prot · GB09105 · 1987-12-31 00:00:00 — Att inte inse den här kulturens verkningar och att iallmänhet hänvisa tiU de kulturpolitiska målen är en lika stor våldsutövning.Men det är en typ av våld som regeringen inte går ut i kampanj mot, och det ärsynd. Det är nämligen här som en av de grundläggande orsakerna till våldetligger. Det är den själsliga tomheten som den här kulturen lämnar imänniskornas inre som tvingar ungdomar till desperata handlingar som våld, därslagsmålet blir ett sätt att göra sig synlig i ett samhälle som gjortungdomarna osynliga. kommunisterna anser att det är ytterstviktigt att politikerna uppmärksammar denna utveckling och skapar förutsättningarför att förändra den. Regeringen bör ocksä inse att kulturen aldrig ärideologilös, utan att den är av avgörande betydelse för en levande idédebattoch för den ideologiska kampen. Därför är kampen för en progressiv kultur, detsvenska arbetande folkets kultur, en av de primära uppgifterna förarbetarrörelsen och arbetarpartierna. Vpk kommer också i fortsättningen att arbeta för attutveckla och stödja kulturyttringar som vänder sig mot förtryck och degraderingav människan och som i stället genom sitt motstånd bidrar till en fri ochallsidig utveckling. Vi kommer att särskilt stödja den kulturella kampenbland de utsatta grupper som har särskilda erfarenheter och behov, vilketförutsätter klassamhällets nedbrytande. Vi kommer att främja såväl bevarandet och utvecklingen avvårt mänskliga och nationella kulturarv som de nya kulturella strömningar som ivarje tid bryter fram som uttryck för nya generationers erfarenheter och kamp. Vi kommer att arbeta för att skapa bättre villkor såvälför utövande konstnärer på alla kulturområden, för amatörer och grupper som förden mångsidiga kulturverksamhet som bedrivs av folkbildningsorganisationer ochandra folkrörelser, på arbetsplatser och i bostadsområden. Vi kommer att verka för alla människors delaktighet ochmedskapande i kulturen från barn- och ungdomsåren och framåt , iarbetslivet och under pensionsåren. Genom vår allmänna ideologiska och politiska kamp vill vibekämpa de beroendeförhållanden och förtrycksformer som i klassamhället drabbarkonst och kultur och skapa utrymme och möjligheter för ett fritt konstnärligtoch kulturellt skapande. För uppfyllelsen av dessa målsättningar har vpk en radreservationer i dagens betänkande, till vilka jag yrkar bifall. Jag yrkar ocksåbifall till de övriga reservationer där vpk finns med. 16CATARINA RÖNNUNG (s): Så här skrev den unga arbetarrörelsen : "Visocialister veta att det skall komma dä släpet skall lämnas åtmaskinerna och arbetet åt människorna. Då skola vi alla bliva konstnärer-konstnärer av olika slag - efter begåvning och krafter, men konstnärer varendaen, skomakare som skådespelare, stenhuggare som litteratörer. Därför, då viriktigt förstått det stora i socialismen, dä avsky vi halvheten, parodien ochfusket, var det visar sig. Vi fordra då att framtidens bärare - arbetarna - skola bjudas allt som kan fostra dem för derashöga kulturella uppgift. Och följaktligen vilja vi också att det skall bjudas demden fullödigaste konst---- ." Om bara den materiella nöden undanröjts skulle kulturenvara en källa fill sfimulans och andlig växt för alla människor, trodde man -kanske något naivt men i utvecklingsoptimistisk anda. 11900-taletsvälståndsutveckling har kulturen inte fått det utrymme den är värd. Det finnsfortfarande underförsörjda områden och underförsörjda befolkningsgrupper ivärt land. En urvattnad masskultur med ytliga, i grundenmänniskoföraktande värderingar översvämmar marknaden - där producenternashuvudsakliga syfte är att tjäna pengar. Här kan man verkligen tala om parodioch fusk. Det har ändå gjorts mycket från statsmakternas sida sedanutvecklingsarbetet väl sattes i gång . fastslog de alltjämt gällandekulturpolitiska målen, innebärande att riktlinjer drogs upp för hurreformarbetet skall bedrivas. Det råder politisk enighet om värdet av dessamål. a. skall kommersialismens negativa krafter motverkas,kulturverksamheten decentraliseras och kulturpolitiken utformas med hänsyntill eftersatta gruppers erfarenheter och behov och konstnärlig och kulturellförnyelse möjliggöras. Om man accepterar målen bör man också acceptera att de blirpraktisk verklighet. I detta avseende tycker jag att som enda partiskiljer ut sig på ett flagrant sätt. angriper konsekventfolkrörelseknutna kulturinsatser genom att ifrågasätta statsbidragen tilldessa. föreslär att bidraget till kulturverksamhet päarbetsplatserna skall upphöra, att bidrag till de regionala skådebanorna ochriksskådebanan skall upphöra, att anslaget till arbetsplatsbibliotek skallupphöra, likaså anslaget till konstinköp till folkparker. Folkets hus,bygdegårdar och nykterhetsorganisationernas samlingslokaler. Arbetets museumskall inte fä några medel. Bidragen till utvecklingsarbete skall minskas förkulturrådets disposition och till kulturverksamhet inom organisationer. Likasåskall bidragen till Rikskonserter och Riksutställningar, till fria grupper.Konstfrämjandet och Litteraturfrämjandet minskas. Ni moderater föreslår en avlövning med . avden statliga kulturpolitiken med udden riktad mot de svagaste grupperna. Allavet att pä inget annat område än kulturens har en enda miljon så storbetydelse. Socialdemokraterna förstärker budgeten med 70 miljoner. satsning görs på kulturmiljövård. Den kulturpolitiska satsning påskolans område som sattes i gång efter det att vi återtogregeringsmakten har varit fruktbärande. Nya honnörsord för är mångfald, kvalitet ochfrihet. Den mångfalden, kvaliteten och friheten skall tydligen bara gällakulturvana och/eller betalningsstarka grupper. Det är en grov förolämpning att påstå att ofrihet råder iSverige - nämligen att någon kulturarbetare skulle förhindras att producera sigför sina åsikters skull. Kvalitetskriteriet är det enda avgörande. Det är enännu grövre förolämpning att, som gör i sin kommittémotion, påståatt Prot.1987/88:105 . Arislag tiU allmän kulturverksamhet Anslag tiU allmän kulturverksamhet socialdemokraternamotarbetar kulturens frihet. Ge mig några konkreta bevis, ! Vi är ense med om att rimliga arbetsvillkorskall råda för landets konstnärer. Vi ser detta emellertid mera som ett medelatt skapa reella förutsättningar för målet yttrandefrihet. höjer vianslaget till utövande konstnärer, som sammanlagt uppgår till ca 112 miljoner.Förra året höjdes visningsersättningen med hela 10 miljoner. Det var 6 miljonermer än bildkonstnärsfonden själv äskade. Tonsättare och fonogramartister skallfå ersättning för att deras,verk tillhandahålls på biblioteken. Medel tilldanskonstnärer skall utgå via konstnärsnämnden. På skattesidan har lättnadergjorts speciellt för kulturarbetare. Upphovsmannakonto har inrättats, och avdragför arbetsrum i bostaden och utvecklingskostnader kan göras. Särskildataxeringsnämnder har tillkommit. På arbetar man med direktiventill det utredningsarbete som har beställt. Intressanta frågor attbehandla bedöms vara hur man skall fortsätta den regionala kulturutveckling somtreårssatsningen på ökade grundbelopp till länsteatrar och länsmuseer givitupphov till. Regionernas specifika resurser tas till vara efter en kartläggningav hur kulturverksamheten fungerar även utanför de regionala centra som finns.Det ideella engagemanget via folkrörelser och studieförbund skall stöttas. Vihar vita fläckar på kartan - teaterlösa län och ett län utan länsmuseum..Symfoniorkestrarnas villkor behöver ses över. De förslag om fonder som har väckts i årets motioneravstyrker vi med tanke på att departementet bereder ett tidigare fondförslag. Vad beträffar sponsorverksamhet kan vi konstatera att deborgerliga partierna har flyttat fram sina positioner. Man säger visserligenatt sponsringen inte skall stå i strid med de kulturpolitiska målen. Man sägervidare att: "det kan finnas fall där stöd till en basresurs, dvs ettordinarie anslag, bör kunna accepteras". En alltför generös sponsring är givetvis ett hot i sigemot ett av de kulturpolitiska målen. Den möjliggör definitivt inte konstnärligoch kulturell förnyelse. Vilken sponsor satsar på den djärva experimenterandekonsten? Den som ställer marknadskrafternas påverkan under debatt? Eller densom tar upp masskulturens passiviserande och fördummande inverkan? pekar på den klyfta som kan skönjas iEuropa, och speciellt i , mellan vad han kallar en välståndsideologioch en nyliberal entreprenörsstrategi. Den borgerliga kulturpolitiken iFrankrike är klart definierad. Statens roll skall avvecklas efter enövergångsperiod. I en kapitalistisk marknadsekonomi skall den fria marknaden taansvaret. Avveckling av offentliga anslag, privatisering och sponsring ärnyckelbegrepp. Vi bör vara mycket vaksamma pä den utvecklingen. Vi socialdemokrater intar en restriktiv .linje. Vitillåter sponsring på marginalen. Staten skall stå för basresurserna.,Vi godtaremellertid gärna sponsring till industriminnesvård och kultur iarbetslivet.,Det är verksamheter som borde ligga industrin om hjärtat, men deär tydligen för ogiamorösa och ger för dålig reklameffekt för att komma ifråga. Jag skall kortfattat motivera desocialdemokratiska reservationerna. har i årets budget tilldelatsen ökning på 8,5 miljoner Ett nytt anslag på har inrättats förkulturrådets disposition. Det är meningen att denna fria resurs skall gå tillfolkbildningen. Insatser för barn- och ungdomskultur bör ges hög prioritet.Utskottsmajoriteten vill att . skall tas ur detta anslag tillMarionetteatern. Det är som självständigt avgör hur pengarnaskall fördelas. Marionetteatern får ytterligare medel ur anslaget Bidragtill vissa museer. Marionetteatern har vidare, genom ett särskiltregeringsbeslut, från de s. k. lotterimedlen tilldelats . Förutom en specialdestinering av bidraget tillMarionetteatern skall det ytterligare naggas i kanten med 1 miljon till förmånför Utteraturstödet. anser att skall få 810 000kr. ur detta anslag. Det tycker vi är klåfingrigt. Bidraget fill Immigrantinstitutét tillkom budgetåret1985/86 på initiativ äv kulturutskottets majoritet. Socialdemokraterna röstadeemot beslutet. Någon höjning har inte föreslagits från regeringen, vilket vianser rimligt. Det råder oklarheter om institutets ekonomi och om vilkenförankring det har hos invandrarorganisationerna. Dokumentsamlingar kringinvandring finns för övrigt på flera håll. Det finns planer på ettforskningscentrum i . Jag yrkar bifall till de socialdemokratiskareservationerna 11, 21, 23, 24, 26 och till utskottets hemställan i övrigt. 17 (vpk) replik: När det gäller sponsring kan man konstateraatt näringslivet visar ett allt större intresse av att avsätta kapital tillkulturändamål. Sponsringen är ett led i en marknadsföring som spelar en alltstörre roll i de transnationella företagens verksamhet. Den avser bl. a. attpåverka hela kulturmönstret och därmed företagens avsättningsmöjligheter.Kulturen används som marknadsföringsobjekt. Företagen satsar på sådanakulturella yttringar som innehåller värderingar som antingen sammanfaller medföretagens egna intressen eller åtminstone inte kommer i motsättning till dem. I samma takt som sponsringen dominerar kulturlivet hotarden yttrandefriheten. I samma takt som sponsringen dominerar finansieringen avkulturlivet, kommer udda kulturyttringar att hamna i skymundan. Det finns påså sätt en mycket stor risk för att yttrandefriheten sätts åt sidan. Vad beträffar anser jag att CatarinaRönnungs argumentation inte håller. Så länge regeringen anser attImmigrantinstitutet är tillräckligt bra för att få ett anslag på drygt 200 000kr. kan institutet få tillräckligt med medel för att garantera sin fortsattaexistens. Det handlar således inte om stora belopp, endast om att vivill anslå ytterligare . Jag anser inte att detta skulle behöva varaföremål för en särskild reservation från socialdemokraternas sida. Anslag tiU allmän kulturverksamhet 18INGRID () replik: Huvuddelen av de områden som här kommer att ta upp . Jag skall därför intebesvara mer än en av de frågor som ställdes till mig. Anslag tdl allmän kulturverksamhet tog upp frågan om begränsning av friheteni kulturlivet. Jag skall bara ge några exempel på detta. Ett av dem gäller denstarka koncentrationen av medelstilldelningen till . Eftersom mantillsätter politiskt, kan man garantera att man styr tilldelningenav medlen. Den konstnärliga friheten minskar därmed. Det väsentliga förkonstnärerna blir att passa in i regler för bidragsgivning. Det andra exemplet jag gav i mitt anförande gällde Svenskabildkonstnärsfonden. Här gäller faktiskt att två konstnärsorganisationer finnsrepresenterade - KRO och KIF. Man ändrar i tysthet förordningen, som BengtGöransson skriver under, så att konstnärsmedel kan användas till organisationsstöd.Sedan beviljar man sig själv stöd - utan att ens tala om för eventuella övrigaorganisationer att det finns medel att hämta. Man kan diskutera omkonstnärsstöd över huvud taget skall gå till organisationer, om man drar denlinjen vidare. Det tredje exemplet jag skulle vilja ge rör kultur päarbetsplatser. Man har från socialdemokratiskt håll ansett att arbetstagarna ären av de eftersatta grupperna. Men så är det inte. Det är bara så att man intekan styra de andra. De gamla, de handikappade, mångbarnsfamiljerna och andrakommer man inte åt. Nej, det gäller att passa in i den socialdemokratiskahegemonin, annars fungerar det inte. Det är bl. a. del vi menar är bristandefrihet. 19 () replik: Vi har fört fram krav på ett nyttkulturpolitiskt mål, rimliga arbetsvillkor för de fritt arbetande konstnärerna,och säger nu att socialdemokraterna ser detta som medelsnarare än som mål. Jag vill dock säga att man enligt vår mening aldrig skallbetrakta människor, vare sig de är konstnärer eller ej, som medel. Sedan till sponsringsfrågan. Jag tycker mig ha noterat ettväxande samförstånd mellan socialdemokraterna och de borgerliga partierna pådenna punkt-i praktiken-och jag tillät mig t. o. m. att säga att det tycks migsom om socialdemokraterna mycket ofta hänvisar anslagssökandeinstitutioner och grupper till att söka sin lycka hos näringslivet. Jag varnadenärmast för aft göra detta, eftersom ansvaret för basresurserna fortfarande börligga på stat och kommun. Jag tror inte att motsättningarna i praktiken ärsärskilt stora, och detta är en viktig fråga. Vi har blivit överens om hursponsringen skall äga rum när det gäller idrotten. Socialdemokratiska ledareinom riksidrottsförbundet har aktivt medverkat till detta. Viär på väg att fä mera av samsyn på kulturens område. Jag vill bara varna föratt vi skall hamna i ett läge där vi tror att vi kan nöja oss med att hänvisatill sponsorer. Vi kan aldrig springa ifrån det ansvar som stat och kommun har. 20KARL () replik: började med att förklara attkulturen inte har fått de resurser den behöver. Sedan förklarade hon vilkapåspädningar som gjorts, osv. Vad jag tog upp i mitt anförande var alt det harrört på sig bland de aktiva kulturarbetarna , att dehar stäUt frågor och krav till de politiska partierna, gått uti manifestationeroch menat att detfinns anledning att med det som bakgrund diskutera en målsättning PrOt.1987/88:105 fram . Jag tror att det skulle vara värdefullt om man ipolitisk 21 apnl 1988 enighet kunde hitta vägar för att resonera om sådana bedömningar. A nslae till allmän Jag vill också säga att det var bra att vi fick någraglimtar om hur Julturverksamhet utredningsarbetet ligger till i den utredningsom har beställt i . Vi hoppas nu bara attden utredningen kommer rätt snabbt. Däremot fick vi ingen redovisning av hurutredningsarbetet ligger till när det gäller kulturfonderna. Det voreintressant att få ett besked ocksä i den frågan. Jag vill ocksä gärna påminna om att vi i vårt yrkandeställer krav på att staten skall ge ersättning till KRO förutställningsverksamhet. Det vore kanske intressant att fä någon kommentar frånmajoriteten också i den frågan, eftersom den är oerhört betydelsefull just förbildkonstnärerna . vill jag bara säga om de resurser som ställstill förfogande att vi tycker det är riktigt att fårett betydande belopp. Det kommer att bli intressant att se hur dessa pengarkommer att användas. Jag vill ge uttryck för det önskemålet att värdefullprojektverksamhet ute i landet också skall få resurser till fortsatt verksamhetöver detta anslag. Jag vet att man har ansökt om pengar till många projekt påannat håll men att dessa ansökningar blivit avslagna. Under detta anförande övertogtredje vice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. 21 () replik: I sitt inledningsanförande gav IngridSundberg en ganska nedlåtande bild av hur kulturverksamheten hade fungerat ibörjan . Det var någon sorts power-mentalitet som rådde ilandet, menade hon. Hon gycklade litet grand med studieförbundens verksamhet ochsade att amatörerna hade fått ett alltför stort utrymme. I konsekvens med detta tycker jag att intelängre skall ställa upp för det kulturpolitiska målet att stödjaamatörverksamheten. Amatörer är en värdefull tillgång, . De professionellakulturskaparna får tillgång till en intresserad publik, och därmed fyller de deteatrar och de bibliotek som förut ömmade för. Sedan påstår att det var någon sortssocialistisk styrning i ofrihetens namn att studieförbunden, arbetsplatsernaoch folkrörelseorganisationerna hade fått ökat stöd. Syftet är att hjälpamänniskor att nå konsten. Vi ser det som en frihet för nya kulturkonsumenter,helt i enlighet med ett av våra kulturpolitiska mål, att få ta del av den konstsom vi alla behöver. Till vill jag säga att jag aldrig sagtatt människor skulle vara en sorts medel, men att konstnärer skall ha en braekonomisk ställning. Det är ett medel för ett av de kulturpolitiska mål som viär ense om, nämligen yttrandefriheten. räknade upp en del områden där hantyckte att sponsring var bra. Det gällde gästspel, turnéer och internationelltutbyte. Här är vi alltså ense om tagen. Men där vill vi stanna upp och där villvi att de Anslag tiU allmän kulturverksamhet borgerligapartierna skall tänka sig för när man säger att man kan tänka sig att ge stödtill en basresurs. Då är vi inte med längre. pläderade för sitt enprocentsmål i förstaomgången. Vi anser att vi skall flytta fram våra reformpositioner i den takt ekonomin medger det. har vi fått ner vårt enorma budgetunderskott - av vilka det orsakades vet ju alla- och har alltså möjligheter att kanske snabba upp takten i reformverk samheten. Kultur i boendemiljön värnar om liksom kultur påarbetsplatser na. Här säger vi att ett närstående studieförbund redan nu tagit sig an denna verksamhet. 22 () replik: Det är alltid svårt att citera när man intehar originalet framför sig, sä det är bäst att jag klargör för jag sade -jag citerar direkt ur mitt manus: "Mot den under 70-taletsbörjan förhärskande power-kulturen med allt vad det innebär framstår deåtta kulturmålen som föredömligt klara och vägledande". Så sade jag ochdet menar jag. Jag är också medveten om att ett av de målen är att underlättaför det vi kallar amatörverksamhet. Vad jag sedan ställde mig något skeptisk till - och här delar jagJan-Erik uppfattning - var fördelningen. Om vi har begränsadestatliga medel för kultur och situationen är som den är för de yrkesverksammakulturarbetarna, då har jag rätt att ställa frågan: Är det riktigt att ge en såpass stor del som vi gör till stöd för amatörverksamheten, om det medföratt det blir mindre kvar till stöd åt de yrkesverksamma konstnärerna? Det ärnågonting helt annat än att jag på något sätt skulle vara motståndare tillamatörverksamhet. Tvärtom - jag tror att både och jag i våraliv har ägnat oss åt den typen av kulturverksamhet, och tack och lov för det.Men vad vi här diskuterar är vart statens något knappa resurser för kultur skallgå. Jag ställer mig något tveksam till att fördelningen på den punkten är denriktiga. Det är bakgrunden till att vi har krävt en omprövning eller översyn avde åtta målens antal och innehåll. 23KARL () replik: Jag fick inte något svar på frågan, hurutredningsarbetet går beträffande inrättande av en eller flera kulturfonder.Det vore intressant för kammaren att även fä ett besked om det. Jag fick inte heller något svar eller någon reaktion påvårt förslag att anslå 5 miljoner till utställningsersättningar. Den debattenhar varit. Vi vet vilka problemen är. och vi vet hur kommunerna genomKommunförbundet ställer sig. Därför tycker vi fortfarande att den frågan skalllösas genom att staten betalar ersättningen direkt till konstnärerna. När det gäller vår propå om kultur i.boendemiljön vill jagsäga att många aktiviteter i boendemiljön är utomordentligt angelägna därföratt de skapar gemenskap. De ger också upphov till initiativ och aktiviteter föratt förbättra den egna miljön. Det vore bättre om man ändrade rubriken frånKultur på arbetsplatserna till Kultur i vardagslivet och då, med denförstärkning vi föreslår, också inkluderade kultur i boendemiljön. Vi har ju haft en diskussion om hurförsörjning med kultur skall ske. Jag har då reagerat mot tankarna attmänniskor tillhörande olika fackliga organisationer skulle få sin försörjningmed kultur över dessa. Jag tycker att kultur är något gemensamt, som bör rivagärdesgårdar i stället för att bygga upp nya. Den debatten har vi fört tidigare- jag vill bara erinra om den . Anslag tid allmän kulturverksamhet 24ALEXANDER CHRISOPOULOS (vpk) replik: uttrycker sig posifivt närdet gäller amatörkulturen, och det är bra. Men kan man konstatera attvänsterpartiet kommunisterna har en motion och en reservation - nr 13 - där viaktualiserar amatörkulturens situation i landet och där vi konstaterar attuppmärksamheten kring amatörkulturen har varit i det närmaste obefintlig i allade kulturpolitiska utredningar som har gjorts. Vi föreslår i vår reservation att en snabbutredning skallgöras, inte minst av körverksamhetens situation. Körverksamheten är faktiskt enfolkrörelse som inkluderar flera hundra tusen människor. Körverksamheten somsådan befinner sig i en mycket svår situation, utan något som helstsamhälleligt stöd. Men tanken pä en sådan snabbutredning avvisar CatarinaRönnung, och redovisar hon en positiv syn på amatörkulturen - hur gårdet ihop? Det skulle vara intressant att få veta. 25 () replik: Jag ber om ursäkt, , att jag missadeen del frågor i den förra replikomgången. tog upp förslaget att ytterligare bidrag skall gåfrån konstnärsnämnden till stöd för film. Där vill jagsäga att 110 000 kr.redan har gått till två filmprojekt och att . har gått tillkonstnärsbidrag till filmare. När det gäller utställningsersättningen har vi sammauppfattning som . nämligen att staten skall svara förutställningsersättning inom sitt ansvarsområde. Därför utgår medel förutställningar i statlig regi. Vi vill inte sträcka oss längre. Det faktum attkonstnärer träffar avtal om ersättning med kommuner och privata utställaretycker vi är positivt, och vi tycker att fler kommuner och fler utställareskulle kunna göra det, men vi tycker inte att en tredje avtalspart skall ingå iden verksamheten. När det gäller amatörverksamheten är ,och jag ense. Men jag är inte överens med AlexanderChrisopoulos om att det behövs en utredning av den verksamheten, somstudieförbunden sköter på ett utmärkt sätt. Dessutom har amatörteaterförbundeni år tilldelats ett eget speciellt anslag utanför ramarna för anslaget tillRiksteatern, och det anslaget har ökats betydligt. Som jag tidigare sade är jag mycket glad över attmoderaterna inte har frångått det kulturpolitiska målet om amatörverksamhet.Ingrid talade mycket om att staten har begränsade resurser och att manav den anledningen mer skulle satsa på den professionella kulturen. Prot.1987/88:105 skulle få igenom sina förslag skulle man ytterligarebeskära anslagen till den statliga kulturenmed hela 30 milj. kr., lågt räknat. A nslag till allmän , , , , (: Nej.) Upp till bevis att jag har fel!Det var dessutom fråga om 37 milj. kr., och då har jag inte tagit med stödettill ungdomsorganisationen. Vi lägger 70 milj. kr. på kulturbudgeten, ochi den summan är inte presstödet inräknat.