frågan är ganskakomplicerad. Av den anledningen tycker vi som tillhör utskottsmajoriteten attdet är rimligt att det görs en bedömning av hela problemet, därför att frågan isig egentligen inte rör bara FN-tjänstgörande läkare utan är besvärligare änså. Vi har också behörighetskommitténs betänkande att ta hänsyn fill. Dettabetänkande har vilat ett tag i departementet, bl. a. därför att man vill företaen samlad bedömning av dessa frågor. Denna bedömning kan man göra närutredningen om läkarnas specialistutbildning nu också har presenterats, vilketskedde . Utskottsmajoriteten menar att det finns skäl att företadenna samlade bedömning i . Såvitt gäller frågan om dispenser vill jag upplysa om attalla ansökningar om dispens från 90-dagarsregeln har bifallits avsocialstyrelsen. Däremot är man där tveksam till generella dispenser medmotiveringen att det är såkomplicerade bedömningar som skall göras vid bestämmandet av tjänsteårsrätt.Därför vill man alltså inte förorda generella dispenser. Jag tror att det ärviktigt att framhålla mot bakgrund av hur dispensansökningarna harhanterats, att läkare som är intresserad av tjänstgöring i på godagrunder kan anta att det går att få dispens från 90-dagarsregeln. Det ärangeläget att den informationen når fram till den som är berörd. Med detta ber jag att på samtliga punkter få yrka bifalltill hemställan i utskottets betänkande. Meritvärdering av läkares FN-tjänstgöring, m. m. 9ANITA BRÄKENHIELM (m): Som säger ärmeritvärdering och tjänsteårsberäkning en mycket komplicerad fråga. Såvitt jagvet har den stötts och blötts . Jag skulle tro att den kommer attstötas och blötas i ytteriigare. Det är just därför som det ärnödvändigt att i särskild ordning lösa frågan om FN-läkarnas meritvärdering. Det andra förhållandet som framhöllvar att alla som sökt har fått dispens. Då är det bara attutfärda en generell dispens för denna kategori, i stället för att ge dispens iindividuell, byråkratisk ordning med - observera detta - så lång tidsutdräktatt de flesta sökande faller bort, medan de väntar på dispensbeslutet, eftersomde inte kan få detta besked tillräckligt snabbt. Eftersom alla harfått dispens och eftersom en totallösning av problemet är så utomordentligtkomplicerad att man inte kan klara av en sådan på en gång, finns det allanledning att försöka att med sunt förnuft hitta en regel att komma runtproblemet och därmed slippa vänta på en totallösning. Regeringen kunde t. ex. utfärdagenerell dispens för denna typ av tjänstgöring. Det kan ju aldrig bli fråga omnågra prejudikat eller att någon annan kan rida på denna dispens och krävasamma rätt osv., eftersom det inte råder något tvivel om vad frågan handlar om. Det kan inte heller råda något tvivel om vilka läkare somberörs, eftersom det krävs specialistkompetens i de specialiteter som jag harräknat upp; något annat är inte aktuellt. Det kanske inte har framgått av debatten, men det bör välockså påpekas, att är den absolut kortaste tjänstgöringsfid somöver huvud taget kan vara rimlig. Därför måste någon form av dispensförfarandeeller någon annan generell lösning åstadkommas. Jag håller nämligen med om attvi inte kan vänta på ett avskaffande av hela 9 § i läkarinstruktionen för attpå detta sätt klara hela problemet tillräckligt fort. Då kommer vi plötsligtatt stå i den situationen att måste säga: Nej, FN, vi kan inte ställaupp längre så som vi har gjort och göra den uppskattade insats som vi hittillshar gjort, på grund av att man inte vill lösa ett litet marginellt - för ingaandra betydelsefullt - byråkratiskt problem hemma i . Det har redan gått motionen väcktes,och rekryteringen till verksamheten går på kryckor, medan man har väntat påriksdagsbehandlingen. Jag kan försäkra att besvikelsen är mycket stor påFN-avdelningen över att de inte härifrån fick ett positivt besked, att interiksdagsmajoriteten kunde ha kuraget att ställa upp bakom detta krav. 10YVONNE (): Jag tror att man ändå måste fästa någotavseende vid inställning att det gäller så kompliceradebedömningar att man av den anledningen är tveksam till att ge generell dispens.Det skulle gagna saken bäst om vi gemensamt försökte föra ut de erfarenheter vihar av den hittillsvarande handläggningen av ansökningarna om dispens. Då kanvi klara frågan tills vidare i avvaktan på en samlad bedömning, som ju blirmöjlig när vi får utredningen om läkarnas specialistutbildning. Tanken äralltså att den utredningen liksom behörighetskommitténs betänkande och fråganom ledningsansvaret inom sjukvården skall övervägas i ett sammanhang. 11 (): Det är just att man skall ta konsekvenserna avde erfarenheter som finns som vi har vädjat om och som den borgerliga delen avriksdagen har gjort. Vi har dragit konsekvenserna. Jag skall återkomma med en ny motion . Det ärinte långt dit, och jag vädjar till socialutskottet att behandla den snabbt.Jag vädjar också till den nu tveksamma majoriteten att då, enligt det löfte somYvonne här har givit, ställa upp och få problemet ur världen. Överläggningen i detta ärende var härmed avslutad. (Beslut fattades efter debatten om näringsutskottetsbetänkande 3.) Kammaren övergick till attdebattera socialutskottets betänkande 8 om vissa bestämmelser på hälso- ochsjukvårdsområdet. 12LENA (): Jag har i en motion belyst konsekvenserna avpatientjournallagens § 13, inte så att jag har ifrågasatt rätten för patientenatt få journalen förstörd utan mera att jag vill veta vilka villkor som skallgälla. a. undrar jag om nödvändiga beslutsunderlag hos andra myndigheter iform av läkarutlåtanden eller journalutdrag kan skyddas av inskränkningen ilagen att allmänna skäl att bevara journalen uppenbarligen skall föreligga. Jag har svårt att tolka in de exempel jag angett imotionen. Ta t. ex. ett läkarutlåtande som styrker en förälders olämplighet iett vårdnadsmål eller ett mål enligt lagen om vård av unga, eller ett utlåtandesom hos styrker rätt till förtidspension eller annan förmån. Jag måste naturligtvis böja mig för utskottets sakkunskapi ärendet, och räknar följaktligen med att utskottets tolkning kommer att gällai fortsättningen.