prot · GB0942 · 1987-12-31 00:00:00 — Det är dock denbilligaste och effektivaste metoden att undgå negativa miljöeffekter ochförödande av människors hälsa och livsmiljö. Förbränning av olja, kol, torv ochandra fossila bränslen har alla negafiva miljömässiga effekter. Det brukarkärnkraftsförespråkarna vara de första att framhålla, och så har det varitockså under dagens debatt. Detta förnekas självfallet inte av oss som önskar ensnabb avveckling av kärnkraften. Mångaav oss deltog i gårdagens debatt om försurningen och åtgärder för att kommafill rätta med den. I en sådan debatt kunde man kanske ha förväntat att de somi dag med den största iver framhåller de fossila bränslenas nackdelar ocksåskulle vara de som var mest aktiva och radikala när det gällde att lägga framoch arbeta för förhindrande av försurningen. Så var det knappast. Jag skall inte upprepa mitt inlägg i gårdagens debatt, men från kds:ssida har vi presenterat åtgärder för att t. ex. minimera rökgasutsläppen genomatt använda den allra bästa reningsteknik som finns att tillgå. När sjöar, skogoch mark är försurade, och en del rent av döda eller döende, krävs radikalagrepp. Jag skall inte ta kammarens tid i anspråk för att beröra dettaytterligare. För den intresserade finns ju protokoll att tillgå. Energiverketsstyrelse - eller åtminstone majoriteten av densamma -konstaterade i går att detär möjligt att inleda avvecklingen med de två första kärnkraftsreaktorerna imitten av . Detta konstaterande skall bl. a. ligga till grund för denawecklingsproposition som fill våren kan väntas från regeringen. Vikristdemokrater vill se en omställning av energisystemet i syfte att åstadkommaen energiproduktion baserad på inhemsk och till stora delar förnybar energi.Den rådgivande omröstningen om kärnkraften ledde till ett riksdagsbeslut sominnebär att kärnkraften skall vara avvecklad . Enligt vårt sättatt se bör denna utveckling påbörjas med målet att all kärnkraft skallvara avvecklad . har den fakfiska totala energianvändningen i gåttned med ca (temperaturkorrigerade värden). Detta motsvarar fionormalstora kärnkraftverk eller tolv utbyggda Kalixälvar. För att klara en avveckling av kärnkraften i medett decentraliserat energisystem i huvudsak byggt på inhemska och förnybaraenergislag, där såväl hushållen och industrin som transportsektorn fårtillräckligt med elström, krävs en bestämd polifisk inriktning av energipolitiken.Målsättningen bör vara att den totala energianvändningen skall ligga runt 300TWh . Men det kräver att ett antal viktiga beslut fattas omgående avriksdag och regering. Låt mig få nämna bara några få punkter. avvecklas inom den tid dettar att förse oljekraftverk med höggradig rökgasrening ellerkonvertering fill naturgasdrift. En fysisk avvecklingsplan fastställs där det angesi vilken fidsföljd de olika reaktorerna, beroende på säkerhetsmässigabedömningar, skall tas ur drift. bör på grund av den olämpligaplaceringen komma först. Sedan bör en reaktor kunna tas ur drift fr. o.m. En plan fastställs för snabbare utbyggnad avalternativa energikällor, intensifierat energisparande och effekfivareenergianvändning. Beskattningen läggs om så att arbetskraftenbeskattas mindre, genom lägre arbetsgivaravgifter, och energi och råvaror fårbära en större andel av beskattningen av produktionen, dock så utformad att deelintensiva branscherna hinner anpassa sig och t. ex. ersätta el med naturgaseller biogas. Detta skulle verksamt bidra fill ett mer rafionellt användande avsamhällets totala resurser genom att beskattningen styrdes från arbetskraft,fill det vi har ont om - energi och råvaror. Större satsningar på forskning om effektivareenergianvändning och nya energikällor. För att åstadkomma en så snabbomställning av energisystemet som kds förordar bör en avgift tas ut på allelström, att fonderas och användas som sfimulansbidrag och finansiering avspeciellt angelägna energiprojekt. Kärnkraften avvecklar sig inte av sig själv,man skall det ske-och det anser alltså vi kristdemokrater - krävs en medvetenpolitik som verkar i den riktningen. Vi kommer att fortsättaatt driva på i denna fråga. Överläggningenvar härmed avslutad. Mom.1 (riktlinjer för den långsiktiga energipolitiken) Förstbiträddes reservation 3 av och med 40 röster mot17 för reservation 4 av . 246 ledamöter avstod från att rösta. Härefterbiträddes reservation 3 av och med 52 röster mot42 för reservation 2 av och . 211 ledamöter avstodfrån att rösta. Därpåbiträddes reservation 1 av m.fl.- som ställdes mot reservation 3av och - genom uppresning. Slutligen bifölls utskottets hemställan med 142röster mot 70 för reservation 1 av m. fl. 95 ledamöter avstodfrån att. Mom. 2 (avvecklingsplanför kärnkraften, m. Förstbiträddes reservafion 6 av m.fl. - som ställdes mot reservation 7av och - genom uppresning. Härefterbiträddes reservation 5 av m. fl. med 70 röster mot 52 förreservation 6 av m. fl. 184 ledamöter avstod från att rösta. Slutligenbifölls utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 5 av . - genom uppresning. 1987/88:42 Mom.3 (urdrifttagande av kärnkraftsreaktorer) utskottets hemställan - somställdes mot reservafion 8 av m. fl. - bifölls med acklamation. Mom.4 (information om kärnkraftsproduktion, m.m.) Förstbiträddes reservation 9 av m.fl.- som ställdes mot reservation 10av och - med acklamation. Härefterbifölls utskottets hemställan med 184 röster mot 69 för reservation 9 av StenSvensson m.fl. 53 ledamöter avstod från att rösta. Mom.5 (kärnvärmereaktorer) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 11 av m. fl. - biföllsmed acklamation. Mom.6 (förbud mot export av kärnkraftsreaktorer, m. Utskottetshemställan - som ställdes mot hemställan i reservation 12 av m.fl. - bifölls med acklamation. Utskottetsmotivering - som ställdes mot den i reservation 13 av och GudrunNorberg anförda motiveringen - godkändes med acklamation. Mom.7 (internationella organ) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservafion 14 av m. fl, - biföllsmed acklamation. Mom.8 (studie om kärnkraft och kärnvapen) Utskottetshemställan bifölls med 255 röster mot 52 för reservation 15 av m.fl. Mom.9 (avgift för framfida utgifter för använt kärnbränsle) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 16 av m.fl.- bifölls medacklamafion. Mom.10 (utländskt och svenskt kärnavfall) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 17 av m. fl. - biföllsmed acklamation. Mom.11 (situationen i kraftsystemet) Utskottetshemställan - som ställdes mot dels reservation 18 av m.fl., delsreservafion 19 av m.fl. - bifölls med acklamation. Mom. 12 (prissättningen påelenergi) Prot. Utskottetshemställan - som ställdes mot dels reservation 20 av 10 december 1987Svensson m.fl., dels reservafion 21 av m.fl., dels reservation 22av och - bifölls med acklamation. Mom.13 (uranskatt) Utskottetshemställan bifölls med 251 röster mot 52 för reservafion 23 av m.fl. , . Mom.14 (skatt på elenergi från kärnkraftverk) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 24 av -bifölls medacklamafion. Mom.15 (kostnadsanpassad eltaxa) Utskottetshemställan - som ställdes mot dels reservation 25 av m.fl., delsreservation 26 av och -bifölls med acklamafion. Mom.16 (prispåverkan av överföringsförluster) Utskottetshemställan med godkännande av utskottets motivering -som ställdes motutskottets hemställan med godkännande av den i reservation 27 av anförda motiveringen - bifölls med acklamation. Mom.17 (kärnkraftens kostnader) Utskottetshemställan - som ställdes mot deh reservation 28 av och , dels reservation 29 a v - bifölls med acklamafion. Mom.18 (elhushållning och elersättning) Utskottetshemställan - som ställdes mot dels reservafion 30 av m.fl., delsreservation 31 av och , dels reservation 32 av IvarFranzén och , dels reservation 33 av - biföllsmed acklamation. Mom.19 (ny elproduktion) Utskottetshemställan - som ställdes mot dels reservation 34 av m.fl., delsreservation 35 av m.fl., dels reservation 36 av ochGudrun - bifölls med acklamafion. Mom.20 (mottryckskraft) Utskottetshemställan - som ställdes mot de/5 reservafion 37 av m.fl., delsreservation 38 av m.fl., dels reservation 39 av ochGudrun - bifölls med acklamation. Mom.22 (garantipris för viss elkraft, m. Utskottets hemställanbifölls med 166 röster mot 139 för reservafion 40 av m. fl. 1ledamot avstod från att rösta. 1987/88:42 MargaretaFogelberg (fp) anmälde att hon avsett att rösta nej men markerats ha avstått från att rösta. Mom.23 (utveckling av vindkaft) Hemställan Utskottetshemställan - som ställdes mot dels hemställan i reservation 42 av , dels hemställan i reservation 43 av -bifölls med acklamation. Utskottetsmotiveririg - söm ställdes mot den i reservation 41 av m.fl.anförda motiveringen - godkändes med acklamation. Mom.25 (utveckling och demonstration av ny teknik) Utskottetshemställan - som ställdes mot dels reservation 44 av m.fl., delsreservafion 45 av och , dels reservation 46 av IvarFranzén och , dels reservation 47 av - biföllsmed acklamation. Mom.26 (investeringsstöd till solvärmeanläggningar) Utskottetshemställan bifölls med 255 röster mot 52 för reservation 48 av . Mom.27 (importlicenser för kol) Hemställan Utskottetshemställan - som ställdes mot hemställan i reservation 50 av - biföllsmed acklamation. Utskottetsmotivering - som ställdes mot den i reservation 49 av och anförda motiveringen - godkändes med acklamation. A/om.28 (inhemska bränslen m. m) Hemställan Utskottetshemställan bifölls med 252 röster mot 52 för hemställan i reservafion 51 avIvar in. 3 ledamöter avstod från att rösta. Utskottetsmotivering - som ställdes mot den i reservation 52 av och GudrunNorberg anförda motiveringen - godkändes med acklamation. Mom.29 () Hemställan Utskottetshemställan - som ställdes mot hemställan i reservafion 54 av -bifölls med acklamation. Motivering Prot.,1987/88:42 Utskottetsmofivering - som ställdes mot den i reservafion 53 av Hädar 10december 1987 och anförda motiveringen - godkändes med acklama- fion. Mom.30 (gruv- och gassamarbete med ) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 55 av -bifölls medacklamafion. Mom.31 (oljekraftverk) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 56 av -bifölls medacklamation. Mom.32 (redovisning av vissa energisatsningar) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 57 av m. fl. - biföllsmed acklamation. Mom.34 (energistatistik) Utskottetshemställan - som ställdes mot reservation 58 av m. fl. - biföllsmed acklamation. Övriga moment Utskottets hemställan bifölls. 5§ På förslag av andre vice talmannen beslöt kammaren medge attutrikesutskottets betänkanden /88:13 och 14, lagutskottets betänkande1987/88:12, socialförsäkringsutskottets betänkande 1987/88:6, kulturutskottetsbetänkande /88:7, näringsutskottets betänkande. 1987/88:5,betänkanden /88:11 och 17, utrikesutskottetsbetänkanden /88:16, 17 och 18, utbildningsutskottets betänkanden /88:7och 3 samt näringsutskottets betänkande 1987/88:6 debatterades i. angiven ordningoch att voteringarna ägde rum i ett sammanhang sedan debatten i samtliga dessaärenden avslutats. Föredrogs utrikesutskottets betänkanden /88:13om ett zigenskt kulturcentrum, 1987/88:14 om , lagutskottetsbetänkande /88:12 om gäldsanering m.m., 1987/88:6 om vissa frågorinom föräldraförsäkringen, 1987/88:7 om textning avföreställningar vid Operan, 1987/88:42 näringsutskottetsbetänkande 10december 1987 1987/88:5 om teknikutveckling inom varvsindustrin. 1987/88:11 om granskningav förvaltningskontors verksamhet (redog.1987/88:5), 1987/88:17 om anslag av medel på tilläggsbudget I fillstatsbudgeten för /88 förförvärv av fasfighet, m.m. (förs. 1987/88:7), 1987/88:16 om verksamheten inom (redog. 1987/88:4) samt om utvecklandet av det nordiska samarbetet, skapandetav en nordisk hemmamarknad samt inrättandet av en befattning som nordisk ombudsman, 1987/88:17 om verksamheten inom , m. m.(skr. 1987/88:15 och redog. 1987/88:12), 1987/88:18 om traktaträtt för internationella organisationer (prop. 1987/88:47), 1987/88:7 om ämnethemkunskap i samt primär- och landstingskommunalgymnasieskolutbildning inom konsumtionsområdet, 1987/88:3 om vissa skolfrågorsamt 1987/88:6 om försäljning av statens aktier i (prop. 1987/88:39). Först upptogs till behandling utrikesutskottetsbetänkande 13 om ett zigenskt kulturcentrum. 30 (): Vi är alla medvetna om det hot som vårt språk och vår kultur är utsattför genom påverkan av de stora världsspråken. Det gäller i synnerhet engelskan,som genom massmediekulturen och teknikspråket utsätter vår kultur för snabbareförändringar än någonsin fidigare. Sammapersoner som varnar för att invandrare, flyktingar och minoriteter, som denzigenska, skulle vara ett hot mot vår kultur, uttrycker sig gärna"svengelskt". Man drar på sig jeansen och jumpern, stoppar freestyleni bagen, knäpper på recievern. På jobbet sysslar chefen med management. Därfinns en controller och en style consult. Det hela blir så påfrestande att manmåste resa bort på retreat. Dethär borde stämma oss i den internationellt sett lilla svenska kulturen till enviss ödmjukhet inför minoriteter. Vi svenskar är 0,002 av jordens befolkning. Det finns såvitt jag vet ingen riksdagsman med zigenskt påbrå. Deetniska och språkliga minoriteterna är för övrigt dåligt företrädda i vårriksdag. Vi har därför ett ansvar för att företräda också dem. Riskennär vi tar sådana initiativ är att vi uttrycker oss patriarkaliskt. Det kanfinnas en sådan risk också med den motion jag nu talar om, där jag föreslår attregeringen i lämpliga europeiska samarbetsorgan tar initiativ till bildandet avett kulturcentrum för den zigenska kulturen. Menrisken skall inte överdrivas. skriver mycket positivt omvikten av att ge zigenarna möjlighet att bevara sin kultur. Men utskottettycker att de zigenska organisationerna själva skall ta initiativet till ettkulturcentrum i och i . Somen ursäkt för att inte skall ta något initiativ för bildandet av ettkulturcentrum anför man att olika zigenska grupper har skilda uppfattningar. Den typen av argumentation känner vi igen. I många samhällen med enstark majoritetsgrupp splittras minoritetsgrupperna av majoritetens dolda elleröppna förtryck. Tydligast ser vi det i , där olika svarta grupperspelas ut mot varandra. är förvisso inte jämförbart med . Mendet som i är öppen diskriminering och rasism kan i vårt land och iövriga europeiska stater vara format som ett kulturellt förtryck. Somgrupp håller zigenarna i en låg profil. Många svenskar uppfattarenskilda zigenare som "bråkiga" eller störande. En grupp som så långtid varit diskriminerad tar inte det förväntade initiativet. Utskottet haruppenbarligen svårt att sätta sig in i det zigenska tänkesättet. OmSverige visar att man uppskattar den zigenska kulturen som en del i det svenskaoch europeiska kulturarvet genom att internationellt aktivt arbeta förbildandet av ett europeiskt kulturcentrum, kommer de zigenska gruppernassjälvkänsla att växa. Det är ett erkännande som de väntat på . Viborde få en minoritetspolitik där vi slipper att ängsligt kontrollera att individertillhörande minoritetsgrupper får samma sociala rättigheter som övrigasvenskar. Det är en självklarhet att det skall vara så. Det vi behöver är enkulturpolitik för minoriteterna som kan stödja utvecklingen av vad forskarnakallar en dubbel, förenlig identitet, där man är stolt över sina båda jag, detsvenska och i detta fall det zigenska. DavidSchwartz, en av våra kända invandrare som kom till under andravärldskriget har uttryckt det ungefär så här: "Den dag blivitkvitt minoritetsproblemen är när en person kan resa sig upp och med stolthetsäga: Jag är länspolischef och zigenare!" Låt oss våga ta det initiativ som kan bidra fill att ge desvenska zigenarna kulturell värdighet. Jag yrkar bifall till motion 1987/ 88:U530. 31 (): har motionerat om att skall begära attregeringen i lämpliga europeiska samarbetsorgan skall ta initiativ tillbildandet av ett zigenskt kulturcentrum i samt begära förslag tillfinansiering och planering av ett sådant centrum. De zigenska folkgruppernasproblem rymmer många dimensioner. righeter att få utvecklasitt språk och sin kultur är en sådan dimension. Själv kom jag i kontakt med dezigenska problemen genom författarskap - och jag tror attmånga delar den erfarenheten med mig. zigenarskildringar har oftastskrivits av icke-zigenare. Dessa skildringar har snarare förstärkt fördomar ochgeneraliseringar ärt minskat dem. Mångazigenare ute i lever fortfarande under svåra förhållanden-diskriminerade i lagstiftning och av myndigheter. I vårt land har vi förvissogamla synder på.vårt samvete. Ett exempel är zigenarförordning sominnebar att alla zigenare skulle fördrivas.ur , Den gäller dess bättreinte , men ännu grasserar fördomar mot zigenare och ofta mötsde med misstro och aversion från sin omgivning, gör sig här till talesman för de zigenska grupperna eller romerna somde kallar sig själva, I utskottet fann vi det mycket behjärtans-värt, menförslaget har en allvarlig brist: initiativet kommer inte från zigenskt håll.För att ett sådant här arbete skall bli framgångsrikt bör det växa framunderifrån och inte komma som ett regeringsförslag. Somframgår av betänkandet är det inte en homogen zigensk kultur vi talar om utanflera sådana kulturer. En viktig förutsättning borde vara att dessa olikagrupper gemensamt framlägger önskemål om ett zigenskt centrum. känner vi till att flera olika zigenska grupper, har framfört önskemål omett kulturcentrum i , men olika grupper har olika syn på hur ett sådantcentrum skall fungera. Sannolikt gäller detsamma olika zigenargrupper.Ett rimligt krav är. att man först kommer överens internt. För övrigt anserutskottet att det är viktigt att stödja och stimulera en utveckling av detzigenska språket och kulturen. Detta görs på olika sätt : i projektarbeteinom SÖ, genom hemspråksundervisning i skolorna, i den samrådsgrupp som bildatsav olika zigenska grupper och arbetsmarknads-, skol- och socialstyrelsernasamt invandrarverket och , där frågor av intresse för zigenarebehandlas. Därmed är det inte sagt att vi gör tillräckligt för denna minoritet,men vår huvudinvändning mot förslag är att ett initiativ somdetta måste komma från intressenterna själva. Utskottet är enigt härvidlag. Jag yrkar avslag på motion U530 och bifall till hemställan ibetänkandet. 32 (): Det anförande som höll inledningsvis är det gängse manfår höra när minoriteter behandlas. Historiskt sett har vi en del på vårtsyndaregister, men numera är vi bättre. Det är förvisso sant. med att säga att det inte borde vara så . En allvarlig bristbetonades i alla fall två gånger i anförandet, nämligen att inifiativet intekom från zigenarna själva utan från mig. För att de zigenska grupperna skallkunna komma överens måste de lyftas upp och få självkänsla och egen identitet.För att få den självkänslan måste de känna att de har en kultur som är värderadoch.som verkar samlande. Zigenarnabefinner sig i en ond cirkel. Därför tror jag faktiskt, , attdet är nödvändigt att det tas initiativ utifrån om det skall ske något i det kortaperspektivet. Jag vill alltså betona att det krävs självkänsla, en känsla avatt ens kultur har något värde för att man skall få fill stånd den homogenaattityden och för att detta initiativ skall tas. Man tar inte ett initiativtill förmån för sin egen kultur, om man inte utifrån fått klart för sig attomvärlden värderar den. Hur skall zigenarna kunna ha den känslan med hänsyntill deras historia och hur bedrövligt vi européer har behandlat dem? Överläggningeni detta ärende var härmed avslutad. (Beslut fattades efterdebatten om utbildningsutskottets betänkande 3.) Kammaren övergick till att debatterautrikesutskottets betänkande 14 om . 33 HANS iHallstahammar (vpk): Herr talman! Vi har under årets motionerat omsituationen för och förhållande till . att regeringen offentligt framför en protest motden indonesiska regeringens militära övergrepp och kränkningar av mänskligarättigheter i , och , att som sin mening ger regeringen tillkänna att bör lämna IGGI, den internationella observatörsorganisafionensom är med i, att skall ge regeringen till känna vadsom i mptioneri anförs om ställningstagande och arbete i FN för till självbestämmande. I betänkandets inledning skriver utskottet attmotioner om har väckts praktiskt taget under varje underen följd av år. Det är alldeles riktigt. Vad gäller utskottets egna åsikter ifrågan skriver män att den svenska grundinställningen är känd, och att manhoppas att utvecklingen skall gå den timöresiska befolkningens legitima kravtill mötes. Varförkommer då dessa motioner åter år , och varför är det bara vpk sommotionerar? Det faktum att motionen återkommer borde ge utskottet anledning attfundera över om den svenska inställningen till förhållandena på ochi är så klar, eller om det möjligen är så att de uttalade åsikternamotsäges av olika handlingar. Jag anser att det är de senare som är orsakentill att motionerna återkommer. Utskottsmajoriteten,bestående av borgerliga och socialdemokrater, hävdar att Indonesienskrigföring med påföljande folkmord är felaktig och förkastlig. Som bekant harman under både borgerliga och socialdemokratiska regeringar, trots detta,exporterat vapen till - och trots att det enligt min tolkning interimligtvis borde vara tillåtet enligt svensk lagstiftning. Vidareanser man - som framgår av utskottsbetänkandet - att den timöresiskabefolkningen har rätt till. ställer jag också upp på.Men den socialdemokratiska regeringen har fullföljt ett ändratställningstagande och i FN-omröstningarna avstått från att rösta i frågan omsjälvständighet för . Regerinjgenhävdar, och har beslutat, att inte är något land som skallvara föremål för svenskt bistånd. Landet svarar inte mot de krav vi har påmottagarländer. Men ändå har man genom BITS givit gåvobidrag på 20milj. Man har - som det också sägs i betänkandet -ingen fullständig bild avläget på och , men man vet att Amnesty har rapporterat omsvåra övergrepp. Det finns många internafio-nella rapporter som visar att därförekommer övergrepp som inte kan accepteras. Utskottetsäger att är med i IGGI för att få bl. a. kommersiell information.Detsamma hävdade biståndsministern i en interpellafionsde-batt medanledning av att det ställdes frågor om BITS-gåvan -en kredit som till viss delär en gåva. Är det så konstigt att det återkommer mofioner i ärendet från ett partisom inte vill medverka till att en sådan dubbelmoral hålls vid liv? Jag trormig vara säker på att motiven till den dubbelmoralen är kommersiella. Jag yrkarbifall till reservationen av . Jagnöjer mig med att som avrundning på mitt anförande citera ett av avsnitten imotionen, som jag anser innehålla viktiga motiv till att dessa motioner skrivsoch fortsätter att återkomma. "Krigoch affärer har alltid haft ett samband. Den enes död är som bekant den andresbröd under råa kapitalisfiska förhållanden. Under Jiden , då denindonesiska regimen genomförde slakten på en miljon människor, däribland storadelar av kommunistparfiet, har haft en stark ekonomisk tillväxt somfascinerat exportkapitalet i industriländerna. Den ekonomiska tillväxten står ibjärt kontrast mot de fattiga förhållanden och det starka förtryck som en stordel av befolkningen lever under. Trotsatt blodbadet upprepas på så drar sig inte svenska ministrar att göramarknadsföringsresor för svensk industris räkning fill fascistregi-men. Det ärmed mycket stor besvikelse som vi ser den svenska indonesienpolitiken växafram - en politik där moral och rätt satts på undantag för exportkapitaletslönsamhet. Denna besvikelse delas naturligtvis av FRETI-LINS representanter somockså givit uttryck för.denna vid besök här i landet under försommaren1986." Fretilin är organisationen som står för befrielsen och som utropadedet fria Östfimor 1975. Tillallt detta har sedan kommit BITS-krediterna. Vi återkommer, herr talman, medmotioner och yrkanden av det här slaget så länge detta pågår. 34 BENGTSILFVERSTRAND (s): , en ö i den ostindiska arkipelagen, ockuperades avIndonesien 1975. Det råder inte det minsta tvivel om att invasionoch annektering av är ett allvarligt brott mot folkrätten.