prot · GB09138 · 1987-12-31 00:00:00 — Jagtror infe att några lagar med hot om straff eller andra repressalierfillnärmelsevis har så stor nytta med sig som posifiva insatser på t. ex.sådana områden som jag berört. Trotsdet behövs regler för hur samhället skall reagera när en uug persort begårlagbrott. Det finns anledning atf ha speciella regler för unga. För jag tror viär överens om att det i de allra flesta fall, när det rör sig om uugalagöverträdare, vore förödartde atf behartdla dem som vuxna kriminella. Detskulle Srtarare förvärra deras situafion än hjälpa,dem. Och def har ingertglädje och rtytta av. Detär i stället kraftfulla och tydliga reakfiouer utformade som ett posifivt stöd,sorti har störst chans att ändra en ung mäurtiskas befeertde. Dessa reakfionerskall bygga på den unge lagöverträdarens och dennes familjs egnaförutsättningar. Därför skall samhällets reaktioner i hög grad vara inriktadepå stöd, iinte på straff. Det är således främst inom som arbetetmed unga lagöverträdare skall bedrivas. Utifråndetta har propositionens förslag fill åtgärder mot unga lagöverträdare ochsenare även skrivningen i betänkandet utformats. Vi iufskoffsmajoritefen ställer oss bakom propositiortens förslag. Vi har dockvelat lägga till ett tillkännagivande om vikten av aft polisen - det är ju oftapolisen som kommer i direkt kontakt med de unga i olika sådana här situationer- skall få nödvändig utbildning. Det kan medverka till att eventuella farhågorom missbruk och misstag när def gäller de nya befogenheterna inte behöverbesannas. Defställs alltid höga krav på polisens omdöme. Mert def är lättare för polisen attuppfylla de krav som ställs om man får bra ufbildnirtg. Det gäller ju oftasvåra situatiouer med grannlaga awägnirtgsproblem. Jag yrkar bifall till hemställan i jusfifieutskottets betänkande 36 och avslagpå samfliga reservationer. Beträffandeförslagen i betänkandet förutsätter man atf unga lagöverträdare ävenfortsättningsvis skall bli föremål för åtgärder, i allmänhet inomsocialtjärtsfen och efter beslut om åtalsunderlåtelse. ung lagöverträdare som beviljas åtalsunderlåtelse skall enligt förslagetaffryckligen krävas att han eller hon skall leva skötsamt. brottskall kunrta leda fill att åtalsunderlåtelsen återkallas och att den ungelagöverträdaren ställs inför domstol. Vidareskall man också kunna ställa större krav på unga lagöverträdare när det gäller atfställa saker och ting till rätta efter ett brott. Detta tror jag stämmer välöverens med def allmänrta rättsmedvetandet hos både de unga själva och derasföräldrar. Enligtförslaget skall vårdnadshavare normalt underrättas när uugdomarmeUan 15 och skäligert är misstänkta för brott. Detta är vikfigt, ocksåmed tanke på föräldrarnas ansvar. Föraff möjliggöra en snabbare reaktion på brott .år åklagarert enligt förslagetvidgade möjUgheter att utfärda strafföreläggande. I syfte att minskahandläggningsfiderna i ungdomsmål föreslår man att korta frister införs försocialnämndens yttrande till åklagare eller domstol i åtals- resp. påföljdsfrågan. Slufligen- och det är viktigt - aviseras det i propositionen om en försöksverksamhet.Det gäller ju att få till stånd en snabbare handläggning av uugdomsmäl. Det ärav oerhört stor betydelse att en sådan verksamhet kommer i gång. Förslagensyftar alltså till snabbare och mera markerade reaktioner från omvärlden påungas brott. Det är bra både för de unga själva och för samhället. Trotsaff 14 reservationer är fogade till detta betänkande, har vi i utskottet i höggrad varit ense om de viktiga grunddragén i dessa frågor, I många avreservafionerrta hemställer man dessutom om tillkänhagivanden i frågor somfakfiskt redan tagits upp i propositionen och där utskottet i betänkandet redanhar tillstyrkt. Överläggningerti defta ärertde var härmed avslutad. (Beslut fattades efter debatten omkonstitutionsutskottets betänkande 43.) Kammaren övergick till aft debatterajustifieutskottets betänkande 45 om sfraffmätning och påföljdsval m. m. StrafTmätning ochpåföljdsval m. m. AnL 17 KARINAHRLAND (fp): Frågor omsfraffmätning och påföljdsval skulle, precis som det alldeles debatteradebetänkandet om åtgärder mot unga lagöverträdare, ha varit mycket lämpliga attta upp i en större principiell kriminalpolitisk debatt. Vi i jusfifieutskottethar stundom gemensamt önskat oss eri sådan. Eu sådan debatt skulle självfalletockså omfatta vissa andra delar av utskottets arbete. Men tiden medger intedetta. Det skulle dock ha varit irtfressant atf föra en sådan debatt, även omdén kanske inte hade blivit så hård. I många kriminalpoUfiska frågor harregeringspartiet gett efter för oppositionens krav. Vidare tycksinte oenighetert mellan regeringspartiet och oppositionen vara särskilt stor ide frågor som vi behandlar . Straffmätning och påföljdsval m.m. Syftet med de nya bestämmelserna om sfraffmätrting ochpåföljdsval, nämUgen aft öka förutsebarheten och enhefUghetert isfraffrättsskipningen i fråga om sfraffmätning och påföljdsval, kan ju allaställa sig bakom. När ambitionen med en reform är aff understryka sådana värdensom legalifef, likhet inför lagen och proportionalitef, måste vi alla varapositiva fill reformert. Sedart hör det också fill hisforiert att def, eftersomavsikfert mera är att lagsfifta om praxis än att åstadkomma någon störreförändring, vore aff ta till överord, om man här talar om någonting särskiltrevolutionerande. Vad man gör är ju att man väcker två gamla kapitel ibrottsbalken till liv genom nya bestämmelser om gällande praxis. Men jag tyckert. ex. atf def är bra aff förslaget - som lagrådet skriver,- för domstolarnasdel innebär atf dessa får anlednirtg aff domskälsvis ge besked om sirt syn påde angivrta faktorer s;om skall irtverka på påföljdsbesfämningert. Def blirtrots allt mera klart. Tidert - som ju alltid jagar oss - medger dock iute attjag far upp förslaget i dess helhet. I sfället inskränker jag mig till att säganågra menirtgar om de reservationer som vi i stöder. Det gäller dåreservafionerna 1, 4 och 6, som handlar om återfall, villkorlig frigivning ochsamhällstjänst. Det är :>vårt, herr talman, att bli riktigt klar övervad regeringen egenfligen vill när det gäller åferfallsirtverkart på straffet.ProposifiortCrt ger på dert punkten endast ett mycket allmänt intryck avosäkerhet och tankar - å ena sidan bör def vara si, å andra sidan bör det varaså. Del rimmar inte särskilt bra med talet om förufsebarhet. Därför har vifunnit skäl att reservera oss bl. a. till förmån för motiorterrta 28 och 802.Vi örtskar ert tydligare och klarare skrivning, i syfte aff visa aff återfall ibrott skall bedömas vara en försvärande omständighet vid sfraffmätniugeu. Ireservafion 1 finns def en utförlig motivering till vår inställnirtg. Jag yrkarbifall fill dertrta reservatiort. Fä förärtdringar inom krimirtalpolifiken har, såvitt jagförsfår, upprört svenska folket så mycket som halvtidsfrigivningert. Def är förgemerte mart helt obegripligt atf färtgelse i prakfikert bara betyderett halvt års fängelse. En dom på sex mårtader för samma brott hadeförmodligert infe fett sig lika stötande som def nya systemet. a. därför ärdef vikfigt - av hänsyn fill respekten för rättsskipningen - aft vi snarastavskaffar halvtidsfrigivning-en. Regeringert har utlovat någonfirtg i dertvägert. Mert så länge vi inte har seff något resultat måsfe vi markera vårirtställrtirtg. Vi i vill, i likhet med certtern, aff det skallfinnas möjlighet till villkorlig frigivnirtg efter det att två tredjedelar avstrafftidert avtjärtafs. Jag yrkar bifall till reservafiort 4. Det är mårtga år sedart vi i för förstagårtgert motionerade om samhällstjänst. Vi har upprepat detta krav år efter år.Och lika ofta har socialdemokraterna sagt. Men har vi fåttbevittna ett omtänkande. Det är ju bra atf det t. o. rn. har gått så långt attett arbete i syfte aff införa: samhällstjänst lär pågå inom justifiedepartementet.Ett ertigt utskott konstaterar i betänkandet aff jusfifieminisferrt på sertaretid har förklarat :!ig se positivt på införandet av samhällstjänst. Närjustitieministern blir positiv, blir också socialdemokraterna i def -för fidigare var de inte posifiva. Def här är gartska avslöjartde rtär detgäller självständigheten inom socialdemokratin! Men har vi,baraså aft säga eu halv Straffmätning och påföljdsval m. m. justitieminister,och om dennes inställning fill samhällstjänsten vet vi infe ett PrOt,1987/88:138 dugg. Därför finner jag def särskilt angeläget atf understryka vadsom står i reservation 6, där vi i de borgerliga partierna kräveraft regeringert lägger fram ett lagförslag. Jag yrkar bifall fillreservafion 6. , herr talmart! Defta är dert sista debatfert omjusfitieutskottets ärenden . Några av ufskottetsledamöter ställer inte upp för äterval. Därför är def mig en kär uppgift atfavsluta mitt anförartde i positiv artda. Det gör jag, rtär jag på helautskottets vägnar tackar i , Hans Petferssson iHelsirtgborg, , och för bådegoda debattinsafser och gott kamratskap under-den fid de varit ledamöter iutskottet. Det hör till villkoren, mert också till charmert med polifik, att viirtte aUfid är ertiga. Mert del hör också fill villkorert och charmertIpolitikert att vi i debattert kart skilja på sak och person. Vi respekterarvarandra, och vi hyllar def goda kamratskapet, även om vi infe alla fillhörsamma parti. Alla de fém som lämnar oss har varit goda represerttartter fördert firta kamrafartda som är ett livsvillkor i ett utskott, som i så storutsträckning måste ägna sig åt de olyckliga sidorna i samhället. När jag sägertack till alla de avgående kamraterna vet jag, herr falman, atf irtgeri begärrepUk, för i det facket irtstämmer utskottets ledamöter av alla parfifärger. Å utskottets vägnar vill jag också säga efftack filltalmannert, för att hart Urtder tålmodigt och säkert har lett våradebatter. AnL 18 (): Jag skall inte upphälla mig vid de moderatareservationerna och gå igenom dem var och en för sig, utan fa upp någraprincipiella frågor om straffrätten och det principförslag som vi har fått frånregerirtgert. Def förekommer ofta i dert krimirtalpolitiska debatfertert egertdomlig sammanblandning av straffrättens normbildande funktiort - rtotabene infe straffets sociala funktion - med socialpolitikens preventiva ellerrehabiliterande funkfiort. Sfraffrätterts rtormbildartde fuukfion är och bordevara uppenbar i ett system där staten är ansvarig för landefs irtre frid. Detfirtrts tydliga och klara samband mellan upprätthållandet av en straffrätt ochirtdividerrtas befeertde. Def måste stå klart atf def allmärtrta medvetartdetom upprätthallartdet av ert straffbestämmelse - irtfe nödvärtdigtvis defsärskilda, konkreta straffet - ligger i bakgrunden och arbetar motkriminaliteten. Det konkreta straffets positiva normbildrtirtgsmässigabetydelse är i överertsstäm-melse med defta irtgerttirtg artrtat ärt ettuttryck för straffrättert i funkfion, i kraft, ett uttryck för straffrättenskonfirtuerliga giltighet. Vad är gruudert för atf upprätthålla straffrätten idertrta mertirtg? Irtget artnat svar kan ges ärt aff iipprätthållartdef avstraffrättert är rtödvändigt för aft samhället och medborgarna irtfe skallbryta sammart uuder deu otrygghet och anarki som en otyglad brottslighet kommeraff leda fill. Vi har en straffrätt kort sagt för att samhället sådant vikänner det skall överleva. Den beskrivrta sammariblartdnirtgert uppstår geuom aftrrian totalt bortser fråu att det riktiga normbildrtirtgsrnässiga funkfiortssäffet hos straffrättenrör miljoner medborgare i samhället och infe de få som drabbas av straff. Med detta synsätt är def nödvärtdigf af t överväga hur mau kart förhirtdra demårtga 37 1987/88:138 människorna från att begå brott, vilket är straffrättens funktiort, och detblir ert huvuduppgift att se till att utdömande avstraff utformas så aff denna I funktion inte misslyckas. Denna funktion är beroende avsfraffsräffssyste- rjf a ning oc pa- förmåga att hos alla medborgare inpränta idén ellernormen om det ' ' straffbarabeteendets absoluta otillåflighef. En förutsättning för def är i sin fur atf reaktionenuppträder som en regelmässig konsekvens av det otillåtna beteendet. Bara på detsättet kommer beteendet att förkastas som typbeteende, dvs. utan någonmöjlighet att urskulda eller berättiga def med uågot resonemaiug som har atfgöra med lagbrytarens individuella moral eller sociala sii:uation. Genom detregelmässiga upprätthållandef av straffrätten, framträder straffet för detallmänna medvetandet som en nödvändig och icke en endast möjlig konsekvens avbrottsligt beteende. Jag tycker aft det är viktigt att understryka dennaregelmässighet i upprätthållandet av straffrätten. Där kommer vi in på det somhar att göra med legaUtet, förutsebarhet och konsekvens. Det är det som dettabetänkande i allra högsta grad handlar om. Enligtdet förslag som vi nu diskuterar skall i irtföras ett nytt kapitelsom gäller de allmänna grunderna för straffmätningen. I ett annat nytt kapitelskall valet mellan olika påföljder regleras. Detta är principiellt mycketviiktigt. Vifinner från moderata samlingspartiets sida aff flertalet förslag iproposifionen är väl avvägda, och att de innebär en klar förbättring av defallmänpreventiva synsättet. Av särskilt intresse är att den nya ordnirtgen kartleda till ökad förutsebarhet och ökad enhetlighet, bl, a, genom aft någraförsök fUl prognoser angående den tilltalades framfida rehabilitering i principinte skall äga rum, i samband med själva straffmätningert, Propositiorten ärbaserad pä det arbete som har utförts av fängelsestraffkommitfén, Ipropositionen berörs inledningsvis det fortsatta arbetet med det material somhar framtagits av fängelsestraffkommittén. Departementschefenuttrycker sin tillfredsställelse över den enighet som har uppnåtts inomkommittén och gör gällande atf samtliga i kommittén representerade politiskapartier "har enhälligt ställt sig bakom de grundläggande synpunkterna närdet gäller frågorna om straffsystemets syfte, grunder och utformning i stort.Med något undantag förekommer skUda åsikter endast i detaljfrågor,"Departementschefens beskrivning av den samsyn som råder mellan de poUtiskaparfierna i .principieHa kriminalpoUfiska frågor är trots detta inte heltkorrekt. De ledamöter som representerade borgerliga parfier avgavreservationer, vilka i åtskilliga principiellt viktiga frågor redovisade enannan uppfattning än majoritetens. Så är särskilt fallet med den moderatareservationen, nämnda reservafionen framhöll våra representanter aft straffsyste met måste utformas mot bakgrund av den fakfiska broffsutvecklingert och dert allmänna opinionens uppfattning. Mot bakgrund av den starka ökning av brottsligheten som inträffat underströk den modera ta reservanten att allmänpreventiva hänsyn måste väga tungt då påföljder för brott bestäms. Detta skulle nödvändiggöra bl.a. möjligheter fill strängare straff för den lilla högaktiva gruppen av vanebrottslingar samt att fängelse 38 skall behållas som en normalpåföljd för ett stortantal brott, för vilka kommitténsmajoritet i stället föreslog böter. Somframgår av remissutlåtandena har de moderata ståndpunkterna artgåertdeallmärtpreventionens betydelse och möjligheten aff döma återfallsförbrytaresträngare vunnit starkt gensvar. I någon utsträckning har detta påverkat ävenpropositionens utformning. Men, som jag strax kommer till, förslagen frånregeringen angående påföljder för återfallsförbrytare är helt ofillräckliga. Detfinns ytterligare en punkt som jag vill beröra. Jusfifieminisferrt finnervidare anledning att deklarera atf det inte är meningen att det samladeresultatet av behandlingen av fängelsesfraffkommitténs förslag skall leda fillrtågra gerterella förlärtgningar av de fakfiska artstalfstiderna. Dettauttalande görs mot bakgrund av att det i propositionen förutskickas att den såhårt krifiserade s. k. halvtidsfrigivningen skall avskaffas. Detta skall nualldeles uppenbart gå till på det sättet, om jag förstår justitieministern:rätt, atf samtliga fängelsestraff generellt förkortas kraffigt. Vi vill fränmoderat sida redart i detta sammanhang klargöra atf detta är oacceptabelt. Defär infe rimligt aff officiellt sänka straffen, då broffslighetert har den höganivå som är fallet, och vi menar att det avgjort inte är iöverensstämmelse med det allmänna rättsmedvetandet. I vår parfimofiort har den moderata synert på kriminalpolifi-kertutvecklats uärmare. Jag skall bara kortfattat avsluta detta artförartde med attsäga rtågra ord om dert. Strafflagstiffningertskall ge uttryck för grurtdläggartde normer i mänsklig samlevnad. Skyddet förenskildas liv, hälsa och egendom skall tillmätas avgörande betydelse, tillikamed skyddet för vitala statliga och allmänrta funkfioner. Denna lagstiftningskall syfta till en långsiktig moral- och normbildande verkan. Föräldrar och skolaskall ha ett särskilt ansvar för atf dessa normer förmedlas tUl barnen. Allmänprevertfionmåste i högre grad prägla kriminalpolifiken. En modern fillämpning avallmänprevention behöver inte nödvändigtvis vara förbundert med vare sig"hårdare tåg", eller stränga och långa straff. Men det är viktigt atten reaktion verkligen inträffar på brott och aft den är kortsekvertf. Istrafflagsfiftrtirtgert skall eftersträvas aft gärning och påföljd står i ettklart samband med varartdra - irtte gärning och gärningsmart. Uppfäcktsriskerrtamåste öka genom aft de rent polisiära resurserua förstärks. Upptäcktsriskernakan öka också genom större vakenhet och kurage hos enskilda medborgare när detgäller atf ingripa mot brott och aff underlätta polisens arbete. Medborgare somkommer fill polisens hjälp måste kärtrta ett-starkt stöd från def allmänna. Detmåsfe stå klart för allmärihefen att def helt övervägande antalet brottsligagärningar beivras och atf brottsoffren skall hållas skadeslösa. Tidertmellan brott och def allmännas reaktion, exempelvis verkställighet av påföljd,måste nedbrirtgas. Särskilt angeläget är detta beträffande unga lagöverträdare. Meddet anförda yrkar jag bifall fiU samfliga reservafioner som harundertecknats av moderata ledamöter. Straffmätningoch påföljdsval m. m. 1987/88:138 AnL 19 (): Ett arttal reservafiorter är fogade vid detta betänkande. ', ~ Några av dessa är underteckrtade av certferparfiledamöfer. " ° 1, 4, 6 och 7 har vi urtderteckrtat fillsammarts med artfirtgert ledamöterfrårt ' ' ' ellerledamöter frårt och moderata samlirtgspartief. Det finns ingen anledningför mig aft upprepa def som och har artförf idessa delar, utau jag rtöjer mig med aff irtsfämma i Ifrågart om samhällstjänst vill jag dock understryka att vi från certterrts sidamycket klart uttalar att def infe finrts något sådant behov av att ytterligareavvakta erfarenheter från bl.a. som utskotfsmajorite-tert hänvisarfill. De erfarenheter som redan har redovisats internationellt ger så klarabesked om att stora fördelar är förenade med påföljdssystemef samhällstjänstaff vi örtskar atf detta srtabbt skall irtföras också i . Centerrtstår ertsam bakom reservationerna 8 och 9. Reservation nr 8 haudlar orneftervården och utveckling av olika behandlirtgsmefoder. Defta är irtgert nyfråga. Dert bereddes även i ett fidigare betänkartde, som behandlades här ikammaren . Reservafion9 handlar om straffskärpning för vissa våldsbrott. Vi är medvetna om aft def iregeringskansliet pågår en översyrt av straffskalorrta, mert vi tycker aft deffirtus skäl att med anledrtirtg av detta redan nu göra ett klart uttalande frånriksdagen om hur vi ser på dessa frågor, så att vi kan få ett regeringsförslagsom motsvarar de önskemål som vi har. Vi vill alltså ha ett sådant uffalaude omsfraffskärpuirtg för vissa typer av våldsbrott som redovisas i reservafiort 9. Med härtvisrtirtg fill defta yrkar jag bifall fill reservafionerrta 1,4, 6, 7, 8 och 9. AnL20 (vpk): Detta är - dess bättre, vill jag väl säga - dert sista proposifiortCrtmed sigrtafur som riksdagert behartdlar. Alldeles oavsettdefta är det vårt partis förhopprtirtg och ocksä ert självklar del av vårpolitiska strävan atf försöka medverka till atf det efter valet i septemberfinns en socialdemokrat på justitieminisferposfen. Helst vill vi naturiigtvisse eu socialdemokrat som arbetar med dessa frågor i anda. Vårirtställrtirtg i dert kortkreta frågart är dert aff vi helst hade sett aff defrågor som här är aktuella hade behandlats i ett mer övergripande perspekfivoch aff man då också hade kunnat få en mer genomgripande principiell och gärnaideologisk diskussion, som tar hänsyn till sammanhangen mellanstrafflagstiffningert, behartdlingsmefodikens utveckling och eftervårdensproblem. Vi vill naturligtvis se en sådan diskussion, som otvivelaktigt ändåmåsfe komma, på grundval av de tankegårtgar som känrteteckrtar 1974 årskriminalpolitik. Vi är - som jag har sagtflera gånger - inte anhängare av deu litet uniforma och ytliga principert atfgärningen under alla omstärtdighefer skall vara def som dominerar och som ståri centrum vid påföljdsbedömningen. 40 dock icke ljugas bort dels att människor i vårt samhälle lever uudermycket olikaomständigheter, dels atf vi lever i ett klassamhälle. Därför står enflexibilitet i päföljdsbestämnirtg och rätfskiprtirtg också i övercrtssfämmelsemed de gamla klassiska domarreglerrta, ertligt vilka straffet skall syfta tillmärtrtiskarts förbättring; Med dessa få ord, herr talman, vill jag yrka bifall tillvpk-motionerna Ju30 och Ju510. Prot.1987/88:138 10juni 1988 Straffmätning och påföljdsval m. rn. AnL 21LARS-ERIK (): En vikfig förutsättning för aft allmänhetertskall kärtrta förfroertde för rättssystemet är aff påföljderrta är begripligaoch framstår som rättvisa och rimliga. Def är då också viktigt aff prirtcipernaoch grunderrta för hur ert påföljd bestäms deklareras pä ett klart och entydigtsätt. Detta är en vikfig uppgift för våra domstolar. Men jag tror också aff vilagsfiffare har ett stort ansvar för detta. Kraven på legalifef och påförufsebarhet gör sig gällande inte bara i fråga om gränserna för defstraffbara området utau också uär det gäller hur påföljden skall bestämmas idet ertskilda fallet. Det lagförslag som riksdagert rtu behaudlar innebär aff viför första gångert kart få ert sammarthängartde och kortsekvent reglering avett av de viktigaste områdena inom straffrätten. Def är mot den bakgrurtdertsom detta lagförslag frårt principiell synpurtkt är av mycket stor vikt. De rtya kapiflert i bröftsbalkert om sfraffmätnirtg ochpåföljdsval innebär aff grunderna för sfraffrättsskipningen blir mera öppna och begripUga för folk i allmänhet. Domsfolarrta kommer pä ett artrtat sätt än nu att bli tvungna atf i tveksamma fall motivera sina sfällrtirtgstagartdert i förhällartde tillde allmärtrta regler som gäller. Såväl försvaret som åklagarsidart får nya möjligheter att argumentera i påföljdsdelen. förbättras möjligheterna till en större erthetlighef och förufsebarhet i räftslillämpningert. För egertdel är jag övertygad om atf detta kommer att stärka förtroendet för rättsväsendet - ett förtroende som är ert rtödvärtdig förufsättrtirtg för ert hög allmärt laglydrtad. Det är tillfredsställande att fängelsesfraffkommitténsbetänkande, som ligger fill grund för det förslag som vi rtu har aff tasfällnirtg till, har utarbetats uuder mycket bred politisk enighet. De rtyareglerrta om sfraffmätrting och päföljdsval är av prirtcipiellt stor betydelse.Mert det är viktigt aff slå fast att de irtte är avsedda aft på någotgrundläggartde sätt förändra inriktningen av den praxis som våra domstolartillämpar . Detta är infe någon tillfällighet. saknasvisserUgert ert direkt lagreglerirtg, mert det innebär inte att beslutsfaftartdefskulle vara helt godtyckligt ellei-sköusmässigt. Domstolarnas påföljdspraxisgrundar sig till stor del på rtedärvda rättsprinciper - principer som också haren stark förankrirtg hos allmänheten. Proportionalitef och räffsUglikabehandlirtg är redart rtu vikfiga ledstjärnor i dömandet. Avsikten med denya reglerna är infe att bryta med sådana principer utan atf stärka derasställning. Det har därför varit naturligt aff beakta domstolarnas praxis vidutformuirtgert av def rtya regelsystemet.