prot · GB09105 · 1987-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1987/88:105 Förhandlingarna leddes till en början av förste vicetalmannen. 1 § Justerades protokollet för den 13 innevarande månad. 2 § Företogs till avgörande näringsutskottets betänkanden1987/88:22, 23 och 30 (beträffande debatten i dessa ärenden, se prot. betänkande 22 Punkterna 1-3 Utskottets hemställan bifölls. Mom. 3(små och medelstora företags inflytande pä verksamhet) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 1 avIvar och - bifölls med acklamation. Mom. 4 (regionala exportsäljbolag) Utskottets hemställan bifölls med 265 röster mot 36 förreservation 2 av och . Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. Utskottets hemställan bifölls; Mom. 4(avgifter för finansiering av framtida utgifter för använt kärnbränsle m. Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 1 avIvar och - bifölls med acklamation. Mom. 7 (högspänningsledningar) Utskottets hemställan bifölls med 247 röster mot 53 förreservation 3 ay m. fl. Mom. 8 (främjande avlandsbygdens elektrifiering) Utskottetshemställan bifölls med 265 röster mot 35 för reservation 4 av ochPer-Ola . Övriga moment Utskottets hemställan bifölls. Mom. 1 (kontrollformer) Utskottetshemställan bifölls med 278 röster mot 17 för reservation 1 av . 4ledamöter avstod från att rösta. Mom.2 (SEMKO:s roll) Utskottetshemställan bifölls med 278 röster mot 19 för reservation 2 av . 1ledamot avstod från att rösta. 3§ Föredrogs kulturutskottets betänkande 1987/88:12 om anslag fiU allmän kulturverksamhet m.m. (prop. 1987/88:100 delvis). Förste vice talmannen meddelade att dettabetänkande samt kulturutskottets betänkande 11 - som föredragits vid kammarensarbetsplenum (prot. 96) - skulle avgöras i ett sammanhangnär debatten i båda dessa betänkanden var avslutad. Förstfortsattes behandlingen av kulturutskottets betänkande 11 om radio ochtelevision. Radiooch television (forts, från prot. Anf.1 (): Detta är egentligen en replik pä anförande den 8april. påpekade då helt riktigt att Radio-koncernensekonomi inte alls påverkas av om mottagaravgiften höjs med , somsocialdemokraterna vill, eller med , som vill. Enda effektenav en större höjning är att radiofonden fyUs på litet snabbare. Inästa ögonblick påstod att förslag visar ennjugghet och ovilja att tillföra företaget resurser som ändå krävs. Hon hopparkvickt som en sädesärla mellan ståndpunkterna. Det korrekta är att vi båda villge exakt lika mycket. Men då är det oansvarigt att, i ett lägenär det gäller att hälla inflationen tillbaka, höja mottagaravgiften med 7 ä . är nöjd med kulturutbudet i TV. Lät migdä ta ett Prot. 1987/88:105 exempel från långfilmsområdet. Infördenförstadelenavdennadebattundersökte jaglångfilmsutbudet de rt-,,- , , .. två . Dåvisades åtta långfilmer, alla . Den genomsnittliga åldernvar . Genomsnittsåldern på de fyra svenska filmerna var 45 är. Är man nöjdmed en sådan längfilmspolitik, har man inte stora pretentioner. Sä fill tappningsrätten. De nuvarande restriktionernapåstås vara resultatet av en överenskommelse inom koncernen. Då vill jagcitera lokalradions chef , som i senaste numret av den 15april säger: "Eftersom Lokalradion och Riksradion haft oförenligauppfattningar har styrelse beslutat att lägga upp det såhär." Så ligger det till. Sedan söker den fria tappningsrättensmotståndare krypa bakom upphovsrätten och säger att program som tappas inte börbrytas av. Men, snälla , möjligheterna att undvika avbrott ärnaturligtvis mycket större om lokalradion får tappa fritt och inte är bundentill en kanal vid . Upphovsrätten talar/ören fri tappning,inte mot den. 2 (): En replik efter sä som 14 dagarkräver att man har snabbprotokollet med sig, och det har jag. Jag har läst invad utskottets vice ordförande sade med anledning av vårtförslag om att förstärka intäkter med reklam sänd över enkanal. Då sade hon att verkligen hade kommit långt från sina tidigareideal, för vill ha reklam dels i , dels i lokalradion,dels i närradion. Jag vet inte hur läser våra förslag. Varfinns de två senare förslagen i yrkanden från ? Jag tycker att utskottets vice ordförande var synnerligenträngd när jag i anslutning till vårt förslag hänvisade till vad Aftonbladetskrivit och framträdande socialdemokrater anfört om möjligheterna till reklam iSveriges Radio. När vi föreslår att män skall utreda om det är möjligt attförstärka intäkter med reklam menar vi att pengarna självfalletskall gå till radiofonden pä samma sätt som mottagaravgifterna. Därifrån skallde fördelas över hela koncernens verksamhet. Då vill jag fråga utskottets viceordförande: principiell skillnad innebär det om vi eventuellt kanförstärka intäkterna för genom att förfara på detta sätt? Harinte utskottets vice ordförande uppmärksammats på att vi fär över oss reklamgenom andra sändningar? Är det då inte bättre att använda de resurser somsvenskt näringsliv och andra ställer till förfogande för reklam för attförstärka intäkterna för ? Detta är utomordentligt intressant att diskutera. Jag ärförvånad över den låsning som socialdemokraterna har i den här frågan, inteminst genom uttalanden av kulturministern. När vi nu diskuterar framtidsfrågorna är det ytterstangeläget att göra en tötalbedömning och se till att vi kan ge de resurser till som företaget behöver för att stärka sin konkurrenssituafion gentemot det utbud som kommer över oss från utlandet genom satelliter. De som vill slå vakt om Proti 1987/88:105 kultur och vårt unikakulturliv måste vara angelägna om att verkligen ge företaget tillräckligaresurser. 3 (): Till vill jag först säga: Jagupplever mycket starkt njugghet i fråga om anslag till SverigesRadio. Den njuggheten har varit en följetong . sedangick man ut och sade att man trodde att om det blev reklam så skulle man kunnafinansiera genom det. håller ni nere den föreslagnaökningen av mottagaravgiften. -Det är riktigt att den höjningen inte påverkar SverigesRadios ekonomi , men den påverkar i hög grad möjligheterna att kommatill rätta med det mycket stora underskottet i radiofonden, som för närvarandeär 103 milj. kr. måste naturligtvis det underskottet täckas, omSveriges Radio skall kunna känna trygghet över att det finns en finansiering.Därför tycker jag att det är litet inkonsekvent att ställa så pass ökade kravmen inte vara beredd att redovisa en trygghet beträffande finansieringen avföretaget. I fråga om kritiken av långfilmerna vill jag säga atterfarenheterna är att långfilm är en ganska dyr programform. Vissa långfilmerär billiga-det gäller de filmer som är massproducerade och framför alltframställda i . Men om vi vill ha en större variation i långfilmerna och hafärskare långfilmer, då handlar det om en dyr programform. Men jag instämmer iLars uppfattning att det vore önskvärt att vi kunde få in mer avlångfilmer, för det tror jag är ett allmänt önskemål från publiken. Därförbehöver man också se till att koncernen har möjligheter att kunna köpa sådanafilmer. Det är riktigt att den föreslagna licenshöjningen inteökar programramen i detta skede, men vi har också hänvisat till att vinästkommande är kommer att fä ta ställning till en mer långsiktig bedömning avSveriges Radios möjligheter att täcka det här underskottet och finansiera sinverksamhet. Till vill jag säga: Det finns motioner om reklami olika former av media. Där har det varit ett klart trendbrott förcenterpartiet. Jag tycker att aningslösheten är stor när det gäller riskernaför reklaminslag just som finansieringsform. Det finns en risk förprogrampäverkan och en förskjutning bort från det public service-begrepp sominnebär stor frihet för Radio-koncernens olika bolag. Den friheten fårman inte underskatta. Jag' tycker inte att riktigt har analyseratdetta. Dessutom tycker jag att det är mycket inkonsekvent attvisserligen tillstyrka en provisorisk licenshöjning men i princip säga nej tillden med hänvisning till att man skulle kunna få reklamintäkter till SverigesRadio. Jag tror att det vore en förödande väg att gå när det gäller att slåvakt om och den målsättning som har fastställt förverksamheten. Jag anser att inte riktigt har klart för sigvad man pratar om. Det är en helt annan sak att vi har reklamskyltar päidrottsanläggningar vid matcher osv. Det är bara därför att vi inte har reklami TV som detta kan tillåtas. I andra länder ser reklamfinansiärerna detta somen konkurrens, och därmed tilläts inte sådan reklam. går dessareklamintäkter oftast direkt , till idrottsföreningar o. d. och utgör en viktigdel av deras finansiering. Jag vidhåller mitt tidigare yrkande om avslag pä samtligareservationer och bifall fill utskottets hemställan. Anf.4 () replik; erkänner således att vi har precis samma uppfattningom vilka resurser som skall stå till Radio-koncernens förfogande. Det äralltså helt fel att tala om njugghet från vär sida. Däremothar vi litet olika uppfattning om hur snabbt underskottet i radiofonden skalltäckas. I en period när vi försöker hälla fillbaka inflationen tycker jag detär oansvarigt att - genom en extra stor höjning av mottagaravgiften -i prakfiken driver på inflationen. säger att långfilmer är ganska dyra. Men def är inte alls så.Långfilmer är genomsnittligt en billig programform. Kostnaderna är alltså inteorsaken till att man inom inte har mer av långfilmer.Jag uppfattar orsaken vara ett bristande intresse, och det innebär i praktikenen utarmning av kulturutbudet i det här landet. Jag tycker att vi frånkulturutskottet skall bevaka detta och kritisera de nuvarande förhållandena. Anf.5 () replik: När säger att vårt förslag är förödande i ekonomisktavseende för verksamhet, måste hon ha läst på utomordentligtdåligt. Vi vill vänta med beslutet om en höjning av mottagaravgiften, men vihar självfallet inte sagt nej till en höjning. Därutöver vill vi förstärka medreklamintäkter. Då får bättre resurser , och detbehövs verkligen. Viföredrar att man ger radiofonden det som regeringen har föreslagit för SverigesRadios verksamhet. Vi vill bara åstadkomma en temporär ökning av underskottet ifonden. Sedanvill jag fråga: Hur mycket fär svenska idrottsarrangörer och idrottsföreningardel av reklamintäkter vid matcher exempelvis i , och pä andraställen i ? Och vad får de för den reklam som kommer in viasatellitsändningar, som självfallet kommer att öka? Det är om detta som denstora diskussionen måste gälla. Det handlar om hiir vi skall ta vara på deintäkterna. Tillsist vill jag säga: I debatten verkade det mycket underligtatt tog och kommunisterna i sin famn och sade attdessa var de enda som ideellt slår vakt om publicservice-organet Radioocksä för framtiden. Känns det inte litet konstigt att göra så, i synnerhet somåtminstone vill ha en tredje, reklamfinansierad TV-kanal? Anf.6 () replik: ' säger att det vi föreslår är oansvarigt och att det driverpå inflationen. Men man driver ju inte pä inflationen bara för att man betalarsina skulder. Det är alltså fråga om ett underskott som förr-eller senarebehöver täckas. Vore det inte bättre att beta av detta så snabbt som det gårgenom att ta ut de avgifter som behövs för att få balans i radiofonden? Radio och television . Visst finns det billiga långfilmer, men det förekommerockså en mycket stor prisvariation. Vill man ha "smalare" filmer ochfilmer som inte är så att säga massproducerade, är det inte säkert att dessa ärbilliga. Ett annat problem när det gäller visning avlångfilmer är ju behovet av att filmerna först fär visas ute på biografernaunder en tillräckligt . Det gäller att slä vakt om biograferna, varförTV inte får ses som ett konkurrensmedel gentemot filmverksamheten. Vi villgärna att filmerna får gå enviss tid på biograferna innan de visas i TV. Detligger fakfiskt ett värde i detta. Biograferna är en av de kulturinstitutionersom har störst spridning i detta land. Till vill jag säga att det inte bara var folkpartietoch vpk som slog vakt om det s. k. public service-begreppet utan att ocksåsocialdemokraterna gjorde det. Vi var alltså tre partier som gjorde det genomatt hävda att det är viktigt att och TV är licensfinansierat. Vianser att detta är en bra finansieringsmetod därför att den garanterarsjälvständighet och även gör det möjligt att ställa krav på det som ligger ipublic service-begreppet, t.ex. kvalitet, mångfald och opartiskhet. Det ärdärför förödande att så lättvindigt sälja ut denna självständighet och den högaoch fina målsättning som vi alltid har haft för och TV i landetgenom att släppa in en reklamfinansiering. Erfarenheterna från andra ländervisar ju att, om vi fick dessa reklamintäkter, skulle kanske motståndet mot atthöja licenserna ganska snabbt öka. Jag tycker att inställning ärett uttryck för en sådan utveckling. Därmed blir det ju i realiteten inte frågaom en resursförstärkning, utan detta kommer snarare att ytterligare skruva upptrycket när det gäller kommersiell påverkan på och TV. 7 () replik: säger att underskottet iradiofonden bör betas av sä snabbt som möjligt. Det är något helt annat än vadkulturutskottet sade , då utskottet var enigt om att man inte skullehöja mottagaravgiften mer än vad som är oundgängligen nödvändigt. Och det är ensådan här extra, onödig höjning som nu förespråkar. Vidare säger att biograferna måste fåtiUfälle att visa film. Men jag tror att om TV visade bra långfilmer,skulle biograferna i praktiken få fler besökare. Människor skulle lockas attockså gå på bio om de visste att det finns en hel del trevliga filmer genom attvissa av dem visades i TV. Det blir ju ändå bara fråga om ett mycket begränsatanfal. Utskottsmajoritefen framhåller i betänkandet att det finnsen spärrtid som skulle kunna vara bidragande till den situation som råder.Spärrtiden sägs vara 18 månader. Men när man ser film i TV får man snarareuppfattningen att vi har en spärrtid . 8 () replik: Utskottets vice ordförande säger att vi icentern handlar på ett lättvindigt sätt och lägger fram förslag som inte ärgenomtänkta - det var väl innebörden i det hon sade. Vi har verkligen utrettdenna fråga. Den har varit föremål för prövning på riksstämma. Det förslag vihär lägger fram är alltså väl underbyggt. Att sedan socialdemokratin, genom iförsta hand kulturmi- nistern.inte har något verkligt intresse av att analysera denna fråga för att PrOt.1987/88:105 åtminstone komma med en bevisning för att det är fel att gå dennaväg, tycker 21 apnl 1988 i alla fall jag visar på ett strul som saknarverklighetsförankring. Jag tror, Radio och television , att vårt förslag skulle kunna samla en rätt stor uppslutning i denna kammareom man verkligen ville fullfölja det vi föreslår. Det finns ju, som jagtidigare har sagt, ändå krafter i ganska stor närhet till somhar samma uppfattning som vi. Det vore därför olyckligt att i detta sammanhangvifta bort dessa möjligheter till att förstärka koncernens ekonomi. När jag i mitt förra inlägg uttryckte mig någonting i stilmed att ömt tog och vpk till sin famn,inkluderade detta självfallet socialdemokraterna - det skall jag inte förneka.Men det är ändå något av bevis på brist på argument, när påståratt Radio-koncernens neutrala ställning skulle påverkas om man tillförreklampengar till radiofonden som sedan delas ut på samma sätt som gäller förmottagaravgifter som tillförs fonden. Jag tycker att det är felaktigt attuttrycka sig så. 9 () replik: Vi tycker att det är i det närmasteoundgängligen nödvändigt att nu genomföra en kraftig höjning avmottagaravgiften. Därför biträder vi det förslag som finns i propositionen idenna del. Jag tycker fortfarande att visar en njugghet när de intevill biträda denna höjning fullt ut. Man kan naturligtvis diskutera på vilket sätt man skall fåen större publik till biograferna. Det är viktigt att man får fler program i TVsom informerar om filmer och därmed också får publiken intresserad. I detavseendet har man ju också börjat pröva litet nya former som verkar spännandeoch intressanta. Om kom med bra förslag, , skulle visocialdemokrater vara mycket lyhörda. 1 många fall finns det en vissvärdegemenskap mellan våra partier, eftersom båda är folkrörelsebaserade, någotsom jag fäster stort avseende vid. Just därför är det beklagligt attcenterpartiet i den här frågan har vikt sig och inte riktigt orkat hålla stånd.Det är oerhört viktigt att vi kan garantera opartiskhet ochsjälvständighet, inte minst mot bakgrund av det stora utbud av andra kanalersom vi nu får. Jag vidhåller att det är stor risk för att man utsätterbolagen för en ökad programpåverkan om man skulle göra dem beroende avreklamintäkter. 10 (): Lokalradion har haft en snabb och positivutveckling och har höga lyssnarsiffror i störredelen av landet. Lokalradions ambition att ge lyssnarna god service inom resp.regioner har mottagits väl. Utbyggnaden av det fjärde FM-nätet ger möjlighetertill betydligt utökade sändningar. Fem distrikt har sänt i det nyanätet, och för sedan gick ytterligare fyra distrikt ut i den egnakanalen. a. båda de skånska lokalradiostationerna. RadioKristianstad och Radio , i P 4. För attuppnå ett sammanhängande och varierat programutbud under hela Prot.1987/88:105 dygnet vill lokalradion ha möjlighet att sända program frånriksradions tre kanaler när de egnaprogrammen inte räcker till, bl. a. på grund Den överenskommelse som har träffats meUan Riksradion ochLokalradion ger möjligheter till sådan tappning, dock begränsad till vissabestämda tider för resp. kanal. Avgränsningarna är ganska svårförståeliga. Mankan undra varför lokalradion t. ex. inte får tappa från P 1 efter på kvällarnaeller från P 2 på eftermiddagarna. En flexibel tappningsrätt skulle, enligt vad lokalradionupplyst om, göra det möjligt att komponera ett program som'bättre tillgodoserde intressen och behov som finns i varje särskilt distrikt. Som exempel kan nämnasatt program om jordbruksfrågor och debatter om miljöproblem i riksradion harett stort intresse i de skånska länen och kunde med fördel samsändas ilokalradion. Man kan också tänka sig att en symfoni av som framförsi P 2 kan vara angelägen att sända i den skånska.lokalradion. En flexibeltappningsrätt för lokalradion har stora.fördelar för lyssnarna. Det finns inleheller någon anledning att misstänka att lokalradion skulle missbrukatappningsrätten i strid med programmålen. Sju skånska folkpartister har undertecknat motionen om enskånsk lokalradio med flexibel tappningsrätt . Vi anser attaUa lokalradiodistrikt bör få denna rätt efterhand, men om det finns farhågorför konsekvenserna skulle man till att börja med som försöksverksamhet kunna geenbart de skånska lokalradiostationerna denna tappningsrätt. Med detta vill jag yrka bifall tillreservation 9 och i övrigt tUl utskottets hemställan. 11 (): Jag skulle bara vilja hemställa att MargaretaMörck läser i protokollet vad uttalade om tappningsrätten ochupphovsrätten. Det är faktiskt så att lokalradion och riksradion är olikabolag i samma koncern. När det gäller programmen måste dessa frågor lösas; detgår inte att ha en helt fri tappningsrätt, som talade om tidigareoch nu förordar när det gäller Skånedistrikten. Jag tror attdet är viktigt att vi i har detta klart för oss. har inte bestämt hur det skall vara med tappningav program utan har överlåtit på , som ju haräganderätten till de producerade programmen, att fastställa hur programmenskall kunna utnyttjas bolagen emellan. Överläggningen i detta ärende var härmed avslutad. (Beslut fattades efter debatten om kulturutskottetsbetänkande 12.) Kammaren övergick till attdebattera kulturutskottets betänkande,12 om anslag till allmän kulturverksamhetm. Anslag till allmän kulturverksamhet 12 (): Det är beslutade om deriktlinjer för kulturpolitiken som legat til] grund för statensinsatser på kuUurområdet. Är en lång fid, sett i ett kulturperspektiv?Svaret kan vara både ja och nej. Nej naturiigtvis, om vi betraktar vår svenskakultur i det långa tidsperspektivet med de både nationella och internationellaströmningar som på olika sätt påverkar kulturen i vårt land. Men svaret påfrågan blir ja, om man tar hänsyn till att, så som utskottsmajoriteten gjort,målen för den statliga kulturpolitiken skall vara oföränderiiga både tillinnehåll och till antal. utformades dessa mål i ett helt annat kulturklimatän dagens. Samhällstillvänd egenverksamhet gynnades i alla avseenden, och ordetfinkultur fick inte nämnas. Följden blev färre teaterbesök,minskad bokutlåning, arkitektoniska missfoster och framväxandeflower-power-kultur med allt vad som låg i detta begrepp. Mot bakgrund av dentidens kulturklimat framstår de åtta kulturmålen som föredömligt klara ochvägledande. har det emellertid väckts motioner med kravpå att målen utökas till att ocksä omfatta konstnärlig kvalitet och rimligaarbetsvillkor för landets fritt arbetande konstnärer. Kanske bör dessa kravkompletteras ytterligare genom att man betonar vikten av mångfald och variationi kulturyttringarna. Om kvalitetskravet skriver utskottsmajoriteten - precissom tidigare - att det kan anses allmänt accepterat. Kvalitetskravet är inte allmäntaccepterat, och just därför borde det slås fast som ett mål. I takt medutvecklingen av nya kommunikationer ökar inflödet av dålig kultur, som alltidhar större ekonomiska resurser att hävda sig. Därför har staten ett särskiltansvar för att kvalitetsinriktad kultur får möjlighet att göra sig gällande.Jag ställer mig frågan: Vad är den innersta orsaken till socialdemokraternasmotvilja mot att hävda kvalitet i målsättningen? Är det rädsla förkonsekvenserna, för att kulturmedel i mindre grad kommer att gå till ABF:s ochMedborgarskolans hobbycirklar eller för att kvalitetskravet skall förhindrakuUurbidrag fill grupper och organisationer vilkas verksamhet inte har någotsom helst med kvalitet att göra men som av politiska eller andra skäl får kulturmedel?Vi moderater kommer emellertid att återkomma med motioner och reservationer,och kanske socialdemokraterna kan ge efter för krav som hör hemma idagens Kultursverige. Sedan vill jag säga några ord om konstnärernasarbetsvillkor. Utskottet har i olika sammanhang tagit del av de storasvårigheter som särskilt bildkonstnärerna har att kunna försörja sig på sinkonstnäriiga verksamhet. genomfördes en kraftig ökning av anslagettill visningsersättning åt bild- och forrnkonsinärer, vilket anslag tillförsSveriges bildkonstnärsfond. Detta skedde i avsikt att ge konstnärerna möjlighettill förbättrad ersättning. I årets budgetproposition nämns ingenting om att medlenskulle kunna användas till annat än direkt stöd till konstnärerna, förutom attmedlen skall Anslag till allmän kulturverksamhet Anslag tid allmän kulturverksamhet kunna användas för viss del av konstnärsnämndens förvaltnings- ochlokalkostnader. ändrades emellertid - helt i tysthet -förordningen oni , underskriven av nya lydelsen är denna: Medel ur fonden får användas dels till ändamål somsyftar till att ge yrkesverksamma konstnärer ekonomisk och arbetsmässigtrygghet, dels till andra ändamål som berör verksamhet inom bildkonstensområde. - Ingenting sägs om detta i propositionen. Men ändringen har medförtatt fondens styrelse satt av anslagsmedel till organisationsbidrag till KRO ochKIF. Jag finner detta ytterligt märkligt och hoppas att kulturministern senare,när han skall tala här i kammaren, vill redovisa för de skäl han hade attförändra förordningen och därmed undanta aktiva konstnärer frän ett stöd somriksdagen förutsett skulle utgå. Jag har velat peka på detta därför att det ärett exempel på socialdemokratisk kulturpolitik. Kollektivet skall gynnas på deenskildas bekostnad. Om man tar . av ett anslag till konstnärer ochger det till organisationsstöd, mister 25 konstnärer statsbidrag på 20 000 kr.var, som man förstärker en organisation där man ser till att detfinns en stark socialdemokratisk majoritet i styrelsen. Sedan är fältet frittför att vidare anslag bara kan utgå till konstnärer som är medlemmar i dennaorganisation. Det innebär att man också lyckas politisera kulturen mer än vadsom borde vara tillåtet. Vi moderater hävdar - oupphörligen - att kulturen skallpräglas av frihet, frihet för konstnären i sitt skapande. Oberoende avpolitiska strömningar och åsikter skall han utöva sin verksamhet.