prot · GB0931 · 1987-12-31 00:00:00 — Det framgår med all tydlighet i det lagförslag somligger på bord och som utarbetats med anledning av motioner från deborgerliga partierna. Det är således uteslutande en individuell och frivilliganslutning till ett politiskt parti som vi vill ha. Jag frågar är det för fel med det kravet? På vilket sätt skulle det innebära eninskränkning av organisationsfriheten? Sedan hävdade att det harvarit möjligt att vidta en lång rad åtgärder i vårt samhälle just därför attdet har förekommit en kollektiv anslutning av medlemmar till detsocialdemokratiska partiet. Men, , det är ett befängt påstående. SörenLekberg inbillar sig väl ändå inte att dessa åtgärder inte hade vidtagits omkollektivanslutningen inte hade funnits. Det är ju alldeles självklart attåtgärderna i.fråga har beslutats på vanligt sätt, dvs. Detta harsåledes inte ett dugg med kollektivanslutningen att göra och kan därförrimligen inte vara något skäl för kollektivanslutning till ett politiskt parti. Nej, herr talman, det finns bara en enda åtgärd att vidtai detta sammanhang, om vi vill bli av med en sak som rimligen inte ingår i ettdemokratiskt samhälle, och det är att lagstifta mot kollektivanslutningen.Socialdemokraterna själva begriper ju inte att kollektivanslutningen inte hörhemma i en demokrati. 6BÖRJE () replik: Jag ställde en fråga till mitt påstående att individens frihet att själv fatta ståndpunkt i en såpass viktig fråga som den om anslutningen till ett politiskt parti är ensjälvklarhet för oss i . Varför är alltså inte individens frihet idetta avseende självklar för socialdemokraterna? Jag vill ha ett svar på denfrågan. Sedan något beträffande lagen. Landets främsta jurister ilagrådet, som vi i ofta hänvisar till, har sagt att detlagförslag som framförts motionsvägen är fullt acceptabelt. Varför arbetar vidå fortfarande på att få en lagstiftning på detta område? Ja, arbetet bör gåsnabbare än vad den socialdemokratiskapartikongressen har uttalat när det gäller avslutandet avkollektivanslutningen. Det finns nämligen ett tryck utifrån landet frånmänniskor som vet sig fortfarande vara kollektivt anslutna till socialdemokraterna.Arbeta ihärdigt, säger de, vi har svårt att agera. Belys i en riksdagsdebattdet odemokratiska i sättet att ansluta medlemmar! Det känns skönt att vi inteär glömda i vår fördömelse, som vi upplever att den kollektivaanslutningsformen är. Såvill jag i likhet med Hans Nyhage understryka när det gäller de reformer somSören Lekberg menar är genomförda uteslutande i samverkan mellansocialdemokratin och fackföreningsrörelsen, att det väl ändå är här i riksdagensom besluten är fattade, i många fall i stor enighet. I varje fall vet jag frånfolkpartiets historia att vårt parti har varit med på dessa reformer. Vihoppades på opinionsbildningen, men först sedan man inom vänsterpartietkommunisterna antydde att man avsåg att lägga ned sina röster efter 1985 årsval blev det riktig fart på socialdemokraterna i den här frågan, dock intetillräckligt. Vi hävdar att vi fortfarande behöver arbeta ihärdigt för att enlag skall komma till stånd, så att den kollektiva anslutningen till detsocialdemokratiska partiet verkligen får ett slut. 7 Tredje vice talman ()replik: Det är ganska märkligt att höra företrädare för socialdemokraternatala om principer i detta sammanhang. Sanningen är ju den att ni har varitfullständigt principlösa, såvida ni inte anser att det är en helig princip attden enskilde individen inte skall få bestämma vilket politiskt parti han ellerhon vill tillhöra. Det är ju den principen som ni har hävdat här genom alla år,när frågan om kollektivanslutning har diskuterats. Detär inte alls så att vi har kommit med lagstiftningsförslag, när densocialdemokratiska partikongressen höll på att ändra sig. Det är ju så att densocialdemokratiska partikongressen under ett förfärligt krånglande har börjatatt ändra sig, när vi har kommit med lagförslag. Omdet inte här i hade funnits opposition mot kollektivanslutningen, ominte de andra partierna så ihärdigt hade kritiserat detta förfärliga system, såhade det socialdemokratiska partiet aldrig ändrat sig. Det har inte funnitsnågon som helst inre vilja inom socialdemokratin att slå vakt om den enskildeindividens fundamentala rättigheter när det gäller att bestämma vilket partihan skall tillhöra. Vadär det för en princip, , som säger att centerpartister, moderater,vpk-are, folkpartister som är anslutna till en facklig organisation skalltvingas in i det socialdemokratiska partiet? Vad är det för en princip somligger till grund för en sådan ståndpunkt? Detnya förslag som föreligger, ett förslag som flera av oss här har belyst mensom inte alls tog upp till behandling, är ett mycket märkligtförslag. De organisationsmedlemmar som har en annan politisk uppfattningtvingas att finna sig i att den organisation som de tillhör och vill stödjaansluts till det socialdemokratiska partiet. Vad är det för en grundläggandeprincip som ligger bakom en sådan ordning? Principen är, såvitt jag kan se,penningbegäret. Man vill ha in pengarna helt enkelt. Möjligheterna att reageraförsämras egentligen på ett sätt med det nya systemet.Någon möjlighet att reservera sig mot organisationsanslutningen kommer ju inteden enskilde individen att ha . 8 () replik: Låt mig en gång för alla slå fast att densocialdemokratiska partikongressen har beslutat att övergå från kollektivanslutning till individuellt medlemskap. En medlem i en facklig organisationkan i fortsättningen bara bli medlem i det socialdemokratiska partiet om haneller hon själv ansöker om det. Därmed tror jag att ni har fått svar på erfråga på den punkten och att jag slipper ifrån att diskutera mer med BörjeStensson om detta med friheterna. Det är helt uppenbart att den enskildemedlemmen har friheten att själv avgöra om han skall vara med eller inte. Jag försökte i mitt inledningsanförande belysa denmärkliga helomvänd-ning som och har gjort i fråga omkollektivanslutningen. har man mycket hängivet värnat föreningsrättenoch i stället förlitat sig till riksdagsuttalanden och opinionsbildning. Inteens när man hade en egen majoritet i ville man tillgripalagstiftning. uttalade talesman att det fannsen klar rågång mellan och uppfattning på det här området.Centern ville då driva opinion mot kollektivanslutningen men inte som moderaternai lag föreskriva regler för hur enskilda organisationer ordnar sitt inre liv.Centerns talesman slog då bestämt fast att inte kunde se fråganisolerad från andra förenings- och organisationsfrågor. I ett annat sammanhangsade man att varje försök att genom lag reglera partiernas inre liv måsteavvisas. Dessa principer, som 1980 var så vägledande, spelartydligen inte längre någon roll och saknar helt värde för . Nufinns det inte längre någon rågång mot . Av och BertilFiskesjös inlägg här i kammaren framgår klart att man nu tydligen harambitionen att gå litet längre. vill man tydligen reglera organisationernasrätt att fördela sina egna pengar. 9 HANS NYHAGE (m) replik: hävdar återigen att man harövergått till individuellt medlemskap i det socialdemokratiska partiet. Därmedborde krav på lagstiftning icke behöva förekomma, hävdar han. Det låtervackert, om man hade stannat vid en övergång till individuellt medlemskap, menså är det inte. Därutöver tillgriper man ju i ställetorganisationsanslutningen. Därmed har man garanterat att på det sättet fåicke-socialdemokrater att medverka till att bekosta den socialdemokratiskapolitiken. Det är det vi reagerar emot. Det är det vi hävdar är galet - attmänniskor som icke är socialdemokrater skall tvingas att medverka till attbekosta socialdemokratisk politik. Återigen: Vad är det som är så svårt att förstå i dettaatt man skall stanna vid att var och en skall ha rätt att ansluta sigindividuellt och frivilligt till ett politiskt parti? Vad är det som är såsvårt att fatta i denna mycket elementära princip? Jag yrkarän en gång, herr talman, bifall till reservationen. 10BÖRJE () replik: Jag får tacka för deklarationenom att individens frihet när det gäller att söka medlemskap i politiskt partiblir fullständig efter 1991. Kan jag då få det erkännandet från man har ett odemokratiskt sätt att fånga in medlemmar tilldet socialdemokratiska partiet, men att efter 1991 full demokratisk rättighetäven på det området uppnås i vårt land? För är inte motståndet motkollektivanslutningen partitaktik. Principerna är inget utanverk utan självahjärtpunkten i tanken om, den enskildes frihet, frihet att ta ställning, frihetatt välja och ge utlopp för sina idéer och sitt val. Varje medlemsvärvare i ett parti och varje partiaktivistvet att det för många människor är ett drastiskt och ibland högtidligt steg attbli medlem i ett parti. Det är ett uttryck för en integritet som facket ochsocialdemokratin hänsynslöst trampat och fortfarande trampar under fötternagenom kollektivanslutningen - ända då den fullständiga frihetenpå detta område kan komma. Men som sagt, jag skulle önska ett erkännande från SörenLekbergs sida här i kammaren om att det är och under harvarit odemokratiskt. Anf.11 Tredje vice talman () replik: roar sig fortfarande med atttala om principer. Jag tycker att han borde vara mycket försiktig med detta.Som jag betonade i mitt tidigare inlägg har det funnits en fullständigprinciplöshet från socialdemokratins sida när det gäller den enskilda människansrätt att själv bestämma vilket parti vederbörande skall höra till. Det har rörtsig om en maktutövning som har dikterats av en önskan att sopa in pengar ifrånfolk som över huvud taget inte har haft några sympatier för detsocialdemokratiska partiet. Det är sanningen. Det är möjligt att det är deprinciperna som borde försöka försvara. När det gäller vår inställning i denna fråga så harprincipen varit att kollektivanslutningen skall upphöra. Vi trodde -och då kan naturligtvis beskylla oss för att vara enfaldiga - attdet socialdemokratiska partiet skulle rätta sig efter beslut. Men,ack nej. Det maktfullkomliga socialdemokratiska partiet struntar i vadriksdagen beslutat. Vi har då gått vidare med krav på lagstiftning. Det harsåledes varit en logisk följd av att socialdemokraterna struntat i riksdagensuttalande om att kollektivanslutningen skall upphöra. Den här nya ordningen skall införas och 37dagar, säger . Han är tydligen stolt över det socialdemokratiskapartiets fantastiska förmåga att genomföra organisatoriska förändringarsnabbt. hade väl varit en lämplig tid för att kunna genomföra en sådanhär sak -krångligare är det inte. Vad är det för bekymmer med att ha en bestämmelse somsäger att alla som vill vara med i vårt parti skall anmäla sig själva? Det harju alla andra partier. Det är den enklaste sak i världen. Det förhållandet attni skall ha en så kolossalt lång övergångstid innebär ju bara att ni vill fortsättakollektivanslu- ta sådanasom över huvud taget inte har några sympatier med det socialdemokratiskapartiet. berörde inte heller ett dugg den nya ordningsom ni vill införa - alldeles i onödan. Även den är ett övergrepp på enskildamänniskors självbestämmanderätt. Organisationerna ansluter sig till detsocialdemokratiska partiet, oavsett hur många medlemmar i organisationen somhar en annan politisk uppfattning än de som beslutar. Detta tycker jag är ettfortsatt övergrepp på individernas frihet. Det är för övrigt socialdemokraternahär som har antagit bestämmelserna om att fackliga organisationer skall anslutasig till det socialdemokratiska partiet. () replik: talar om logik. Jag kan intefinna logiken i den helomvändning som bl. a. har gjort i dennafråga. värnade man om yttrandefriheten. Man vädjade till osssocialdemokrater att vi skulle förändra våra stadgar. Man hade avborgerliga regeringar och därmed majoritet i inte lagt fram någralagförslag. När socialdemokraterna nu efter en lång diskussion inomsin rörelse har kommit fram till ett beslut om att ersätta den kollektivaanslutningsformen med individuell anslutning, blir det plötsligt bråttom. Dåskall man plötsligt tillgripa lagstiftning, något som man tidigare inte villegöra eftersom man ville värna om föreningsrätten. Jag kan inte finna annat änatt detta vittnar om att det är helt andra principer som har fått råda inomcentern och . Slutligen några ord om organisationsprincipen. Jagförsökte tidigare slå fast - och jag gör det en gång till - att det finns fleraanslutnings- och samarbetsformer mellan socialdemokratin ochfackföreningsrörelsen. En anslutningsform som har diskuterats och som föreslåsär organisationsmodellen. Den innebär också att den enskilda medlemmen ifacket enskilt måste ansluta sig till det socialdemokratiska partiet. Bara haneller hon kan avgöra detta. När jag lyssnar till Hans Nyhagesoch resonemang på den här punkten, kommer jag inte ifrånkänslan av att det nu handlar om att reglera organisationernas verksamhet. Manförfasar sig över att en organisation kan ge anslag till ett politiskt parti.Vi från socialdemokratisk sida har aldrig funderat över att förbjuda t. ex.företag att ge anslag eller bidrag till politiska partier. Men ni tycks varainne på tankegångar om att i detalj reglera organisationernas inre liv. 13LARS-OVE (vpk): kanske nu är vid vägs ände när detgäller ett beslut om att avskaffa kollektivanslutningen, dvs.kollektivanslutningen av enskilda medlemmar. Detta är resultatet av enlångvarig kamp inom arbetarrörelsen, som vpk aktivt har deltagit i under årenslopp. När det gäller detta avgörande kanske det ligger en liten bit av sanningi vad sade här . När vpk bedömde läget så att det nu inte längre gick att iriksdagen inta den position vi haft tidigare och ville lägga ried våra röster,vände också den socialdemokratiskakolossen på sig och beslutade sig för att ändra sina former. efter detatt man beslutade att lägga fram förslag om ändrade anslutningsformer har densocialdemokratiska partikongressen nu beslutat att avskaffakollektivanslutningen av enskilda medlemmar. skall medlemskapet grundas påenskild anslutning. Det överensstämmer naturligtvis med de stämningar som harfunnits i arbetarrörelsen under många, . Det överensstämmer också medde uttalanden som har gjort. Man kan då fråga sig vad man väljer i stället. Det kanskeär någonting som inte direkt kan lägga sig i. Men utifrån devärderingar som en facklig organisation måste stå för, måsteorganisationsanslutningen som ett alternativ att välja på vara en lösning sommycket starkt kan ifrågasättas. Man kan kanske vulgärt säga man tidigarekollektivanslöt man medlemmar och att man nu vill kollektivanslutafackföreningens organisation. En sådan form av anslutning till detsocialdemokratiska partiet kommer att skada sammanhållningen i arbetarrörelsenoch i fackföreningsrörelsen. Här vilar det ett stort ansvar på de fackligaorganisationerna framöver. Det är de som skall fatta beslut. Det är de fackligaföreträdarna, och framför allt de socialdemokrater i fackföreningsrörelsen somdriver frågan, som har ett mycket stort ansvar för vad man vill göra medfackföreningsrörelsen. En facklig organisation, klubbsektion eller avdelning kanalltså ansluta sig till arbetarkommunen. Medlemmarna i organisationen blir dåinte automatiskt medlemmar i partiet. De måste söka enskilt medlemskap. Mankan inte heller ansluta en fackförening, om det inte finns enskilt anslutnasocialdemokrater i fackföreningen. Men riskerna med detta är enormt stora.Organisationen är medlem, inte den enskilde. Hur skall organisationen handla isitt dagliga arbete i förhållande till partiet? Vilka risker är det inte förfackföreningens självständighet? Vilka risker finns inte för att facketsplittras upp! Vi kan berömma oss i av att ha en enhetligfackföreningsrörelse. Men inser inte socialdemokraterna den enorma risk somföreligger när partilösa, icke aktiva socialdemokrater, som ingår ifackföreningsrörelsen som en enda trupp, blir påverkade av andra partier? Hurställer dessa sig då, när det blir organisationsanslutning och partiet kansketrycker på fackföreningsrörelsen? Skall då vi som inte är socialdemokratersäga: Vi kan inte vara med i en socialdemokratisk fackförening. Kanske nidriver in oss i ett helt nytt fackligt mönster som vi har varit befriade ifråni vårt land, nämligen partipolitiska fackföreningar. - Beslutet på densocialdemokratiska kongressen är egentligen ett slag mot de fackliga organisationerna. För det facklig-politiska samarbetet gäller de principersom vpk alltid har slagit fast. Fackföreningsrörelsen och politiska partier kansamverka och samarbeta i politiska frågor, övergripande frågor, enskildafrågor. Det finns inga som helst hinder, men det skall ske utan bindningar ochmed självständighet och respekt för var och en av organisationerna. Fackligaorganisationer kan enligt vpk:s uppfattning ge anslag, t. o. m. stora anslag,om de så vill men inte med bindningar. Det är därför jag tror att enorganisationsanslutning kan innebära - om de fackliga företrädarna inspireradeav partiet anammar organisationsmodellen i stor utsträckning - attfackföreningsrörelsen hamnar ur askan i elden. Fri- och rättigheter m. m. Men jag yrkar bifall till utskottets hemställan,eftersom den Prot. 1987/88:31 socialdemokratiska kongressen har fattat beslutom att den enskilda kollek- tivanslutningen skall upphöra. Nuhandlar det om att inom arbetarrörelsen och fackföreningsrörelsen slå vakt omden fackliga organisationens självständighet, om dess möjlighet att ta tillvara sina medlemmars intressen, om dess möjlighet att fullgöra sinagrundläggande uppgifter som klassorganisation, intresseorganisation förarbetare - utan bindningar till partier eller stat. Därför har frågan kanske också hamnat där den skall vara,nämligen på golvet och på fackliga möten. Där måste organisationsanslutningenbekämpas för fackföreningsrörelsens skull. Överläggningen i detta ärende var härmed avslutad. (Beslut fattades efter debatten om konstitutionsutskottetsbetänkande 9.) Kammaren övergick till attdebattera betänkande 9 Om fri- och rättigheter m. m. Fri- och rättigheter m. m. 14 (): I det här betänkandet, betänkande1987/88:9 om fri- och rättigheter, har vi fyra gemensamma borgerligareservationer och därtill en femte moderat reservation. Jag tar dem i tur ochordning. Den första gemensamma borgerliga reservationen gällernegativ föreningsfrihet. Vi är självfallet alla överens om att vi skall ha denpositiva föreningsrätten, nämligen rätten att fritt kunna ansluta sig till ochtillhöra en förening. Det borde också vara en självklarhet att man, om man intelängre vill tillhöra en förening, utan vidare skall få utträde ur föreningen.Men tyvärr är det inte en självklarhet hos oss. Jag vill där också påminna omatt för mänskliga rättigheter har uttalat hur viktig dennanegativa föreningsfrihet är. Tyvärr förekommer det att fackliga organisationerförsöker tvinga in arbetstagare som medlemmar, och om man använder sin energiför att slippa denna föreningstillhörighet förekommer också svartlistning. Vitycker att detta är oacceptabelt, vi tycker t. o. m. att det är otillständigt.Vi anser att den enskilde skall ha rätt att själv välja eller avstå frånmedlemskap. Vi vill därför ha den negativa föreningsrätten grundlagsfäst. Den andra gemensamma reservationen från de borgerligapartierna, reservation 4, gäller egendomsrätten. Äganderätten är i de flestademokratier på något sätt lagskyddad. Likaså finns i ommänskliga fri- och rättigheter inskrivet att fysisk och juridisk persons rätttill egendom skall lämnas okränkt. Personlig äganderätt är en förutsättning iett demokratiskt samhälle, inte minst i ett samhälle med marknadsekonomi. Detär självklart att friheten att förfoga över den personliga egendomen är encentral rättighet, t. ex. möjligheten att skriva kontrakt och ingå avtal. Vi måstepåminna om att det finns inskränkningar i denna grundlagsrätt 17 Fri-och rättigheter m. m. Det räcker med att påminna om pensionsskatten. har viinfört löntagarfonder, som har naggat denna rätt i kanten. Därför yrkar vigemensamt att hos regeringen begär en utredning med syfte att igrundlagen skydda egendomsrätten i enlighet med vad vi har begärt i motioneroch reservationen. Den tredje borgerliga reservationen, reservation 5, gällerbeskattningen, framför allt retroaktiva skatter och avgifter. Vår grundlag pådetta område är relativt ny, men tyvärr har oklarheter uppstått, och vi anserinte att de skall få kvarstå. Det är enligt vårt sätt att se heltotillfredsställande att så är fallet. Tolkningen är omtvistad, och det ger enosäker praxis. Vi hemställer att hos regeringen begär en utredning,som skall undersöka hur dessa oklarheter skall kunna tas bort, så att vi får enbättre tingens ordning och därmed kan skydda medborgarna mot retroaktiviteten. Den fjärde och sista gemensamma borgerliga reservationen,reservation 6, gäller närings- och yrkesfrihet. Vi anser att det är självklartatt grunden för en marknadsekonomi är att företag får startas fritt. Det är t.o. m. en förutsättning för att näringslivets dynamik skall kunna verka ochföretagen skall kunna byggas upp och skapa arbetstillfällen - och därmedgrunden för den välfärd som vi vill ha. Vi ser även här att oklarheter finnsoch begär utredning för att se vad vi också på detta område kan förstärka igrundlag. Så till den femte och sista reservationen i dettasammanhang - den första där är ensamma, nämligen reservation 7, somgäller föräldrarätten. Vi har under en lång följd av år sett attföräldrarätten har urholkats på det sättet att föräldrarnas valfrihet harminskat. Det är bara att konstatera detta. Föräldrar har inte valfrihet när detgäller barnomsorgen. De har inte valfrihet när det gäller att välja skola ochinte heller på många andra områden. Vi moderater vill därför genom vårreservation se till att också denna rätt grundlagsskyddas. Jag vet precis vilkainvändningar jag kommer att få, antagligen här redan om och säkertockså på andra ställen, nämligen att vi glömmer bort de barn som behöver skyddt. o. m. mot sina föräldrar. Nej, vi glömmer inte de barnen ett enda ögonblick.De barnen måste ha det skyddet, och jag har själv sett sådana fall. Det haringenting med vår reservation att göra, utan de barnens intressen tar man omhand trots att föräldrarna normaliter skall ha denna föräldrarätt inskriven igrundlagen. De barnen glömmer vi inte! Jag yrkar bifall till reservationerna 3, 4, 5, 6 och 7. 15 (): Det betänkande som vi nu diskuterar handlarom fri- och rättigheter. Fri- och rättigheter utgör viktiga begrepp inomliberalismen. Därför har också väckt ett flertal motioner vilkabehandlas i betänkandet. I en partimotion om frihet tar vi upp minoritetersreligionsfrihet. Respekt för andra kulturer och religioner är ett centraltinslag i ett liberalt samhälle. En sådan inställning är viktig inte minst närdet gäller invandrarnas ställning i samhället och värnandet om invandrares rättatt utöva sin egen kultur och religion. Skyddet för minoritetersreligionsutövning är emellertid inte tillräckligt starkt i . Därförföreslår vi att hos regeringen Fri-och rättigheter m. m. begär ettförslag till förtydligande av regeringsformen, så att det står fullt Frot.1987/88:31 klart att religiösa minoriteter har rätt att följa sina betingadesedvänjor i mån det inte skadar annan. har hävdat människors rätt att ståutanför en förening, den s. k. negativa föreningsrätten. Det låter självklart,men det är det ingalunda. På arbetsmarknaden finns organisationsklausuler sominnebär att fackliga organisationer kräver att arbetsgivarna inte får anställanågon som är oorganiserad eller tillhör annan organisation. Detta bör vi ändrapå. bör hos regeringen begära förslag med denna innebörd. Personlig äganderätt är en viktig förutsättning i ettdemokratiskt samhälle som bygger på en marknadsekonomi. Friheten att förfogaöver den personliga egendomen är central för möjligheten att skriva kontraktoch avtal. Det innebär inte att vi anser att äganderätten är eller bör varaobegränsad. Men det är angeläget att den rätten ges ett starkt skydd, så attändringar inte kan ske lättvindigt. Äganderätten har i ett svagt skyddi lagen.