prot · GB09133 · 1987-12-31 00:00:00 — Denna fråga debatterades här i kammaren i går, varvid sammaåsikter framfördes som jag hävdar. Senast skärptes bestämmelserna undervåren 1987. För att ta barn från asylsökande familjer i förvar fordras"synnerliga skäl". I verkligheten har förvarstagande av flyktingbarnaccelererat. Det finns statistik över hur ökningen ser ut, framför allt vidArlandapolisen. Dessa övergrepp mot oskyldiga barn måste få ett slut. Ingenförändring kommer atf ske med mindre än aft ett förbud mot aff fa barn i förvarinförs. Det borde vara alldeles självklart att ärenden som rör familjer medbarn behandlas särskilt skyndsamt. När beslut har fattats om avslag påasylansökan är def polisens uppgift aff verkställa beslutet om avvisning.Alltför ofta har beslutet verkställts på ett för den aylsökande kränkande sätt.Föräldrar och barn har hämtats frän sjukhus ochflykfingförläggningar har omringats av poliser med hundar, för atf nämna någraexempel. har familjer splittrats som resultat av atf föräldrar utvisatsmedan deras barn gått under jorden. I de flesta faU går allt korrekt fill och den utvisadelämnar självmant och utan direkt påtryckning landet efter def atf polisen ochinvandrarverket gjort sitt. För övrigt anser vi atf utvisningarna måste skeunder betydligt mer humana och mindre kostnadskrävande former än förnärvarande. Vi anser också atf poUsen dessutom behöver klarare riktUnjer föratt kunna verkställa utvisningar på ett korrekt sätt. I Genévekonvenfionentalas om en flyktings rätt fill "skäligt rådrum". Många av de flyktinginvandrare som anländer fill Sverigehar en gedigen utbildning bakom sig. Många har också en godarbetslivserfarenhet och Prot, 1987/88:133 yrkeskunskap från sitthemland. I har vi ofta misslyckats med att ta till vara dessa resurser,vilket är till men såväl för individen som för landet. Vi vet att mångainvandrade akademiker har mycket svårt atl få en tjänst inom den offenfiigasektorn som inte är en "invandrartjänst". Deras examina anses iblandinfe vara jämställda med svenska eller anses icke kompletta. Del är hög tid attarbetet med alt värdera utländska examina, som pågår vid UHÄ, intensifieras. Besvikelsenkan bli stor, då den nyanlände upptäcker att ingen efterfrågar hans ellerhennes yrkeskunskaper eller förväntar sig aff de skulle kunna komma fillanvändning i . För def svenska samhället innebär detta ett slöseri medsåväl mänskliga som ekonomiska resurser. Vihar också just nu ett sådant arbetsmarknadsläge i vårt land aff det ur densynpunkten infe skuUe vara svårt aff göra en speciell insats för alla dearbetslösa invandrare som finns i . För del är trots allt så att av dearbetslösa som redovisas i är en oproporlionellt stor delinvandrare. Ocksåi en annan situafion vore del bra att kunna erbjuda flyktingarna ett arbete,och det är under väntefiden. De långa väntetiderna blir än mer destrukfiva förden asylsökande som inte får lov att arbeta under liden. Det är självfalletnegativt och förödmjukande att tvingas gå utan arbete . Enligtvår mening är den bästa lösningen på detta problem atf radikalt förkortaväntetiderna. Tills defta problem är löst vill vi atf ger regeringeni uppdrag aff pröva möjligheterna aff tillåta beredskapsarbete underväntetiden. Del är min förhoppning alt vi skall kunna komma fram med ochtill konkreta lösningar för vår flyktingmottagning, så att den kommer atffungera fillfredsställande för vårt land men framför allt för de människor sommåste söka sig ifrån sitt eget land. De flesta söker sig inte ifrån sitthemland självmant utan på grund av förföljelse. Då är det vår plikt aff ställaupp på det sätt som detta fordrar av ett land som . Jagvill härmed, herr talman, yrka bifall till de reservationer där folkpartietsutskottsledamöter finns med, nämligen reservationerna 1, 4, 5, 7, 9, 10, 11,12, 13 och 16. 28 (): Flykting- och invandrarfrågorna har kommit alt behandlas med rätt tätamellanrum här i kammaren. Det är knappt en månad sedan vi behandlade andradelar av invandrar- och flyktingpolitiken, och det gör att risken är rätt storatt vi upprepar kända ståndpunkter som vi har redovisat i debatterna.När det gäller principiella synpunkter i ämnet ber jag därföratf få hänvisa till det anförande som jag höll i den debatt vi hade för cirkaen månad sedan. betänkande 27 behandlas dels regeringens skrivelseom flyktingpolifiken, dels revisorernas synpunkter på flykfingmottagandet ochdessutom ett antal motioner. Jag vill först säga aff den skrivelse somregeringen lämnar fill är en mycket bra redovisning av hursvensk flyktingpolitik ser uf. För den som vill skaffa sig en fullödig bild av vår flykfingpolitik tycker jag att det är ett mycket bradokument som får del av. Det som hänt sedan vi senast debatterade flykting- ochinvandrarfrågorna är de aktioner som förekommer på ett antal platser i landet.Människor hungersfrejkar eller protesterar på andra sätt mothandläggningstiderna och mot uf visningsbeslut. Efter aff ha lyssnat till vadsom sagts i debatten och tagit del av vad som hänt vid de här aktionerna tyckerjag aff det är viktigt att ta fasta på en mycket tragisk sak men också på enpositiv sak med aktionerna. Det tragiska är de långa handläggningsfiderna, som vi hardiskuterat ett antal gånger här i . Jag har sagt i debatterna desenaste åren aff de långa handläggningstiderna kommer att urholkaförtroendet för den svenska flyktingpolitiken, och vi är litet i densituationen . Vi vet aff def finns ambifioner på flera håll, och det finnsförslag som är inriktade på att få fill stånd en snabb förkortning avhandläggningstiderna. Jag vill understryka med skärpa att vi fråncenterparfiets sida anser att det är vikfigt att def sker en snabb förbättringhärvidlag. Def som jag tycker är positivt i def som händer är attsvenskar är så engagerade i flykfingpolitiken. Kring de aktioner som genomförspå ett antal platser har vanliga svenskar engagerat sig i enskildaflyktingärenden: Jag tycker aft def är posifivt med defta starka folkligaengagemang kring flyktingpolifiken, och def kan nog sägas vara dethoppingivande i samband med de här aktionerna. Det är ocksä, tycker jag, värt att notera att aktionernaäger rum på platser där man tidigare inle har tagit emot flyktingar. Def är juen del i det nya flykfingmottagadet, som det har riktats kritik mol, att manplacerar uf flykfingar på små orter och i delar av landet där det fidigare infehar tagits emot flykfingar. Jag tycker att def som sker visar att flykfingmottagandetjust på de små orterna har fungerat väldigt bra. Det har visat sig aft kontakterna mellan flykfingarna ochlokalbefolkningen har blivit mer omfattande på små orter än i de stora. Därtror jag aft vi också har förklaringen lill det engagemang som finns hosasylgrupper och i vissa fall t. o. m. från hela kommuner. I utskotfsbefänkandet behandlas, som jag sade, också ettantal motionskrav, och vi har i anslutning därfill från sida avgivitfre reservationer, av vilka två är gemensamma med . Den första reservationen handlar om förvarsfagande avbarn. Det är en känd uppfattning att vi inom både och folkparfiet ärmycket kritiska mot det sätt på vilket man har tagit barn i förvar. Vi kankonstatera att den utredning som gjorts av JK till stora delar gett oss rätt iden krifik vi har riktat mot hur systemet fungerat, bl. a. vid . Vi har i den här reservafionen, liksom i fidigare yrkandenfrån vår sida, krävt aff man skall införa ett absolut förbud mot att ta barn iförvar. Vi begär atf regeringen skall lägga fram ett sådant förslag, och vitycker aff vår argumentafion på den punkten har stärkts av de utredningar somgjorts under def om hur föryarstagandet av barn har fungerat. Den andra reservafionen som vi har gemensam medfolkpartiet gäller familjesplitlringen. I ulvisningsärenden förekommer det attföräldrarna har utvisats för sig och att man sedan har utvisat barnen. Prot,1987/88:133 FlyktingpoUtiken och flyktirigin vandringen utvisatsförst och därefter övriga familjemedlemmar. Jag vet att det finns en ambifionhos alla myndigheter att så inte skall ske, men def gör det trols allt vidolika tillfällen. Vi menar från och folkpartiels sida att def är enmycket inhuman modell som tillämpas. Vi anser aft humanitära skäl måste taöverhanden över vad som sägs i regelboken, dvs. atf man skall se till atf hafamiljen samlad innan det sker en utvisning. Det förekommer att barn göms undan och att de asylsökandepå det sättet själva medverkar lill familjesplittring, men vi tycker trots allt- även om splittringen är sjävförvållad - aft de humanitära skälen måste gåföre vad som så aft säga annars gäller i lagsfiftningssammanhang. Den tredje punkten där vi har en reservation handlar omflyktingars rätt fill utbildning och arbete. Def finns fler motioner inom detområdet, men de har hamnat i arbetsmarknadsutskottet. Det gäller bl. a. demotioner som vi har väckt från sida med anledning av förslagen ikompletteringspropösitionen. Låt migbara säga på den punkten att det vi tycker är viktigt är att man använderväntefiderna på ett rikfigt sätt. Vi har föreslagit atf fiden skall få användastill svenskundervisning och arbefslivspraktik. Sådana försöksprojekt är nu pågång på oUka håll i landet, och det hälsar vi med tillfredsställelse. Def finns en sak som är oroande i samband med detförhållandet aft def ges uf socialbidrag efter def aft flykfingenhar fått uppehållsfillstånd. Vi har noterat vid våra kontakter medflyktingsamordnare och kommuner aft det finns en klar tendens , på grundav aff staten har ett stödsystem som innebär aft kommunen garanteras biståndtill flyktingar , aft man skjuter på en rad åtgärder somskulle kunna leda fill att flyktingen själv kunde skaffa sig ett arbete och fåsin försörjning. Det finns visserligen praktiska hinder för flyktingar atfskaffa sig arbete. Det gäller dels språket, dels meritvärderingen, som KenthSkårvik var inne på fidigare. Men det finns inte heller någon rikfigstyrmekanism som sätter fart på arbetet atf slussa ut flyktingarna påarbetsmarknaden. De har sin försörjning tryggad . Imotionerna i arbetsmarknadsutskottet har vi föreslagit att man skulle ändraregelsystemet så att def gav möjlighet för kommunerna att använda dennastatliga ersättning också för aff slussa ut flyktingarna på arbetsmarknaden.Det handlar alltså om att ge kommunerna något friare händer. Jag yrkar bifall lill reservafionerna 10, 12 och 17. 29ALEXANDER CHRISOPOULOS (vpk) Flyktinginvandringen till och andraländer är en avspegling av förhållanden och händelser i vår omvärld. De ökadeklyftorna mellan rika och fattiga länder och ökningen av orättvisorna skaparett växande antal sociala och politiska krissituafioner. Människor tvingas flyundan förtryck, förföljelser och svåra lidanden som de utsätts för i sinahemländer. Man kan konstatera aff flyktingproblemen i världenär mycket stora och att de växer. Den stora delen av bördan bärs i dagav fattiga underutveckladeländer i tredje världen, medan de högt industriaUserade länderna i Europaanstränger sig för att bygga täta murar omkring sig för att skydda sig motflyktingtillströmningen. Läget i är allt annat än gott för flykfingar i dag.Tolkningen och tillämpningen av flyktinglagstiffningen har skärpts i så gottsom alla västeuropeiska länder. I vissa länder, bl. a. , har självalagstiftningen skärpts. Också i håller man på att göra flyktingreglernasträngare. Vi har fått strängare visumregler, och i vissa länder har manöverfört ansvaret för visum- och passgranskningen till flygbolag osv. I mångaländer, bl.a. och , sammankopplar man flyktingfrågan medterro-risthotef. Förändringar har gjorts i polis- och terroristlagstiftningenlitet varstans i . Mot denna bakgrund anser vi aft borde ta initiativpå statsministernivå för att medverka till en internationell överenskommelse,åtminstone i , om en humanare och generösare tiUämpning avflyktinglagstiffningen. Man borde försöka åstadkomma en harmoniering, intefill den restriktivare lagsfiftning och praxis som utvecklas iEuropa, utan för aft försöka påverka ländernas flykfingpolitik i humanare ochgenerösare riktning, så att länder skall kunna fa sin del av de storaflyktingbördorna i världen med utgångspunkt från de ekonomiska, socialaoch demokratiska traditioner som har präglat den europeiska utvecklingen. Vi är självklart medvetna om att enskilda länder, t. ex.Sverige, inte ensamt kan lösa världens ekonomiska och politiska krissituationereller bära bördan av de stora flyktingströmmar som finns . Men vi kan akfivtmedverka för aft påverka utvecklingen positivt på två sätt. Def första sättetförsökte jag beskriva: inifiativ på internafionell, europeisk nivå. Det andrasättet anser jag berör . Utvecklingen ställer större krav på oss, ochdet är nödvändigt för oss att kunna försöka närmare precisera vad vi menar medgenerös och human flyktingpolifik. Alla parfier är för en human och generösflyktingpolifik, men när det gäller definitionen om vad som är humant ochgeneröst finns det tydligen oUka uppfattningar. Vi från vpk anser aff en humanoch generös flyktingpolitik bör utgå från kriterier som är något annorlunda änvad de övriga parfierna anser. Regeringen, exempelvis, anser atf vi i förhållande fillvår folkmängd och i jämförelse med andra länder i har en generös ochhuman flyktingpolitik. Vi i vpk anser dock att man borde kunna föra en ännugenerösare flyktingpolifik om man far hänsyn fill vårt välstånd, fill vårinkomst per capita, till våra demokratiska tradifioner, våra värderingar omjämlikhet och likaberättigande mellan olika folk eller tUl den svenskaarbetarrörelsens grundläggande principer om internationell solidaritet. Motdenna bakgrund anser vi atf fiykfingpolifiken i den praktiskafillämpningen är onödigt restriktiv. Den sammanfaller inte med den allmännarättsuppfattningen, vilket infe minst alla aktioner vittnar om, t. ex. den pävästkusten. Folk ställer upp fill skydd för fiykfingar och för krav om enhumanare praxis, i motsats fill vad regeringen praktiserar. Vi anser aff en generösare och humanare fiykfingpolilikskulle innebära exempelvis aft regeringen tar mera hänsyn till de förhållandensom utvisade Flyktingpolitiken och flyklingin vandringen 3 protokoll 1987/88:133 hamnar inär de återvänder fill sina hemländer. Där ovisshet råder om hur en utvisadpersons framfida öde kommer atf gestalta sig borde def vara tillräckligt skälatt vara mera generös i den flyktingpolitiska tillämpningen. Vi anser exempelvis aft regeringens bedömning av dendemokrafiska processen i leder till att man inte beviljar polifisk asylför människor som bevisligen är förföljda i detta land, kurder och turkar. Vianser aff trots den skenbara demokratiska, utvecklingen i detta land förföljsmänniskor fortfarande därför atf de fillhör vissa partier, arbetar för attskapa fackföreningar eller för aft fördjupa demokratin. Regeringen bordeompröva nuvarande praxis. Dessutom anser vi att strikta och stränga tillämpningar avvisumfvånget resulterar i t. ex. aft föräldrar infe tillåts träffa sina barnsom vistas i . Detta grundar sig på en panikartad rädsla för atf alladessa personer skall passa på tillfället atf stanna i . Vi borde varagenerösare när def gäller atf fillåfa familjemedlemmar att träffa sinasläkfingar som vistas i . Detta anser vi vara elementärt. Det kan vara nödvändigt aft understryka behovet av enhuman och generös flykfingpolifk. Vidare kan det också vara nödvändigt att idetalj tala om hur denna polifik borde gestalta sig. anser vi frånvpk att det är helt nödvändigt atf vi även skapar förutsättningar här i landetför aff praktisera och förverkliga den humana och generösa flyktingpolifiken. befinner vi oss i en situation där organisafionsmodellen med det kommunalaflykfingmottagandet som sådant medför så pass stora problem att det i sig kanutgöra ett objektivt hinder för förverkligandet av den humana och generösaflyktingpolitik som har fattat beslut om. Def finns i dagtiotusentals flyktingar som väntar i förläggningar på att placeras ut i olikakommuner. Bland dem är det som redan har fått sin polifiska asyl. Mende kan trots defta infe placeras ut i olika kommuner beroende på de svårighetersom finns med det kommunala flykfingmottagandet. Vad består dessa svårigheter då i? Den allra störstasvårigheten är bostadsfrågan. Det räcker inte aff deklarera nödvändigheten aven human och generös flyktingpolitik såvida man inte kommer med konkretaförslag för aft lösa de svårigheter som vi har när det gällerflyktingmottagandet i olika kommuner. Vi har från vårt parti föreslagit aftstaten borde gå in och finansiera tillfälliga genomgångsbostäder som skall varatillgängliga för alla som är i behov av en bostad. När jag sägeralla menar jag inte bara flyktingar utan även ungdomar, frånskilda kvinnor ochöver huvud taget alla som är i behov av en bostad. Detta föreslår viför aff man skall undvika en flykfingsegregafion i dessa kommuner. Dessabosfäder skall då tilldelas på frivillig grund, dvs. den person som tilldelasen sådan lägenhet skall samfidigt få behålla sin plats i den ordinariebostadsköri. Defta skall alltså inte ses som en permanent lösning utan som ennödvändig lösning för Ltt man skall kunna göra något ät den akuta situation somi dag råder. Rosfadssifuafionen i olika kommuner löses inte . Därförmåste man hitta provisoriska lösningar. Defta är kanske inte den bästalösningen, men def är en nödvändig lösning. Framför allt är detta enförutsättning för förverkligandet av den hurriana och generösaflykfingpolitiken. Om man inte löser dessa problem skapas nya problem. Hitintills har vi talat om väntefiderna för dé asylsökandesom väntar på besked från myndigheterna. Def är besvärligt och negafivt nog.Snart kommer vi aft ha ett nytt slags väntetider som gäller människor som redanhar fått sin polifiska asyl men som inte kan placeras ut i olika kommuner pågrund av t. ex. svårigheter att finna en bostad. Därför anser vi alt enförutsättning för en'harmonisk och funktionell integrering av fiykfingar iolika kommuner är aft invandrarverket i sina överenskommelser medkom"munerna utgår från de kriterier som har fastställt.Det innebär aft man skall kunria bygga denna typ av bostäder i de kommuner somhar efterfrågan på arbetskraft och som har en fillfredsställandearbetsmarknadssituation. Det är nödvändigt för att man skall få en harmonisktillämpning av det kommunala flykfingmottagandet. De flyktingar som har vistats här i landettvå i väntan på myndigheternas beslut har hunnit rota sig i landet,deras barn går i skola här och de har fått en förankring i samhället. Det ärinfe dessa människor som bär skulden för dessa långa väntetider, utan det ärmyndigheterna som bär ansvaret. Därför måste myndigheterna också ta konsekvenserna.Det skulle därför vara värdefullt om partierna diskuterade ett förslag sominnebär alt personer som har kommit till ochhar vislats i landet borde få stanna, inte av politiska skäl utanav humanitära skäl. Def är ointressant om de är flyktingar eller infe. Defintressanta är aft de befinner sig i en situafion som de infe själva bärskulden till. De borde därför få stanna i av humanitära skäl. På detsättet skulle väntetiderna förkortas avsevärt, och den nya organisafionen iinvandrarverket skulle börja fungera på ett effektivt sätt. Detta är ettförslag, och jag hoppas att de övriga parfierna har tid atl kommentera det. Med det anförda yrkar jag bifall fillsamtliga vpk-reservafioner. Flyktingpolitiken och flyklingin vandringen 30MAUD BJÖRNEMALM (s): betänkande nr 27behandlar dels regeringens skrivelse om flyktingpolitiken, dels förslag frånriksdagens revisorer om flyktinginvandringen fill och förslag angåendekostnaderna vid invandrarverkets flykfinganläggningar. Riksdagsrevisorernas granskning av flykfinginvandringentill har inriktat sig på fyra huvudområden. Det första är tyngdpunkteni den svenska flykfingpolitiken. Def andra är kostnaderna för verksamheten vidde statliga flyktinganläggningarna. Revisorerna anser att kostnadsspridningenoch kostnadsnivån har varit sådan att man ville göra en närmare granskning. Deftredje huvudområdet är flykfinginvandringens återverkan på kommunerna. Detfjärde är inresekontrollen. Utskottet anser aff den granskningsrapport som ligger fillgrund för revisorernas förslag är en värdefull genomgång av och belysning avvår flykfingpolitik. Utskottet konstaterar också att de frågor som revisorernatagit upp i skrivelsen omfattas av det förändringsarbete som pågår och därförinte påkallar någon åtgärd från . Den andra granskningsetappen har också slutförts.Revisorerna har analyserat kostnadsuffallet budgetåren 1985/86 och 1986/87vid 23 av Revisorerna anser att det genom en mera effekfiv ochkostnadsinriktad styrning av verksamheten borde vara möjligt att göra årligabesparingar på flera . av de frågor som revisorerna tar upp i sitt förslag har ett nära sambandmed den nya .organisation av invandrarverket som behandlade den 31maj, alltså i fisdags. De frågor som har samband med anslaget till invandring,bl. a. frågan om kommunala mottagningscenfra, har utskottet behandlat i sittbetänkande nr 21, som också har fattat beslut om och därmed godkänt.Utskottet anser därför inte atf någon åtgärd från sida behövs medanledning av riksdagsrevisorernas förslag. Regeringenhär lämnat sin årliga skrivelse till om den svenska flyktingpoUtikenmed tonvikt på 1987. Skrivelsen inleds med en sammanfattning av principernaför den svenska flyktingpolitiken. Flyktingsituationen i världen och Sverigesroll i det internationella flyktingarbetet beskrivs. Att under åretaktivt deltagit i det internationella flyktingarbetet inom FN och andraorganisationer framgår tydligt av regeringens skrivelse. Regeringen har under1987 genom olika insatser verkat för en fortsatt generös och humanflyktingpolitik, även om massmedia ibland försökt att ge en annan bild. EnligtFT'J':s beräkningar finns det ca 15 miljoner flyktingar i världen. Av dessa harunder 1987 ca 157 000 sökt sig till , och av dem har ca 18 000 ansöktom asyl i . Av dessa 18 000 fick 16 545 uppehållsfillstånd. Vi har haften ökning av antalet asylsökande , och som situationen i världen förnärvarande ser ut finns det ingenting som tyder på någon omedelbar minskning avantalet flyktingar. Det stora antalet asylsökande till har medförtalltför långa handläggningstider i asylärenden. Regeringen inledde därför under1987 ett översynsarbete inom invandrar-och flyktingpolitiken. Arbetet syftadetill att radikalt förkorta handläggningstiderna och därmed minskapåfrestningarna för dem som väntar på beslut. vill man begränsasamhällets kostnader under väntefiden och också få till stånd en effektivareflyktingrnottagning. Arbetetär uppdelat i fyra delar: en teknisk översyn av utlänningslagen; en utredningom nya rutiner för handläggning av asylärenden. De båda utredningarna är klaraoch bereds nu i . De andra två delarna - bistånd åtasylsökande och en ny organisation för statens invandrarverk - har riksdagennyligen beslutat om. Kommunernasmottagande av flyktingar har också ökat när det nyasystemet för flyktingmottagandet infördes. mottogs 14 000 flyktingaroch asylsökande i 137 kommuner. fog landets kommuner emot ca 18 000flyktingar, asylsökande och anhöriga fill flykfingar. Av landets 284 kommunerdeltog 245 i flykfingmottagandet. Trotsatt det kommunala mottagandet ökade med motsvarade det infe behovet.Beläggningen på invandrarverkets förläggningar ökade därför från ca 5 600 fill ca 9 000 vid slutet av 1987. Till siffran 9 000 skallockså läggas 1 000 asylsökande som tillfälligt inkvarterats på hotell ellerliknande i olika kommuner. Om flyktinginvandringenkommer aff ligga på samma nivå 1988 - och def finns inget somtyder på något annat - innebär det ca 20 000 nytillkomna flyktingar ochasylsökande. Omförläggningstiden inte skall öka ytterligare krävs ca 20 000 kommunplatservarje år. Långa förläggningstider försvårar flyktingarnas inträde i vårtsamhällsliv och gör det svårare för dem att komma ut i arbetslivet. Ettflyktingmottagande på ca 20 000 motsvarar 2,8 %c av befolkning.Det är önskvärt att varje kommun har en mottagning på den nivån.