prot · GB0963 · 1987-12-31 00:00:00 — Med förslag som dessa åstadkommerman ett åtgärdsprogram som i verklig mening förbättrar ungdomens villkor isamhället. Det är något helt annat än regeringens"100-punktsdimridå". Det är dagens unga som skall byggamorgondagens samhälle.-Intryck och förhållanden under barria- och ungdomsårenpräglar i mycket en människas framtid. Därför är det viktigt att barn och ungdomarfår en trygg uppväxtmiljö med goda och lika förutsättningar för framtiden. De möjligheter som står öppna för dagens unga är på mängasätt bättre än för någon tidigare generation. Förbättrade materiella villkor,bättre tillgång till kunskap och information, till nya kultur- ochlevnadsmönster - allt detta har vidgat friheten och ökat valmöjligheterna.Dagens unga är den mest välutbildade generatiorien . De allra flestahar det bra ekonomiskt och socialt. Men som vi kan konstatera detta, skall vi varamedvetna om att det finns mörka drag i samhällsutvecklingen. Det gällerdeglobala hoten mot freden och miljön, den internationella fattigdomen, svälten ivärlden och aidshotet - frågor som intensivt engagerar många unga. Men dethandlar också om de svårigheter som möter många av dagens ungdomar påarbets-och bostadsmarknaden, inom utbildningen och , svårighetersom kan leda till social utslagning och skapa klyftor mellan generationer ochkonflikter mellan samhällsgrupper. Bland 20-24-åringarna är arbetslösheten större än förgenomsnittet. Fler flickor än pojkar är utan jobb. Nästan var tionde i dennaåldersgrupp behövde socialbidrag. Totalt står mer än hundratusenungdomar i bostadskön. Många ungdomar har sämre ekonomiska villkor och svårareän andra att göra sin röst hörd pä samhällets olika områden. Den slutsats vi kan dra är denna: De flesta har det bra,men alltför mänga har svårigheter. Redan i ungdomsåren skapas klyftor. Naturligtvis kan vi inte acceptera sådana orättvisor.Rätten till arbete, utbildning och social trygghet är för oss socialdemokraterliktydigt med människovärde. Människovärdet får aldrig vara förbehållet vissa.Det måste vara hela folkets egendom. Detta är en given utgångspunkt, också förvår ungdomspolitik. Med generella politiska åtgärder skapas de grundläggandeförutsättningarna. Givetvis förbättras också ungdomens villkor genom denlyckosamma ekonomiska politik som regeringen för.-Visst förbättras ungdomensvillkor och möjligheter genom en framgångsrik arbetsmarknadspolitik - denpolitik genom vilken det skapats 160 000 nya fasta jobb i landet ,den politik som pressat tillbaka arbetslösheten till . Genom ettintensifierat bostadsbyggande förbättras också ungdomars möjlighet att få enbostad. Genom ett brett fritidsutbud vidgas ungdomars valmöjligheter. Men vi kan konstatera att allt detta inte räcker, eftersomungdomsgrupperna är särskilt hårt utsatta. Ungdomar skall ta sig in på områdendär vi vuxna redan finns - ta sig in på en arbetsmarkriad där den vuxne harsitt jobb, ta sig in på en bostadsmarknad där deri vuxne har sin bostad. Det äralltid svårt att ta sig in på ett område där andra redan finns. Det är därförde generella politiska åtgärderna måste kompletteras med särskilt riktadeinsatser, om vi skall kunna klara de speciella problem som ungdomar har.Vänsterpartiet kommunisterna kritiserar i några motioner oss för denpolitiken'. Man säger att det är förnedrande med särlösningar för ungdom. Mansäger att det inte är ungdomarnasom är problemet. Nej, vem har sagt att ungdomarna är problemet. Det är ju deförhållanden som råder som är problemet, och de förhållandena kan man inteändra enbart med generella politiska åtgärder. Särlösningar som komplement tillden generella politiken har naturligtvis inte tillkommit för sin egen skull,utan de har tillkommit därför att de behövs för att möta de särskilda problemsom ungdomen har. Lät mig ta ett exempel. Gjorda undersökningar visar attnär ungdomar ställs utanför arbetsmarkriaden. är det ofta brister iutbildningen som är orsaken. De bristerna avhjälps inte med generella politiskaåtgärder. Därför har vi gjort särskilda utbildningsinsatser för att ge dessaungdomar förutsättningar att få den kompletterande utbildning som behövs föratt de skall kunna ta sig in på arbetsmarknaden. För 5 000 platser i särskildarbetsmark-nadspolitisk utbildning för 2024-åririgar satsas 150 milj. kr. som det sagts tidigare från dennatalarstol, i årets budgetproposition presenterat en samlad ungdomspolitik. Detär en politik för arbete, bostäder, utbildning, fritid och ekonomisk trygghet.Det är en politik för en bra total uppväxtmiljö för dagens ungdomar. 1 kommittémotion hävdas att vi tecknatungdomens situation i alltför mörka färger. Nej, det är inte så. Vi redovisaratt de flesta unga har det bra i dagens samhälle, men vi redovisar också attdet finns en del som inte har det så bra. Det är de som behöver vär omtanke ochvårt stöd. det är deras rätt till utbildning, arbete, bostad och meningsfullfritid som kräver särskilda insatser och som måste värnas och hävdas. Det äråtgärder som är nödvändiga om vi skall kunna skapa ett samhälle med sammaförutsättningar för alla. Det är om detta den samlade redovisningen avungdomsfrågorna i årets budgetproposition handlar. Fritiden är en viktig del av ungdomars vardag. Ungdomarvill oftare än andra delta i aktiviteter på sin fritid, ta till vara dessmöjligheter. Det förutsätter att det finns ett stort utbud avfritidsaktiviteter att välja mellan, men det förutsätter också att ungdomar gesmöjlighet att själva göra något av sin fritid, få chansen att utveckla vad devill. De kommersiella krafterna på fritidsområdet är starka;inte minst ungdomar är intressanta som målgrupp. Men ungdomars möjlighet attgöra något av sin fritid får inte bli beroende enbart av den enskildesekonomiska förutsättningar. Därför krävs det en motvikt till det kommersiellautbudet. Här har samhälle och folkrörelse en viktig uppgift att fylla-samhälletnärdet gäller att skapa förutsättningar, folkrörelserna när det gäller att formainnehållet. I föreningslivet engageras många unga. Sju av tio är med inågon förening. Där ges de möjlighet att utveckla intressen och träffakamrater. Det är viktigt att föreningslivet ges goda möjligheter att utvecklasitt arbete och kan nå ännu fler unga. I årets budget föreslås kraftiga ökningar av anslagensåväl till ungdomsorganisationerna som till idrottsrörelser. Också stödet tillden lokala verksamheten i form av s. k. aktivitetsstöd räknas upp med 10 %.Särskilda medel satsas- pä tonårsgruppen. Ökningen av stödet tillföreningslivet och till idrotten är de realt sett kraftigaste ökningarna påmånga år. Det är ett uttryck för den tilltro regeringen har till folkrörelsernaoch till det fantastiska arbete som därläggs ned för att ge fritiden ett rikt innehåll för så många. ' len moderat kommittémotion framhålls att socialdemokrateroch moderater ser olika på hur föreningslivets verksamhet skall finansieras.Socialdemokraterna föredrar uppenbarligen, sägs det i den moderata motionen,att göra organisationerna ännu mer bidragsberoende. Därmed, säger man. är deutlämnade ät politiska beslut. slutsats av detta är uppenbarligen attanslagen till föreningslivet borde skäras ned. Då blir föreningarna enligtmoderaterna friare och mindre beroende. Det var riaturligtvis ett sådant synsätt som låg bakommoderaternas försök att plocka bort det lokala aktivitetsstödet i förravalrörelsen. Så avslöjas sätt att se på föreningslivet. Ju mindrebidrag, desto större frihet för organisationerna! Ju mindre bidrag, destostörre oberoende! Men fråga ungdomsorganisationerna ochidrottsorganisationerna om de upplever att de är instängda i något slagsberoendets fålla när vi höjer anslagen! Fråga om de vill avstå från desamhälleliga bidragen för att på det sättet känna den totala friheten! Försök istället att inse att föreningslivet har behov av ett rejält samhälleligt stöd,inte för att föreningarna skall bli beroende utan för att de skall kunna förblioberoende. Jag kan lova att den skiljelinje i synsättetsom ni pekar på i er motion kommer att bestå. Vi socialdemokrater kominer attfortsätta vår strävan att ge föreningslivet ett ökat samhälleligt stöd. Vi villgöra det därför att vi vet vilken enorm betydelse ett rikt, starkt ochsjälvständigt föreningsliv har. Kommunerna har ett stort ansvar när det gäller ungdomenssituation. Det är ute i kommunerna närheten till ungdomars problem finns. Detär runt om i våra kommuner som många av frågorna måste få sin lösning. Det ärdär de konkreta insatserna skall göras - för jobben, bostäderna, utbildningenoch fritiden. Därför är det naturligtvis illavarslande för ungdomen när detfrän borgerligt håll läggs fram förslag som innebär en försämring av denkommunala ekonomin med 5, 6 eller 7 miljarder. Självfallet skulle mycket av detsom ungdomen är beroende av drabbas. Med den syn inoderaterna har skulle dettanaturligtvis inriebära att i de moderata kommunerna t. ex. satsningen påföreningslivet i stort sett skulle upphöra - då skulle föreningarna fä upplevaen större moderat frihet. Men framför allt skulle ungdomen drabbas. Den socialdemokratiska ungdomspolitikensyftar till att ge alla ungdomar tillgång till utbildning, arbete, bostad ochen aktiv fritid, men också till att ge ungdomen möjligheter att delta i ochpåverka utvecklingen i samhället. uttryck för en vilja att skapaförutsättningar och möjligheter för ungdomen till aktivt engagemang, till medverkanoch till delaktighet. Vi vill värna allas rätt till lika möjligheter. Det ärutifrån den grundvalen förutsättningar skapas för det framtidens samhälle somdagens unga har förmåga och kapacitet att bygga. 21GUNNEL () replik: Frågan om ungdomens ställning i samhälletberör ju alla politiska områden. I budgetpropositionen talar statsrådet omungdomsgrup- Detär naturligtvis inte en homogen grupp, tvärtom är den åldersgruppen snararemer heterogen än någon annan befolkningsgrupp. Jag har i mitt inlägg försökt begränsa debatten till attomfatta statsrådet ansvarsområden i ungdomspolitiken. Det gläder migatt statsrådet tog upp de frågor där jag kastade en handske. Moderata samliugspartiet har tidigare lagt fram förslagmed utgångspunkt i bl. a. eriiga utredningsförslag om en renodling avbidrägsgivningen efter principen att bidragen lämnas från staten tillcentralorganisationer, frän landsting till distriktsorganisationer och frånkommuner till lokala föreningar. Förslaget om att ändra utformningen av lokaltaktivitetsstöd kritiserades våldsamt i den mycket överdrivnaknatteidrottsdebatten 1985 - mest av socialdemokraterna, men delvis också avidrottsrörelsen. Kritiken var till största delen osaklig och grundad påpartipolitiska överväganden men bottnade också i missuppfattningar - delvismedvetna sådana - om vad förslaget egentligen innebar. Det finns naturligtvis ingen anledning att motidrottsrörelsens egen önskan förändra reglerna för något stöd. Eventuellaförändringar bör naturligtvis genomföras i samförstånd med idrottsrörelsen ochövriga organisationer. Vi har inte erinrat något mot uppräkningen av beloppet ibudgetpropositionen . Men ungdomsrörelsens beroende av stat och kommun ären sak, och bidragsbeloppets storlek, är en annan sak. Vi har t. ex. föreslagitatt riksidrottsförbundet inte skall ha statlig representation. Vi vill inte haett statligt ungdomsråd som fördelar bidragen. Det finns iriget, belägg förstatsrådets påståenden att moderat styrda konimuner på något sätt skulle varanjuggare mot förenings- och idrottsrörelsen än socialdemokratiskt styrdakommuner. Vi har precis samma intresse av att backa upp den ungdom som ägnarsig åt idrottsverksamhet och annat föreningsliv. ,22CARL-JOHAN () replik:. Jag vill passa på att upprepa några avfrågorna till statsrådet . Man kan inte begära att han skall svara påfrågor innan han har hört dem, och för att ge honom konkreta besked om någrakorta frågor upprepar jag dem. Korta svar kan ju bli bevis på statsrådets viljaatt ta itu med frågorna. En fråga gällde skattefrihet för ungdomars sparande påbostadskonto i variliga banker, precis som vid sparande i allemanssparandet. Villungdomsministern medverka till det? Ärendet om elevernas medverkan i skyddsarbetet liggersedan snart åtta är tillbaka i utbildriirigsdepartementet. Villungdomsministern medverka till att ärendets behandling kommer i gång? Registrering av skador på ungdomar skulle ge bättremöjligheter att finna orsaker till viss sorts mobbning. Vill ungdomsministernmedverka till att det kommer i gårig? S.k. skogskonton för idrottsmän skulle kunna göra attidrottsmän med höga inkomster kunde få dem beskattade vid uttaget under enlängre period, precis som vid skogshantering. Vill idrottsministern medverkatill att det kommer i gång? gällde det de regionala idrottsgymnasierna avSinålandsmodelleii. Vill idrottsministern medverka till att försöksverksamhetkan fortsätta? 23 () replik: Som jag sade inledningsvis, har vi på olikaområden i motioner från sida lagt fram många förslag som berörungdomar. Jag tänker inte ta tiden i anspråk med att upprepa alla dessa, ochdärför kanske debatten blir något haltande. Jag har valt att ta ut vissaområden som måste utvecklas litet mer. Jag ställde också några frågor till statsrådet , och jag upprepar dem: När kommer förslag om förhandsgranskning avvåldsvideogram? När kommer förslag om annat system för trygghet åtidrottsutövare? ' Sedan har jag en fråga i anslutning till mitthuvudanförande: Kominer-staten att fortsätta med spel och lotterier meddirektdragningar? talar om de borgerliga - deborgerliga förslagen osv. -och att de borgerliga partierna har försämrat denkommunala ekonomin. Det är knappast ett omdöme som kan innefatta , vadjag förstår. Vi har föreslagit ett bättre skatteutjämningssystem som ger enrättvisare fördelning till kommunerna än vad regeringen har föreslagit. På detsättet blir det också möjligt för kommunerna att fortsätta med det ganska storastöd som de ger till idrotten och till ungdomsorganisationer och föreningsliv. Statsrådet berömmer sig över det ökade stödettill idrotten. Då är min fråga om han anser sig nöjd med det stödet. Vi vetfrän utredningar , som har gjorts att enbart specialförbunden, för att kommaupp i samma finansieringsgrad genom statligt stöd som de hade i början av80-talet, skulle behöva ha 220 milj. kr. Det anslaget ryms ingalunda inom den ram som regeringenhar föreslagit. Det ryms inte inom den ram har föreslagit heller, menvi har från sida inte uttryckt samma belåtenhet över anslagetsstorlek. 24 (vpk) replik: Jag har inte kritiserat för attregeringen föreslår bättre utbildning. Jag kan försäkra att problemet är detmotsatta. Regeringen möter förstås inget motstånd från vår sida närden föreslär förbättringar för de värnpliktiga eller varje annan åtgärd som gerungdomen ökad rättvisa. vet att det handlar om helt andra ochstörre ting. Han sade i sitt anförande att redan i ungdomen skapas klyftor.Precis! Dessa klyftor är en funktion av klassamhället.Arbetslösheten och bostadsbristen beror pä regional obalans och påmarkriadsekonomins oförmåga att lösa andra frågor än sin egen vinstmaximering.Det här vet , och det är mot den bakgrunden vi måste se satsningarför ökad rättvisa och jämlikhet för ungdomen. Jag kritiserar naturligtvis intedet som vi båda kan vara överens om är verkliga förbättringar. säger att när moderaternasförslag att,ta bort det lokala aktivitetsstödet kritiserades så hårt i förravalrörelsen, var det eriosaklig kritik och en kritik som mest var grundad på politiska värderingar. Nuaccepterar , säger hon, höjningen av det lokala stödet. Det är en acceptans under galgen, för inoderaterna sägerju också att i grunden finns deras motstånd kvar, med de vill inte längre förafram det. eftersom idrottsrörelsen och folkrörelserna vill ha kvar detta stöd.Ja, självfallet vill de det, för de inser hur viktigt detta är för de lokalaföreningarnas möjlighet att klara sin verksamhet. Sedan säger att inte vill attstaten skall ha representation i riksidrottsstyrelsen. Jag kan tala om förGunnel att sä sent som för hölls det ettriksidrottsmöte i ., En särskild utredning som gjorts inomidrottsrörelsen hade bl. a. diskuterat denna fråga. Ett enigt riksidrottsmötetog ställning för att man ville ha kvar den ordning som gäller. Då tycker jag verkligen att inte ens moderat klåfingrighetskall sträcka sig dithän att man går in och försöker näpsa en fri folkrörelse. Det är riktigt att bidragsutredningens förslag inte komtill ett fullständigt genomförande, beroende på att remissinstanserna hadeåtskilliga kritiska synpunkter att framföra. Vi har slagit fast ibudgetpropositionen att fördelningen till de centrala organisationerna skallbygga dels på medlemsantal, dels på antalet lokala föreningar. Till detaljernaber vi ungdomsrådet återkomma, och detta skall naturligtvis då ske - det villjag säga också till ett sådant sätt att organisationerna fårbesked snabbast möjligt om hur man i detalj tänker sig denna fördelning. säger också att det finns inget beläggför att moderata kommuner är njuggare gentemot föreningslivet än andra. Men omnu vill dra- ner de statliga bidragen till kommunerna med 7miljarder kronor, sä undrar jag bara: Hur skall moderata kommuner, liksom andrakommuner, kunna hävda ungdomens intressen och föreningslivets betydelse i ettsådant läge? Till Carl-Johari vill jag först säga ett tack förde värmande omdömena om det ungdomsprogram som vi har lagt fram. När det gällerfrågan om särskilt sparande för ungdomen till bostäder vill jag hänvisa tilldet som står i denna handling, nämligen att vi återkommer medförslag i det stycket, och då får vi naturligtvis diskutera detaljerna i det. Det gäller också den punkt som fördefram om elevernas medverkan i skyddsarbetet i skolorna. Också det finnsredovisat i denna del av budgetpropositionen. Också där stryker vi under,utöver betydelsen av det, att vi återkommer med detaljerade förslag undervåren. Vad beträffar registrering av skador pä ungdomar vet jaginte riktigt vad det är är ute efter, men det kanske hanåterkommer till. Det är möjligt att det är någonting som vi kan enas om atttitta på. Jag tyckte i och för sig att det lät intressant. Skogskonto för idrottsutövare - den möjligheten finnsredan. Det finns möjlighet för förenirigslivet. i detta fallidrottsledningarna, att bygga upp särskilda pensionskonton för sina aktiva, därpengarna sätts in med möjlighet att ta ut dem efter denaktiva periodens slut. Storleken på de summor som kan sättas in på sådanakonton är inte begränsad, och inte heller de årliga uttagen. beskattadevid det tillfälle då de tas ut. Jag tror synpunkter i detavseendet är i stort sett tillgodosedda. När det gäller de regionala idrottsgymnasierna förstår jagatt det inte är hemortsalternativet avser, utan en form avförsöksverksamhet som bedrivits inom ramen för den kommunalavuxenutbildriingen. Det är därför centrala inte kunnattillgodose önskemålen om studiestöd. Det är bara för skolor som godkänts av SÖsom studiestöd kan beviljas. Vi har inte tidigare diskuterat om man skall utvidga dettatill att också gälla den sorts skolor som talade för. SÖ håller på med en genomgång av hemortsalternativen. Vifår ta del av den när den är färdig, och jag hoppas det skall leda till förnyaddiskussion om det alternativet, som jag personligen tycker är bra. Till vill jag bara säga något omidrottsstödet - jag fär återkomma till andra frågor . Han undrar om jagär nöjd med det statliga stödet. Jag är nöjd med den uppräkning vi haftförutsättningar att göra i kämpigt och strävt budgetarbete. Jag skulle dock vilja ta tillfället i akt, eftersom hantagit upp frågan, att belysa anslagsutvecklingen då borgerligapartier styrde landet och de då vi nu haft socialdemokratiskt styre. /78 till 1982/83, då borgerliga partier påverkadebudgetarbetet, fick idrotten ökat stöd med knappt 45 milj. kr., motsvarande . Urider var inflationen . Under äreri 1983/84 till 1988/89 har idrottsstödet kurinatöka med 83.7 miljoner, en uppräkning med riästan . Under motsvarande periodhar inflationen varit . Det reala stödet till idrotten har alltså under dennaperiod med socialdemokratisk ledning av landet ökat . Under de sexborgerliga åren försämrades idrottsstödet realt . Jag hoppas att de siffrorna, , är tillräckligaför att belysa vår strävan att pä olika sätt stödja och satsa påfolkrörelserna. Till spel och lotterier får jag återkomma, och frågan omcentrum för idrottsforskning skall jag be att få beröra i mitt nästa inlägg. Jag vill dock något kommentera vpk:s syn. Klyftor skapasredan i ungdomsåren, sade jag, och det är helt riktigt. Men hela vår politik ärinriktad på att söka utjämna dessa klyftor. En gemensam startlinje, en sådansom vi accepterar inom idrotten, t. ex. i ett hundrameterslopp, skall varagiltig också i livets lopp. Det handlar om att genom olika åtgärder skapaförutsättningarna för detta. Det är den saken 100-punktsprogrammet handlar om.Det krävs att man är beredd att gå in på de olika områdena, skapaförutsättningarna, ge möjligheterna. Det skall vara lika möjligheter och likaförutsättningar. Man kan inte alltid klara detta med generella politiskaåtgärder. Därför krävs särskilt inriktade åtgärder, och det är vadungdomsredovisningen handlar om. Prot.-1987/88:635 februari 1988 26GUNNEL () replik: Jag antar att statsrådet hördestatsrådet inlägg beträffande bidrag och skatt. Bidrag kommer intefrån ovan. Det är til syvende og sidst enskilda skattebetalare som svarar föridrottsstöd och andra bidrag. Statsrådet verkar vara helt bidragsfixerad närdet gäller stödet till idrotten. Stöd till kommunerna från staten och stöd frånstat och kommun till idrotten är den finansieringskälla som statsrådet anservara den som gäller.- Till skillnad från de andra partiernas representanter hadejag inte ett helt frågebatteri. Jag hade två direkta frågor. Den ena kvarstår:Har statsrådet ambitionen att reformera det statliga stödet till deenskilda föreningarna, det man kallar det lokala aktivitetsstödet? Det står ibudgetpropositionen att det stödet skall utredas. Det måste vara något fel på detta bidrag, eftersom avde,bidragsberättigade aldrig söker det, utan klarar sig ändå. Vi har i våra motioner och jag har i mitt första inlägg föreslagit en rad åtgärder som syftar till att hjälpa föreningarna tillsjälvfinansiering av sin verksamhet. Statsrådet har inte kommenterat deförslagen. Det är kanske mycket begärt att statsrådet skall ta ställning tilldem så här direkt. Men det vore intressant att höra viljeinriktnirigeri när detgäller att låta utreda om man kan öka grundavidraget, om man kan ta bortbingoskatten, om man kan avstå från reklamskatt på annonser i små program etc.Det skulle vara intressant att höra regeringens utgångspunkter. 27CARL-JOHAN () replik: När det gäller registreringarna av skador,som statsrådet frågade om, vill jag säga att företagshälsovården för närvaranderegistrerar alla typer av skador som uppkommer på arbetsplatsen. Man ser hurofta samma slag av skador återkommer och kan dä lättare vidta åtgärder. Sammasak skulle kunna ske när det gäller eleverna i våra skolor. Om man registreradevilka typer av skador som återkommer, kunde man se vilka åtgärder som kanvidtas. Det var roligt att statsrådet tyckte detta var ett intressant förslag.Det finns också med ett avsnitt om detta i motion på barnområdet. När jag talade om skogskonton menade jag inte den typ avkonton som statsrådet antydde. Jag menade privata skogskonton för idrottsmän,precis som för skogsägare. Om statsrådet gillar idén med denna typ av konto,bör han vidta fler åtgärder än . När det gäller idrottsgymnasierna kan jag bara konstateraatt statsrådet var positiv. Jag skall inte ta tid i anspråk för att noggrant gåigenom allt detta. I stället skickar jag direkt till statsrådet den motionIngrid och jag har skrivit om detta, så kanske statsrådet kanförekomma reaktion och vidta åtgärder som kan gynna gymnasieskolornai , och . 28JAN HYTTRING (c) replik: Statsrådet redovisarinflationsutvecklingen under två skilda regeringar. Det är naturligtvisintressant, men det är inte hela sanningen. var finansieringsgraden hosidrotten med statliga anslag . Den siffran är .