prot · GB0919 · 1987-12-31 00:00:00 — Vad gäller statsbidraget, som togs upp både av mig och avstatsrådet, är min syn den att det är rimligt att en skola vars elevantalminskar får mindre resurser. Härtill kommer naturligtvis att det i sig ärproblem förenade med små skolor och över huvud taget med - vilket jag anser bör göra - att övergå fill ett mera elevbaserat statsbidragssystem, som detbrukar kallas. I samband med detta måste en del undantag göras, t.ex. förhandikappade elever och för små skolor. Huvudprincipen tycker jag skall varaatt en skola får resurser enligt ett ganska schabloniserat system för de eleversom söker sig dit. Som jag också tog upp i mitt första inlägg är det mycketintressant att se på. beslutsfördelningen mellan den enskilda skolan och kommunens skolstyrelse och skolkontor. Slutsatsen av allt detta blir, att om man menar allvar med de ståndpunkter man har intagit på den socialdemokratiska partikongressen, finns det ett antal viktiga frågor som man borde se över. 22 Det brukar verkligen inte ingå ioppositionens vanliga roll att kräva Oppositionenbrukar ofta kräva snabba beslut. Om man ser seriöst på dessa frågor och menarallvar med kraven, vilket vi från sida gör när vi talar om ökadrätt till profilering och ökad rätt att välja skola, borde man tillsätta enutredning som ser på de praktiskta konsekvenserna. inlägg härvar bara en exemplifiering av sådana problem. Minfråga till statsrådet lyder därför: Innebär inte dessa båda nyaprinciper så omvälvande förändringar av det svenska skolsystemet att det voreovanligt motiverat att tillsätta en utredning, som visserligen snabbt men ändåseriöst skall se på de problem som kan uppstå? Omprofilering av skolor och rätt att välja skola Anf.24 (): Det är mycket enkelt att avvisa alla svar man har frågat efter genomatt hänvisa till förslag som skall ges i vår. Ilikhet med vill jag kommentera det skolministern sade om dekomplikationer som kan följa med rätten att välja skola och närmast peka påstatsbidragssystemet. Jag vill i detta sammanhang erinra om att det inte är såförfärligt länge sedan vi hade ett betänkande från utbildningsutskottet där vifrån moderat håll tillsammans med begärde att det skulle göras enutredning om ett nytt statsbidragssystem som skulle vara elevrelaterat. tycks vi emellertid inte få. Jaghåller med om att det finns många olika sätt att profileraskolor på. Jag tycker att det är riktigt om en skolstyrelse väljer enämnesinriktning som är lokalt anpassad tUl den egna konimunen. Det kan varamycket värdefullt för den kommunen. har rätt när han säger att om man genomför en sådan profilering,skall det inte vara någonting som varar för evigt. Det är naturligtvis viktigtmed variation , även när det gäller vnka ämnen man profilerar sig i. Detär typiskt att använda av den knappt tillmätta inläggstiden tillatt tala om Fria moderata studentförbundet, i stället för att svara på defrågor som vi i moderata samlingspartiet intresserar oss för och som vi tyckermåste lösas. Jagfick t. ex. inget svar av skolministern på frågan om det är skillnad på om enskola profilerar sig i ett praktiskt-estetisktämne eller i ett kunskapsämne. I den artikel som jag refererade till tidigare sadeskolministern att han inte kunde tänka sig en profilering i t. ex. historiaeller språk, jag tror att det var de två ämnen han nämnde, därför att de ärbasämnen. tycker jag mig märka av svar att han har ändratsig på den punkten. Tar skolministern tillbaka vad han sade i intervjun? Kanvilket ämne som helst i skolan betraktas som ett basämne för den som finner detvara väsentligt? tycker inte att det som jag säger i kammarens talarstolstämmer med det som den socialdemokrafiska partikongressen beslöt. Jo, det gördet. Jag har i mitt anförande pekat på ett antal faktorer som görvalfrihetsfrågorna och profileringsfrågorna i skolan komplicerade. Det är skälettill att jag inte har svar på alla de frågor som Om profilering av skolor och rätt att välja skola Leijonborgoch har ställt. Jag är emellertid inte säker på att dessa frågorkräver en särskild utredning. begärde ju en sådan. Vi har en styrberedning som skall klarlägga på vilket sättskolan skall styras. Det finns anledning att av den beredningens resultat dravissa slutsatser om var beslutsrätter skall ligga och om vem som skall bestämmavad, exempelvis när det gäller denna typ av frågor. Jag har aviserat enskolpolifisk proposition . Det finns naturligtvis anledning att efterbehandlingen av denna proposition ta ställning till vilka undersökningar somdärutöver behöver göras. Den diskussionen tycker jag att det är litet tidigtatt föra . Tiden framöver kan vi exempelvis an vända till att ute i samhälletföra en mer generell och principiell diskussion om valfriheten ochprofileringen i skolväsendet. tycker inte om att jag citerar vad de friamoderata studenterna säger om skolplikten. Jag förstår att hon inte tycker omdet. Men det är faktiskt intressant att dra slutsatser av och iaktta vad de somsannolikt en gång kommer att efterträda och andra moderater idenna kammare tycker. Man kan fråga sig vilka slutsatser de drar av det somsägs i en allmän debatt, och om deras resonemang leder i riktning mot ettavskaffande av skolplikten för att skolan skall kunna fungera som enaffärsuppgörelse mellan elever och föräldrar å den ena sidan och lärare ochskolmyndigheter å den andra. Därför finns det anledning att ändå ställa fråganom detta ligger i linje med vad tycker. Ännu har jag inte hörtnågon från moderat håll som starkt har tagit avstånd från denna tanke. Mantycker kanske att detta i varje fall är intressant att diskutera. Jag tog upp resonemang om skilda profileringar ochunderströk att det faktiskt inte bara handlar om att profilera i musik ellerbild utan att man även kan tänka sig andra profileringar. Jag har i en intervjui somras försökt klara ut vissa punkter som blandas ihop i debatten. Det sägsatt om man kan ha ett fotbollsgymnasium så måste man väl kunna ha ettspråkgymnasium. Jag har sagt att dessa linjer faktiskt inte är jämförbara. Detkan hända att man skall ha ett språkgymnasium också. Jag har inte uteslufitdet. Men man skall inte ha det på grund av att man har ett fotbonsgymnasiumeller ett handboUsgym-nasium. Fotbollsgymnasiet, handbollsgymnasiet och andraidrottsspecialiteter är nämligen till för att möjliggöra för de ungdomar somhar särskilda förutsättningar för något som skolan inte sysslar med att få enmycket långtgående utbildning i handboll och fotboll - att få en ordentligskolutbildning, eftersom de ägnar så mycket tid åt det som är derasidrottsintresse. Att gå in och välja profil på något som är skolans kärnaär faktiskt inte jämförbart. Men vi har faktiskt prövat och prövar en sådanprofilering. upprättades nämligen ett särskiltmatematikgymnasium i . Det är intressant att nu ta del avmatematikgymnasiets erfarenheter. I den första årskullen har hälften aveleverna hoppat av, och man får inte tag i dem som man bedömer som duktigast.Dessa elever tycker att de får läsa för mycket matematik och inte fårtillräcklig undervisning i de andra ämnena. Rektorn ger en mycket uppriktig ochöppen redovisning i en artikel i . Därför finns det anledning attfundera över detta, så att vi inte plötsligt får ett mycket stort antalämnesprofilerade skolor som får svårt att fillgodosebåde kvalitetskraven och sina elevers önskemål. Även i detta sammanhang måstevi faktiskt fundera över vad vi egentligen menar. Av det skälet finns detanledning för oss att avvakta den skolpolitiska proposition som kommer attläggas fram , innan vi i för denna debatt vidare. 26 (): Det som hände på den socialdemokratiskapartikongressen var att det socialdemokratiska partiet ändrade sin ståndpunkt ibåda de frågor som vi nu diskuterar. Vi hälsade denna ståndpunktsändring medstor tillfredsställelse. tolkar jag statsrådet så att han villskynda långsamt och vill att idén skall få mogna. Det är möjligen en rimligståndpunkt ur internt socialdemokratiskt perspektiv. Men för oss som tror attdet rör sig om synnerligen viktiga förändringar och som tror att detta skullebetyda mycket när det gäller att vitalisera skolan är det naturligtvisangeläget att det här blir verklighet så fort som möjligt. Man kan inte tolkakongressbeslutet så att det bara handlar om att kodifiera redan genomfördaregelförändringar. Det talas om "ökade möjligheter" att profileraverksamheten. Det sägs att det är naturligt att "ge elever och föräldrarrätt att välja skola". Jag kan bara tolka det så att gällande regler skalländras. Som framgått av både mina och inläggkommer man att finna att det uppstår en del praktiska problem. Min ståndpunkt,som framgått tydligt, är att dessa problem absolut inte skall få påverkaregelförändringarna, men det är nödvändigt att tänka igenom deprakfiska konsekvenserna. Detta är, såvitt jag förstår, större frågor änåtskilliga statliga utredningar har ägnat sig åt. Jag betvivlar attutbildningsdepartementet inom sig har möjlighet att bedriva arbetet på dettaområde. Jag ifrågasätter inte - jag gjorde det inte heller i mitt förra inlägg- att statsrådet delar de ståndpunkter som den socialdemokrafiskapartikongressen intagit. Men man kan känna en viss tveksamhet inför omutbildningsministern är tillräckligt entusiasfisk för att med kraft agera fördessa nya principer. 27 (): Det skall bli mig ett utomordentligt stortnöje att till herr skolministern översända de beslut som fattades på denmoderata partistämman i och som berör skolan. Jagskall skicka över dem med dedikation. Skolministern säger att det här med fotbollsskolor är ensak, eftersom man inte kan spela så mycket fotboll under idrottstimmarna. Detär i fråga om sådant som skolan inte sysslar med. Men när det gäller språk kanman inte, tycker utbildningsministern, ha särskilda skolor med inriktning påspråk därför att språk är ett ämne som skolan sysslar med. Men vi har särskildaskolor där eleverna har möjlighet att byta ut ett visst antal timmar i veckanmot musik. Musik är också ett ämne på skolschemat. Skolministern sade iintervjun, och talade om det också här, att man kunde ha bildlärare i någonskola. Men bildlära är också ett ämne på skolschemat. Jag trorinte att skolministern kan se en lärare i vilket ämne som helst i Om profilering av skolor och rätt att välja skola Om profilering av skolor och rätt att välja skola ögonen ochpå allvar säga fill honom eller henne att ämnet inte är ett basämne. För denelev som är inställd på en framtid där ämnet bild är ett måste skall detta ämnebetraktas som ett basämne. För den som är språkintresserad och t.ex. vill utbildasig tin tolk är naturligtvis språk ett basämne. Jag tycker därför att skolan inte skall ha en så ensidigutformning att en elev inte skall kunna välja att gå i en skola därtyngdpunkten i undervisningen läggs t. ex. på språk eller att en elev som ärinriktad mot miljövård inte skall ges chansen att, om det finns möjligheter,välja en utbildning i ett högstadium med inriktning mot miljöfrågor somfördjupning i t.ex. biologi. tolkar mig så att jag villskynda långsamt. Nej, jag ökar gärna hastigheten och är därför inte beredd attutan vidare säga ja till en utredning, vilket skulle kunna vara ett sätt attskjuta frågan framför sig. Jag tycker alltså att det finns anledning attavvakta några av de beredningar som pågår, så att vi ser vad som faktisktbehöver prövas särskilt. För egen del och för den regering som jag företräder vinjag understryka att har hög kapacitet och godkompetens. Jag vill gärna också göra det erkännandet att även de som företräddeoss hade en god kapacitet och visade hög kompetens för sitt arbete - i detstycket vill jag gärna ge en eloge. är vänlig nog att lova mig att få moderatasamlingsparfiets stämmobeslut med dedikation. Jag sätter värde både på att fåbesluten och på att få dedikationen, och jag är oerhört nyfiken på att se omskolplikten därmed är kvar - har ju inte tagit chansen att italarstolen säga att den skall vara det. Jag är alltså mycket nyfiken på att sevilken roll de Fria förutses få spela i moderata samlingsparfiet. Jag har inte avvisat en profilering mot språk ellermatematik. Regeringen har i själva verket medverkat till att vi har ettmatematikgymnasium. Men jag har sagt att man inte utan vidare kan jämföraspecialiseringarna idrott med specialiseringar beträffande sådant som är kärnani skolans undervisning. Det går inte att mekaniskt tinämpa och bara översättafrån det ena området till det andra. Jag har då exemplifierat med de reellasvårigheter som matematikgymnasiet faktiskt möter. Jag tycker också elever skall få välja inriktning på sinskolgång. Men samfidigt skall vi vara så pass stora realister att vi inser attför de elever som går i den lilla skolan i glesbygden blir inte valmöjlighetenmellan matematik och miljö särskilt stor, om frågan är att över huvud tagethålla skolan vid liv. Jag vet också från att det somföräldrar känner störst vånda inför är när skolor läggs ned så att deras barnfår gå långa vägar från bostadsområdet till ett angränsande bostadsområde övertrafikerade vägar. De föräldrarna tröstar man inte genom att säga: Nästa årkommer ni i förväg inte alls att kunna veta var era barn kommer att gå i skola,för först skall vi se vilka som väljer de skilda specialiteterna och sedan fårvi se vad som blir över och hur många skolor vi kan ha. Den skolplaneringenkommer vi inte att kunna ha, och den kommerinte heller någon att vilja ha. Därför krävs noggranna överväganden innan vitar ställning. Överläggningenvar härmed avslutad. 10§ Svar på interpellation 1987/88:48 om organisationen av lotsväsendet har frågat mig om jag avser att uppdra åtsjöfartsverket att i sin organisationsöversyn beakta de övergripanderegionalpolitiska mål som har lagt fast och att även beaktaförsvarspolitiska effekter av organisatoriska beslut. Medanledning av anslag till sjöfarten behandlade bl. a. frågorom indragning av lotsplatser, viket nu åter tar upp. Detansågs då angeläget att lotsorganisationen anpassas till förändringar isjöfartens struktur och servicebehov. Enligt trafikutskottet kan det ske bl. a.genom en samordning av närliggande lotsplatsers verksamhet, varigenom resursernautnyttjas bättre och effektivare inom större områden. var av sammamening som trafikutskottet. Jagvill också hänvisa fill förordningen (1982:136) om handläggning av vissapersonalfrågor i statlig verksamhet utmed rikets kuster. Enligt förordningenskall berörd länsstyrelse göra en bedömning av hur en planeradpersonalinskränkning påverkar de anspråk på bemanning av kust eller skärgårdsom olika samhällsintressen ställer. Genom den hanteringsordning-,en garanterasatt de frågor berör kommer att beaktas. Jag anser därföratt det inte är nödvändigt med några ytterligare uppdrag åt idetta hänseende. berör i sin bakgrund tillfrågorna planerade omorganisation, och hon konstaterar att detblir 15 organisationsenheter i stället för nuvarande 41. Den avgörande delenav verkets verksamhet är mycket lokalt knuten. Med hänsyn till detta delegerasbetydande arbetsuppgifter och befogenheter nu från centralförvaltningen ut tillfältorganisationen. Den måste ges en geografisk avgränsning som medger lokalförankring, kännedom om och direkt ledning av olika arbetsställen inom området.Samtidigt måste den vara tillräckligt stark för att motivera de ekonomiska,administrativa och tekniska resurser sorh erfordras för att skapaförutsättningar för en ökad delegering. Man får i sammanhanget inte glömma bortatt efterfrågan på vissa av verkets tjänster minskat så mycket, speciellt inominspektionens område, att en minskning av antalet enheter av den anledningenockså blivit nödvändig. Jag anser att verket i sin översyn av organisationenväl följer de direktiv som givit verket. 30 (): Jag får tacka för svaret, men det är egentligen inte något svar på minafrågor. Statsrådet säger att jag åter tar upp frågor som TU behandlade i våras.Eftersom TU:s och beslut inte överensstämde Om organisationen av lotsväsendet med vadcentern anser, så tycker jag mig ha både rätt och skyldighet att ta upp de härviktiga frågorna igen. "En nationell skärgårdspolitik innebär specifikainsatser som inte enbart grundas på värderingar om lönsamhet, produktivitet,etc och förutsätter en medverkan från och samverkan mellan samtliga statligaverk och organ för att de uppställda målen skall nås. På regional nivå avsätter och andraregionala organ, , utvecklingsfonden, lantbruksnämnden m.fl.betydande resurser för arbetet med länets skärgårdar. avbemanningsplan för landets lotsplatserrimmar inte mot myndigheternas i intentioner för skärgården ochmed de uttalanden som gjorts av regering och riksdag." Så skrev i för ett par årsedan, och på samma sätt har andra länsstyrelser och berörda kommuner uttrycktsina protester . olika verksamheter uteftervåra kuster kan inte enbart få värderas i lönsamhet och produktivitet. Det ärnärvaron på många ställen av levande människor med kunskap om farleder, öar,väderlek och människor som är så viktig. aviseras nya omorganisationer hos . 41organisationsenheter skall bli 15: tolv sjötrafikområden och tresjöfartsinspektionsdistrikt. Man säger att verksamheterna inte skall blilidande, de skall bara bli rationellare. Jag säger som TageDanielsson: Synen är noll på de långa distanserna, på nära håll syns de månganyanserna. Överflödiga kanslister och/eller assistenter flyttas nu t.ex. från till , från till . Niolotsplatschefer blir också över: Skall även de flyttas till stora orter? Fördet är ju att märka att områdeskontoren för sjötrafikområdena med ett parundantag skall ligga i större städer. Att flytta en eller två personer från enliten ort kan vara detsamma som att dra undan underlaget för skolan,handelsboden eller lantbrevbärar-linjen. Hur ser kommunikationsministern pådetta? Av sju sjöfartsinspektionsdistrikt skall det bli tre kvar.Kalmar, , och skall bort. , ochGöteborg skall få vara kvar. Varför denna fördelning? och Skellefteåbehöver dessa arbetsplatser mycket bättre än och . Det ärfaktiskt inte längre från till än från tiU ,när man skall ut och inspektera fartyg. Kan kommunikationsministern tänka sigen annan fördelning på huvudorterna för sjöfartsinspektionen? Som svar på mina frågor i interpellationen hänvisarstatsrådet, jag vet inte för vilken gång i ordningen, till TAK-förordningen. Såhär står det i svaret: "Enligt förordningen skall berörd länsstyrelse göraen bedömning av hur en planerad personalinskränkning påverkar de anspråk påbemanning av kust eller skärgård som olika samhällsintressen ställer. Genom denhanteringsordningen garanteras att de frågor berörkommer att beaktas." Detta är faktiskt inte sant. Berörda länsstyrelser skrivertill det berörda verket och till regeringen, men det är ytterst sällan somderas åsikter beaktas. skrev och bad att fåbehålla Arkösunds lotsplats, men det gick inte. skrivit och bett att fåbehålla lotsarna på . har de inte fått något gehör.Länsstyrelsen i och har skrivit och bett att fåbehålla Hölicks lotsplats, men det gick inte. Som förordningen är nu är detregeringen som har det slutliga ansvaret. Trots att regeringen flera gångersagt att man skall ta regionalpolitiska hänsyn i alla sina beslut, avfolkar maneller drar ner bemanningen på den ena platsen efter den andra längs vårakuster. Därför frågar jag nu igen: Avserkommunikationsministern uppdra åt i sin organisationsöversynbeakta de övergripande regionalpolitiska mål som lagt fast? Jagvore mycket tacksam för ett svar. Det kan väl inte vara så att regeringensregionalpolitiska ambitioner inte sträcker sig så långt som till kusten? Såhär säger kommunikationsministern också i sitt svar: "Man får isammanhanget inte glömma bort att efterfrågan på vissa av verkets tjänsterminskat så mycket, specient inom inspektionens område, att en minskning avantalet enheter av den anledningen också blivit nödvändig." Ja,men därför finns det än större anledning för mig att fråga om man frånregeringens sida undersökt eller gett i uppgift att tillsammansmed försvaret undersöka om de tjänster som hotas av förflyttning ellernedläggning kan få vissa försvarspolitiska uppgifter. Vårt kustförsvar är juinte vad det borde vara, och här är det ofta fråga om kunniga skärgårdsbor. Jagskulle vilja få svar även på denna fråga, för det är ju vad interpellafionenhandlar om. hemma skrev apropå interpellationen att de här organisatoriska frågornahade försvarsmässiga och regionalpolifiska konsekvenser som rör hela landet.Det är alltså fler än jag som gärna vill ha ett svar. Underdetta anförande övertog talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. Först vill jag säga att det är självklart att alla förändringar i denstadiga verksamheten skall ske under beaktande av de regionalpolitiska mål somriksdagen och regeringen kan ha uttalat. Men det innebär ju inte att enbartdessa regionalpolitiska mål kan få vara styrande för den organisation som man iskilda verksamheter kommer fram till. De skall naturligtvis finnas med i denbedömning som görs, när man företar organisationsförändringar i de statligaverksamheterna, men det är inte sagt att det enbart är de regionalpolitiskamålen som man har att ta hänsyn till. a. har ju uttalat mål förde statliga affärsverkens verksamhet. tillhör nu kategorinaffärsverk, och när gör en omorganisation måste det självfalletockså beakta de uttalanden har gjort på sådana punkter. Sedan får manförsöka göra en sammanvägning och komma till bästa möjliga resultat. Dessutomär det så att det inom i detta fall verksamhet fortlöpande skersådana förändringar av teknisk karaktär att efterfrågan på verkets tjänsterförändras efter hand. Det går naturligtvis inte då att kräva av Om organisationen av lotsväsendet sjöfartsverketatt det skall bortse från alla sådana förändringar som har direkt anknytningtill verksamheten. Jag bestrider inte att de uttalanden som har gjorts omangelägenheten ur regionalpolitisk synpunkt och när det gäller glesbygdsserviceatt behålla arbetstillfällen ute i skärgården kan vara rikfiga - deambitionerna kan alltså vara riktiga. Men jag tror inte man kan begära att dentypen ay problem skall lösas via i det här fallet . Det är därfördessa bestämmelser har kommit fill, som innebär att de berörda länsstyrelsernanär det är fråga om organisationsförändringar av den här karaktären fårtillfälle att komma fram med förslag om hur glesbygdsproblemen skall lösasunder förutsättning att man vidtar vissa organisatoriska förändringar. Jag kan inte här och svara på alla de frågor ställer om aktuella organisationsförslag.Regeringen har inte färdigberett det ärendet ännu, och vi kommer naturligtvisatt under beredningen ta hänsyn tni den diskussion som alltid pågår i sambandmed förändringar av det här slaget. Det kan naturligtvis vara väldigt besvärligt att behövaflytta en verksarnhet från en liten ort. Det kan ha stor betydelse för degrundläggande serviceförutsättningarna på den orten, men det måste man, menarjag, i första hand försöka få en lösning på genom att gå in med andra medel.Det kan vara arbetsmarknadspolitiska medel, regionalpolitiska medel, medel inomdet glesbygdsstöd som finns, osv. Vi kan däremot inte säga att de statligaverken - anra minst affärsverken som ställt vissa krav på - i sinverksamhet skall bära hela detta ansvar och för den skull ha en kanske förlegadorganisation med risk för en förlegad verksamhet, som inte fyller dagens kravoch anspråk på betjäning. Jag tror i och för sig att vi i de flesta fall kan lösa dehär problemen på ett hyggligt sätt, med alla dessa olika förutsättningarinblandade, men det är inte säkert att man kan göra det genom att alltid låtaverksamheten vara som den är. 32ANNA (): Det är klart att man inte skall hålla på attlotsa för lotsarnas egen skull, mén i har vi bland de mest liberalalotsningsbestämmel-serna jämförda med omvärldens, och ibland undrar man om detinte vore vetfigare för samhällsekonomin att använda lotsarna oftare än att hafartyg, stående på grund litet här och var. Jag har en annan idé också. Farlig last borde egentligengå på sjöri i största möjliga utsträckning - och med lotsplikt. Det skulle varabra både för landbacken och för sjön.