prot · GB09114 · 1987-12-31 00:00:00 — Hurmycket "match" som behövs kan jag inte bedöma, men jag tycker det ärrätt inställning visar prov på. De som av det ena eller andra skälet ställer sig avvisandetill närmare samordning med regelsystemen inom EG blandar ofta ihop orsak ochverkan på några viktiga områden. Våra möjligheter att påverka länder med,enligt vår mening, för låga ambitioner när det t. ex. gäller skyddet för miljöneller den sociala omsorgen blir naturligtvis inte bättre om vi skulle bygga uppmurar för varu- och tjänstehandeln. Det förhåller sig naturligtvis precistvärtom. Om vi missar fördelarna med den inre marknaden skulle det kosta detsvenska folkhushållet , enligt docent beräkningar. Det skulle inte göra det lättare att lösa bristerna inomt. ex. miljövården och sjukvården. Därtill - och det måste understrykas - ärdet ingalunda sä att är bäst på allt eller i alla stycken har de högstställda ambitionerna. Vi får tvärtom räkna med att anstränga oss åtskilligt föratt klara de mål och utfästelser, som de mest framsynta bland EG-staterna sattupp för t. ex. miljö- och socialpolitiken. Vi kan göra olika bedömningar av svårigheterna att hittagoda lösningar inom alla de områden där anpassning och harmonisering förestår.Alla som vill slå vakt om en öppen ekonomi kommer ändå till samma slutsats: detfinns inget alternativ. Marknaderna i är inte möjliga att ersättamed andra. är därtill en del av den västeuropeiska kulturkretsen. Skulle vi misslyckas och bli utsatta för direkt ellerindirekt diskriminering, kommer de stora företagen i att lösa det påsitt eget sätt. För dem finns alternativet att successivt förlägga alltmer avverksamheten inom EG. Annorlunda förhåller det sig med de mindre företagen. Dehar sällan möjlighet till alternativ lokalisering. Men också de mindreföretagen blir alltmer beroende av exportmarknaderna i . De stora företagen i basnäringarna och många små företagär i lokaliserade till mindre orter. Försämrade möjligheter att säljapå skulle därför slå hårt mot sysselsättningen på just dessa orter.Att bedriva en framgångsrik regionalpolifik skulle alltså också försvåras avett fjärmande från EG. Det finnsmot den här bakgrunden till slut endast en restriktion i vårt och den västeuropeiska integrationen och den västeuropeiska integrationen närmandetill EG: Vi får inte företa oss något som skulle kunna kasta en skugga över vårbeslutsamhet att hävda neutralitetspolitiken. Vår alliansfrihet och vår avsiktatt hålla oss utanför konflikter i vår omvärld har varit tillnytta för . Merän så: Den medverkar till avspänning i vår del av Europa.Inte bara vi utan alla borde därför vara angelägna om att vi värnar om dennapolitik. Mänga äv våra vänner inom EG är lika införstådda med detta samband somvi själva är. Det är emellertid en viktig uppgift för svensk politik ochdiplomati att oförtrutet fortsätta sprida insikt om detta samband. Det låter sig inte fixeras hur. långt ettinstitutionaliserat samarbete med andra länder kan gå och varaförenligt med en trovärdig neutralitetspolitik. Det får prövas frän tid tillannan. En gång ansågs det äventyriigt för att gå med i FN. Vi bestämmer själva innehållet i vår neutralitetspolitik.Men vad vi finner vara förenligt med den neutralitetspolitiken avgörs av hurstater och militärallianser i vår omvärld agerar och reagerar. En fortsattavspänning i och förbättrade relationer mellan supermakterna gör detsjälvfallet lättare att förena vår neutralitetspolitik med en långtgåendeintegration med . Vi har därför anledning att se med tillfredsställelseinte bara på de pågående nedrustningsförhandlingarna mellan och utanockså på de diskussioner som pågår mellan EG och statshandelsländerna iÖsteuropa om närmare samarbete. bör se som sin uppgift att i allariktningar och efter måttet av sin förmåga främja den fria handeln och de öppnagränserna. konstaterar mot denna.bakgrund attmedlemskap i för svensk del inte är ett mål för de förhandlingar som nuförestår. Det är så mycket lättare att konstatera som inte heller EG lär viljaha några nya medlemsansökningar . Vi gör emellertid klokt i att lugntoch avspänt analysera frågan vad för slags institutionaliserat samarbete som iframtiden kan komma att vara möjligt att förena med ett oförändrat hävdande avneutralitetspolitiken. För dagen är det emellerfid viktigast att koncentrerakrafterna på hur svenska synpunkter och intressen skall föras fram på alla deöver 300 områden som är föremål för integration och sammanjämkning inom EG.Vi skulle sannolikt ha kunnat vara bättre rustade för det. Jag skulle viljafråga statsrådet, om hon anser att nu organisatoriskt och personelltstår tillräckligt väl förberett att föra samtal och diskussioner på vitbokensalla områden. Jag har, herr talman, från.officiella företrädare förEG-länder mött frågan vad det är som gör oss så ängsliga. EG är faktiskt/ö/-frihandel och ekonomisk integration också med stater utanför EG, försäkrar man. Anledningen är naturligtvis, att vi inte kommer att sittamed vid bordet när ändrade regelsystem beslutas. Ändå blir vi beroende avbesluten. Vi måste därför på ett tidigt stadium vara med i de förberedandesamtalen. Målet måste vara att vi är införstådda med de regler som kommer attkonstituera den inre marknaden redan innan de formellt läggs fast. Det ärdärför det är så viktigt att är närvarande vid varje seminarium ochkonferens, i varje sammanträdesrum och korridor i och andra europeiskahuvudstäder. där sakfrågorna avhandlas och vi ges möjlighet att närvara. Kan statsrådet försäkra oss om att det också är regeringens ambition? Jag vill yrka bifall till reservationer samt övrigt till utskottets hemställan. och den västeuropeiska integrationen 5KARIN SÖDER (c): betänkande är ett mycketbra dokument när det gäller våra relationer till EG och den västeuropeiskaintegrationen. Detta betänkande föreslår striktare riktlinjer än proposifionengör - parade med öppenhet inför den process som pågår inom EG. Det är också viktigt att det i utrikesutskottetsbetänkande slås fast att det inte får komma i fråga att vi ger upp viktigavälfärdsmål eller miljömål, som vi har varit ense om, men också att det slåsfast att det från svensk sida liksom från nordisk sida och från EFTA-ländernamåste vara ett givande och ett tagande. De säkerhetspolitiska förhållandena i är mycketbetydelsefulla, inte bara för oss själva utan för hela . Jag villunderstryka vad sade, att vår hållning respekteras iEuropa i övrigt och att den säkerhetspolitiska lösningen mellan de nordiskaländerna ger stabilitet åt hela , inte endast åt vår egen region. Dettaär oerhört viktigt i sammanhanget. Det är mot denna bakgrund och mot bakgrundav den neutralitetspolitik som på detta sätt har lagts fast för värt eget landsom vi i inte vill medverka till medlemskap i . Men är detlika viktigt att fastslå att vi inte vill vara med om att bygga några murar. Påsamma gång som vi vill att skall medverka på ett mycket effektivt sätti den västeuropeiska integrationsprocessen måste det också pågå en process sominkluderar som helhet. EG-integrationen får-absolut inte leda tillisolationism, utan det måste vidtas åtgärder som har med hela att göra. Jag vill inte underlåta att påpeka vad som harsagts i debatten, nämligen att den process som pågår i - sedd iljuset av - också är en fredsbevarande process. Det är énmycket viktig sådan, och vi skall vara glada över att den pågår. Länder som förbara sedan låg i fejd med varandra i ett förödande krig somkostade miljontals människor livet är nu på väg att sudda ut sina gränser.Detta är en mycket viktig del av den process som pågår. När jag nu fortsätter mitt anförande vill jag börja medatt ta upp frågan från ett nordiskt perspektiv. är en mycket viktig del när det gäller handeln med EG. är de nordiska länderna en större handelspart ner för än t. ex. . och Nordiska minister rådet måste nu gemensamt utnyttja sin ställning för att driva på i frågor i den pågående integrationsprocessen som är väsentliga för de nordiska medbor garna. Det finns exempelvis frågor som rör arbetsmiljön. Vi får inte spara någon möda när det gäller att få till stånd goda arbetsmiljöer inte bara i vårt land utan i hela . Vi får inte göra avkall på de krav som vi ställer häri vårt land. Det är mycket viktigt. Detsamma gäller miljö och naturvård i övrigt, när vi medverkar i att söka harmonisera våra lagar. Vi kan nödgas gå med på en minimistandard, men vi måste också bevara möjligheten att själva och den västeuropeiska integrationen Detsamma gäller den sociala grundtryggheten eller densociala dimensionen, som det kallas i EG-sammanhang. Det kan vara fråga om t,ex. grundtrygghet och jämställdhet mellan män och kvinnor, som också är enmycket viktig del när det gäller det ekonomiska framåtskridandet. Flyktingfrågornaär också ett angeläget område. Vi kan inte medverka till en flyktingpolitik somär mindre mänsklig än den vi har. Tvärtom bör vi utveckla vår egen. Detta är några exempel där jag menar att vi tillsammans iNorden eller endast i - när vi medverkar i den så nödvändigaintegrationen mellan och - måste söka bevara det som vi har uppnåttmellan länderna eller de höga krav som vi själva ställer i . Men det räcker inte med detta. måste också delta isamarbetet med europeiska länder som ligger utanför EG-området. Vi har fråncenterns sida föreslagit inrättandet av en internationell luftvårdsfond, som ären absolut nödvändig förutsättning för att över huvud taget skall kunnafå bättre luft. Jag tänker på den miljöförstöring som pågår i många avöststaterna. Det gäller också andra frågor som har med miljöforskning ochbättre miljöbevakning att göra, där det är nödvändigt att gå utanför devästeuropeiska gränserna för att tillståndet i värt eget land liksom i Europasom helhet skall bli bättre. Ett närmande till , som utskottetföreslår, bidrar med all säkerhet till både avspänning, ömsesidig förståelseoch utveckling av en europeisk kultur, men det kan absolut inte ske genom tar avstånd från de nationella kulturerna, utan även där är det ett givandeoch ett tagande och ett berikande av människornas livsvillkor. Det gäller ocksåvid ett sådant närmande att onödigt krångel avskaffas och att en samordning avforskning och utvecklingsarbete kommer till stånd. Det är mycket glädjande att man har kommit så långt närdet gäller detta samarbete, inom t. ex. Eureka, ESPRIT, RACE och , för attanvända dessa internationella uttryck för pågående arbete inom en lång radområden. Jag vill understryka vad sade, nämligenatt det är viktigt att finns med också i detta arbete och kan lämnaväsentliga bidrag. Vi har ingen anledning att vara blygsamma pä områden därSverige ligger långt framme, utan vi måste bidra med allt det kunnande somfinns i vårt land som vi kan få åtskilligt tillbaka. I det fortsatta arbetet har jag nämnt och detnordiska samarbetet som en. mycket viktig utgångspunkt.i förhandlingarna. Jagdelar utrikeshandelsministerns uppfattning att EFTA-förhandlingarna måste ståi första ledet. Jag vill understryka, för att inga missförstånd skall uppstå,att vi från sida inte alls vill medverka till att skalluppfattas som ett block inom EFTA. Tvärtom är det mycket viktigt att de i EFTAingående länderna uppfattas vart och ett som likvärdiga parter. Det är ändå högst väsentligt att konstatera att det finnsområden sorn ett par av EFTAländerna absolut inte har något intresse av utansom är genuint nordiska, och sådana frågor måste utan tvivel drivas nordiskt.Jag är också helt övertygad om att de nordiska länderna med sitt långvarigasamarbete, som har nått mycket långt på många områden, har åtskilligt att getill Dettamåste tas till vara. GretheLundblad och jag hade glädjen att delta i presidiums besök vid EFTA och även . Vi upplevde en delbekymmer, eftersom regeringen lägger sä stor vikt - helt riktigt - vidEFTA-förhandlingarna. Det framgick nämligen med all önskvärd tydlighet att EFTAhar alldeles för små resurser att sätta emot i förhandlingarna med tusentalsmänniskor i . Jagskulle gärna redan nu vilja ställa en fråga till utrikeshandelsminister skall de här frågorna lösas? Jag känner till problemen och skall inte taupp detaljerna i , men på något sätt måste de nordiska länderna finnaen lösning för att ge EFTA tillräckliga resurser, om vi skall kunna lita pådenna väg till framgång i integrationsarbetet med EG. Det är en mycketväsentlig fråga, och det brådskar verkligen med resurserna för EFTA. Faktumär att det skulle behövas rher personal och mera pengar . INordiska rådets presidium gjorde vi vid besöket i ,den erfarenheten attarbetet där går fram med mycket stor hastighet, och därför är det en mycketväsentlig fråga hur resursproblemen inom EFTA löses. Ettområde som vi från sida har ett alldeles speciellt intresse att hävda,utöver dem jag redan har nämnt, gäller konsumenternas ställning. I ochi i övrigt har konsumenternas ställning stärkts, även om det kunde görasmer. Det är viktigt att dessa frågor också ges stor uppmärksamhet i detfortsatta samarbetet. Jag har redan nämnt arbetsmiljön, och vidare är frågornaom sysselsättning och regionalpolitik mycket väsentliga. Sedermera kommerPer-Ola , och att ta upp detta. Detkan redan nu konstateras att sysselsättningsfrågorna är mycket viktiga. Jagtror att vi i har en hel del att lära ut på detta område, liksom på mångaandra områden, till EG i det fortsatta arbetet. Underresan till gavs ett glädjande besked. Det sägs ofta att ungdomen ärframtiden, och då gäller det också att ungdomar får de allra bästaförutsättningarna för sina studier och för sitt forskningsarbete. ordförande uttryckte det, är det inte meningen attnordiska studenter skall behöva fara över för att kunna studerautomlands! Han sade faktiskt i ett tal som han höll till oss att han var mycketpositivt inställd till att och övriga EFTA-länder skulle få medverka iErasmus- och COMETT-programmen. Vi uppfattade det som ett uttryckligt löfte,och jag skulle vilja fråga utrikeshandelsministern, vad hon har erfarit underden . Omman går tillbaka i historien finner man att det är med som harhaft dé akademiska kontakterna och studentutbytet, och det vore mycket sorgligtom de unga skulle tvingas fara över för att fäerfarenheter av studier i ett annat land än . Det är mycket vikfigt attErasmus-projektet också får omfatta de nordiska länderna. Därmed har jag absolutinte sagt att våra studenter inte skall fortsätta att resa över - debehöver studera både i och i olika länder i . Jag skulle ocksåvilja ta upp några av de avvikande meningar som har Sverigeoch den västeuropeiska integrationen och den västeuropeiska integrationen Vi anser inte att skall delta i ett samarbeteinom EMS. Varken eller har funnit anledning att ansluta sig.Folkpartiet och har till finansutskottets yttrande till betänkandetanfört en avvikande mening, innebärande att en svensk anknytning till deteuropeiska monetära samarbetet inte är aktuell. Det gäller också frågor som har med kapitalrörelserna attgöra. Här har vi en uppfattning som avviker från utskottsmajoritetens. Vi menaratt fria kapitalrörelser är en mycket väsentlig del av den fortsatta europeiskaintegrationen. Det skulle underlätta framför allt tjänsteexporten. Det ärtjänsteexporten som blir den allt större andelen av vår export. Vi binderfaktiskt ris ät vår egen rygg om vi fortsätter att agera efter regeringensmodell. Vi har även fått erfara inom att det inte har varitmöjligt att få till stånd fria kapitalrörelser. Jag skulle också vilja vända mig till utrikeshandelsministernmed anledning av den parlamentariska delegation som vi från harföreslagit. Jag tycker att det är litet svårbegripligt att man kan tillsätta endelegation med representanter för löntagarna och näringslivet utan attparlamentariker ingår. Jag litar fullt och helt på våra parlamentariskaföreträdare i EFTA. Men jag tror att det också skulle vara av stort värde att iolika delar förankra arbetet hos de olika partierna genom en delegation somständigt håller informerad och som kan ge sin syn på hur detfortsatta integrationsarbetet skall bedrivas. Jag skulle också vilja ställa frågan: Hur skersamordningen mellan det nordiska ministerrådet och dem som förhandlar med EGgenom EFTA? Det är viktigt att de här gör sitt yttersta för att ligga stegetföre. Jag nöjer mig alltså inte med att de skall ligga parallellt, de skallligga steget före, för att vi inte skall komma på efterkälken i detintegrationsarbete som syftar till förverkligande av de fyra friheterna varor,tjänster, individer och kapital. Med detta, herr talman, yrkar jag bifall tillutrikesutskottets hemställan, med undantag för den del som omfattas avreservation 4, till vilken jag också yrkar bifall. 6 OSWALDSÖDERQVIST (vpk): Den proposition och det betänkande om EG somvi behandlar är mycket märkliga aktstycken. Här finns inga konkretaförslag som kan ta ställning till, ingenting läggs fram som vi kanbesluta om. Propositionen är suddig och ytlig, och betänkandet har inte gjortsaken bättre. framförde från moderata samlingspartiet atthon tyckte att utskottsbetänkandet var så bra och precist. Det är litet svårtatt se var den precisionen finns någonstans. Men ur hennes och moderaternassynpunkt är det naturligtvis bra. Detta betänkande är ett stort steg framåt förhögerkrafterna i . Jag betraktar det som en kapitulation för övrigapartier, särskilt från socialdemokraternas sida naturiigtvis. Jag tycker attdet borde vara en varning för er att tidigare och även här ikammaren ställer upp och är så glada över de skrivningar man har fått i dettabetänkande. Det talasom riktlinjer. Det är vad vi har att hålla oss till. Det vi skall tala om är riktlinjer,inget konkret. Som det så träffande sägs i avslutningen av den del avutskottsbetänkandet som vi ställde oss bakom innan vi gick in med vårreservation: "Dessa riktlinjer går väsentligen ut på att regeringen avseratt försöka bredda och fördjupa saniarbetet pä alla samhällsområden så långtdetta är förenligt med neutralitetspolitiken. Inget område undantas på förhand,ingen uppgörelse anses på förhand vara alltför långtgående." Dettaär ett ganska talande citat från utskottsbetänkandet. Här finns alltså allamöjligheter att gå hur långt som helst på alla områden. Alliansfriheten ochneutraliteten behöver vi inte diskutera. Detta har avfärdats frän regeringenssida och från utskottsmajoritetens sida med att vi inte skall ha någotmedlemskap. Då behöver vi alltså inte diskutera den frågan ytteriigare. Dethar i detta sammanhang inte gjorts någon som helst analys, det har inte förtsnågon som helst diskussion, varken i propositionen eller i betänkandet, om vaddessa riktlinjer, denna harmonisering och anpassning kommer att fä förverkningar för alliansfrihet, vilken skall syfta till neutralitet vidkonflikter. Varför har man inte tagit upp. Jag anseratt det är ett bedrägeri mot svenska folket. Det är ett falskt aktstycke somläggs fram, när man inte törs gå in och diskutera dessa för vårt land såavgörande frågor. Detär inte intressant att diskutera medlemskapet i det här sammanhanget. Det somär intressant är att diskutera vad det vi nu håller på att göra får förverkningar. Det är där ni har svikit. Ni har använt argumentet att medlemskapinte är aktuellt till att föra diskussionen om alliansfrihet ochsjälvständighet under mattan. Mitt parti anklagar regeringen och de övrigapartierna föratt inte ha följt upp denna diskussion. Ni lurar svenska folketgenom att inte ta upp dessa väsentliga frågor. Detär symtomatiskt, som vi redan har sagt i vår reservation, attförsvarsutskottet, som naturligtvis är skyldigt att bevaka de svenska intressenai sammmanhanget, inte har ansett det nödvändigt att gå in med något yttrandetill utrikesutskottet vid behandlingen av denna fråga. Det är typiskt. Det ärockså typiskt att de fyra övriga partierna i utrikesutskottet har kommitöverens om att inte diskutera alliansfriheten och neutraliteten, utan avfärdardetta med att medlemskap inte är aktuellt. Mankan fråga sig hur harmonisering; anpassning och de 'långtgående riktlinjerna påverkar trovärdigheten i alliansfria politik. Jag skall försöka att mycket kort ta upp ett par områden som kan vara av intresse i sammanhanget. Dethar sagts många vackra ord om forskning. Det står väldigt lite, som på allaandra områden naturligtvis, både i propositionen och betänkandet, om forskning.Det talas litet om studeritutbyte, att det är viktigt att vi kommer med iforskningsprojekt osv., men hur ligger det till med forskningen? Vilketsamhällsområde får mest pengar till forskning? Vilket samhällsområde tar ianspråk de skarpaste hjärnorna, de högst utbildade teknikerna, ingenjörerna ochinnovatörerna? Det vet ni, eller hur? Det vet , det vet regeringen.Det vet , det vet , det vet ochKarin Söder. Är det den medicinska forskningen, kanske? Är det forskningen pådet sociala området? Är det miljöforskningen, forskningen på transportområdeteller andra viktiga samhällsområden? Sverigeoch den västeuropeiska integrationen och den västeuropeiska integrationen Nej, detär det inte. Det är den militära forskningen. I andra sammanhang här i kammarenoch i den offentliga debatten ställer ni nu nämnda och,andra företrädare förera partier ofta upp och talar om den militära forskningen. När vi harnedrustningsdebatt går ni upp i talarstolen och talar om hur mycketforskningspengar som ödslas på detta område, men är ni tysta. Vad är det förforskning som man kan tänka sig pågå inom EG och som vi skall dras in i? Vi vetvar forskningsfronterna går. Inom högteknologin, datan, elektroniken; därligger den militära forskningen alltid främst i forskningsfronterna. Det är ditpengarna går. Vi har till och frän debatterat , och detsägs att det skall vara ett civilt forskningsprojekt och att det inte skall hanågon militär anknytning. Där är vi redan med och med en anslutning till EGkommer vi att delta ännu mer. Då kan det vara intressant att än en gång, jaghar gjort det tidigare, påminna om att när Eureka etablerades sade dendåvarande franske försvarsministern, president försvarsminister,att man självfallet skulle använda detta också för den militära forskningen,och så är det. För att återvända till huvudrubriken för vad jag tänkte säga idetta avsnitt så ökar inte detta precis trovärdigheten för den svenskaalliansfriheten eller för den svenska självständigheten, speciellt om mantänker pä var forskningsfronterna går. Självfallet talas det mycket om industrin, omsamarbetsprojekt, etable-ringar av svensk industri inom EG, och naturligtvishoppas man att harmoniseringsarbetet skall medföra att annan industri skalletableras i . Även här gäller det naturligtvis högteknologi. Även här ärju den militära sektorn, försvarssektorn, oerhört intressant. Vi har ju haft enläng debatt om krigsmaterielexporten i vårt land. Vihar redan ett stort projekt i samarbete med EG, största industriprojekthittills, militärflygplanet . Det är största industriprojekthittills, och det är inte ett civilt projekt utan ett militärt. Denna fråga har debatterats , och man hardiskuterat hur påverkar trovärdigheten för vår alliansfrihet. Hurblir det i fortsättningen med krigsmaterielindustrin? Observera att jag intetalar om vapenindustrin, det är en dålig benämning. Det är inte alltid vapensom är avgörande när det gäller militära operationer eller säkerhetspolitik,utan det ärhur mycket materiel man kan ta fram för att bl. a. bära upp vapnen.Hur blir det med ett sådant sarriärbete? Hur skall det kunna hällas ensjälvständig linje för svensk försvafsrhaterielindustri - och där inkluderarjag och och mänga aridra - om man får en långtgående integrering ochharmonisering i ? Det är en fråga som också bör besvaras. Ett tredje orrifåde utöver forskning och industri när detgäller trovärdigheten är ekonomin. kommer senare att beröradetta närmare. Var hamnar vi i det långtgående ekonomiska samarbete somkommer att etableras. Och hur kommer det att påverka vår förmåga? Jag skulle vilja citera ett uttalande som har följt medunder i försvarsutredningar, försvarsutskottsbetänkanden och annat.