prot · GB0947 · 1987-12-31 00:00:00 — Menman behöver också förutsättningar för atf kunna satsa . Det är mot denna bakgrund vi har velat ha dessautvecklingslän. Man skulle då kunna investera i byggnader, maskiner,utbildning, marknadsföring, produktutveckling m.m. Från socialdemokratiskthåll säger man atf man skall göra det men att det skall vara fråga om s. k. riktadestöd, där centralt placerade byråkrater bestämmer var satsningarna skall göras.För min del fror jag infe att det är ett bra sätt atf hantera det hela på. och moderata samlingspartiets företrädare harpläderat för att man skall ta bort allt detta, eftersom det skulle vara så braför konsumenter na. Jag tror inte alls att det är så. Det är absolut infe braför teko. Det är absolut inte bra för de anställda inom teko. Det är inte braför . Det är inte heller bra för . Det är då infe hellerbra för konsumenterna i ett längre perspektiv. När det gäller fördelningen av pengarna har man, som jagsade, från socialdemokratiskt håll pläderat för aft det skall vara ett visststöd. Det är också det som står i betänkandet, och det lär antagligen bliriksdagens beslut. Stödet skall skötas av centralt placerade människor. Jag tror infe aft det är bra. Jag tror nämligen atf det ärviktigt atf den enskilde företagsledaren tillsammans med sin personal fårbestämma detta. Det är de som är bäst skickade aft fatta beslut både om, näroch var dessa insatser skall göras. Det är bara i förslag somdet är på det sättet. Dessa förutsättningar finns i det generella stödet, därföretagen går in och tar ett visst ansvar och en viss del av kostnaden. Vi ärdessutom beredda atf satsa litet mer än vad regeringen är. Vi vill garanteradenna satsning . Det är den stimulansen som en livskraftig fekonäring i dagbehöver för aft vara livskraftig även . 115 HANS NYHAGE (m): Näringsutskottef instämmer i regeringens bedömning atf utvecklingslånfill tekoindustrin inte bör införas, och går därmed emot vad tekoföretagensskilda organisationer enhälligt föreslagit. Utskottets ställningstagande ärbeklagligt. Det vittnar infe om någon förståelse för fekobranschens ambitioneratt ersätta det i sig defensiva äldrestödet med satsningar på offensivutveckling. Det vittnar inte heller om någon vilja från näringsutskottets sidaatt medverka till att de av 1978 beslutade produktionsmålen om en30-procentig självförsörjningsgrad skall kunna förverkligas. Detbeslutet gäller alltfort, och det är således skyldighet att genomskilda insatser skapa förutsättningar för atf målet kan uppnås. Införande avutvecklingslån skulle otvivelaktigt utgöra en sådan insats. Detbör härutöver understrykas att tekoindustrin har åderlåtits myckethårt och alltjämt utsätts för en sysselsättningsminskning på mellan 500 och 1000 personer , vilket särskilt i ger anledning till oro.Enligt min mening måste vår strävan vara att svensk tekoindustri skall fortlevaoch utvecklas. Avsikten med utvecklingslänen är just denna. , , konstaterar i sin rapport aft utvecklingslånenskulle innebära ett generellt stöd för finansiering av investeringar och andrasatsningar som syftar fill att utveckla tekoindustrin. Just så är det, och detmåtte väl vara bra. Selekfiva stödåtgärder har verkligen inte varit till gagnför tekoindustrin som helhet. Det kan rimligen inte vara fel, vilket SPKuppenbarligen menar, att även företag som enbart verkar på hemmamarknaden, kanstärka sin ställning gentemot konkurrensen utifrån. SPKhävdar aft utvecklingslånen skulle kunna strida mot de regler för deninternafionella handeln, som anslutit sig till. Enligt ,som uppenbarligen besitter en stor kompetens på området, föreligger inga hinderav den karaktären. Det finns anledning atf ta fasta på detta. Varför skullejust dessa lån förorsaka problem ur handelspolitisk synpunkt, när varkenSIND-programmet eller äldresfödet gör det? Äldrestödel, som infördes under borgerlig regeringslid, har utan tvivelvarit av stor betydelse för tekoindustrin. Men ofrånkomligt är aft det fill sinkonstruktion kan befraktas som defensivt, eftersom det enbart är relaterat fillantalet anställda i ett företag. Utvecklingslånen har ett heltannat, offensivt anslag. Det krävs prestationer av typen investeringar,exportsatsningar och utbildningsinsatser för att kunna komma i fråga för lånen,alltså insatser av i hög grad utvecklande karaktär. Detta, herr talman, sägermajoriteten i näringsutskottef nej fill och ställer sig samfidigt bakom attäldrestödet med den inriktning detta har skall utgå , omän under nedtrappning. För var och en som menar att satsningarna skall varaoffensiva och infe passiva, ter sig detta ställningslagande något anmärkningsvärt. och jag har i vår mofion yrkat att utvecklingslän skallkunna utgå . Det är rimligt att tekoindustrin får denframförhållningen för att kunna anpassa sin verksamhet till en Stödettill tekoindustrin, m. m. Stödet till tekoindustrin, m.m. framfidmed andra villkor. Det är beklagligt aft våra förslag infe vunnitnäringsutskollets gehör. Överläggningen var härmed avslutad. Mom. 1 (omvandling av stödformernainom tekoindustrin) Först biträddes reservafion 1 av m. fi.med 104 röster mot 39 förreservation 2 av och . avstod från aff rösta. Härefterbifölls utskottets hemsfällan med 161 röster mot 104 för reservafion1 av m. fi. 38 ledamöter avstod från att rösta. Mom. 2 (omfattningen av stöden fill tekoindustrin) Först biträddes reservafion 3 av m. fl.med 107 röster mot 34 för reservafion 4 av och ledamöter avstod från atf rösta. Härefter bifölls utskottets hemsfällan - som ställdes motreservation 3 av m. fl. - genom uppresning. Mom. 3 (imporfbegränsningarna på fekoområdet) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 5 avChrister Eirefelt m.fl. - bifölls med acklamation. Punkt 3 (affärsverket FFV) Utskottets hemsfällan - som ställdes mot reservafion 6 avChrister Eirefelt m. fl. - bifölls med acklamafion. Mom. 1(fortsatt gruvdrift i ) Utskollels hemställan - som ställdes mot dels reservafion7 av m, fl,, dels reservafion 8 av och , dels reservation 9 av - bifölls, med acklamation. Mom. 2 (överlåtelseavtal mellan staten och ) Utskottets hemsfällan - som ställdes mot dels reservafion10 av m.fl,, dels reservation 11 av och , dels reservation 12 av , dels utskollels hemställan medden ändring däri som föranleddes av bifall till mofion N8 av Bo Södersfen m,fl, i motsvarande del - bifölls med acklamation. Mom. 3 (aktieägarlillskolf fill statligt gruvbolag) Utskollels hemställan - som ställdes mot dels reservation13 av m,fl,, dels reservation 14 av och - bifölls med acklamafion. Utskoftets hemsfällan bifölls. 11 §Anmäldes och bordlades Prot. 1987/88:66om och den västeuropeiska integrationen ; 1987/88:67om följdlagstiftning till reformen av organisafion Meddelande om inter- 1987/88:70om ändring i lagen (1923:116) om hundskatt 1987/88:71 om ändringar inarkotikastrafflagen (1968:64) 1987/88:72 om avyttring av statens aktier iSydgas AB, m, m, 1987/88:74 om skördeskadeskydd 12 § Anmäldes och bordlades medanledning av prop. 1987/88:64 om särskilda regionalpolitiska insatser i delar av Bergslagen och norra inland 1987/88:Ublav m. fl. (fp, m, c, vpk) 1987/88;Ub2 av och () 1987/88:Ub3 av m.fl. (m) 1987/88:T7 av () 1987/88;Jo2 av m.fl. (m) 1987/88:N15 av Bengt-OlaRyttar m.fl. (s) 1987/88: A17 av (vpk) 1987/88:A18 av GullanLindblad och () 1987/88:A19 av (vpk) 1987/88:A20av m. fl. (vpk) 1987/88;A21 av och () 1987/88:A22 av () 1987/88;A23 av () 1987/88:A24 av () 1987/88;A25av och () 1987/88:A26 av . (c, m, fp) 1987/88:A27 av och ()1987/88:A28 av m.fl. (m) 1987/88;A29 av m. (c) 1987/88:A30 av m. fl. (fp) 1987/88;A31 av ochGunnar () 13 § Meddelande om interpellationer Meddeladesatt följande interpellationer framställts 1987/88:152 av () till finansministern omfrisläppande av investeringsfonderna för maskiner och inventarier: Vid flera fillfällen har från näringslivets sida påpekatsbehovet av aff 239 investeringsfondernasläpps fria för investeringar i maskiner och inventarier. Del harredovisats flera välgrundande motiveringar till denna begäran. a. haranförts atf den tekniska och ekonomiska livslängden minskat när det gällerproduktionsutrustning. Investeringar är nödvändiga för atf öka den tekniskautvecklingsförmågan och kompetensen inom industrin. Det är vidare angeläget atffrisläppandet sker bl. a. beroende på tidsåtgången mellanbeslut och genomförd investering. Nyinvesteringar ger också oftast en bättreinre miljö som följdeffekt. Regeringens beslut om atf koppla möjligheten atf utnyttjainvesteringsfonderna till vissa miljöinvesteringar uppfattas som inkonsekventoch orättvist. Detta strider också mot fidigare intentioner när det gällerianspråktagande av medel ur investeringsfonderna. Till detta kommer att vissastorföretag till följd av s. k. regionalpolifiska åtgärder fått dispens ochdärmed utnyttjat investeringsfonderna. De mindre och medelstora förelagenkommer på så vis i sämre läge. En viktig förutsättning för aft trygga konkurrenskraftenoch därmed också vår välfärdsutveckling är möjligheten fill långsiktigasatsningar för aff förnya och bygga vidare svensk industri. Jag ser det därförsom mycket angeläget atf regeringen omprövar sitt beslut så atfinvesteringsfonderna släpps fria för investeringar i bl. a. maskiner ochinventarier. Jag villmed anledning av ovanstående fråga: Är finansministern beredd vidtasnara åtgärder som innebär ett frisläppande av investeringsfonderna för ovanangivna investeringar? 1987/88:153av (vpk) fill statsministern om Scandinavian Link; För exakt fre år sedanpresenterades officiellt planerna på Scandinavian Link. P GGyllenhammar var den man som av Roundtable of Indusfrialistsutsetts all lansera projektet, som en del i en omfattande plan för atf förändrainfrastrukturen i och . Volvochefen hyllade vid samma fillfälle, iLondon, den tillmötesgående genom atf redan ha påbörjatsatsningar på motorvägsbyggen i anslutning till väg E 6, dvs. delar i enkommande ScanLink-safsning. På arbetade olikaarbetsgrupper med ett underlagsmaterial som enligt tidningsuppgifter intimtkopplats fill dels m.fi. förslag, dels skulle ses som enförberedelse fill en infrasfrukturplan inför session i Reykjavik1985. Den "tyngsta" gruppen under påstods i dessasammanhang ha berett frågan om ScanLink och leddes av statssekreterare . skriver Volvochefen som ett svar på ettantal frågor undertecknad ställt aft han på de nordiska statsministrarnas begäranledde en arbetsgrupp, vilken föreslagit en Scandinavian Link. P G Gyllenhammarspåstående har indirekt dementerats vid alla de tillfällen då regeringsföreträdarei sagt aff regeringen infe haft anledning aft blanda sig i diskussionenom ScanLink. Detta står inte bara i strid med Volvochefens påstående utan ocksåmot finansministerns uttalanden inför bl. a. ;s ministermöte i iapril 1985. sade fill TT aft "han hoppas kunna sälja volvochefens idé om en Scandinavian Link --- till deltagarna". Ettpar år senare, när opinionen mot såväl motorvägsbygget vid Lj ungskile ochÖresundsbron som mot ScanLink i sin helhet vuxit fill en besvärande nivå förregeringen heter det att den säger nej till ScanLink men ja fill det beryktademotorvägsprojektet i och ja fill . Den socialdemokratiskakongressen, där miljöministern manade till uppror mot miljöförstöring,beslutade aff frågan om ett definitivt förslag till skulle föregås avett internt partirådslag. Heladen svenska miljörörelsen har i likhet med vpk diskuterat hur detmotsägelsefulla politiska agerandet skall uppfattas. Men en sak är helt klar-opinionen mot ScanLink-projeklet går varken aft önska bort eller manipulerabort genom dubbeltydiga uttalanden från regeringen. Den har aft ta ställningtill om det är exportnäringens krav på en anpassad infrastruktur eller om detär opinionen för en energisnål och miljövänlig fransportpolifik som vägertyngst. I prakfiken är det infe en polifiskt taktisk fråga. Det handlar, medBrundtlandskommissionens ord, om huruvida skall medverka till en"hållbar utveckling" eller gå vidare på en miljöfarlig väg. Föratf skapa större klarhet i vilka bevekelsegrunder som ligger bakom regeringensagerande i dessa frågor skulle regeringen kunna ta bort denhemligstämpel som finns på olika handlingar kring ScanLink och förarbetet tillNordiska handlingsplanen. Som riksdagsledamot har jag fåttbesked om att "två kartonger" med sekretessbelagda handlingar iärendet förvaras på i . Enligt gällandebestämmelser tycks inte kunna häva den sekretesstämpel somfinansdepartementet beslutat skall gälla. Företrädareför ScanLink-konsorfiet har hävdat uppfattningen att den svenska regeringenbara väntar på aff opinionsstormen kring motorvägsbygget i ochÖresundsbron skall lägga sig, innan idén om ScanLink steg för steg realiseras.Detta stämmer överens med de misstankar som miljörörelsen framfört under långtid. Medan misstankarna växer i takt med regeringens märkliga agerandeförändras också konsekvenserna av det påbörjade motorvägsbygget. Antaletagerande på miljösidan, mot motorvägsbygget vid , har ständigt blivitfler. Statsmaktens insatser då tvingas beställa polisinsatser frånflera distrikt måste upplevas som besvärande infe enbart för polisen ochvägbyggarna utan också för miljöministern, som uttryckligen manat till upprorfrån talarstol. Kungälvspolisen,som i samband med demonstrationerna överhopats med nya arbetsuppgifter, harfått ytterligare problem genom aff allt fler begärt förflyttning. Aktivister,som inte tycks tillhöra de riksbekanta "frädkramar-na", har börjatpraktisera metoder för aft förhindra motorvägsbygget som är mycket svåra attkontrollera; en grupp, vilken kallar sig "Kommando " har tagit på sig ansvaret för alt s. k. stakkäppar rycks uppvid motorvägsbygget. En annan grupp bestående av långtradarchaufförer harefterlyst motaktioner och hänvisat till vad som skett i bl. a. ochFrankrike, där chaufförer påstås ha visat mer av kampanda. Prot.1987/88:47 17december.l987 Chaufförernasantal motsvarades infe av deras hotfulla uttalanden inför den senasteÖdsmålsdemonsfrationen. Inte - men företeelsen i sig är allvarlignog. Det är möjligt att förhindra en upptrappning av olikaaktioner genom ett regeringsbeslut som är i samklang med de ordrika löften ommiljön som uttalats . Ett beslut om att avbryta motorvägsbygget ochstoppa alla planer på eri skulle kunna innebära trovärdighet ochrespekt för regeringens miljöpolitik. Jag villmed hänvisning till uppfattningarna ovan fråga statsministern: Kommerstatsministern aft medverka till att hemligstämpeln hävs på de handlingar somrör Nordiska handlingsplanen resp. ScanLink? Kommerregeringen atf i handling bekräfta sitt avståndstagande till ScanLink genom attavbryta motorvägsbygget samt stoppa Öresunds-broplanerna före valet ? ' 1987/88:154av () fill försvarsministern om ubåtskränkningarna: En sakkunnig iförsvarsdepartementet har i en tidningsinfervju hävdat aft en skadad ubåt straxefter ubåtsjakten i av en annan ubåt eskorterades ut urÖresund. Rykten om en sådan händelse avfärdades efter noggrannkontroll av . Enligt experter är det för en ubåtomöjligt aff passera genom utan atf gå upp i övervaffensläge. En sådanpassage hade därför upptäckts av den svenska marinens bevakningsorganisation. Den sakkunnige i försvarsdepartementet avfärdar i sammaintervju slutsatser som byggande på grundläggande tankefel. Den sakkunniges uttalanden är ytterligt anmärkningsvärda.Det är besynnerligt atf en tjänsteman i försvarsdepartementet ser som sinuppgift att initiera en ryktesspridning som fidigare av en parlamentarisktsammansatt undersökts och avfärdats som osaklig och utangrund. Tidpunkten för utspelet sammanfaller dessutom nära i tidmed aft överbefälhavarens rapport om ubåtskränkningar skall presenteras, en rapportsom föregåtts av diskussioner om huruvida nafionalifetsbesfämningar kan göras. Det kan knappast vara till fördel för svenskutrikespolitik atf den tidigare agerande i denna frågaundergrävs genom denna ryktesspridning och desinformation. Det gäller isynnerhet eftersom ubåtskränkningarna alltjämt är en dominerandesäkerhetspolitisk utmaning som kräver fasthet, konsekvens och trovärdighet iden svenska försvars- och utrikespolitiken. Den sakkunniges utspel synes vara just en sådan förlöpningsom inte kan accepteras av högt uppsatta försvarsljänslemän. Mot dennabakgrund vill jag fråga försvarsministern följande; Är försvarsministern beredd atfredogöra för om någon ny omständighet framkommit sedan ubåtsskyddskommissionensslutrapport som motiverar den sakkunniges utspel? Om inte några nya omständigheterframkommit, avser försvarsministern aft vidta någon åtgärd mot denna typ avdesinformation från en tjänsteman i försvarsdepartementet? 1987/88:155 av (c) till utrikesministern omMellanöstern-frågan: når oss budskap omsammandrabbningar i mellan israeliska soldater och palestinska ungdomar.Nya dödsoffer krävs . har förstärkt sina militära insatser iGaza - soldaterna skjuter skarpt in bland de stenkastande ungdomarna. har varit ockuperat av . Dé palestinskaungdomarna känner desperation över sin tillvaro, många lever i flyktinglägersedan födelsen - utan frihet och utan hopp för framtiden. Deras situation harmer och mer ignorerats av omvärlden. Kriget har blivit av störreintresse för massmedia än den svårlösta och komplicerade Mellanösfernfrå-gan.Gaza har blivit bortglömt. De flesta känner till under vilka svårigheterpalestinierna lever i . Deras mänskliga rättigheter kränks. De utsätts förcensur-bl. a. får de inte ens bära kläder i PLO-flaggans färger. De utsätts förkollektiva bestraffningar. vägrar att erkänna att den fjärdeGenévekonvenfionen är fillämplig på de av ockuperade områdena.Situationen i är. Ockupationen innebär lidande förpalestinierna, men den innebär också ett hot mot staten egen existens.Fler och fler i och utanför synes bli medvetna om detta. I parlamentethar man reagerat. har gjort uttalanden. Det är mot den bakgrunden posifivt att regeringgenom sin FN-ambassadör , i FN tagit upp situafionen i de ockuperadeområdena och slagit fast aft det inte finns två slags folkrätt, en för Israeloch en för omvärlden i övrigt. Enligt vår långa utrikespolitiska tradition har vi enskyldighet aff påtala de brott mot mänskliga rättigheter som sker - oavsett varde sker och vem som begår dem. Aft krifisera ett land för brott mot mänskligarättigheter kan synas dömande, men är enligt min mening djupast sett enhandling av solidaritet. Men vi har också en annan skyldighet: atf se om vi kanhjälpa på något sätt. Vår grunduppfattning i råder det enighet om:Sverige erkänner både israelernas och palestiniernas rätt till egen stat ochsjälvbestämmande. Vi måste trycka på opinionen för atf få till stånd enfredskonferens i FN;s regi. Vi måste också försöka få israeler och palestinieraff närma sig varandra. Vi måste stödja de progressiva krafter som har omsorgbåde om palestinierna och israelerna. Vi måste stödja de ockuperade områdenas,möjligheter aft exportera t. ex. fill . Det är ett förslag som framförtsfrån dén israeliska opposifionen. bör infe importera varor som tillverkas inom denisraeliska bosättningen på ockuperat område eftersom vi anser bosättningarnaolagliga. Det är som importerar. I regeringens FN-tal erinrades också om greve -FN-medlaren som räddade judar undan nazismen men som mördades 1948.Jag känner tacksamhet för atf insatser togs upp. Har inteSverige en skuld att sona gentemot ? Ofta fas upp och hans insatser för atträdda judar -naturligtvis med all rätt. Ovissheten om hans öde spelarnaturligtvis också in. Men varför förbigås med tystnad? Hansnamn finns i utanför andaktsrummet tillsammans med Dag Hammarskjölds.För övrigt nämns aldrig hans namn. Med sina vita bussar räddade FolkeBernadotte före krigsslutet över 20 000 personer från 27 olika nationer. Mellanen tredjedel och hälften var judar. är det 40 är sedanFolke mördades. Det var också den 17september. Denna dag - - bör högtidlighållas. Medhänvisning till ovanstående ställer jag följande frågor: 1 Hur kan Sverigebidra till att en fredskonferens i FN:s regi kommer till stånd om Mellanösfernfrågan? 2 Vad kan vi göraför atf få israeler och palestinier att närma sig varandra och stödja deprogressiva krafter som har omsorg om både israeler och palestinier? 3 Är regeringenberedd att via samtal med undersöka möjligheterna att få till stånd enexport från de ockuperade områdena till ? 4 Är regeringenberedd att förhindra import till av varor som fillverkas inom debosättningar på ockuperat område som vi anser olagliga? 5 Ärutrikesministern beredd atf vidta åtgärder för att den 17 september 1988högtidlighålla minnet av och ? 14 § Meddelande om fråga Meddelades atf följande frågaframställts 1987/88:288av () till kommunikationsministern om nya motorvägnar för SJ: Vid /atf ge regeringen fill känna aff överväganden kommer fill ståndbeträffande projektering av nya motorvagnar för SJ. a. atf en ny generation motorvagnar behövdes bl. a. på grund av de svenskavinlerförhållandena. Utvecklingsarbetet synes böra ske i nära samarbete mellanSJ och svenska företag på området. Projekteringen av en svenskbyggd motorvagnkan enligt utskottets mening komma atf i hög grad gagna den svenskajärnvägsindustrin och bidra till atf trygga sysselsättningen. Inför järnvägens omstrukturering och anpassningen fillandra huvudmän krävs fler motorvagnar och framför allt tillgång på lättarevagntyper. Hägglundsi finns kunskaper och kapacitet som bör tas fill vara Prot. 1987/88:47 även när nu är inne i en svacka i den spårbundna produktionen. Trafikutskottetansåg /81 att det inte är möjligt för ett enskilt företag att----- [ klara projekteringskostnaderna utanstafiigt stöd. Meddelande om juste ring av kammarens Med anledning av riksdagsbeslutet /81 vill jag frågakommunikations- o ,m. m. ministern vilka åtgärder regeringen vidtagit eller ämnarvidta med anledning ,, , , , Avslutningsord 15 § Meddelande om justering av kammarens protokoll, m. m. Protokollen från sammanträdena kommeratt justeras , Till kammarens ledamöter har utdelats dels stafistikrörande riksdagsarbetet under höstarna 1977-1987, dels en promemoria medpåminnelser inför den allmänna motionsfiden , Innan vi åfskils ber jag att få önska er alla en angenämhelg, en god jul och ett gott nytt år. Jag ber också atf få framföra våragemensamma önskningar om en god jul och ett gott nytt år fill alla som ai-betarför oss här i vårt hus. Ni tillönskas alla ett angenämt helguppehåll. 17 § Kammaren åtskildes . 1987/88:47 (Siffrorna avser sida iprotokollet) Talmannen3, 145 Förste vice talmannen 93, 117 , Eriing (fp) 56, 61, 62, 67 .Bergdahl, () 81, 88 , () 56, 60 , () 74, 75Björk, () 12, 28, 32, 44, 49, 55 , () 74, 78 Brunander,() 136 Carishamre, () 97 , (vpk) 57, 60, 62, 66Claesson, (vpk) 90, 93 . , () 65 , () 65De , () 53, 107, 117, 120 , () 108 ,, finansminister 35, 45, 51 , () 129 Furustrand,() 132 Gadd, () 21, 30, 34 , (vpk) 109, 117,120, 131 , () 58, 61, 62 Hyttring, () 134 , Per () 65, 67 , () 98 , () 99, 102 , Margö(vpk) 98 , () 98 , , statsråd 113, 118, 120Johansson, () 112 , () 95 , () 127Nyhage, Hans (m) 137 , () 93 , () 77 ,Hans, i (vpk) 17, 29, 33, 45, 50 , () 94 , () 72, 74, 76 Rosqvist, () 84, 88, 90, 93 , () 135 Stenmarck, Per (m) 79, 87, 89 , () 54 , () 76, 121 146 , () 102, 116, 119,125 Tarschys, () 63,66, 98, 101, 102 Prpt. , () 4, 26,31,42, 47 1987/88:47 , () 93Wibble, () 8, 27, 32, 43, 48 , () 73, 75Wohlin-Andersson, () 82, 86, 92