prot · GB09100 · 1987-12-31 00:00:00 — Man bör i den översyn som görs avsocialstyrelsen särskilt beakta behovet av regionalt och lokalt tillsvns- ochkontrollansvar. Prot.1987/88:100 , 1988 , läkarförsörjningen m. m. delar avdet arbete som länsläkarna stod för förut kan behöva en översyn. Men det ärinte detsamma som att man skall återinrätta länsläkarorganisationen. Det fanns skäl att ha särskilda regler i den omfattningsom man hade för de enskilda sjukliemmen. Jag skall inte argumentera för dessasärskilda regler. Denna fråga får prövas i pågående översyn. Därefter skall vigärna, i den utsträckning som det befinns vara nödvändigt, diskutera detaljernär det gäller att skilja på reglerna för privata och offentliga institutioner. Beträffande FN-läkarrekryteringen finns detstöd i praxis för den riktade rekryteringen av läkare till de namngivnainstitutionerna. Utlandstjänstgöring är inte enbart FN-tjänstgöring. Det finnsannan utlandstjänstgöring. Jag känner starkt för utlandstjänstgöring i Räddabarnens, och Röda korsets regi. Men det förekommerockså att privata sjukvårdshuvudmän på spekulativt intressanta grunder bedriverkvalificerad sjukvård i många länder och till den verksamheten rekryterarsvenska läkare. Jag ställer mig dock tveksam till om denna verksamhet skallingå i vårt meriteringssystem. Därför finns det anledning att med de senasteårens erfarenheter på detta område fortsätta prövningen i den mer övergripandeöversynen och alltså inte särbehandla denna fråga. FN-läkarrekryteringen börfortsätta och ha sitt stöd i den praxis som utvecklats, för vilken ocksåläkarna har stort förtroende. Vi bör avvakta den översyn som sker, även om denhittills har tagit litet . Överläggningenvar härmed avslutad. (Beslut i ärendet skulle fattas vid nästa arbetsplenum.) 18 § Kammaren beslöt att förhandlingarna skulle fortsättasvid morgondagens sammanträde. 19 § Anmäldes och bordlades Proposition 1987/88:171 om reformering av denallmänna försäkringens efterlevandeför-måner m. m. 20 § Anmäldes och bordlades medanledning av prop. 1987/88:152 om lagändringar m. m. med anledning av exekutionsväsendets nya organisation 1987/88:L8 avBengt m. fl. (fp) 1987/88:L9 av m.fl. (m) med anledning av riksdagens.förvaltningsstyrelses förslag1987/88:13 till lag om ersättning m. m. till ledamöter /88:K43av () 21 §Meddelande om interpellation Meddeladesar* följande interpellation framställts 1987/88:233 av () till utrikesministernom hjälparbetet i , m. m.: Det "glömda kriget" iEritrea har pågått i snart tre hela decennier. Alltsedan provinsen brysktinförlivades med har de olika etiopiskahärskarna med våld försökt kväsa de eritreanska frihetssträvandena. Kriget harblivit alltmer brutalt. Inte ens med massivt sovjetiskt militärt stöd sedan1977. a. med flyg, eller med massmobilisering i andra delar av Etiopienhar det eritreanska folkets frihetsdröm krossats. Varje offensiv har slagitstillbaka. Men resultatet är hundratusentals flyktingar främst i och ettskövlat : rapporterades den dominerandebefrielserörelsen ha tillintetgjort mycket stora reguljära etiopiskastyrkor. Det kan röra sig om tre fjärdedelar av de samlade etiopiska styrkornai regionen. Tre sovjetiska militärrådgivare har fängslats av EPLF. Framgångarnaför EPLF sägs bl. a. förklaras av att höga etiopiska officerare i förlorathoppet om en militär lösning. Etiopiska regeringen mobiliserar nu i resten avlandet för en motoffensiv. Som tidigare finns det anledning befara att det ärmycket unga och militärt outbildade pojksoldater som kommer att sändas motEritrea och Tigre, där EPLF likaså haft militära framgångar i kampen motcentralregeringens trupper. Internationella hjälporganisationer befinner sig just nu iett intensivt hjälpskede bl. a. i de tre nordliga provinserna där tork- och svältkatastrofen slår särskilt hårt. Flera miljonersvältande är absolut beroende av fortsatt hjälp. Den etiopiskacentralregeringen i har uppmanat alla utländska hjälparbetare idet berörda området att ge sig i väg. Syftet kan bara vara att blikvitt obekväma vittnen inför vad som förestår. Offren blir de miljonersvältande. Vi kan inte stillatigande åse hur kriget i Eritreafortsätter in på sitt fjärde decennium. De gångna 27 årens strider visar attdet inte finns något militärt slut. utan att tiotusentals människor kommer attfortsätta att få sätta livet till. Det eviga kriget har en stor del av ansvaretför de ständigt återkommande svältkatastroferna. Vi kan inte hellerstillatigande åse hur internationell katastrofhjälp, färdig att fördelas uttill de svältande, blir liggande i lager för att hjälparbetet förbjudits av denetiopiska regeringen. har haft ett mycket långvarigt samarbete medEtiopien under olika regimer. Vi har längre än i något annat u-land medomfattande bistånd, frivilligt såväl som offentligt, försökt hjälpa den hårtdrabbade befolkningen i , världens kanske fattigaste land. hardärmed ett stort ansvar.- Prot.1987/88:100 Jg vill därför frågautrikesministern vad nu gör och kan göra för 14 april1988 att medverka till atthjälparbetet kan fortsätta oavbrutet och att förhandlingarom en fredlig lösning kan komina.till stånd mellan de 22 §Meddelande om frågor Meddeladesatt följande frågor framställts 1987/88:446 av () till miljö- ochenergiministern om ett Östersjölaboratorium: beslöt 1987 att som sinmening ge regeringen till känna vad jordbruksutskottet anfört med anledning avmotionerna 1986/S7:Jo305, Jo412 yrkande 3 och Jo413 yrkande 3. Det innebar attjordbruksutskottet bedömde att ett Östersjölaboratorium, som efterlystes i deangivna motionerna, skulle kunna göra väsentliga insatser för vattenmiljön ochdärmed för det kustnära fisket. Utskottet förordade således att frågan ominrättande av ett Östersjölaboratorium utreds med inriktning i första hand päforskning och undersökningar av kustvattenmiljön och det kustnära fisket. När avser miljöministern atttillsätta dén utredning om ett Östersjölaboratorium för södra , somriksdageri har beställt? 1987/88:447 av () till jordbruksministernorn kräftfisket: Omfattande planer finris på attplantera in signalkräftor i stor omfattning i bl. a. sjön . Iutredningen och i andra sammanhang tolkas reglerna om det friahandredskapsfisket så att det också omfattar kräftor. Kräftor anses ifiskesammanhang vara jämställda med fisk, och förutsättningarna för att deskall få fiskas fritt är enligt tolkningen att de tas upp på likartat sätt somvid handredskapsfiske. Enligt min uppfattning är denna tolkning olycklig.Förseningar och problem vid inplantering uppstår om handredskapsfiske förkräftor också skall bedömas vara fritt. Jag vill fråga jordbruksministernvilka åtgärder han tänker vidta för att klarlägga kräftfiskets roll i sambandmed det fria handredskapsfisket? 1987/88:448 av () till statsrådet om översyn av konkurrenslagstiftriingen: Nuvarande konkurrenslag trädde ikraft den . Trots att lagen inte varit i kraft i mer än fem århar () påtalat att den behöver skärpas. NO vill ha ett förbud mot s. k. horisontell prissättning,dvs. att konkurrenter eller hela branscher fastställer och tillämpar engemensam prislista. Vidare anser NO att straffskalan bör skärpas föruppseendeväckande former av anbudskarteller. träffade ägaren av - landets störstaprivata slakteriföretag - en överenskommelse med slakteriförbundet -paraplyorganisation för jordbrukskooperativa slakten som har av marknaden- som får till följd att lägger ned 4 av 5 slakterier. Enligtkonkurrenslagen fär företag som har en dominerande ställning på marknaden inteköpa upp konkurrerande företag och därmed förändra marknadsbilden. Men konkurrenslagenkan uppenbarligen inte förhindra att ett dominerande företag når samma målgenom att på annat sätt träffa överenskommelse som får till följd att enkonkurrent lägger ned sin verksamhet. Med den form av biandekonomi vi har i vårt land ärkonkurrenslagstiftningen till ovärderlig nytta, framför allt för de småföretagen. De små företagen har i sin tur stor betydelse för utvecklingen ochvälståndet i vårt land. Det är regelmässigt mot stora marknadsdominerandeföretag som NO funnit anledning att ingripa. Men som ovan angivits, finns detsituationer där konkurrensen sätts ur spel ulan att NO har möjlighet attingripa. Det motiverar en översyn av lagen. Är statsrådet beredd att ta initiativ härtill? 1987/88:449 av () till kommunikationsministern om skärpta regler för vissa lastbilstransporter: Lastbilar med släp som är lastademed högexplosiva och lättantändliga ämnen, utgör en stor riskfaktor på våravägar, särskilt vid häftiga inbromsningar, då släpvagnen lätt svänger ut övervägen och blockerar mötande trafik. Med anledning härav vill jag frågastatsrådet: Förbereder regeringen någon åtgärdinnebärande skärpta regler för lastbilstransporter med högexplosiva ochlättantändliga ämnen? 23 §Kammaren åtskildes . 1987/88:100 (Siffrornaavser sida i protokollet) Förste vice talmannen 21 Aglert, Per () 109,113, 114 , ()43, 46 , () 88, 93,96 , () 84 Carishamre, NUs (m) 68,78, 80 , () 50 , () 76, 79,81 Falkmer, () 107,112, 114 , (vpk) 23,30, 32, 37, 41 , () 100 Hedkvist , ()102, 104, 106 , Margö (vpk)74, 78, 81, 110 , () 72,77, 81 , () 111, 113,115 , () 32,39, 43, 46, 50 , () 18,30, 31, 38, 41 , Berfil (c) 48,50 , () 97 Josefson, () 21, 38,42 Klöver, () 90, 94,96 Körlof, () 85, 92,95 , Bo (m) 12, 29,31, 36, 40 , () 56, 60 , () 52, 98,100, 101 , ()58, 61, 62 Poromaa, () 58, 61,62 , () 71,79 , () 87, 94,96 , ()55, 60, 62 , () 47, 82 , ()101, 103, 105, 106 120 gotab Stockholm1988 15313