prot · GB09110 · 1987-12-31 00:00:00 — Det rederiet hade rättenatt trafikera mellan och , och man utnyttjade den rätten när manhade båtar tillgängliga. Men vet också att man haderäknat med 80 000 passagerare för att fä det hela att gä runt, medan man fickknappt 40 000. Det lönsamma lyste med sin frånvaro. föreslår att farligt gods skalltransporteras efter våra kuster i stället för på landsvägen. Hon menar syroroch kemikalier som bör gå med båt i stäUet för med lastbil, eftersom det ärsäkrare. Jag vet inte vad har för erfarenheter, men jaghar svårt att föreställa mig att en båt kan gä till eller . Hurvi än bär oss åt måste det finns en kombination med landtransporter. Man kaninte köra båt inne i , och inte heller i , om det nu intevar bekant. Skämt åsido, en mycket stor del av dessa farliga laster ärav mindre kvantiteter. För att fartyg över huvud taget skall vara intresseradeav laster måste de kunna hämtas i en hamn och levereras i en annan. Bådemottagare och lastare skall finnas i hamnen, och det skall gälla tillräckligtstora kvantiteter. När det gäller bara några tiotals ton är det bara lastbilensom är ekonomisk. Och lastbilarna kan köra överallt där det finns vägar, medanbåtarna inte kan gå på vägarna, i varje fall inte . Det fanns också synpunkter pä avtalet om färjetrafikentill . Det har krävts i motioner - och har reserverat sig härför- att det avtal som slutits mellan Gotlandslinjen och staten skulleoffentliggöras. Men detta avtal är belagt med sekretess, och det av skäl somberör båda parter, kanske framför allt den avtalsslutande parten som skall ha handom trafiken. Det är med all sannolikhet av affärsmässigt intresse som det finnsskäl att inte offentliggöra alla detaljer i ett avtal. En person hade begärt att få ta del av detta avtal; ochför drygt gavs det tillåtelse till det. Jag har också fått veta att uppgifter som inte kunnat skada motparten, dvs. Gotlandslinjen, så långt möjligt har 128 släppts ut. Det här är en uppgörelse mellan två parter där ena parten- i detta fall det Prot. 1987/88:110 allmänna - inte kan offentliggöra överenskommelser med en motpart som av 28april 1988 affärsmässiga skäl inte vill offentliggöra det hela. ...f ., , Jag nöjer mig med att på övriga punkter heltkort yrka bifall fill vad trafikutskottet hemställt. 116 () replik: Herr talman! OmBirger Rosqvist uppfattade mig så att jag vill underskatta kustsjöfartensbetydelse, måste jag rätta till detta. Vi i anser att har ettmycket stort behov av en tillräcklig och väl fungerande kustsjöfart, av deskickliga kustredare vi har och av ett lämpligt tonnage. Det är detfrämsta skälet för oss att snabbt få fram posifiva sjöfartsåtgärder. Jag vet att utskottets värderade ordförande och vi icentern har samma uppfattning i den här frågan. Ett sätt att främja dennasjöfart är att samhället står för isbrytningskostnaden såsom förhållandet varföre 1982. Pengarna har vi anvisat till i vårt budgetförslag. Vihar full täckning för varenda krona. 117 PER STENMARCK (m) replik: Jag skall hålla mig till registreringen avfritidsbåtar. tycks vilja göra en bagatell av att det i dettasammanhang rör sig om en liten och blygsam summa. Han hänvisar fill ettsocialdemokratiskt kongressbeslut om att man inte skall införa någon båtskatt.Det är bra att ni fattar sådana beslut, , men ni borde ocksåfölja dem. I praktiken är det faktiskt på det viset att ni har infört någontingsom ligger mycket nära just en båtskatt. Den debatt som förts när det gällerbätskatt har sin grund i att vi i är registrerade på längden, päbredden, på höjden och på tvären. Det gäller alla människor, men det harnormalt sett inte tidigare gällt för deras fritid. klampar regeringen inockså där och då anser många att det nu får vara nog. Man kan fråga sig: Vilkenfritidsaktivitet skall registreras och beläggas med skatt och avgift nästagäng? För socialdemokraterna har uppenbarligen den politiska makten inte någrasom helst gränser. De eventuella positiva effekter som skulle kunna uppnåsmed någon form av registrering skulle man kunna erhålla på frivillig väg omregeringen hade valt att gå fram med moroten i stället för att gå fram medpiskan. 118 () replik: Herr talman! vet lika väl som jag att det inte gick att lägga en reservation som utskottets skrivning löd, eftersom skrivningen om Ölandstrafiken var ett sakligt konstaterande av vilka åtgärder regeringen och skall vidta. innebar det senaste regeringsbeslutet ett nej till . Därför avgav vi i stället ett särskilt yttrande. SomBirger Rosqvist lägger fram detta, är det inte helt riktigt. Även om har koncession och sedan säger nej, har regeringen möjlighet att ge ett annat rederi rätten att trafikera. begärde inga pengar från staten. Om det nu - som det gjorde - bortföll 9 000 passagerare, Prot.1987/88: llO hade det kanske inneburit en brist för statskassan på ungefär150 . 28 april1988 då hade man i stället kurinattransportera 18 000 passagerare som sysselsatte ~7 människor, köpte saker och gav enstimulans till turismen. ' ' ' Jag tror att affären kommer att geétt stort plus i stället för ett minus för statskassan.Därför hoppas jag verkligen att medverkar till att vinästa år får den här trafiken frän vårt län till . 119 () replik: Jag vänder mig först till frii HasselströmNyvall. Avtalet med innebär att rederiet har fåttensamrätt att bedriva trafik mellan och fastlandet, och till fastlandeträknas också . Om staten skulle släppa in någon annan, innebär det attNordström & kan anföra att staten har brutit sitt avtal. I så fallfår staten vara med och betala det bortfall i trafiken som kan hävda blir följden om ytterligare ett företag kommer in i bilden. Kan inte hålla med mig att omstaten sluter avtal med något privat företag, så är det en ära att slå vakt omprincipen att avtal skall hållas? Släpper staten in någori arinan part, betyderdet att avtalet bryts. Det vill vi inte vara med om. Av den anledningen gick det inte heller att koppla någonreservation till betänkandet, . Detta är inte obekant,men likväl försökerfru att plocka någon form äv poäng genom att säga att honändå tycker att denna trafik skall äga rum. Per Stenmarck.säger att friheten beskärs genomfritidsbåtsregistret. Man har använt ord som "piska", och man ansersig ha blivit påtvingad det hela. Fritiden skall vara fri för alla, och detskall inte förekomma något inträng i den. Alla de som åker omkring i husvagnhar ju registreringsskyltar på den. Den som kör sin båt på en släpkärra nertill sjön har en registreringsskylt på släpkärran. Men när det gäller båten ärdét totalt orimligt att tänka sig en registreringsskylt. När man på detta sätt kritiserar beslutet och framförolika mer eller mindre skojiga liknelser, gör ni ju inte saken bättre. Er förrepartiledare figurerade i i går där han sade: Snärt skall man väl haett nummer pä sängen också. Vidare stod det att läsa inom parentes: Han tänktekanske F>ä "i" i stället för "på". Jag har i mer än30 är deltagit i arbete. Jag vet vilken stor betydelse ettbåtregister kan ha när man letar efter en båt. Man kan med hjälp avregistreringsnumret se vilka båtar man inte behöver ägna någon uppmärksamhetåt. Om det ligger 50 båtar i en vik och någon av dem är efterlyst, måste jagsom förhållandet nu är fråga på alla 50 båtarna om def finns någon som heterJohansson och är från ombord. Om denna registrering kan fullföljas och den får enhundraprocentig anslutning, vilket den bör fä, kan man med en'gång genom någraenkla körningar konstatera om man furinit den efterlysta båten. Argumenten för båtregister är många, men ni vägrar att senågontirig positivt i detta. 120 INGRIDHASSELSTRÖM NYVALL (fp) replik: Prot. Sjöfart m. m. Jag har den klara uppfattningen att när 28april 1988 är tillfrågade och har tackat nej; är det inget kontraktsbrott ornett annat rederi får tillstånd. Då har de andra haft chansen och tackat nej,och då,kan regeringen ge tillstånd till ett annat rederi. Anf.121 PER STENMARCK (m) replik: sade att detta med fritidsbåtsregistret är en viktigfråga. Det håller jag med om. Jag tycker dä att borde hälla sigtill ämnet. Detgäller att försöka begränsa det registrerande vi sysslar med i Sverige.Jag frågade vilka aktiviteter som skall registreras och beläggas med skattereller avgifter härnäst. Jag fick inget svar på denna min fråga. I sittinledningsanförande talade om att socialdemokraterna hadefattat ett kongressbeslut om att inte införa någon båtskatt. Han frågade om vitänkte fatta något liknande beslut. Vi behöver inte några stämmobeslut om attinte införa någon båtskatt. Det är nämligen en fullständig självklarhet för vårdel. Detär som jag ser det inte tal om att först och främst uppnå förbättringar genombåtregistreringen. Pengarna skall helt enkelt användas till ett register ochicke till någonting annat. De skall användas till att bygga upp enadministration, en byråkrati, och till att anställa människor. När man en gånghar börjat, är det förmodligen bara att fortsätta. Det har vi sett många gångertidigare. Skatten kan höjas. Fler båtar kan registreras. Andra delar av vårfritid kan läggas under politikers och byråkraters domäner. Administrationenkan ytterligare byggas ut. Det finns inga gränser för hur mycket elände man kanställa till med, om man fortsätter att registrera på detta vis, om bara viljanfinns, som det brukar heta. När det gäller skatter och registrering finns denviljan hos socialdemokraterna. Anf.122 () replik: har fel i det hon säger. Hon sade att om detrederi som har koncession säger att de inte vill köra på en linje, är det frittfram och öppet för andra rederier. Det är felaktigt. Den koncession somNordström & har och det avtalet bygger på är att rederiet harensamrätt på trafiken mellan och . TiUPer Stenmarck vill jag säga följande. Vi talar här om frifidsbätsregi-stret medanledning av att vi skall bevilja en viss kredit för attförskottera medel till att lägga upp registret. Men har vi kommit in påfrågan om varför vi skall ha detta register. Jag har sagt att dét finns en heldel skäl. Per Stenmarck tror att detta skall bli eri dyr historia och att detskall medföra ytterligare åtgärder. Jag tror att det är precis tvärtom. Omman har en båt som är värd , får man betala . Den allra största delen av den försäkrings premien hänför sig till en stöldförsäkring. Tror inte Per Stenmarck att det underlättar för polisen i avsevärd grad att skaffa stulna båtar till rätta, omvi har en registrering av båtar? Det har polisen själv sagt i sina remissvar, när det gällde frågan om huruvida detta register skulle införas eller inte. Prot.1987/88:110 antal stulna båtar pä detta sätt lättare kan återfinnas, kan mankanske sänka försäkringspremierna eller i varje fall undvika höjningar. Jag har också tagitreda på det av försäkringsbolagen. Detta är Meddelande om inter- . . . n . - u i.- . en positiveffekt av registreringen. Registrermgen behöver inte innebära P " ' några merkostnader. har en båtsom han håller på att göra i ordning , känner han till att priset på en burkbottenfärg stiger med . mellan varje gång man skall Alla sädana produkter stiger. Det sväljer man utan protester.Men om det kommer en liten futtig avgift på , då stormar hela moderatasamlingspartiet, och svajar med i vinden. vice talmannen arimälde attIngrid och anhållit att till protokollet fåantecknat att de inte ägde rätt till ytterligare repliker. (forts. prot. 17 § Kammaren beslöt att förhandlingarna skulle fortsättasvid morgondagens sammanträde. 18 § Anmäldes och bordlades Proposition 1987/88:165om reglering av priserna pä jordbruksprodukter, m. m. 1987/88:174 med en redovisning avallmänna pensionsfondens verksamhet 19 § Meddelande om interpellation Meddeladesatt följande interpellation framställts 1987/88:243 av () till socialministernom kvicksilverförgiftning från amalgamfyllningar: Frågan om kvicksilverförgiftningfrån amalgamfyllningar växer sig allt större. Fler och fler - både läkare ochtandläkare - inser problemen. Enligt en nyligen publicerad rapport anser mer än6 % av befolkningen mellan 19 och 74 är att de har ellerliar haft problem rnedkvicksilverförgiftning från sina amalgamfyllningar. oroar sig försina amalgamfyllningar. Rapporten visar också pä att av alla vuxna vill haannat tandlagningsmaterial än amalgam. De allra flesta patienter som får sina fyllningar utbyttavisar förbättringar. Ju sämre patienten är före behandlingen, desto tar det innan .-.j förbättringen inträder. Patientensålder har också betydelse. I tandvårdslagen finns inskrivetatt det är väsentligt för tandvården att denna kan utföras i en atmosfär avsamförstånd och samverkan mellan patienten och personalen. Även ommedbestämmandet är ett villkor, är detta ändå utgångspunkten. Det borde då varanaturligt med en tandvårdstaxa som är neutral när det gäller olikalagningsmetoder. Så är inte fallet . Man talar om att de drabbade skall få gratis utbyte avamalgam. Men ett villkor är att det först måste bevisas att patienten ärallergisk mot materialet. Det är endast en försvinnande liten del av deamalgamskadade som reagerar på kvicksilver i en allergitest. De flesta ärförgiftade och då behöver löftet alltså inte infrias. Försäkringskassorna hanterar också de här frågornasynnerligen olika. På en del håll har man stor förståelse för dessa patienter,medan man på andra håll är kallsinnig. Patienten har då inga möjligheter att fåersättning för byte av fyllningar. I den senaste tandvårdstaxan har man höjt ersättningen föramalgamarbeten och sänkt ersättningen kraftigt för alternativafyllnadsmaterial. Detta har skett trots att alternativa material, t. ex.compositer, är mer trögarbetade och att behandlingen därmed tar . Taxan är alltså styrande mot amalgambehandling trots attLEK-utredningen uttalat att amalgamet som tandlagningsniaterial bör försvinnapå sikt. Dessutom har honoraret för "lugnande samtal" höjts. Det ärsåledes lönsamt för tandläkaren att tala med patienten för att övertyga dennaom att han eller hon inte lider av kvicksilverförgiftning. Eftersom de riksdagsmotioner som tar upp frågan omkvicksilverförgiftning inte behandlas förrän , vill jag ställa någrafrågor till socialministern: Avsersocialministern att vidta åtgärder för att förändra tandvårdstaxan så attkostnadsneutralitet mellan olika behandlingsformer uppstår? Tänkersocialministern ta initiativ till förändring av riktlinjer såatt hänsyn inte bara tas till de patienter som visar allergiska reaktioner motamalgam utan också till dem som har symptom på kvicksilverförgiftning? Vilkainformationsåtgärder till hänvisningstandläkare och försäkringskassor avsersocialministern initiera för att en mer enhetlig behandling över landet avdenna patientgrupp skall kunna uppnås? 20 § Kammaren åtskildes . 1987/88:110 (Siffrornaavser sida i protokollet)' Tredje vice talmannen 33 Ahriand, () 76,82, 85, 89 Allmér, () 98, 114,118 , () 77,84, 87, 88 , Eriing (fp) 18, 32,34 , () 13, 30,33, 62 Biörsmark, ()38, 46 , (vpk) 22,31, 53, 55' , () 43, 47,48 , () 36,45, 46, 47, 54, 55, 67, 70, 71, 72 , () 104,107, 109, 115, 116, 121 , Hans,bostadsminister 62, 66 , () 68 , Bo (vplc) 105,108, 109 , () 9, 30,34 , () 123, 129, 131 , () 110,116, 118;' 120, 121 , () 101,107, 108, 114, 117, 120 , () 91, 94,95, 96, 97 Köriof, () 73, 83,86, 89 Lestander, (vpk) 42,46, 47 , () 27,33, 35, 57, 60, 61 , () 56 Orring, () 92, 94,96, 97 , () 69, 71 Rosqvist, () 126,130, 131 , () 121 Stenmarck, Per (m) 122,129, 131 Svartberg, ()119, 120 , (vpk) 79. , (vpk)48 , Bo (s) 49, 54,55, 59, 60, 62, 64, 67 Sörestedt, () 80,85, 87, 90 , () 40 , ()125, 129