prot · GB09120 · 1987-12-31 00:00:00 — Socialdemokraterna har blivit fångar i effekternaav den. tredje vägens ekonomiska politiki Detta visar fusionsgaloppen . Jagvill notera att kreditmarknadskommittén nu arbetar. I det sammanhanget bör,utöver maximala ägarandelar i banker, också sambandet mellan ägande och boendeinom bankväsendet regleras. Det är rimligt att svenska industriarbetare,småföretagare, småsparare och vanliga hushåll får bli delägare i banker, t. ex.PKbanken, genom att köpa folkaktier i den banken. Denhär affären mellan PKbanken och har juockså lett till ett speciellt "Rosornas krig". Kommunalarbetareförbundetsordförande sitter i , och han ställer sigpositiv till affären. Däremot kritiseras den hårt av LO-ordföranden ,och man kan ju fråga sig varför det är just ett rosornas krig mellan tvåframträdande socialdemokrafiska fackUga ledare. Beror Sfig Malms krifikmöjligen på att han inte fått vissa personliga intressen tillgodosedda inomPKbanken? Svaret på den frågan har kanske bara , eller möjligenfinansministern. Finansministerntar sedan upp de känslomässiga förhållandena i det här ärendet. Då vill jagupprepa min fråga: Finns det ytteriigare vänskapUga affärer mellanfinansministern, regeringen och ? intressant arfikel i en affärstidning stod det att läsa omuppköpsvågens psykologiska sida. Artikeln knöt delvis an til! dagens debatt ompriset på . Erfarenheten har ju faktiskt de senaste årenvisat att priserna vid olika företagsköp har blivit allt högre. En förklaring -kanske den viktigaste - är att det finns ett stort överskott på pengar, medandet råder brist på goda placeringsobjekt; Manskall, enligt tidningen, inte underskatta psykologin i dagens merching money.Vädjar man till köparens mänskUga svagheter - fåfänga, maktlystnad ochsentimentaUtet - kan man få mycket bra betalt, enligt tidningen: Mot Prot.1987/88:120 , Debattom PKbankens köp ay , m. m. 1987/88:120 bakgrund av finansministerns förklaring på ett pensionärsmöte i och de uttalandensom gjorts i den här debatten, där han mofiverar köpet med ' hänvisning tillPensers tidigare hjälp med lån hos PKbanken, vill jag avslutningsvis frågafinansministern: någon av de tre mänskliga svaghe- 'P " ° terna- fåfänga, maktlystnad eller sentimentalitet - påverkat regeringens och kommission, m. m. ,,,, stöd för affären? citerar en ledare i och instämmer i slutsatseni denna, nämligen att PKbanken skulle ha valt ett annat betalningssätt änaktier. Ja, vad återstår då? Jo, pengar. behöver inte hymla på denpunkten. Han behöver inte vara fullt så ogenomtränglig som Aftonbladetsledarskribenter. Betalar man inte i aktier, måste man betala i pengar, detbegriper nog de flesta. Nåväl,om PKbanken betalat i pengar skulle det ha lett till att insättarna i PKbankensom skattebetalare skulle se mer positivt på affären. Det betvivlar jag. Dåskulle ju faktiskt pengar behöva tas ur budgeten för att finansiera köpet avCarnegie . Att detta ur skattebetalarnas synpunkt skulle vara attföredra har jag svårt att inse. Detkanske verkar underligt att jag behöver anlita i det härsammanhanget, men det är i själva verket den enda tidning som har insett vadaffären ekonomiskt innebär. Där var man mycket upprörd när man konstaterade attinnebörden av att betala med aktier, som sedan säljs till marknaden, är attCarnegie köps med privatkapitalets pengar. Och Svenska Dagbladetansåg att detta var en ovanligt försåtlig form av socialisering, där man inteens lät skattebetalarna stå för fiolerna utan privatkapitalet. Såjag tycker skall läsa ledare med något mera krifisktsinne än han har visat den här gången. vill jag säga att jag inte alls är upprörd över att intevet vad man tycker. Det är ju borgerlighetens problem snarare än mitt attfolkpartiet inte har någon uppfattning. Att dess partiledare hade enuppfattning spelar tydligen ingen roll . en kortnovell om ett inbillat möte mellan mig och CurtOlsson. Jag tycker detta avslöjar en viss brist på kunskap om relationerna, ochansvarsfördelningen inom förvaltningen när det gäller sådana här frågor. Det ärbankinspektionen som har att ta ställning till huruvida ett förvärv av ettbolag av det här slaget bör göras eller inte och kan fillstyrkas eller inte.Curt skulle.aldrig dyka upp i för att underställaregeringen en sådan affär. Han vet nämligen att där får han inget svar, han kaninte få det och skall inte få det. Därför skulle det här mötet aldrig ha ägtrum, annat än i fantasi. frågar: Vad är det som bränns? Varför behöver affären behandlas i vår? kan ju fråga folkparfiets och företrädare i denna debatt, som tydligen har insett atf skall ett undertecknat avtal leda till ett genomförande, kan det inte ligga och vänta. Per och kanske kan ge en lektion 102 rörande innebörden av riksdagsprövningen, om denskall ta . Sedan får vi om igen höra att denivrigaste kämpen mot maktkoncentration i är centerpartiet.Centerpartiets ordförande har ju med förtjusning idkat ettslags långdistansskytte mot socialdemokratin när det gäller maktkoncentrationoch fördelningsfrågor. Det är bara det att varje gång denna riksdag haft attbehandla något ärende som rör privatkapitalets makt i - antingen dethar gällt att lägga någon skatt på det, att begränsa dess rörelsefrihet elleratt ge samhället, staten, ett större utrymme -så har hängt medmoderaterna och folkj)artiet och sagt nej. , i denna mandatperiods elfteeller tolfte timme, är man tydligen beredd att ställa upp på regeringensförslag när det gäller Ukviditetsindragning från de stora företagen. Men dennasvala förebådar nog ingen sommar, för när ni väl är tillbaka i den borgerligasäcken igen kommer ni att precis som tidigare benhårt försvara de privilegieroch positioner sorii både finans- och privatkapital har i . Det är vadni har gjort . Att sedan då det är fråga om ändra åtgärderanser sig driva en radikalare politik än folkparfiet och , t. ex. ifråga om regionalpolitiken , förtar inte det intryck man har av att ni, närdet verkligen har gällt, inte velat vara med. Aldrig har ni heller diskuteratmaktkoncentrafionen i era egna led. Jag tänker då på jordbruketsföreningsrörelse och alla bolag i det sammanhanget. Titta på listorna överbörsnoterade bolag knutna till jordbrukets föreningsrörelse - en av de störstakapitalkoncentrationerna i ! Den saken har ni aldrig ägnat någotintresse eller sett som något problem. Jag sade tidigare att regeringen inte har föravsikt att beröva någon konstitutionell möjlighet att prövaregeringens beslut och förslag. Efter de deklarationer som Per ochHädar avgav -av innebörden att även om inte vet var han hamnar,kommer man att arbeta så i att en proposition kan behandlas ochbeslutas före vårsessionens slut - kommer jag att råda regeringen att påtorsdag fatta beslut om en proposition i detta ärende, om det då finns någotärende. Det beror ju på vad beslutar. Men om detfinns ett ärende, kominer det att föreläggas . Jag utgår från att detdå får den behandling som företrädare för moderata samlingspartiet ochfolkpartiet har förespråkat här , dvs. att ärendet skall kunna avgörasinnan vårsessionen är slut. Det som kvarstår och som utgör det bestående intrycket avdenna debatt är följande. Skälet till att de borgerliga partierna - här kan jaghålla med - intresserar sig för köpet av äri första hand att det ger dem tillfälle att utmåla varje form av statligföretagsverksamhet såsom anfingen skadlig eller också oförenlig med detpolitiska spelets regler eller dess allmänna moral. Man kan, för all del, haden inställningen. Men då bör dessa tre partier med mycket stor könsekvensarbeta för de linjer som man här har dragit upp, nämligen för att i enUghet medsin egen övertygelse avskaffa allt statligt ägande. Någon annan slutsats av ertresonemang kan inte dras. Jag har frågat mig hur detta verkligen kan våra möjligt.Såvitt jag förstår tänker ni, om ni vinner valet , ordna en storrealisafion av statliga företag och bolag, som då blir affärsdrivande verk. Jaghar också frågat mig: Debatt om PKbankens köp av , m. m. Ombemanningen vid tullen i Vad finns det förpraktiska möjligheter när det gäller att ösa en stor mängd akfier över densvenska aktiemarknaden? Enligt er kalkyl skulle staten därmed lägga beslag påhela utbudet av nytt riskkapital för framöver. Det blir således enmycket märklig form av privatisering, i den meningen att staten lägger beslagpå allt riskkapital som finns och berövar övriga delar av näringslivetmöjligheter att bygga ut sin kapitalstock. Om det är klok politik kan verkligenbetvivlas, även från borgerlig synpunkt. Men detta håller ni alltså på attbinda upp er för. Vikommer fakfiskt att tillåta oss att anse att det i ett samhälle som vårt finnsplats för statiigt företagande. Vi bygger inte vårt resonemang på någon doktrinsom ni gör när det gäller privat företagande, utan vi utgår från en pragmatiskhållning till sådant som vi tror kan motverka maktkoncentration, motverkafelanvändning av våra resurser beträffande statligt företagande. Närdet gäller PKbanken är jag medveten om att denna måste acceptera en stor del avde spelregler som finns i den värld som yi lever i. Men på en punkt, Per-OlaEriksson och , är ändå statiigt ägande av obestridd betydelse. Om viinte hade haft statligt ägande och om vi inte hade byggt upp löntagarfondernaunder den här perioden, skulle antalet miljardärer och miljonärer i privat regiha varit mycket större. Jag kommer att försvara StatUgt ägande åtminstone avden anledningen att det bidrar till att olikheterna i fråga om förmögenhet ochinkomster inte är fullt så stora som de annars skulle vara. Överläggningenvar härmed avslutad. Genom denna debatt hade två frågor fillstatsministern besvarats, nämligen fråga 1987/88:487 om enskiltinflytande i PKbanken och fråga 1987/88:489 om PKbankens köpav . 3 § Svar på fråga1987/88:463 om bemanningen vid tullen i har påstått att en av landets största tullstationer -den i - vid flera fillfällen har varit obemannad så att utländskamedborgare helt okontrollerat kunnat ta sig in i landet. Mot den bakgrunden harGöran frågat mig om jag kan redovisa vilka skäl som ligger bakomnämnda förhållande och vilka,åtgärder jag avser vidta så att detta inte kanåterupprepas. Passkontrollenvid våra gränser ankommer i första hand på polisen, men det sker en samverkanmellan polis och tull även på detta område. Enligtvad jag har inhämtat har personalläget hos tullen i varit ytterstansträngt vissa perioder . Bemanning av tullfiltren har dockalltid prioriterats högt. Det kan emellertid inte uteslutas att någottullfilter vid något enstaka tillfälle har måst lämnas obemannat. Om så skulleha varit fallet är detta naturligtvis inte tillfredsställande. Jag räknar medatt de akuta problemen på personalsidan hos tullen i numera är övervunna,så att kontrollen i fortsättningen kan skötas på ett acceptabelt sätt. 17 (): Jag vill inledningsvis tacka statsrådet försvaret på min fråga, men jag vill meddela att svaret är djuptofillfredsställande. Ett tullfilter - ett av de största i landet - får aldrigstå obemannat. Jag anser att den polifik som leder till att det inte kanuteslutas att ett tullfilter har stått obemannat är ovärdig. Vi försöker i denna kammare, liksom man gör i kommuner ochlandsting, bedriva en offensiv kamp mot narkotikan. Här läggs mycket pengarned. Vi tror naturligtvis i vår arma enfald, här i kammaren och säkert ocksåute i kommunerna, att detta är en kamp som vi för på en "fair" plan,det vill säga att det görs en kontroll vid gränser. Vi måste ocksåagera mot det som finns inne i landet i form av narkofika. Finansministernsmeddelande innebär att detta är ett bortkastat arbete. Det kan inte uteslutats,säger finansministern, att tullfiltret har stått obemannat. Vad har då kommitin genom det? Är det terrorister, narkotika eller andra typer av faror? är ett öppet och fritt land - det ären demokrati och skall så förbli. Men ett sådant land är skört; vi måsteförsvara vår frihet och öppenhet. Därför måste det göras en ordentlig och solidtullkontroll ay personer och material som passerar in över våra gränser. Jag vill än en gång tacka för svaret, i denmeningen att det nu tycks vara klart att personalsituafionen vid tullstationeni är så tillfredsställande att stationen inte längre står obemannadvissa tider. Om informationen om livsmedelskontrollen Överläggningen var härmed avslutad. 4§ Svar på fråga 1987/88:488 om informationen om livsmedelskontrollen har mot bakgrund av tvä domar,den ena av en kammarrätt och den andra av regeringsrätten, frågat mig om jag ärberedd att vidta åtgärder som möjliggör för konsumenten att fä kännedom om deresultat livsmedelskontrollen leder fill och därmed lätta på sekretessen. Den fråga som har varit aktuell i flera fall gällersekretess när myndigheter utövar tillsyn över näringslivet. Sekretess gäller dåför ett företags affärs-eller driftförhållanden, om det kan antas att företagetlider skada om uppgifterna röjs. Skälet för sekretessen är att affärsverksamhetbehöver skyddas från insyn från t. ex. konkurrenters sida. För egen del vill jag säga att resultatet av den avvägningmellan olika intressen som gjorts i lagstiftningen i några fall visat sig varamindre tillfredsställande. Jag har därför tagit initiafiv till en analys av deregler som gäller. Det är inte osannolikt att den analysen leder tillslutsatsen att lagen bör ändras. Om en sådan ändring bör göras isekretesslagstiftningen, i miljö-och hälsoskyddslagstiftningen eller ilivsmedelslagstiftningen, är det dock för tidigt att säga. 1987/88:120 Anf. 19 (): Jag ber att få tacka justitieministern för svaret. Om informationen om livsmedelskontrollen Jaganser att konsumentens rättmätiga krav och behov av insyn i hanteringen avvaror och tjänster knappast kan ifrågasättas. De behoven får därför inte hellerstå tillbaka för företagens intresse att skydda eller undanhålla uppgifter omredlighet och hygien. Det anser jag vara ett fundamentalt krav i vårt svenskasamhälle. Detär därför minst sagt upprörande när det har avslöjats att miljö- ochhälsoskyddsnämnden samt livsmedelsverket inte får lämna ut uppgift om namn påföretag som inte skött hanteringen på ett godtagbart sätt. Förhållanden haravslöjats som gäller både restauranger och Uvsmedelsindu-strier. Jag anser attdet föreligger en fundamental tvetydighet i fråga om hanteringen av dessafrågor i förhåUande till sekretesslagen: å ena sidan företagens önskade skyddför konkurrenskänsliga uppgifter, å andra sidan konsumentens krav på insynirådande förhållanden som gäller hygien och riiiljö. Dessa uppgifter är viktigaför konsumenten och dennes anspråk på valfrihet. Det gäller att kunna väljabästa vara. Men här skyddar sekretesslagen både restauranger ochlivsmedelsföretag enligt domar som vi har fått ta del av. Därmed lämnar mankonsumenten i sficket. ' Viär i vana vid att myndigheten - oavsett om det är hälso- ochmiljöskyddsnämnden eller annan myndighet - spelar med öppna kort, dvs. öppetredovisar de förhållanden som råder, oavsett om det gäller tillfredsställandeeller om det gäller dåliga resultat. I det här fallet står konsumenten utanrelevant information. Det kan väl ändå inte vara meningen att klaramissförhållanden skall skyddas? Jagtolkar statsrådets svar så, att det är önskvärt att få till stånd en ändringendera av sekretesslagen eller också av annan lag, så att konsumentintressetfår råda över affärsintresset och därmed medverka till att förbättra redlighets-och miljöförhållandena. Dessutom skulle inte bara jag utan även företagen varamycket tacksamma om vi kunde få veta när denna ändring av resp. lagar kan kommatill stånd. Anf.20 Justitieminister : Herr talman! På den sista frågan måstejag tyvärr svara att det är omöjligt för mig att lämna någon fidsangivelse . Vi har börjat analysarbetet mellan de berörda departementen. Självklart ärvi angelägna om att ändringen skall ske så snabbt som möjligt. Men jag kan inte bedöma i vilken utsträckning det rör sig om komplicerade förslag filländringar i lagstiftningen. Jag är emellertid angelägen om att,den oklarhet somfinns skall undanröjas . Anf.21 (): Jag tackar för dessa synpunkter och tolkar dem så att varkenkammarrätten eller regeringsrätten längre kommer att kunna ge företagen rätttill oinskränkt hemligstämpling av hälso- och miljöskyddsfakta. Det tycker jagär angeläget att föra fram. 106 Överläggningen var härmed avslutad. 5§ Svar på interpellation 1987/88:255 om förbudet mot pornografiskaföreställningar har frågat mig vilka åtgärder jag tänker vidta föratt intentionerna i lagsfiftningen om förbud mot offentliga pornografiskaföreställningar skall uppfyllas. Enligt10 § allmänna ordningsstadgan (1956:617) är det förbjudet att anordna offentligpornografisk föreställning. Den som bryter mot förbudet kan dömas till bötereller fängelse . Överträdelserav förbudet mot offentlig pornografisk föreställning har lett fill åtal i ettantal fall. I några fall har åtal lett till bötesstraff och i något faU fillfängelsestraff. Vid har avgjorts mål som rörnågra av de klubbar i som har upphört att existera. Riksdagenhar sedan tagit ställning fill några motioner, bl. a. en av IngelaMårtensson, med önskemål om åtgärder som kan bidra fill att förbudet mototillåten pornografisk föreställning bUr mer verksamt. uttaladei ett yttrande till jusfitieutskottet att det fanns skäl att se överbestämmelserna i allmänna ordningsstadgan. avstyrkteemellertid enhälligt bifall till motionerna med hänvisning till bl. a. debedömningar som utskottet gjorde när förbudet mot offentlig pornografiskföreställning infördes . följde utskottet. ' Förbudet motoffentlig pornografisk föreställning är ett led i strävandena för jämställdhetoich sexuell frihet byggd på ömsesidig respekt, samhörighet och gemenskap.Förbudet är också ett viktigt inslag i samhällets ansträngningar att motverkaprostitution. Detär polis och åklagare som i första hand har att övervaka att förbudetefterlevs. Som jag nämnde har det också meddelats fällande domar i flera fall.Men det viktiga förebyggande arbetet - att få unga människor att hålla sigborta från dessa miljöer- är en uppgift främst för . Därför ärdet naturligtvis väsentligt att har nödvändiga resurser försådana insatser. Det är också angeläget att uppbyggnaden av en permanentprostitutionsförebyggande verksamhet stimuleras. Som jag ser det är det sammaslags åtgärder som vidtas mot prostitutionen som i första hand bör tillgripasmot de s. k. sexklubbarna för att förhindra att ytterligare kvinnor dras in iden verksamhet som bedrivs där. Jagvill också peka på att polisens möjligheter att ingripa och att delta i detförebyggande arbetet bl. a. är en fråga orii. att fördela befinfliga resurser.Beslut om den närmare inriktningen av polisverksamheten och användningen avpolisens resurser fattas numera på lokal nivå. Detta bör öka möjligheterna attmotverka överträdelser av förbudet mot offentlig pornografisk föreställning påde orter där man har särskilda problem med den här typen av verksamhet. Underdetta anförande övertog förste vice talmannen ledningen av kammarensförhandlingar. 23 (): Jag tackarjustitieministern för svaret. Detär riktigt att jag har väckt en motion om offentliga pornografiskaföreställningar och att denna tillsammans med en fempartimotion från förra åretbehandlades av nu i vår. säger i svaret ansåg ett enigt socialutskott att det finnsskäl att se över bestämmelserna i den allmänna ordningsstadgan såsom viföreslog i våra motioner. Tyvärr gick justitieutskottet emot socialutskottet -mycket förvånande enfigt min mening. beslöt enligt jusfitieutskottetsförslag, men ett sjuttiotal ledamöter röstade för bifaU till motionsförslagen.Det var ett sjuttiotal röster från olika partier. och justitieministern hänvisar till att det finns ett förbudmot offentliga pornografiska föreställningar. Visst, men straffsatserna äralldeles för låga. Straffsatsernas nivå indikerar hur ett brott prioriteras ipolisens brottsbekämpning. Det har lett till att polisen i intesärskilt bryr sig om sexklubbarnas verksamhet. IStockholm däremot har det, som säger i sitt svar, väckts åtalmot några sexklubbar. tolkar lagen så, att privat posering påsexklubb är detsamma som offentlig pornografisk föreställning. Därför har manlyckats stävja den här typen av verksamhet. Det är viktigt, eftersom privatposering ligger väldigt nära prostitution som företeelse och mycket lätt kanleda tiU prostitution. IGöteborg erbjuds privat posering på sexklubbarna. Det framgår inte minst av denrapport som socialförvaltningens prostitutionsgrupp skrivit om stadenssexklubbar. Jag skall inte läsa högt ur denna rapport här, det är enförskräcklig beskrivning. Jag har överlämnat ett exemplar av rapporten tilljustitieministern och hoppas att hon läser den. Det är en beskrivning av bådemäns och kvinnors förnedring. Poliseni viU inte kommendera poliser att köpa tjänster på sexklubbar för attpå så sätt få möjlighet att väcka åtal. Polisen anser inte heUer att det ärlönt att avsätta resurser för att stämma sexklubbsägare när straffet är sålågt. säger att det är fråga om att fördela befinfligaresurser. Det är riktigt. Men det säger i de sista meningarnai svaret håller jag inte med om. Hon uttalar där: "Beslut om den närmareinriktningen av polisverksamheten och användningen av polisens resurser fattasnumera på lokal nivå. Detta bör öka möjligheterna att motverka överträdelse avförbudet mot offentlig pornografisk föreställning på de orter där man harsärskilda problem med den här typen av verksamhet." Jagtycker inte att den beskrivningen stämmer in på . Jag vill återigenfråga jusfitieministern om vi bara skall acceptera att det är på det här viseteller om jusfitieministern kan tänka sig att vidta några åtgärder. Nej, vi skall inte acceptera att det är på det här sättet. Det gör viinte heller - i lag är det förbjudet. Det framgår också mycket tydligt avmotiven till straffbestämmelserna att lagstiftningen omfattar också enskild,privat, posering. Det föreligger inget tvivel på den punkten. i lag, ochdärför måste vi se till att det också beivras.' Vi har strävat efter - och det avser jag att fortsätta attgöra - att decentralisera beslutsfattandet inom polisen. Vi vill göra detmöjligt att göra lokala avvägningar av var polisresurserna framför allt skallsättas in. Det är självklart att vi på det sättet kan få ut ett mycket mereffekfivt polisarbete -förhållandena skiljer sig ju mellan polisdistrikt. Jag vet inte vad menade när hon sade attpolisen inte skall köpa tjänster. Jag tycker att det är självklart att poliseninte skall köpa tjänster av det här slaget. Det understryks också mycketkraffigt i rapporten från , som jag har hunnit läsanu medan jag suttit här. Det finns verkligen goda skäl för polisen att inte pådet sättet delta i den här verksamheten. ' Verksamheten är alltså förbjuden, och det framgår mycketklart att även det som kallas för privat eller enskild posering omfattas avförbudet. 25 (): Vad jag har förstått har man gått till vägaså, att poliser på tjänstetid gått på sexklubbar och utgivit sig för att viljaköpa tjänster - annars vet man ju inte vad det är man skall väcka åtal för.Polisen i har enligt min sagesman uttalat att man inte är villig attkommendera polismän att gå på sexklubbar och bete sig på det sättet. Jag tycker i och för sig att rapporten är talande nog ochskulle kunna utgöra grund för att väcka åtal mot sexklubbar där den här typenav verksamhet förekommer. Men jag tycker också att justitieministern har ettansvar pä det här området. Det är väl bra att man decentraliserarbeslutsfattandet och att det läggs närmare verksamheten, men om följden blir såolika tolkningar tycker jag att man ändå kunde vänta sig ett ingripande frånjustitieministern. Om förbudet mot pornografiskaföreställningar Både och jag medverkade vidlagstiftningsarbetet, men tolka lagarna skall andra och inte vi göra. Jag har på grundval av den information som jag har fåttutgått ifrån att polismännen, när man varit på sexklubbarna, inte deltagit somaktiva parter utan varit där som åskådare. Jag hoppas att så är fallet. 27 ():