prot · GB09110 · 1987-12-31 00:00:00 — Jag är glad på den nya folkhögskolans vägnar, glad överatt utbildningsministern tog fram resurser för att ge utrymme åt den och gladöver att utbildningsutskottet ställer sig bakom förslaget. Däremot tycker jag, herr talman, att försökatt vinna partipolitiska poäng på frågan var onödigt. Det är faktiskt intefolkpartiets tjat som har gett resultat. Det är nämligen sä, , attvi inte var färdiga att starta skolan . Det berättade jag förJan-Erik , men han motionerade ändå, och följde upp det meden reservation i utskottet. Jag sade att v; inte var färdiga att startaförra året. Det beror pä att det var jag som var ordförande i interimsstyrelsenför den katolska folkhögskolan.Därför visste jag att vi inte kunde starta . Men kan videt, och dä ställer regeringen upip, dä ställer utbildningsutskottet upp. Dettackar jag för än en gångl 105 (): ' ' Jag är glad att äveri i frågan om katolsk folkhögskola, och jag beklagar om jag hade fel iatt vi var de första som började tala om den. Riktigt är i varje f aU ätt vireserverade öss och att SÖ absolut inte ville ha denna folkhögskola.SÖ:'s styrelse ville inte ha skolan, men ministern stödde folkpartietsreservation. Vi kan välvara överens om att det är bra att skolan kommer till stånd. 106KARL-ERIK SVARTBERG (s); Om detta att skolan kommer till stånd är viöverens, men hur det gick till, det är vi inte överens om. Det var nämligen så att hade att läggafram sina förslag utifrån de resursramar man hade. Vad som hänt är attutbildningsministern tog fram nya resurser för att ge utrymme åt skolan. Det äralltså inte någon folkpartimotion eller folkpartireservation som i någotsammarihang har fällt utslaget utan just detta att utbildningsministern togfram nya resurser, och det framgår också mycket tydligt av budgetpropositionensutbUdningsbilaga. 107 (): berg sade det mesta av vadjag tänkt säga. Jag begärde ordet därför att jag råkade sitta med i SÖ:sverksstyrelse och vét att det inte fanns någon negativ inställning till denkatolska folkhögskolan. Men man sade att den inte fick plats inom de :ramar manhade att arbeta med när man gjorde anslagsframställan. I sä faU skulle detkrävas ytterligare resurser, och det var precis de ytterligare resurserna somiitbUdningsministern tillförde. KerstinKeen bör var'a litet mer varsam med vad hon säger. 108 (); Är det sä att jag har fel på derina punkt,som jag är aUdeles för dåligt insatt i, så ber jag om ursäkt för det. Def ärmer än vad kunde göra när han var ovarsam. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut i ärendet skulle fattas vid nästa arbetsplenum.) 1987/88:19om anslag pä filläggsbudget II (prop.1987/88:125 delvis). Undervisning för Invandrare i svenska språket 109 (): Det är en gammal visdom att om terrängen ochkartan inte stämmer överens, så är det en fördel att hålla sig till terrängen.Detta bör också gälla anslag för påbyggnadsundervisning inom sfi. Där har vihaft en situation där anslagssystemet inte alls hår stämt med verkligheteri. Vihar tjatat om detta . Det ser nu ut som om vi skall bli bönhördagenom det förslag som har kommit i kompletteringspropositionen. Vi tycker att man borde ha kunnat anpassa anslagsgivningentill verkligheten redan för innevarande budgetår, och det är vad vi uttryckeri den reservation som finns fogad till detta betänkande. Jag nöjer mig med att yrka bifall till denna reservation. Undervisning för invandrare i svenska språket 110 (fp): Eftersom nu alla är överens om värdet av deförändrade reglerna finns det ingen anledning att här upprepa skälen till deförändringar som har gjorts. Jag vill bara instämma i vad sadeoch konstatera att det fortfarande finns anledning till att det beslut somskall fattas skall ha verkan frän det ögonblick kammaren fattar beslutet ochinte från nästa budgetår. Skälet är helt enkelt att de som sysslar medpåbyggnadsundervisningen i svenska för invandrare har haft att arbeta med ettsystem som inte alls motsvarade deras förhållanden. Det finns länga köer utebland studieförbunden i landet. De skall planera sin verksamhet både för dentid som återstår för detta läsår och för nästa läsår. Ett beslut skullege dem en rättidig signal om att pengarna finns och göra det möjligt för dematt delvis komma till rätta med sina köer, delvis också göra deresursbindningar som behövs för nästa läsår. Jag yrkar, herr talman, bifall till ochfolkparfiets reservation. 111INGVAR (): Regeringen har i tilläggsbudget II föreslagit resurser för ytterligareundervisningstimmar för såväl grund-sfi som påbyggnads-sfi. Utskottettillstyrker dessa förslag. Beträffande fördelningen av fimmarna för påbyggnads-sfi,som tas upp i reservationen, vill jag nämna följande. Regeringen har ikompletteringspropositionen som skall behandla om några veckorföreslagit nya regler för fördelning av dessa timmar nästa budgetår. Utskottethar däremot inte kunnat tillstyrka att reglerna för fördelningen av resurserför påbyggnads-sfi skall ändras under pågående budgetär. Det finns flera skältill det. Jag tycker det är en viktig princip att de regler som har givits närdet gäller verksamhet också skall gälla till verksamhetsåretsslut. Vi har först , när kompletteringspropositiorien har kommit, fått detunderlag som vi skall ha för att diskutera hur det nya bidragssystemet skall seut under nästa budgetär. Jag yrkaravslag på reservationen och bifall till utskottets hemställan. Överläggningen var härmed avslutad. (Beslut i ärendet skulle fattas vid nästa arbetsplenum.) 9 protokoll 1987/88:110 Prot.1987/88:110 16 § Föredrogs 28 april1988 trafikutskottets betänkande (prop.1987/88:50 delvis och 1987/88:100 delvis). Sjöfart m. m. 112 PER STENMARCK (m); Svensk sjöfarts mänga problem har debatteratshär i . Senast skedde det islutet av . Det beslut som då tog innebar i korthet attregeringen skulle återkomma med förslag för att förbättra svensk sjöfartskonkurrensmöjligheter. Regeringen har därefter återkommit med ett halvhjärtatförslag. Det är emellertid inte detta vi diskuterar . Beslut i dettaärende kommer i stället att tas . Det betänkande som vi har att behandla gäller delsden del av regeringens budgetproposition som behandlar sjöfarten, dels någraförslag i den framlagda trafikpolitiska propositionen, dels ett antalmotioner i samband med dessa båda propositioner. betalningsansvar och finansiering harsuccessivt ändrats . Principen har blivit mer av affärsmässighet och marknadsan passning. Detta är positivt och ligger väl i linje med vad vi moderater har föreslagit. Som en följd av detta ombildades den 1 juli1987 till affärsverk. Därmed disponerar verket fritt över intäkter ochersättningar. En konsekvens av övergången till affärsverksform är delsatt skall preseritera rullande treårsplaner, dels att verket fären avkastningsränta som uppgår till . Tilldagens betänkande finns fogade fyra reservationer frän oss moderater. Reservation nr 2 gäller vissa bemanningsfrägor. I dagensläge borde det vara naturligt att söka minska de svenska rederiernasdriftskostnader. I andra sjöfartsländer försöker man uppnå detta genom att bl.a. minska fartygsbesättningarna. Försiktigt tillämpat borde detta vara enmöjlighet också för oss i . , Reservation 3 gäller förslag om en utredning om degällande lotsnings-bestämmelserna.. I reservation nr 7 motsätter vi oss en obligatoriskregistrering av bl. a. fritidsbåtar. Vi var från början ensamma om ett sådantmotionsyrkande men är tacksamma för att anslutit sig fill värreservation. Därigenom kan det bli möjligt att uppnå en majoritetför att avskaffa detta obligatorium. Det s. k. fritidsbåtsregistret är det senaste utslaget avstorebrorsmentaliteten i , vilket också har påvisats vid ett flertaltillfällen i debatten. Ett mer lysande exempel på en onödig byråkrati fär manförmodligen leta länge efter. Med allra största sannolikhet kommer förslaget också attvisa sig kosta mer än vad det smakar. Den administration och den byråkrati som är en 122 förutsättning för registret får viinte gratis. Regeringenbrukar hävda att det inte rör sig om en båtskatt utan om en Prot.1987/88:110 avgift.Detta är synnerligen diskutabelt, eftersom den enskilde båtägaren 28 april1988 intefär någon motprestation. Därmed torde det närmast vara en skatt som -r . det ärutomordentligt lätt att vid olika tillfällen höja. Statsrådet , som egentligen är tillsatt för attgöra vår fritid angenäm, är uppenbarligen inte här . Låt mig dä fä frågamajoritetens talesman: regeringen garantera att den s. k.registreringsavgiften inte höjs? Det hette ju så sent som i går att den s. k.skattebasen måste breddas. Jag yrkaralltså bifall till reservation nr 7, fogad till betänkandet. I reservation 11 för vi fram en synpunkt som vi anser varaprincipiellt viktig: Svenskt näringsliv, i detta fall svenska rederier, skallinte stödjas med direkta subvenfioner. Hur vi från moderat håll vill gerederierna möjlighet att överleva i den allt hårdare internationellakonkurrensen har vi dels fört frarri i reservationer till detta betänkande, delsutvecklat inför det sjöfartspolitiska betänkande som skall behandlas i kammarenom . Jag ber, herr talman, mot bakgrund av detta att få yrkabifall till reservationerna 2, 3, 7 och 11, fogade till betänkandet. 113 (): För sedan visades iföreläsningsföreningen i min hemstad ett bildspel om frän norr tillsöder. Detta inleddes med en bild av ett igenbommat färjeläge i Grankullavikoch föreläsarens ord: "Det är så tomt på nordligaste när inteGotlandsfärjan går." Så känns det för mänga bofasta men framför allt för deturister från och utlandet som besöker de båda öarna. Möjligheten attäven besöka , särskilt från norra , är ett uppskattat inslag undersemestern. En del gör turen som ett led i en rundresa från och till fastlandetvia öarna. Ca 35 000 resenärer for denna väg . Det var en ökning med92 %, trots att regeringens tillstånd till trafik kom så sent att varkenlinjens existens eller turlistan kom med i några turistbroschyrer. I är har regeringen helt sagt nej efter att äter ha dröjtmed beskedet. Det nya rederiet, , som fr. o. m. harkoncession på Gotlandstrafiken, ville självt inte driva linjen och avstyrkteatt det rederi, , som sökt tillstånd skulle fä göra det.Regeringen följde alltså denna linje, trots att Crown Shijjping inte begärtnågot statligt stöd för sin verksamhet. Både och samtturistorganisafio-nen har flitigt uppvaktat regeringen i denna fråga. Borgholmskommun vädjade sä sent som åter om att regeringen skulleändra sig. fär man kanske ge upp hoppet för i är. Att jag ändåuppehåller mig så utförligt vid denna fråga beror pä att jag hoppas att detredan nu tas steg för att åstadkomma en trafik nästa är. Om intekoncessionsrederiet vill bedriva trafiken bör annat intresserat rederi kunna fäbesked i sådan tid att turistorganisationer och företag kan få med linjen imarknadsföringen. När vi fidigare diskuterat färjelinjen hardet frän majoritetens sida ofta framhållits att denna linje tar passagerarefrän andra linjer. Förra aret gjorde i samarbete medturistlinjen vid Prot.1987/88:110 högskolan i en undersökning kring just den frågan. 28 april1988 av resenärerna uppgav att de inteskulle ha gjort någon resa mellan och över huvud taget om intedenna linje funnits. ' ' ' passagerare skulle ha gjort resannågon annan väg, dvs. totalaantalet Gotiandsresenärer 1987. E)enna marginella inkomstminskning för statskassannär det gäller de andra rutterna uppvägs säkerligen av inkomsternafrån de tillkomrnande resenärerna och av den stimulans för turismensom linjen utgör. hadedärtill en bilfärja mellan öarna tillfört en kapacitet på ca 10 000 bilar sommånga anser kommer att behövas. nya fartyg tarväsentligt färre bilar än utlovat. får ingen bilfärja utanendast katamarantrafik. Man kan alltså ta bilar till bara från tvåhamnar, och , mot fyra hamnar 1987.Vad kommer detta att ha för effekt? frågar sig många. Att jag nu uppehållit migvid turisttrafiken betyder inte ett bristande intresse för den givetvis ännuviktigare reguljära trafiken. Det nya rederiet har verkat , ochdet mesta synes fungera. På Oskarshamnslinjen är man givetvis glad att ha sluppitden obekväma . Om den pressade tidtabellen på de tre Unjerna håller underhögsäsongen återstår dock att se. Och en sak vet man ingenting om - vad kostardet hela? Kommer det transportstöd på 30 milj. kr. till färjetrafiken som viskall besluta om att räcka till? När det gäller motion T611, som följs upp ireservation 9, angående Gotlandstrafikens huvudkontor vill jag säga att jaghade en motsvarande motion . Jag har därför stor förståelse försynpunkten att rekrytering i så stor utsträckning som möjligt bör ske påGotland. Med den uppläggning som haft med bl. a.samarbete med är det dock svårt att gå in med direktiv frånpolitiskt håll. Jag hoppas emellertid att rederiet står för sina tidigarepositiva uttalanden om att främja de gotländska intressena. Genom ett särskilt yttrande har vi ifolkpartiet velat markera betydelsen av turisttrafiken mellan öarna. På tvåandra områden i detta betänkande om sjöfarten har vi reserverat oss, i bådafallen tillsammans med , nämligen i reservationerna 7 och 11, somjag yrkar bifall till. 1 övrigt yrkar jag bifall till utskottets hemställan. Reservation 7 om fritidsbåtsregistret kommer senare attbehandlas av . Vad gäller stödet till svenska rederier på 25 milj. kr.,vilket behandlas i reservation 11, har vi haft motsvarande även ochmed samma motivering: att stödja näringslivet med direkta subventioner anser viinte riktigt. Stödet är tidsbegränsat fill 1990 och grundar sig på densjömansskatt som inbetaladesåren 1982-1985. HittiUs har 900 milj. kr. förslagsanslag och 620 milj. kr. Anslaget är under nedtrappning, men frågan är om inte även återstoden bör behandlas i samband med den aktuella sjöfartspolitiska propositionen nr 129. '/ad jag kan se föreligger dock inga sådana förslag. 124 När svensk sjöfart är en bransch ikris och många diskussioner förs om dess Sjöfart m. m. framtid,kan det verka magert att vi behandlar mindre frågor som dem Prot.1987/88:110 jag tagit fram här. Men den stora sjöfartspolitiska strateginkommer ju med anledning av den nämndapropositionen. Därför vill jag avsluta med att tillstyrkautskottets skrivning avseende , betona betydelsen avVänersjöfarten, tillstyrka stödet till derina samt sist än en gårig uttalaförhoppningen om ett positivt och tidigt beslut om turisttrafik mellan vårabåda stora öar i . 114 (): Det är tämligen meningslöst att föraen större sjöfartspolitisk debatt, när de verkligt viktiga sjöfartsfrågornakommer upp . rör det bland annat vem som skall betalaisbrytningen ~ staten eller sjöfarten. Om man bortser från den sjöfartspolitiska proposition sompå grund av trafikutskottets påtryckning kom i valårets elfte minut har densocialdemokratiska regeringen bara gjort en sak för sjöfarten, och dennaåtgärd är negativ. Man har flyttat över kostnadsansvaret för isbrytningen tillsjöfarten själv. Vi tycker inte att detta är en positiv sjöfartspolitik.Jag yrkar bifall till reservation 1. Problemen med transport av farligt gods har med årenblivit större och mer svårbemästrade. har vid kontroller påvisatsådana fel vid transporter av farligt gods att cirka en tredjedel avtransporterna inte har fått tillstånd att fortsätta. Finansministern skriver ibudgetpropositionen att han efter samråd med chefen för försvarsdepartementetoch gjort bedömningen att behovet av insatser pä områdetär stort. Han föreslår också vissa åtgärder på tullens och räddningsverketsområde. Det finns dock en metod som inte berörts, och det är att istörre utsträckning använda sjötransporter: Vi föreslår att regeringen tarinitiativ till förhandlingar med andra, främst europeiska, länder för att fåtill stånd överenskommelser om att farligt gods i största möjliga utsträckningskall gå med båt. Ett fartyg med 100 lastbilar är betydligt enklare attkontrollera än 100 lastbilar på vägarna. Att låta sjöfarten i större utsträckningta hand om farligt gods är att slippa denna last genom tätbebyggda områden. Jag yrkarbifall till reservation 5. Vid ingående av handelsavtal är ytterst sällan utförandetav nödvändig sjötransportprestation föremål för behandling. Ett statligtengagemang för svenskt näringslivs produktion blir föremål för ingåendeöverenskommelser bilateralt; I kedjan glömmer man mycket ofta bort den svenskahandelssjöfarten. Då kan det bli så snett som det har blivit beträffandetransporterna i handelsutbytet med . De fakfiska förhållandena äri dag att av lastvärdet går med sovjetiska fartyg, med svenska ochresterande med andra nationers fartyg. Vissa svårigheter i en överenskommelse är förståeliga, dåvissa destinatio-ner för sovjetisk last hamnar i det enorma inländskasjötransportsystemet i . Detta kräver speciellt tonnage.Inlandsfarvatten i trafikerasemellertid i stor utsträckning av sovjefiska fartyg. 17S lastkvoternai svensk favör borde förhandlingsvägen vara möjlig, och vi Prot.1987/88:110 kräver att berörda departement nu driver denna fråga ännuhårdare än : h'"'"s- ~77 Jag yrkar bifall till reservation6. ' ' ' Till slut. vill jag säga att detnaturligtvis finns anledning att beröra moderaternasoch reservation 11 om konsten att stödja svensk sjöfartutan att använda sig av de stödformer som åtminstone finns . Men detber jag att få återkomma till i den stora sjöfartspolitiska debatt som 115 (): Det har sagts här att det vi behandlar om sjöfarten inte har så stor betydelse och att det kommer ett viktigarebetänkande längre fram. Men det här betänkandet är också viktigt. Det gällersjöfarten efter våra kuster, en stor del av vår utrikeshandel och äveninrikestransporter. Den alldeles övervägande delen av transporterna till ochfrän utlandet sker faktiskt med fartyg: av införseln går med lastfartyg,och tar man med färjetrafiken blir det . Jag vilfsäga att detta ställerväldigt höga krav på vår infrastruktur. har ansvaret för att vårt farledssystemmedger god framkomlighet och ger hög säkerhet samt att standard och serviceanpassas till trafikens omfattning så att det blir möjligt att hållafarledskostnaderna nere på en rimlig nivå. Det är också av väsentlig betydelse att haroch tar ansvaret för att sjöfarten kan bedrivas året runt, i princip oberoendeav väderleksförhållandena. Det är en mycket viktig fråga för vårt näringsliv.Därför är det betänkande vi nu behandlar, som mest gäller sjöfartsverketsangelägenheter, av mycket stor betydelse. I betänkandet behandlas också ett antal motioner, och dereservationer som avgivits har egentligen inte mycket med attgöra. De åtaganden som vi har lagt på sköts pä ett mycketförnämligt sätt, och jag tror att det är få som har anledning att klaga påmålinriktningen eller på sätt att sköta sitt arbete. Verket gergod service, och vi har en mycket hög säkerhet efter våra kuster. var inne på frågor som gälldeisbrytning, och där har ocksä en reservation. Reservanterna säger attsjöfarten har pålagts stora kostnader genom att isbrytningen nu betalas avsjöfarten själv. Så är det nu inte helt och hållet. Viss del av kostnaden får sjöfarten betala. Men som bekantär det sä att när en transport skall skickas i väg frän , även om den sker med lastbil eller tåg, är man hänvisad till sjöfarten, såvida den inte skall fill . Avgifterna för isbrytningen läggs pä all sjöfart till , alltså inteenbart den som berör , vilket man skulle kunna tro, eftersom isen mestadels och svårast förekommer i och . Därmed får även den landburna trafiken, dvs. lastbilar och tåg, vara med och betala den kostnad som tar ut för den isbrytning som man häller sjöfarten med efter hela vär kust. Det är kapitalkostnaderna som man tar ut av sjöfarten, medan driftskostnaderna gär via statsbudgeten. Det rör sig om 126 46 eller 47 miljoner ,beroende på omfattningen av isen och en del harinte redovisat varifrån dessa pengar skulle tas om man tog bort dennaavgift. Sjöfart m. m. I detta betänkandebehandlas vidare frågan om det register på fritidsbåtar Det var PerStenmarck som tog upp den saken. som manskall betala för att registrera en fritidsbåt av över fem meters längd och meden. motor som överstiger 14 hk. Jagvet inte vad Per Stenmarck är ute efter här. Det är väl den gamla vanligaskrämseltaktiken, att detta register är inkörsporten för en skatt påfritidsbåtar. Stenmarck frågade om jag kan garantera att avgiften inte höjs ochatt man inte i ivern efter att söka nya intäktsobjekt skulle införa avgifter avfiskal karaktär. Jagkan säga till Per Stenmarck att jag tror att socialdemokraterna - och vi sitteri regeringen nu - torde vara det enda parti som har ett kongressbeslut på attskatt på frifidsbätar inte skall införas. Det antogs på vår partikongress1984. Varförskall man skrämma båtägare med att detta är inkörsporten till skattebeläggning?Det kanske vore bra om ni fattade likadana beslut på era kongresser, så kanskerädslan inte längre blir så stor. Kanjag garantera att det inte bUr någon höjning av avgiften? Jag vet ju inte vadni har för avsikter, men jag har varit med i trafikutskottet . Närdet gällde att höja registeravgiften för bilar gick ni i bräschen för enhöjning med några tior för en del är sedan, när det var tal om besparingspaketoch annat. Då var det ett sätt att öka statens intäkter. Registret medför onödigtkrångel och bliren belastning, säger . Jagtror inte det blir en belastning. Jag har erfarenhet av sjöräddning och båtar idetta sammanhang, och jag tror att det skulle vara mycket bättre om ni hjälptefill så att vi fick båtägarna att förstå värdet av att få sina båtarregistrerade, i stället för att på alla sätt och vis inbilla dem att de inteskall registrera. Just det sista kan bli en anledning till att det blir dyrare,men då får ni ta ansvaret. Detskall tydligen bli mera tal om frifidsbätar längre fram på talarlistan, så jagskall spara några argument. Det finns en.del ytterligare att anföra. IngridHasselström Nyvall talade pm en annan detalj i detta digra betänkande, nämligensjöfarten mellan och . har skrivit underdetta betänkande och har ingen reservafion. Likväl håller hon ett flammande talför att en orättvisa skulle vara begången och att regeringen skulle ha begåttett fel därför att man inte. släppte in något annat rederi på trafiken mellanÖland och Gotiand. Somfru vet från utskottet när vi diskuterat frågorna krävskoncession för att idka sjöfart mellan och fastiandet. Ett rederi harfått denna koncession. Rederiet har träffat en överenskommelse med staten. Detingår i koncessionen att detta rederi också får trafikera meUan ochGotland om rederiet har båtar och anser att det är affärsmässigt lönsamt. Förnärvarande har man inte båtar, och man anser inte att det är affärsmässigtlönsamt. Rederiet är nytt i trafiken; det började sin koncessionsperiod den 1januari . Jag tycker det är förståeligt om man är försiktig de första årenmed att sätta in nytt tonnage på en linje som endast Prot.1987/88:110 trafikeras . 28 april1988 Det har diskuterats en hel del omkapaciteten totalt, men de senaste Sjöfart m. iii. siffrornatyder ändå på att kapaciteten inte är sämre än den varit tidigare. Man hardäremot ordnat så att det för bilarna finns färre hamnar än tidigare, medan manmed katamaranerna, som skall sättas in, kommer att kunna transportera fler ickebilburna passagerare. När det gäller trafiken mellan och som fruHasselström Nyvall talade för, måste man ju säga sig att om ett annat rederikom och ville trafikera den linjen måste det bero pä att det är något man kantjäna pengar på. Lönsamheten i Gotiandstrafiken härstammar från den trafik somkörs . Skulle någon annan komma in på den positiva delen vore detatt skumma grädden. Överskottet från sommartrafiken skall något så när minskadet underskott som uppstår under vintertrafik. Därför behövs överskott påsommartrafik för att inte statens andel av driftsförlusterna skall bli alltförhög. Låt oss avvakta till ett annat år för att se behovet ochmöjligheterna att trafikera på detta sätt. Men det är det rederi som fåttförtroendet att sköta Gotlandstrafiken som har rätten till denna trafik. Detvar likadant med den fidigare koncessionsinnehavaren.