prot · GB09133 · 1987-12-31 00:00:00 — Stor besvikelse hade uttryckts efter valet1985 öch före kongressen 1987 över den låga andelen kvinnor i vpk:s egenriksdagsgrupp. partisfyrelseval ledde till aff vpk som förstariksdagsparti fick en majoritet kvinnor i den polifiska ledningen. Det var bra,men det är min övertygelse att vi efter höstens val också skall ha betydligtfler kvinnor i . Parfierna har självfallet ett ansvar för alt detskall flnnas fler kvinnor på alla nivåer och i alla beslutande organ. I det citerade dokumentet om kvinnorepresentationen flnnsdét mycket viktiga analyser av orsaker fill läget för kvinnorna. Där sägs affde politiska parfierna bjuder till ganska bra, men def är i den "processdär de personliga kontakterna väger tungt", som "kvinnor missgynnasdubbelt". kontakter,män på topposler beslutar om andra män på topposler . är sammamentalitet som ligger bakom uttrycket "kliar du mig på ryggen, så kliarjag dig". Jag skulle vilja använda uttrycket def pafriarkaliska brödraskapefs"sammansvärjning". Maktstrukturerna måste brytas, mänga vägar måste prövas!Låt mig citera , historiedocenten som ingår i den svenskamaktutredningen. Hon säger: När det väl skett förskjutningar i systemet börjardessa aff leva sitt eget liv, alt skapa sina egna system av tankar och vanor.Det är som när ett litet gruskorn kommer in i musslan - så skapas pärlor. Jag anser att citatet passar lika bra påklassamhället som på manssamhället. Medan kvinnorepresentationen i direklvalda församlingarhar ökat under 70- och 80-lalen var kvinnorna sällsynta i de indirekt valda,-precis sä som uppgav från talarstolen. 1987/88:133 ; upp påmålsättningen aft kvinnor och män skall ha lika stor andel i de statligaorganen. Men vi vill inte acceptera att det skaU fortsätta att gå med"snigelfart". Vi tycker all det nu är dags att lagstifta om rättvisfördelning av uppdragen, även om männen inom LO och andra organisationer i arbetarrörelsenkämpar emot förtvivlat. I andra länder som har fatfat ett sådant beslut harläget .för kvinnorna faktiskt förbättrats. I jämställdhetspropositionen tar man upp regeringens egnabrister när def gäller rufiner vid utnämningar. I "Varannan damernas"finns förslag om en bättre ordning, dvs. alt regering och departement begär innamn på bådeen kvinna och en man från organisationer som skall nomineraledamöter fill uppdragen. Vpk vill ha en omedelbar lagsfiftning om just delta.Kvinnorna är hälften av befolkningen och av dem som arbetar- def finns ingetförsvar för atf fortsätta med snigelfarten. Jag ber aff få yrka bifall till samtliga vpk-reservationeri belänkandet om jämställdhetspoliliken. Överläggningen var härmed avslutad. Mom. 1 (jämställdhetsarbefets fortsatta inriktning) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 1 avBörje och - bifölls med acklamafion. Mom. 3 (arbetsvärdering av olika yrkessektorer) Först biträddes reservation 2 av m.fl. med76 röster mot 13 för reservation 3 av . 193 ledamöter avstodfrån aft rösta. Härefter bifölls ufskottets hemställan med 199 röster mol88 för reservation 2 av m.fl. 4 (klassifikation av mäns och kvinnors yrken) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservafion 4 avElver och - bifölls med acklamation. Mom. 7 (arbetsmiljön för kvinnor) Utskottets hemsfällan bifölls med 201 röster mot 86 förreservation 5 av m. fl. Mom. 12 (ofrivillig delfidsarbefslöshef) Utskottets hemsfällan - som ställdes mot reservafion 6 avElver och - bifölls med acklamation. Mom. 13 (sociala trygghetssystem) Utskottets hemsfällan - somställdes mot reservation 7 av och - bifölls medacklamation. Mom. 14(stimulans till okonventionellt yrkesval) Utskottets hemsfällan - som ställdes mot reservation 8 avElver m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 15(särskilda stödinsatser för kursdeltagare som genomgår för sitt kön Prot.1987/88:133 olradilionell arbetsmarknadsutbildning) Utskottets hemsfällan bifölls med221 röster mot 64 för reservafion 9 av m. fl. 1 ledamot avstodfrån atf rösta. Mom. 16(samhällsservice och infrastruktur) Utskottets hemsfällan - som ställdes mot reservation 10 avAlf Wennerfors m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 77 (samhällsplanering och regional utveckling för attfrämja jämställdheten) Utskottets hemsfällan bifölls med 252 röster mot 34 förreservation 11 av och . Mom. 18 (kvinnors företagande och de offentliga monopolen) Utskottets hemställan bifölls med 181 röster mot 105 förreservafion 12 av m. fl. Mom. 19 (regional balans och främjande av kvinnligtföretagande) Utskottets hemsfällan - som ställdes mot reservafion 13av och - bifölls med acklamation. Mom. 20 (könsfördelningsregler vid regionalpolitiskt stöd) Utskottets hemsfällan - som ställdes mot reservation 14 avAlf Wennerfors m. fl. - bifölls med acklamafion. Mom. 21 (regionalpolitiska stödformer vid etableringarinom vårdsektorn) Utskottets hemsfällan - som ställdes mot reservation 15 avAlf Wennerfors m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 22 (målgruppen för utvecklingsfondernasfinansieringsverksamhet) Utskottets hemställan - som ställdes mot delsreservation 16 av m.fl., dels mot reservafion 17 av BörjeHörnlund och Kersfi - bifölls med acklamafion. Mom. 23 (utökad rådgivning och utbildning vidutvecklingsfonderna) Utskottets hemsfällan - som ställdes mot reservation 18 avElver och - bifölls med acklamafion. Mom. 26 (karfläggning av de kvinnliga företagarnasverksamhet och behov) Utskottets hemsfällan - som ställdes mot reservation 19av och - bifölls med acklamafion. Mom. 27 (utökad redovisning från statliga och privataföretag) Utskottets hemsfällan - som ställdes mot reservation 20 avAlf Wennerfors m. fl. - bifölls med acklamafion. 1987/88:133 Mom. 29 (statens ansvar som föregångare på jämställdhetsområdet) ' Utskottets hemsfällan - somställdes mot dels reservafion 21 av Jonssonoch , dels reservation 22 av - Mom. 31 (översyn av jämsfälldhefslagen) i Utskottets hemställan bifölls med 146 röster mot 138 förreservafion 23 av m. fl. Mom. 32 (familjepolitikens betydelse för jämställdheten) Ufskottets hemställan - som ställdes mot reservafion 24 avElver m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 33 (jämsfälldhefsutbildning förbarnomsorgspersonalen) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 25 avKarl-Erik - bifölls med acklamafion. Mom. 35 (projektmedel för jämställdhetsinsatser inomförsvaret) Utskottets hemsfällan - som ställdes mot reservafion 26 avElver och - bifölls med acklamation. Mom. 36 (skydd för kvinnor som utsätts för misshandel,trakasserier och förföljelse) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservafion 27 avElver m. fl. - bifölls med acklamafion. Mom. 37 (de i proposition 105 angivna målen förkvinnorepresentation i stafiiga organ) Ufskottets hemställan bifölls med 244 röster mot 40 förreservafion 28 av och . Mom. 38 (lagstiftning om kvinnorepresentation i statligaorgan) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 29 avKarl-Erik - bifölls med acklamation. Mom. 39 (regeringens metod vid nomineringar) .Utskottets hemställan - som ställdes mot dels reservation30 av m.fl., dels reservation 31 av och , dels reservation 32 av och , delsreservafion 33 av - bifölls med acklamation. Mom. 40 (särskilda medel till jämställdhetsforskning m.m.) Utskottets hemställan - somställdes mot reservation 34 av m. fl. - bifölls med acklamation. Mom. 42(anslag fill Särskilda jämsfälldhetsålgärder) Först biträddes reservation 36 av ochCharlotte -som ställdes mot reservation 37 av ochKersti -med acklamation. Härefter biträddes reservafion 35 av m. fl.med 66 röster mot 40 för reservation 36 av och . 178 ledamöter avstod från atl rösta. Slutligen bifölls utskottets hemställan - som ställdes motreservafion 35 av m. fl. - genom uppresning. Mom. 43 (anslag till m.m.) Utskottets hemställan - som ställdes mot dels reservafion38 av och , dels reservafion 39 av Karl-ErikPersson -bifölls med acklamation. Mom. 44 (ändring i bidragsfördelningen vad gäller bidragetfill kvinnoorganisationernas centrala verksamhet) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservafion 40 avAlf Wennerfors m. fl. - bifölls med acklamafion. Mom. 46 (anslag för inrättande av en kvinnohusfond) Utskottets hemsfällan - som ställdes mot reservafion 42 avKarl-Erik - bifölls med acklamation. Mom. 47 (det parlamentariska inflytandet överjämsfälldhefsarbetef) Utskottets hemsfällan bifölls med 147 röster mot 136 förreservation 43 av m.fl. Mom. 48 (handläggningen av jämställdhelsfrågor iregeringskansliet) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservafion 44 avElver och - bifölls med acklamation. Övriga momenl Utskottets hemställanbifölls. 9 § På förslag av förste vice talmannen medgav kammarenatt de ärenden som hann debatteras färdigt under återstoden av dagenssammanträde skulle företas fill avgörande i ett sammanhang vid kammarensarbetsplenum . 1987/88:34om jämställdhetspolifiken inför 90-lalel (prop. 1987/88:105). AnL 96BIRGITTA RYDLE (m): Vi har haft en lång jämslälldhetsdebatt med anledning av Därför skall jag nu fatta mig kort. Vi har iutbildninsjsulskottel behandlat en liten men betydelsefull del av Vi moderater vill för vår del bl.a. betona hurvikfigt det är att könsroller diskuteras och ifrågasätts i skolundervisningen.Vi vill också framhålla att skolan aktivt måste uppmärksamma flickornas studie-och yrkesval. De flickor som har gjort ett icke-traditionelll val av utbildningmåste få stöd och uppmuntran. Forskningen har visat aft pojkar generellt ägnas störreuppmärksamhet och mer tid än flickorna på lektionerna. Def är betydelsefulltaft lärare blir medvetna om sina egna värderingar och attityder, så aft debehandlar flickor och pojkar lika. En av de metoder som föreslås för aff främja jämställdhetkan vi moderater dock infe acceptera. Det gäller könskvotering. Vi kan infeacceptera könskvofering vare sig def gäller antagning fill utbildning ellertillsättning av tjänster. En särbehandling påskyndar inte utvecklingen. Def kantvärtom vara så aft kvotering är till nackdel för det kön man har tänkt gynna.Atf man antas fill en utbildning för att man tillhör ett visst kön är intenågon bra förutsättning för att man skall klara utbildningen väl. Varje individskall ha rätt atf behandlas likvärdigt utifrån de krav utbildningen ellerarbetet ställer. Def är först när valet står mellan jämbördiga sökande somkönstillhörighet kan tillåtas vara avgörande. Jag yrkar bifall till reservafion 1 som ärfogad till utbildningsutskottets betänkande 1987/88:34. 97YLVA (): I näringslivet pågår enförändringsprocess som går ul på alt decentralisera ansvar ochbeslutsbefogenheter. Det är nödvändigt, sägs det, för att man skall kunna tatill vara alla anställdas erfarenheter, kunskaper och kreativitet. På sina hållhar denna omvandling haft en enorm betydelse för utvecklingen. En annan vikfigingrediens i defta arbete har varit att få alla i samma verksamhet att omfattaoch arbeta för samma mål, och man lägger ner mycket arbete och pengar på attåstadkomma det. Tänk om man lade ner lika mycket möda på att ta till varakvinnors erfarenheter, kvinnors kunskaper och kvinnors kreafivifet i olikaverksamheter! Vilken utveckling och vilken förändring samhället då skullegenomgå. Men det kanske är alltför hotande och aft det är därför de mestinflytelserika beslutsfattarna avstår från aff göra något. När man lyssnar på alla högstämda och välvilliga ord omjämställdhet här i kammaren skulle man kunna förledas att tro atf defråder en samsyn om aff def mesta återstår att göra och att alla är angelägnaaft göra sin insats. Men så är ingalunda fallet. När man skärskådar förslagenfinner man aft def endast skrapas på ytan, att det endast är nyaPotemkinkulisser som kommit till. När det gäller t. ex. högskolan skriver utskottet atf mankonstaterar att förändringarna sker mycket långsamt. Majoriteten -socialdemokraterna, kommunisterna och - tycker att man får nöja sigmed aft de förändringar som sker i grundskola och gymnasieskola skall inväntasoch att kvinnors arbetsförhållanden och karriärmöjligheter inom högskolan skallbeaktas när del gäller utbildning och forskning. Händer det då något? Det visar sig atf pojkar får meruppmärksamhet än flickor i både när def gäller fid och antalfrågor. lan väljerpojkar och flickor precis lika könsbundet som fidigare. Man behöver bara ögnaigenom förteckningen av forskningsbidrag som beviljats från RiksbankensJubileumsfond för att konstatera aff def endast är småsmulor som går till deenstaka kvinnliga forskarna. Det här försöker regeringen då råda bot på genomatt avsätta ett visst antal platser fill flickor på t. ex. vissagymnasielinjer. Men detta leder ju ingenvart , om man inte i grundenförändrar innehållet. Studerar man studieplanerna visar det sig atf de ärgjorda av män för män; Man tycker aff den stora kursplanerevision som pågårinom SÖ när def gäller de yrkesinriktade linjerna i gymnasieskolan skulle varaell lysande tillfälle alt göra om innehållet från grunden. Detta går def dockinte att få gehör för. Kvinnors intresseområden avspeglar sig aldrig i någrahuvudmoment. Det är klart atf man då får en rad avhopp av flickor som ser attde egentligen inte var välkomna. Detta budskap konfronteras kvinnor med varjedag i en mängd små irriterande vardagssituationer. Jag skall ge ett parpraktiska exempel. Har ni funderat över varför så många kvinnor trycker med enpenna när de använder miniräknare eller slår ett telefonnummer? Eller varförkvinnor trycker på hissknappar med pekfingrets knoge? Jo, industrin haruppenbart manliga designer som infe har en aning om atf kvinnor tycker att detär vackert med långa naglar och är rädda om dem. Def här var ett någotskämtsamt exempel, men på det här sättet är def ständigt i vardagslivet. Kvinnorsbehov och kunskaper inventeras infe. skrev docent intressant arfikel i om klimakferieför-ändringar och om hurlitet man vef om vad man kan göra för att motverka de problem som många kvinnorhar. Varför vet man då så litet? Svaret är förstås atl forskningsresurser inteavsätts för detta ändamål. Det är "bara" kvinnor som berörs. I vår högskolemofion har vi krävt två professurer iomvårdnadsforskning. Def var vi i folkparfiet ensamma om. Övriga partier tyckteatf det var viktigare med fyra professurer i idrott! har också krävt atf det skall finnas enjämställdhefsansvarig på varje länsskolnämnd. Det är ett krav som vi ensammahar haft . har vi fått stöd av halva . fortfarande infe att def är vikfigt med denna markering, men han ärvälkommen att tänka om och ansluta sig fill reservafionen. Vi tror nämligen atf det är viktigt atf jämställdhetensbetydelse markeras genom atf en person utpekas som ansvarig. Aff en person geshuvudansvaret innebär också aft någon får överblick över de samlade insatsernai länet och också ser var ytterligare initiativ kan behövas. Vi anser även atf det nu finns ett utmärkt tillfälle atfge tydliga signaler från sida när def gäller sammansättningen av denya högskolestyrelserna som utses till . Vi anser all riksdagenskall lägga fast all ingeldera könet skall ha av platserna. Denhär åsikten är vi tyvärr ensamma om. Def finns beklagligtvis redan signaler atfden kvinnliga representationen inle kommer att vara i paritet med kvinnornasantal inom samhället i övrigt. Jag yrkar bifall till reservationerna 2, 3 och 5. Prot.1987/88:133 Anf. 98 (): ~ '~ ~ i det svenska samhälletdiskuterats ingående. Jag behöver därför inte motivera varför vi i anseralt den här frågan äi' s;i .\'ikliL;. ' och på ett myckel bra sätt förut. Skall man nå målet om ett mindre könsuppdelal arbetslivoch om lika villkor för kvinnor och män på alla områden så måstejämställdhetsarbetef börja . Tillsammans med hemmen och barnomsorgen hardå skolan den största betydelsen. Arbetet med attitydförändringar måstegenomsyra hela skolväsendet - från förskola till universitet ochvuxenutbildning. Synen på män och kvinnor i samhällslivet beror på hur viblivit behandlade som barn och på de människor vi möter i olika situationer sombarn. Det handlar alltså till stor del om attityder. Att förändra attityder äringen lätt sak. I ulskoltsskrivningen står det aft mycket har hänt när detgäller jämställdheten inom skolan och när def gäller attityder i samhället ochbland de enskilda människorna under . Jag tycker för atf det har hänt väldigt litet, särskilt med tanke på den debatt som förtsunder . Det har inle hänt särskilt mycket när def gäller detraditionellt könsbundna valen till gymnasium och högskolor. När del gällerlärare är del fortfarande kvinnor som undervisar pä de lägsta nivåerna, medanmännen i stor utsträckning tar hand om den högre undervisningen. Pojkarna får den största uppmärksamheten av lärarna - även av delärare som själva är medvetna om pojkarnas förmåga atl ta för sig. När-vi i utskottet behandlade den del av proposition nr105 som handlar om utbildningsfrågor och de motioner som väckts med anledningdärav samt motioner som väckts under allmänna motionstiden hade vi en ganskaingående diskussion om attitydförändringar och om hur man skulle åstadkommadessa. Del var en diskussion där egentligen ganska stor enighet rådde utom ivissa delfrågor, men diskussionen präglades av en viss uppgivenhef: Hur skallman egentligen i verkligheten få in detta i hela skolväsendet? Det gäller jupåverkan på varje individ. I propositionen finns en rad förslag som syftar till ettbättre jämställdhets-arbete i skolan. Det gäller personalen, fler kvinnligaskolledare, undervisningen, läromedlen, projekt för att öka flickors intresseför teknik, målsättningar för ökning av andelen intagna av underrepresenferatkön till olika linjer i gymnasieskolan, stöd för dem som väljer ofraditionelllså att antalet studieavbrott minskas m. m. Man framhåller SÖ:s ochlänsskolnämndernas ansvar för att läroplanens intentioner fullföljs, liksomskolstyrelsernas och skolledarnas ansvar på det lokala planet. Vi i centernanser även att lärarnas fortbildning är en viktig del i sammanhanget. Detta ärnågra av de frågor som tas upp i propositionen och i motioner, och där är viegentligen eniga. Del som jag känner en stor tveksamhet och ovisshet införär genomföran det - vad de vackra orden kommer att leda till i verkligheten. Jag kan intelåta bli atl i sammanhanget beröra den fempartimotion angående presentationen av kvinnorna i läromedlen, vars behandling uppskjutifs lill hösten. Bakom motionen slår alltså samtliga fem riksdagspartier, med som 110 första namn. Där yrkas på envetenskaplig analys av läromedlen i litteratur- historia,historia och religionshistoria för att del skall bli klart belagt hur kvinnorpresenteras, hur stort utrymme som ägnas kvinnors insatser osv. Jag hoppasverkligen på en positiv behandling av den här motionen, eftersom resultatet medstörsta säkerhet kommer att klargöra den historiska skillnaden i värderingarnaav mäns och kvinnors insatser. En av de vikfigaste insatser vi som politiker kan göra föratl skapa ett jämställt samhälle är aff utöva personlig påverkan när vi är uteoch talar, när vi gör studiebesök, infe minst i skolor, och naturligtvis i vårtdagliga umgänge. Jag vill så beröra fyra av de fem reservationer som fogalsfill defta betänkande, där vi redovisar en annan syn pä medlen för aff nåjämställdhetsmålen än den som majoriteten har. Först gäller def sammansättningen av högskolestyrelserna.När vi nu inrättar nya myndigheter kan jag i varje fall inle se något skäl fillaff man infe direkt skulle kunna uppnå målet om minst 40 procentsrepresenfafion av vardera könet. I utskoflsskrivningen står del alt manförutsätter att regeringen kommer att se fill att målet uppnås inom eller föreutsatt tidpunkt. Jag har, fru lalman, full förståelse för att det kan ta tidnär def gäller befinfliga nämnder och styrelser, men här gäller det ju faktisktnya styrelser. Och menar vi verkligen något med orden om lika representationhar vi ju här chansen. Låt oss ta den, så aft vi får de första styrelserna medjärrisfälld representation mellan kvinnor och män. Reservationen om jämställdhetsarbele inom högskolan ärmyckel angelägen. Trots alt det finns fler kvinnor än män pågrundutbildningarna inom högskolan är majoriteten män i forskarvärlden heltöverväldigande. Detta är olyckligt - inle bara ur jämslälldhelssynpunkl ulanöver huvud tagel ur samhällets synpunkt. Vi tar pä det sättet inle lill vara debegåvningsreserver vi har. Del är också sä att män och kvinnor ser pä verkligheten påolika sätt. Vi prioriterar olika, vi agerar olika, vi ser pä moralfrägor påolika sätt. Vi har moraliska värderingar som bygger på att inte skada andra.Män ser emellerfid på moral ur räftighefssynpunkt, kvinnor däremot uransvarssyn-punkt. Det här är bara ett exempel. Del måste stå klart för var ochen atf om både mäns och kvinnors värderingar ges utrymme i forskarvärlden, såhar en större del av bilden av verkligheten kommit med; Jag tycker detta är så vikfigt, eftersom del ju lill stordel är forskningen och dess resultat som vi bygger framtidens samhälle pä. Tasdå infe kvinnors värderingar, erfarenheter, kunskap och verklighet med, så kommervi aft inom överskådlig tid utgå från en "halv" verklighet när vifattar beslut. Som ett steg på vägen ser vi i det då alt UHÄ fåri uppdrag all genomföra en brett upplagd undersökning av de karriärhinder sommöter kvinnor inom högskolan och föreslå åtgärder för aff åstadkomma enförändring. Vi anser också aff regeringen bör vidta åtgärder för attändra sammansättningen av beslutande organ inom högskolan - högskolestyrelsernahar jag redan berört, men det är också fråga om tjänsteförslags-nämnderna vidprofessorsfillsättningarna. När det gäller roll ijämställdhetsarbetef anser vi aff det är SÖ;s uppgift att ha det övergripandeansvaret för jämställdhetsarbetef i Prot.1987/88:133 , Prot, 1987/88:133 Vianser att detta ät mer ändamålsenligt än den ledningsgrupp för jämsfälldhetsfrågorinom utbildningsområdet som föreslås i proposifionen. Vi tycker däremot atf SÖ:s arbete på det regionala ochlokala planet bör kompletteras med att det vid varje länsskolnämnd inrättas enjämställdhetsansvarig som har till uppgift att ge de lokala skolmyndigheternaråd och stöd i jämsfälldhetsfrågor. Det innebär naturligtvis infe att denövriga personalen infe behöver arbeta helhjärtat med jämställdhetsfrågorna -det skall man naturUgtvis göra. Men, som det sägs i reservationen, en ansvarigkan få bättre överblick över hur situafionen i länet ser ut på defta område ochäven ge stöd, hjälp och råd på ett mer sammanhållet sätt. Med detta yrkar jag bifall fill reservationerna 2, 3, 4 och 5. 99HANS i (vpk): Jag får inleda med en anmärkning. YlvaAnnerstedt började sitt anförande med frågan om högskolan ochjämsfälldhefsarbetef. I den frågan är kommunisterna med på samma reservationsom folkparfiet och . Detta beror på att vi har varit så odogmafiska att vi hartittat på vad som står i motionen och anslutit oss fill den därför att vitycker att den är väsenfiig. Den far upp en vikfig aspekt på kvinnorsmöjligheter att studera vid högskola och delta i forskning och på så sättpåverka samhället och ge ett kvinnligt perspektiv på mycket avsamhällsutvecklingen. Skolan är naturligtvis samhällets spegel, och det är infebara kvinnor som är undanträngda. Def finns också ett klassperspektiv. Man kanfundera över vad som behöver göras för aft rätta till det. Om man både ärkvinna och kommer från arbetarklassen, är man naturligtvis dubbelt handikappadi den meningen aft man har begränsat tillträde. Vi vet också att kvinnor ofta studerar på högskola senareän män. De kvinnor som börjar senare har naturligtvis en dubbel arbetsbörda, påsamma sätt som deras systrar i arbetslivet har en dubbel arbetsbörda. falare har anmärkt atf högskolans miljö i stortsett är en manlig miljö. Den har formats av män. Det är därför som vi överhuvud taget diskuterar de här frågorna. Högskolan med dess struktur är också i mångt och mycketunga studenters och unga människors miljö. Det innebär naturligtvis ett problemför kvinnor om de debuterar senare, särskilt i högre studier. Det är högst rimligt aff man gör vad man kan för att rättafill sådana här problem.