prot · GB09123 · 1987-12-31 00:00:00 — 8Riksdagens protokoll 1987/88:123 Anslagtill fristående skolor på gymnasial nivå, m. m. Anslagtill fristående skolor på gymnasial nivå, m. m. Anf.105 (): När vi debatterar utbildningsutskottets betänkande nr 17, som bl.a. rör anslag till fristående skolor på gymnasial nivå, är det samfidigt enklang- och jubeldag för de fristående gymnasieskolorna i . Göteborgshögre samskola och gymnasium garanteras av ett, så när som påvpk:s representant, enhälligt utbildningsutskott fortsatt statsbidrag för sinverksamhet. Utskottetsställningstagande är glädjande ur flera synpunkter. För det första får dessaskolor nu äntligen ett oreserverat erkännande av den kvaUtativt utmärktaundervisning de bedriver; något.som måste kännas skönt för berörda skolledare,lärare och elever, som kan ägna alla sina krafter åt den undervisning ochutbildning som är deras primära uppgift. Fördet andra är det glädjande, därför att det visar att ett långsiktigt, tålmodigtoch konsekvent arbete i kan ge avsett resultat. När påhösten 1982 antog nya regler för statsbidrag till fristående skolor, var vimoderater ensamma om att reservera oss mot den utformning reglerna fick. Viansåg att det inte var samhällsnyttan hos de fristående skolorna som skullevara kriteriet för om statsbidrag utgår eller inte. För oss moderater var detsjälvklart att det är utbildningens kvalitet och elevers och föräldrars behovav de fristående skolorna som skall vara avgörande i statsbidragsfrågan. Vianande nämligen redan då, att samhällsnyttebegreppet skulle kunna användas föratt diskvalificera fristående skolor när det gäller statsbidrag. kom förslaget och beslutet attstatsbidragen till högre samskola, gymnasium ochStockholms skulle avvecklas. Alltifrån den dagen har vimoderater tillsammans med de övriga borgerliga partierna arbetat hårt medmotioner och reservationer för att rädda de båda Göteborgsskolorna. hararbetet givit avsett resultat. Det känns under dessa omständigheter trist, herrtalman, att behöva konstatera att med sin partiledare i spetsensökt göra frågan om statsbidrag till skolorna till partitaktik. Med ett stödfrån alla de borgerUga partierna för vår linje, då kriterierna för statsbidragförst diskuterades och fastställdes, hade måhända högre samskola ochSigrid gymnasium aldrig behövt uppleva av oro och ovisshet,som dess bättre är över. Jag skall efter detta övergå till att behandla några av de frågor därutskottet inte har kunnat enas. Ireservation 2, som är en gemensam borgerlig reservation till förmån för ettfolkpartiyrkande, påvisar vi det orimliga i att ett antalstatsbidragsberätti-gade fristående skolor endast får bidrag för 15årselevplatser i var och en av årskurserna 10-12 detta innebär att ifrågavarande sex statsbidragsberättiga-de skolor i vad gäller den gymnasialanivån i princip blir utan bidrag för varje elev som befinner sig utanför de 15första elevplatserna i årskursen. Vi finner att detta strider möt intentionernai beslut om statsbidrag till fristående skolor på gymnasial nivå.Elevplatsramen för de tre årskurserna 10-12 bör därför sättasfiU 90 per berörd skola, sålunda 30 per årskurs. Eftersom statsbidraget tiUgymnasieskolan från och med innevarande år är elevrelaterat, kommeraldrig bidrag att utgå för fler elever än som faktiskt går ~ '. ..,,. . ~. ; i j. i skolorpä gymnasial I reservation 3, som också är en gemensam borgerligreservation, . framhåller vi attFalkenbergs konstskola, som utgör ett värdefullt komplement tillundervisningen inom det allmänna skolväsendet, bör bli statsbi-dragsberättigad.Slutligen, herr talman, har vi moderater i reservation 6 yrkat att riksdagenavslår budgetpropositionens förslag till bidrag till utrustning förgymnasieskolan m.m. Vihävdar, liksom vi tidigare gjort, att kostnaderna för skollokaler, utrustningoch materiel m.m. bör vara en angelägenhet för skolhuvudman-nen, när det gällerhela ungdomsskolan. är kommunerna ansvariga för dessa kostnader när detgäller , som ju är ett obligatoriskt åliggande. Samma förhållandebör råda då det gäller gymnasieskolan, som dessutom är ett frivilligt åtagande. Meddet anförda yrkar jag bifall till reservationerna 2, 3 och 6 samt i övrigt till utskottets hemställan. Anf.106 (): Liksom vill jag börja med att tala om klang-och jubeltid.Det är ju så sällan man i opposition får vara verkligt glad här i kammaren. Mendet är trots allt , hänryckningens tid, och vår, öch själv, såsom starktengagerad i de två Göteborgsskolorna, som förälder, som poUtiker, somlänsskolenämndsledamot och som ledamot av - där jag under min kortatid har hållit åtskilliga anföranden om just dessa skolor -tycker jag det ärväldigt roligt att de fyra största riksdagspartierna har enats om att de tvåskolorna i även fortsättningsvis skaU få statsbidrag för sinverksamhet och att därmed kan ändra ett synnerligen olyckligt beslut,som fattades . Detbeslutet fattades ju efter en. synnerligen illa underbyggd proposition kringfristående skolor av dåvarande utbildningsministern gällde ursprungligen fyra skolor: , , gymnasium och högre samskola iGöteborg. Kvar blev en Stockholmsskola och tvåGöteborgsskolor. Det är med beklagande som jag kan konstatera att vi intekunde rädda . kan vi gång på gångkonstatera att de här två skolorna i har spelat en stor roll ipolitiken. Jag tror knappast att den dåvarande utbildningsministern anade attden här ynkliga frågan om några fristående skolor skulle innebära så mycketpolitik. Föga anade hon att Göteborgsskolorna skulle spela en roll i 1985 årsvalrörelse i tal efter tal, inte minst av . Dessaskolor blev en symbol för valfriheten, för möjligheten för elever och lärare att välja en skola med enskild huvudman. Socialdemokratiska motståndare klagade över att skolorna tog ut en terminsavgift om dryga tusenlappen. Men den har det ju alltid funnits möjlighet att bli befriad från. 1987/88:123 Faktum är att det gång på gång har verkat som om socialdempkraterna hellre vill införa en modell med fristående skolor som ärrent privata skolor för de ~ ', ..., . . ~ verkligt rika, för dem som kan betala skyhöga terminsavgifter, än fördem ., som med måttliga terminsavgifter kan få tillgång till en friståendeskola med skolor på gymnasial , . . . statsbidrag. Men skam den som ger sig!Göran Allmér nämnde här att man vid nämnda skolor liksom viborgerliga politiker har kämpat för dessa skolor. Jag tycker verkligen attvi skall gratulera och beundra de båda rektorerna i ,på och på Rudebecksskolan, som dagefter dag, , haft kraft att tro pådessa skolor, att tro att den segrar som. Inte minst dennavår, då vi gång på gång har bordlagt frågan i utskottet har dessa rektorers nerversatts på prov. Jagförstår att många socialdemokrater tyckte att frågan om.de bådaskolorna kunde bli en verklig , inte endast i . Utbildningsministernhar ju varit synnerligen negativ till dessa, mest därför att man på dessaskolor tar ut en terminsavgift. Men var det utbildningsministernsregeringskollega som delvis öppnade väg för dessa skolor i ochmed att han ville förändra statsbidragsbestämmelserna för grundskolorna.Utbildningsministern möter, tack och lov, ibland motstånd från sina egna. Somfolkpartist måste jag erkänna att vi borgerliga ensamma i nuvarandeparlamentariska situation aldrig hade kunnat ändra beslutet , dådet krävdes en förändring i själva det socialdemokratiska partiet, hur mycketvi än hade talat och argumenterat i talarstolar, på gator och torg eller hur viän tryckt på voteringsknapparna här i . vill jag oförblommeratverkligen berömma tre socialdemokrater, som jag tror definifivt har spelat enakfiv roll för att vi i utskottet nu skulle kunna få till stånd ettmajoritetsbeslut som räddar dé aktuella skolorna. Mittberöm och min respekt gäller främst i , kommunstyrelsensordförande, som först fick sin arbetarkommun med sig när detgällde att göra ett uttalande om att dessa skolor borde få finnas kvar i sinnuvarande form som enskilda skolor. såg detta naturligtvis ibåde ett kommunalekonomiskt och ett ideologiskt perspektiv. Han ville inte hanågra rent privata skolor för de verkligt rika, utan han ville behållagymnasierna med intagning via intagningsnämnden. fick han med sighela den socialdemokratiska gruppen i , som ,på grundval av en utvärdering av länsskolnämnderna, menade att skolorna skullefå fprtsatt statsbidrag. Mendet var som måste fatta ett beslut i frågan. Här på är det, utan tvivel, och som har spelat en betydelsefull roll - genom att under den allmänna motionstiden skriva en enskild motion tillsammans med ytterligare fyra socialdemokratiska göteborgare och säkert genom att argumentera både ofta och länge inför sina partikamrater, såväl på ministernivå som här i kammaren, till förmån för de här skolorna. Men mest av allt.vill jag faktiskt här visa min respekt för , utskottets ordförande, som såvitt jag förstår har lagt ned väldigt mycket arbete både på att sätta sig ini 116- skolornas verkliga förhållanden och på att få medsig sina, partikamrater. Dessutom har han isjuksängen uppenbarligen fått ägna mycken tid åt telefonsamtal i denna fråga. Jagtror att det inte bara är fråga om partitaktik från hans sida, utan han trornog på kvaliteten i all undervisning. Men tänk så mycket tid som har ägnats åtatt argumentera för dessa skolor! Tänk så mycket tid elever, lärare, politikeroch andra har ägnat denna fråga. Det hade ju varit bättre om man i stället hadekunnat ägna sig åt ett konstruktivt arbete. Nuvill jag bara önska dessa skolor lycka och välgång. Kampen har utan tvivel enatlärarkåren på de båda skolorna och gett föräldraföreningarna mera glöd ochinitiativkraft. Inte minst har skolorna fått ännu fler sökande än tidigare,trots att de faktiskt hotades till sin existens inför höstens intagning. betänkande 17 gäller inte endast dessa tvåGöteborgsskolor utan också ytterligare några skolor. Till betänkandet finnsfogade fyra folkpartireservationer, vilka jag yrkar bifall till. De skolor somnämns explicit i betänkandet är Franska skolan, ochFalkenbergs konstskola. Jagvill särskilt uppehålla mig vid . Nog borde den skolan hastatsbidrag. Huvudman för skolan är Kursverksamheten vid Lunds universitet.Skolan har funnits i sin nuvarande form . Länsskolnämndenhar intygat att skolan har ändamålsenliga lokaler och goda lärare och attkvaliteten på undervisningen och på elevarbetena är mycket god. Skolan stårunder staflig tillsyn , men den får inga statsbidrag - faktiskt av renttekniska skäl. Skolan anses nämligen inte ha funnits . Men det är sannerligen att vara formalistisk och att helt gå efter regelboken. undrar jag om inte socialdemokrater älskar regelböcker. Dennaskola i fanns ju , men då i studiecirkel-form. Detfantastiska är att skolan i studiecirkelform fick statsbidrag: Men somfristående skola fåi- den inte statsbidrag förrän prövotid. Länsskolnämndeni tyckte att man i detta fall kunde frångå dentreåriga prövotiden, eftersom skolan faktiskt hade prövats tidigare. Dessutomhade motsvarande skolor i , och , som fillkom undertiden , sluppit följa treårsregeln. Länsskolnäriinden iHalland har fillstyrkt statsbidrag. är ordförande i denna nämnd.Men som riksdagsman avstyrker han statsbidrag - inte med hänvisning filltreårsregeln, utan med hänvisning fill utskottets motivering att det är regeringen som skall pröva frågan om statsbidrag till fristående skola, enligt de riktlinjer som har angetts av . Men, , var finns logiken? gymnasium och högre samskola har vi prövat här i , sedan skall prövas av regeringen. Dessutom har inte utfärdat några riktlinjer för fristående gymnasier utan endast för grundskolor. Då det gäller gymnasier är det faktiskt som skall pröva varje enskild skola. Varförvisar inte samma mod som och ? Men jagundrar om vi möjligen kan hoppas på . I utskottet var han inteså litet positiv till denna skola. Jag undrar om han inte vill visa sin makthär i kammaren. Faktum är ju att vi ibland behöver litet bevis för attkammardebatterna kan spela en roll och att inte allt är uppgjort i utskottet.Björn , kom över till oss borgerliga och gläd inte minst Anslagtill fristående skolor på gymnasial nivå, m. m. Anslag till fristående skolor på gymnasial nivå, m.m. vår andre vice talman som har väckt en motion i frågan. vill jag säga något om en riktig teknikalitetsom redan varit inne på, nämligen reservation 2. Jag har i andrasammanhang klagat på att skolor och länsskolnämnder skall behöva skriva tillregeringen om struntsaker. I reservationen tas ett sådant, fall upp. Varförskall behöva skriva till regeringen för att få statsbidrag tillenskilda elever? Med hänvisning till att dessa elever kanske inte existerar harregeringen och bestämt att man måste ha ordentliga besked om varjeenskild elev. Tror inte regeringen att skolornas uppgifter är riktiga? Trorregeringen att skolorna försöker få ut pengar för fler elever än de har? Nej,så är inte fallet. Dessa skolor måste, precis som alla andra gymnasieskolor,få betalt för de elever de verkligen har. Jag tycker att skullekunna ansluta sig till oss både när det gäller teknikaliteten i ochnär det gäller teknikaliteterna i fråga om årskurserna 10-12 vid vissa skolor,dvs. gymnasieskolor av framför allt waldorftvo. 107 (): Jag skall i mitt inlägg ta upp ett par frågorsom inte berör två skolor eller fyra skolor eller den ena eller den andrapersonen utan ett par frågor som berör alla skolor och alla Sverigeselever, nämligen frågan om läroböcker och frågan om skollokaler, vilken ocksåtas upp i detta betänkande. Vi har kunnat förmärka att intressetför läromedel i skolan har ökat. Det ena partiet före och det andra efter harfallit in i kören som har krävt att barnen skall ha tillgång till egnaläroböcker i skolan. Detta gäller nu samtliga partier här i . Fråganbrukar också allt emellanåt aktualiseras på partiledarnivå, åtminstonde ivackert tal. Vi har för vår del tagit konsekvenserna av detta, och vivill därför markera hur viktigt det är att läromedelssituationen förbättras. Vihar därför föreslagit ett särskilt stimulansbidrag på 50 milj. kr. Detta avvisas av utskottsmajoriteten. Återigen handlar detganska mycket om motiveringar. Man säger: Stimulansbidrag är inte bra, detskall vi inte ha. Visserligen fattade vi beslut om att införa ettstimulansbidrag till samlad skoldag, och visserligen haryi stimulansbidrag tillkulturen i skolan, men stimulansbidrag till böcker som alla skall ha, det kanvi inte ha. Jag kan i och för sig ha respekt för denna uppfattning.Men då får ni socialdemokrater, moderater och folkpartister lämna,besked om hurdenna fråga skall lösas, eftersom ni i er avslagsmotivering säger att riianinte kan lita på kommunerna, till skillnad mot vad som gällde i den tidigaredebatten. Ni säger att om kommunerna får stimulansbidrag kanske de anslårmindre pengar. Vi har i vår motion visat att det är ganska enkelt attrent tekniskt - eller med en teknikalitet, - lösa den frågan. Däremot är det naturligtvis litet bekymmersamt förkommunerna att de, som de får höra det här talet, har blivit utsattaför en besparing på 60 milj. kr. som egentligen berör det s. k.kopieringsavtalet. Men ni som stod bakom beslutet om denna besparing skallkomma ihåg att den motivering som angavs i budgetpropositionen var följande:Eftersom kommunerna kopierar så mycket köperde mindre läromedel. Därför är kopieringskostnaden att betrakta som enläromedelskostnad och skall bäras av kommunerna. Detinnebär i realiteten att landets kommuner har 60 milj. kr. mindre attköpa läroböcker för. Jag tycker därför att det finns anledning för ,folkpartisterna och socialdemokraterna att lämna sina förslag när det gällerhur man skall se tiU att barnen får egna läromedel. Denandra frågan som jag vill aktualisera gäller skolans lokaler. Vi vet attlokalunderhållet är mycket ojäriint sett över landet. är det faktisktså, vilket många av oss har kunnat iaktta under resor i landet, att skollokalernai de mindre kommunerna och på de små orterna är väl underhållna och i ett braskick. I storstadsområdena är det oftast mycket sämre ställt. Vi har sett mångaexempel på detta inte minst i . Vihar därför föreslagit att man skall starta ett särskilt s. k. ROTprogram förskollokaler, på samma sätt som man har bidragit till att detäldre bostadsbeståndet har kunnat rustas upp, vilket vi sett många bra resultatav. Denenda egentliga invändning sorri görs mot detta från utskottsmajoritetens sidaär att konjunkturen på byggarbetsmarknaden är överhettad och att detta därförvore farligt - underförstått att kostnaderna och byggarbetskraftens löner dåsfiger. Jagskulle då vilja dra en parallell mellan detta och det som sadei sitt inlägg då han refererade till en bankdirektör ochturismen i fjällvärlden. Han tillbakavisade då bestämt den sortens resonemangdär man tar hänsyn till diverse ovidkommande saker. Jag vill därför ställa enfråga till . Är det inte lika rimligt att i detta sammanhang talaom att det måste vara i första hand elevernas behov som gäller? Inte kan detväl vara hänsynen till byggarbetsmarknaden som skall avgöra huruvida man skallstimulera lokalunderhållet på skolområdet, eftersom det faktiskt är detta niskriver i utskottsbetänkandet? Jag nöjer mig med detta och yrkar bifall till de reservafioner ibetänkandet som centerpartisterna står bakom. Anslagtillfrbtående skolor på gymnasial nivå, m. m. Anf.108 () replik: Tack för att jag får replikera på detsom sade om läroböcker. Jag vill påpeka att vi från folkpartietssida, och inte minst , gång på gång tidigt tog upp det s. k.lärobokseländet. har i det ena anförandet efter det andra sagtatt det är hög tid att återupprätta läroboken. Samfidigt anser vi emellertidatt detta ligger inom kommunernas ansvarsområde. Detta skall inte betalas medsfimulans-bidrag från staten till korrimunerna. Visserligen kallar LarzJohansson detta för en teknikalitet, men jag tycker ändå att vi måste hålla påden generella principen, nämligen att staten skall stå för lärarlönerna ochinte för läroböcker, lokaler och allt annat utöver lärarlönerna. 109 () replik: Jag sade inte att denna fråga var en teknikalitet, . Jaggjorde däremot en invändning mot den argumentation som ni i utskottsmajoritetenför, när ni säger att det om stimulansbidrag införs inte'är Anslagtill fristående skolor på gymnasial nivå, m. m. säkert att kommunernaskulle anslå lika mycket pengar som de fidigare har gjort. Att stävja detta ären fråga om teknikaliteter. Att ha ett stimulansbidrag för att se till att vifår bra läromedel i skolan är tvärtom en viktig principiell fråga. Dethjälper inte att håUer många och vackra tal där han säger attdet är rimligt att eleverna har egna läroböcker. Man måste ju också göra någotför att så blir fallet. Jaghar läst en utredning som har gjort i denna fråga. Där säger manatt kommunerna får klara detta genom omprioriteringar. Alla som harerfarenheter från det kommunala området vet att omprioriteringar är något somskolan får försöka göra inom ramen för sin egen verksamhet. Jag skulle därförvilja fråga om hon åtminstone har något litet tips till en vanligskolstyrelse om vad det är som man skall spara in på för att kunna satsa på t.ex. läromedel, där föreslår en satsning på sammantaget 165 milj.kr. Anf.110 () replik: Jag kan ge ett konkret exempel från på det som vi ifolkpartiet tror på, nämligen att enskilda politiker och enskilda kommunerfaktiskt tar sitt ansvar som representanter i skolstyrelse och även i kommunstyrelse. rGöteborgs kommun har lagt fram ett förslag, som sedan har vunnitmajoritet, om att satsa extra pengar på skolböcker. Det handlar faktiskt inteom att göra omprioriteringar inom skolan, utan om att från andra kommunalaverksamheter föra över medel till skolan. Det är på det sättet vi önskar att det skall gåtill. Vi tror på att detta är möjligt genom att överlåta ansvaret på de enskilda människorna, politiker och andra, ute i kommunerna - inte genom att vi styr detta från Helgeands holmen. . . I . 111 (vpk): När vi från vpk:s sida accepterade att statsbidrag kunde utgå tillvissa gymnasieskolor med särskild pedagogisk inriktning, menade vi att dessaskolors erfarenheter skulle komma den allmänna skolan till del. Vi har i annatsammanhang deklarerat att vi i de fall fristående skolor kan ingå i detallmänna skolväsendet anser det vara naturligt att så sker. Detta innebär bl.a.en demokratisk insyn i och kontroll av. skolan samt ett bättre ekonomiskt lägeför skolan själv. Tyvärr har våra förslag inte vunnit gehör. Detkan vidare konstateras att de beslut som har fattat om attavgörande om statsbidrag till skolor med enskild huvudman skulle vara en frågaför regeringen inte längre gäller. Tydligen ärdet enbart vpk som ännu står fastvid riksdagsbeslutet. Innebörden av detta beslut gjorde att vi från vpk:s sida,när frågan om privatgymnasierna i behandlades , föreslog enlängre respit, så att skolorna skulle kunna inordnas i det kommunalaskolväsendet. Ensådan åtgärd hade inneburit att skolorna fått en ekonomisk grund att stå på ochatt undervisningen skulle bli kostnadsfri, dvs. att inga elevavgifter skullekunna tas ut. Tyvärr har dessa skolor inte inordnats i det kommunala Jag skallinte spekulera i vad detta beror på. Men så mycket kan väl sägas, att denbakomliggande orsaken till den situation som skolorna befinner sig iskulle kunna vara att det finns starka krafter som helst ser att privata skolorförblir privata. Nåväl,vi har i alla fall i konsekvensens namn reserverat oss emot att riksdagenbeslutar om statsbidrag till gymnasieskolorna i . Detmåste dock sägas att det är underligt att i fråga om skolor såsom i och samt gymnasium i finnsdet både utrymme för riksdagsbeslut och medel att fillgå. Vad kan detta beropå, ? Vilka är dessa föräldrar och opinionsgrupper som har såstarkt inflytande i maktens korridorer? Och varför har inte föräldrarna iDrevdagen samma inflytande? Hur kan det komma sig att en skolfråga av kommunalkaraktär i kan bli en angelägenhet för ? Vi har i vpk:s riksdagsgrupp diskuterat den nu uppkomna situationen. Vihar därvid sagt - och här skulle jag rekommendera talmannen att lyssna - attdet faktum att enskilda skolors statsbidrag prövas av gör att vi nunoga måste överväga att ompröva vilka regler och principer som bör gällaframöver. För att skapa någon sorts rättvisa, framför allt gentemot Falkenbergskonstskola, menar vi att det därför är nödvändigt att beslut härblir någorlunda konsekvent. Detmåste ju ur halländskt perspektiv te sig märkligt att ger gymnasier iGöteborg statsbidrag men att en säregen konstskola i blir föremålför proceduravslag - något som skolorna i egentligen också borde hablivit. Därför, herr talman, yrkar jag nu bifall till reservation 1.1 det falldenna avslås yrkar jag bifall fill reservation 3. Det betyder att vi från vpk:ssida under de förutsättningar som ges genom det beslut som kammaren fattarär beredda att ge Konstskolan i statsbidrag. har vpk föreslagit ett reinvesteringsprogram för grundskolanoch gymnasieskolan. Många är de larmrapporter som kommit om bristandeutrustningsstandard, dåliga lokaler och utslitna läroböcker. Denna situationhar naturligtvis inte uppkommit av sig själv utan är ett resultat av år avnedskärningar på skolans område, nedskärningar som enligt vår mening slårhårdast mot de elever som inte kommer från överklassen. undersökningarsom visar på en accelererande social snedrekrytering till högre studier ger ossrätt vad gäller vilka som drabbats av nedskärriingar i skolan. Vimenar att ett femårigt reinvesteringsprogram om 500 milj. kr. behövs föratt återställa villkoren för en god utbildningskvalitet i skolan. Av dessa medel,som bör utgå som 50-procentigt statsbidrag, menar vi att 100 miljoner per årskall anslås för att höja läromedelsstandarden. Dessutom bör 400 milj. kr. utgåsom 50-procentigt statsbidrag för att skapa goda skollokaler. Underhålls- ochinvesteringsinsatserna när det gäller skolans lokaler har kommit kraftigt påskam på grund av statlig nedskärningspolitik gentemot kommunerna. Etttag trodde jag att det skulle vara möjligt att få med socialdemokraterna på ettupprustningsprogram för skolan.