prot · GB09110 · 1987-12-31 00:00:00 — När det gäller problemen i kust- och skärgårdssamhällenahar socialdemokraterna i vanlig ordning hänvisat dem till en utredning. Nuskall även förköpslagen ses över. Poängen med vårt förslag är ju att vi villrikta detta stöd, dvs. lånemöjligheterna, direkt till de människor som ärberörda. Vi vill inte gå via kommunen - vi tycker faktiskt inte att det är enbra väg. Allra sist sade att jag ondgjorde mig överett antal förslag. Han hävdade också att jag ville försämra för hyresgäster ochungdomar. Enligt ansåg jag att ungdomar inte skulle ha bralägenheter. Prot;1987/88:110 utan jag vill hänvisa dem till mindre och billigare lägenheter.Eftersom det är Anslag UU bostadsförsörjningen m. rn. mindre ochbilligare lägenheter som ungdomarna själva efterfrågar, förstår jag inte pävilket sätt detta skulle vara ett dåligt förslag från min sida. Vem skallannars bo i de mindre och billigare lägenheterna? Det är väl onödigt att demänniskor som har räd att betala för en större lägenhet bor kvar i en mindreoch billigare, när det finns människor som behöver de bilUgare lägenheternabättre. Eftersonijag ser att har kommit in i kammaren igen Repliken gäller enbart anförande. 23 () replik: Jag ber om ursäkt. Jag fär ta den biten meravid sidan om. 24 (vpk) replik: vpk-förslaget om en höjning av den övre gränsen för radonbidraget somett överbudsförslag betingat av att det är valår. Jag tycker att det är ettmycket lättfärdigt sätt att argumentera. Om har belägg för attdet inte i något fall har kostat staten mera att radonsanera än vadregeringsförslaget innebär, så ta fram det bevismaterialet först! Utöver dettakommer även i denna bild in den faktiska möjligheten till orättvisa inomboendet. Om en bostad som är angripen av radon ligger i ett glesbygdsområde,där det inte förekommer några nämnvärda prisstegringar, är ju möjligheternaatt få igen det man själv satsar på en sanering rimligen mycket lägre än om detgäller en bostad i ett område där prisstegringsmekanismen fungerar. Gränsernabör alltså justeras pä grund av att det finns regionala olikheter, vilka RuneEvensson blankt struntar i. 25KARL-GÖRAN BIÖRSMARK (fp) replik: Jag noterar att ocksä haruppmärksammat problemen med prisutvecklingen i kustområdena. i sådana ordalag att jag trodde han skulle yrka bifall till vårreservation. Utgången blev i stället att detta problem nu behandlas ibostadsdepartementet. Det är bra att detta problem tas upp. Det ärbekymmersamt när de som har bott i generationer i kustområdena och där haft sinutkomst som fiskare eller jordbrukare, fär svårigheter att bo kvar och attutveckla sin verksamhet. Vi behöver en levande skärgård, och därför är dettamycket vikfigt. När det gäller mögelskadefonden tror jag att det råderstor osäkerhet bland många människor om hur man går fill väga för attkomma åt de medel som står till förfogande. säger att det skallbli en informationskampanj. Jag noterar också detta med tillfredsställelse. Jagtror det är viktigt att denna information kommer ut, speciellt mot bakgrund avde frågor som har ställts till mig från enskilda människor som har undrat justöver hur man gär till väga för att fä bidrag. I vissa lägen har jag fått ge rådom hur man kan gå till väga för att få del av mögelskadefondens medel. Jagvälkomnar denna informationskampanj, och jag hoppas att den skall bli lyckad. 26 () replik: När det gäller bostäder för ungdomar blirköerna snabbt längre. I sitt första inlägg sade att det var 130000 ungdomar i kö, nu var det 160 000 ungdomar. första inlägg var mycket avslöjande förhur ser på ungdomarnas problem. Vi socialdemokrater slår vakt omstödet till ungdomarna genom bostadsstöd, bostadsbidrag, studiestöd och nusenast i kompletteringspropositionen ett ungdomsbostadssparande. lade fram ett förslag angåenderadon, vilket även yrkade bifall till, som i stort liknade detförslag vi nu har behandlat. Det nuvarande förslaget är väl ändå bättre än detförslag som kom tidigare? Det nuvarande förslaget har en undre gräns på 1 000kr, medan det tidigare förslaget hade en undre gräns på . Deflesta åtgärder mot radon kostar mycket litet och ligger på den lägre delen avskalan. kom in på frågan om ombyggnadslån vidlägenhetssammanslagningar. Vi hävdar att det är kommunerna som har ansvaretför detta. Kommunerna är bäst skickade alt avgöra vilken storlek lägenheternaskall ha inom resp. kommun. diskuterade någon form av statliglångivning för att sätta in vätgasutrustning i bostäder. Detta är ett mycketintressant område, och det finns projekt på gång i där detta systemprövas. Systemet är dock inte tillräckligt utvecklat för att man skulle kunnagä in med statliga län i detta skede. När ett sådant system blirfärdigutvecklat kan vi ta upp den diskussionen. Prot..1987/88:11028 april 1988 Anslag bostadsförsörjningen m. m. 27INGELA () rephk: talade om den mängd olikastödformer som finns för ungdomar. Han berörde bl. a. det nya förslaget ombostädssparaur de. Vi har inte hunnit studera detta förslag i detalj. Vi kanbara konstatera att vi själva har ett förslag om ettbostadssparande. tyckte sig höra mig säga i min replik att160 000 ungdomar står i kö för en bostad. Det sade jag faktiskt inte. Det var130 000 ungdomar. Men med den politik som ni socialdemokrater för är de väl snart160 000. Jag skulle vilja fråga om tycker att detta är ettacceptabelt resultat av den socialdemokratiska bostadspolitiken - den politiksom ni alltid berömmer för att vara socialt känsUg och hänsynsfull. Är det ettacceptabelt resultat att 130 000 ungdomar stär i bostadskö? Själv skulle jaginte våga tycka det! 28 (vpk) replik: Det är klart att det är bra om det pågår enförsöksverksamhet. Men här gäller det ju en teknikutveckling som ärviktig ur många synpunkter. Därför vore det naturligtvis bra om denteknikutvecklingen också kunde stödjas med en utvidgad bostadslåneverksamhet. Anslag till bostadsförsörjningen m. m. 29RUNE () replik: frågar om vi accepterarresultatet när det gäller ungdomarnas bostadsproblem. Jag vill dä bara säga attvi socialdemokrater har föreslagit och här i genomdrivit en mängdåtgärder för att hjälpa ungdomarna att få en bostad. Det gäller- som jag nämndeförut - ungdomsbostadsstöd, bostadsbidrag, studiestöd och det som föreslås ikompletteringspropositionen. Jag skulle i stället vilja fråga : Vad harni gjort? Ni har ju röstat nej till alla dessa saker. Talmannen anmälde att anhållit att tillprotokollet få antecknat att hon inte ägde rätt till ytteriigare replik. 30OSWALD (vpk): Jäg skall mycket kort beröra ett pardelområden i det här ganska digra betänkandet. Det första handlar - det är ivarje fall min åsikt -om rättvisa i boendet. Det tas upp i våra reservationer78 och 79, som jag härmed yrkar bifall till. Reservation 78 handlar om bostadsanpassningsbidraget. Enriktlinje i svensk bostadspolitik har varit, som jag under alla år haruppfattat saken, att det skall vara möjligt för alla att få en bra bostad tillett skapligt pris, dvs. utan att det skall behöva kosta särskilt mycket för densom inte tillhör en helt vanlig kategori här i samhället. När det gällerbostadsanpassningsbidraget tänker man kanske på äldre människor. Det kannaturligtvis också i stor omfattning gälla handikappade människor. För att detskall bli rättvisa i boendet behövs det särskilda insatser. Därigenom kan ocksåde här grupperna ha en bostad på ungefär samma villkor som alla andra. Dekommer naturligtvis, ändå alltid att hamna på efterkälken. Men man kan göra såmycket som möjligt för att förhindra det. Detta är bakgrunden till vpk:sreservation i detta sammanhang. Det är alltså viktigt att finansieringsreglernaför bostadsanpassningsbidraget blir Uka och att det blir staten som haransvaret för dessa saker. Vidare kan vi inte godta den kommunaladelfinansiering som har föreslagits, eftersom det skulle innebära en orättvisa.Det handlar ju om vilken kommun man hör till, hur kommunens ekonomi ärbeskaffad osv. Det är alltså en orättvisa som man inte bör acceptera, utan manskall se till att alla har samma rättigheter i detta avseende. Vår kortfattade reservation 79 gäller ocksä rättvisan.Reservationen handlar om hissinstallationer, som naturligtvis också är enmycket viktig bit när det gäller ett rättvist boende. Den som är beroende av t.ex. rullstol eller den som har rörelsesvärigheter av något slag kan svårligentänkas få bostad på samma villkor som andra, om han eller hon skall forceratrapphus för att kunna ta sig upp fill eller ned från sin lägenhet. Därför bördet, anser vi, bli ett ökat stöd från samhällets sida till hissinstallationer,så att sådana kan göras i större omfattning. Pä det sättet blir det ocksä enstörre rättvisa i boendet. Det är vad vår reservation 79 handlar om. Den andra biten har att göra med energifrågorna - ettgammalt, kärt kapitel som alla känner till. Vi har haft mycket bra intentionerför energisparande och energirådgivning i våra kommuner. mycket när det gällt attföra energifrågorna framåt. Men det har också betytt mycket när det gällt attskapa medvetenhet om vikten av att spara energi i våra kommuner över huvudtaget. Vi har sagt nej till ett borttagande av energibidragen. Dessatogs ju bort . Men vi har alltså velat ha kvar dem,och vikräver nu att de skall återinföras. Vi tror nämligen att de fortfarande fylleren mycket viktig funktion. Det är viktigt med ett energibidrag riktat tillolika åtgärder. I den energisituafion som vi nu befinner oss i och införavvecklingen av kärnkraften - som alla känner till och som jag inte skall taupp här - är det viktigt att vi har energibidrag. Ävenenergirådgivningen, som hade utvecklats mycket bra i mänga kommuner och somfyllde en mycket viktig funktion, har tagits bort. Vi tycker att det ärfelaktigt. Detär vidare viktigt att det finns en instans i kommunerna som inte bara kan geräd utan som också finns där som en pådrivande kraft i olika frågor: Det gällerinte bara privata bostäder, småhus, lägenheter, flerfamiljshus osv., utan detgäller också kommunens egna byggnader i många fall. Kanske behöver man härtrycka pä och informera om energisparande. Men i och med att den här instansenhar tagits bort i kommunerna har det helt klart, enligt vår uppfattning, blivitsämre pä detta område. Det är viktigt framför allt för dem som skall reparerasina hus och dem som skall bygga nya hus att det finns en instans att vanda sigtill för att fä energiräd. Energimarknadenär ganska svåröverskådlig för gemene man. För en lekman finns det ett otalolika utbud av åtgärder - uppvärmningsanordningar, isoleringsätgärder etc.Därför anser vi att energirådgivningen borde finnas kvar. Med detta yrkar jag bifallockså till reservation 91. Anf.31 BO (): och jag har i vär motion,argumenterat för att man närdet gäller subventionerna till bostadsbyggandet skall ta hänsyn till regionalafaktorer. gär större delen av subventionerna fill bostadsbyggandet iredan överhettade storstadsregioner. Men bostadsutskottet tycks inteförstå.vad vi talar om. Utskottet avstyrker vår motion, därför att den skullevara ett hot mot den sociala bostadspolitiken. Den skulle ge upphov till attkostnaderna för boendet blev olika i olika delar av landet, och det villutskottet inte vara med om. När man tar del av det argumentet, undrar man omledamöterna av det värderade bostadsutskottet skämtar eller inte. ledamöter att en villa pä befingar samma pris sommotsvarande villa i eller ? Menar utskottet att det utanvidare går att få en bostadsrätt pä till samma kostnad som iGällivare eller ? Jag tror inte att utskottet menar det. Utskottetvill helt enkelt inte ta upp det problem som vår motion handlar om. Man stickerhelt enkelt huvudet i sanden. Men det finns olika och mer eller mindreintelligenta sätt att stoppa huvudet i sanden. Det sätt som utskottet har valtfillhör inte de bättre. När man läser betänkandet, inkl. reservationerna, ochnär man hör debatten här , som i grunden rör petitesser, detaljer, kan mantro att vi lever i den bästa av världar. AnslagtiU bostadsförsörjningen m. m. 4 protokoU 1987/88:110 Anslag till bostadsförsörjningen m. m. Bostadspolitikenkan ha sina små brister här och där, men eljest är allt toppen. Är detta én rimlig beskrivning av svensk verklighet 1988?Nej, sä är alls inte fallet - tvärtorri. Problemen på bostadsmarknaden ärmycket stora. Bostadspolifiken håller på att bli en hy krisbransch. Men vilkaär då problemen och vilka är felen? ' Först och främst är subventionerna alldeles för stora.Bostadspolitiken har överlevt sig själv. I är ges 16 miljarder i skattesubventioner och lika mycketi ' räntebidrag. 7 miljarder ges i bostadsbidrag. Detblir 39 miljarder brutto,och med hänsyn till fastighetsskatten 33-34 miljäirder netto. Detta är en orimlig samhällsekonomisk kostnad. Vi skall vétä aft den svenska bostadsmarkna den i grunden är en mogen marknad. Det finns 3,6 miljoner hushåll och 3,8 miljoner lägenheter i landet. . ' Ja, men är inte detta fördelningspolitiskt nödvändigt?Nej, ingalunda. Skattesubventionerna till höginkomsthushällen driver ingen förnuftig fördel ningspolitik. Det är samma säk-med räntebidragen. Bostadsbidragen slår visserligen bättre, men de är en mindre del av det hela. Det går alltså inteatt tala om att subventionssystemet som helhet är ett utslag av social bostadspoli tik; Bostadsbidragen sänker bostadskostnaderna generellt, men de hjälper alls inte de svagare på de starkares bekostnad - snarare tvärtom. Det är de rika som konsumerar mest bostäder, och de får ocksä dé största subventio nerna. En annan sakar att trenden i fråga om subventionerna ärkraftigt stigande. Pä har subveritionérna stigit med 10miljarder, och kurvan pekar rakt upp i skyn. Om ingenfing görs kommer situationenatt bli fullständigt orimlig. Av de 33 miljarderna netto i subventioner i är skall irealiteten ungefär hälften lånas på en utländsk marknad. Det är så stort sombudgetunderskottet är, och i-.samhällsekonomin hänger allt samman. Vi har enför liten industrisektor, en för liten-konkurrensutsatt sektor i , ochdet beror bl. a. på att vi historiskt sett, kanskeännii mér under1960-1970-talen än , har tenderat att låta bostadsinvésteringar tränga utindustriinvesteringar. Regionalt har bostadssubventionerna mycket negativaeffekter. har byggandet konceritrerats till storstäderna.En stor del av byggandet i storstäderna behöver inga subventioner, utan därklarar man lätt sina egna kostnader. Låt mig ta paradexemplet med bostadsrätter centralt istorstadsregionerna. Säg att det nu produceras ungefär 4 000 bostadsrätter häri på i genomsnitt 70 m och att de kostar ungefär 600 000 attbygga. 'Staten betalar då åtminstone hälfteri, 300 000, genoriisubvenfionssystemet, genom räntesubventionerna. kommer 4 000 hushåll somstär längst fram i kön att få denna gåva av staten. Mén det räcker inte meddet, därför att marknaden kommer att skänka dem ännu mer. Låtmig som konkret exempel ta det område - som HSB byggde i i södraStockholm för fyra . Då låg insatserna pä , och säljs de till mer än tiodubbla värdet - sannolikt fär man ut 1 miljon: Jag kaninte undgå att ställa frågan till mina partivänner, kanske i första Anslag tid bostadsför-sörjningenm. hand tillbostadsutskottets talesman , en gammal HSB-man: /88:110 Är detta verkligen en rimlig politik? Är det så här socialbostadspolitik skall se ut? Nejj bostadsstödet måste regionaliseras och främst ges där det behövs. De totalasubventionerna måste minska. Vi måste se fill att ränteavdragen begränsas. Vigick en inte obetydlig del av den vägen genom den underbara natten, menbostadsutskottet tycks ha svårt att se några problem - från det hållet kommeringa förslag filt lösningar. Ifinansdepartementet är rrian-litef riier alert och sansad, och den kombinationsom nu skisseras i kompletteringspropositionen av én måttlig men dock sänkningav marginalskatterna och en oförändrad brytpunkt är åtminstone ett steg i rättriktning mot en viss begränsning av avdragsrätten. Dennapunkt är oerhört viktig,därför ätt utan en viss avdragsbegränsning är det svårtatt föra en effektiv bostadspolitik; De tvä huvudsakliga subventionsformerria isubvenfionssystemet är kommunicerande kärl. Om ränteavdragen minskas finns detockså möjligheter att minska de direkta räntesubventionerna. Okej- detta leder naturligtvis på halvårslång sikt till en viss press uppåt påhyresnivån. Men det väsenfliga är att den glidningen uppåt av hyrorna i framförallt de attraktiva områdena, i storstadsregionerna, kommeratt skapa överskott ibostadsbeståndet. Den som inbillar sig att de nuvarande problemen kan lösasenbart geriom en satsning pä nyproduktion tar miste. gav här ett mycket fint exempel pä ett felaktigt resonemang. Hanprisade förslag om 150 miljoner till ungdomsbostäder. Men det hjälperpraktiskt taget inte alls. Jo, därför att det finns ett bestånd på över3 miljoner lägenheter. Nyproduktionen är fullständigt marginell - den är ävenbrutto räknat . Vad vi än gör med det lilla inkremenfet, den ynkahalva eller enda procenten, kommer det aldrig alt lösa det grundläggandeproblefnet, som består i: Efter vilka principer skall beståndet, de 3 miljonerlägenheterna, fördelas? Detär här som de allmännyttiga bostadsföretagen bör aktiveras. Vi skall hafullständigt klart för oss, att den politik som jäg förordar gynnarallmännyttan. Den blir starkare och kan skapa överskott i beståndet, som sedankan användas för att subventionera nyproduktionen. Allmännyttan är en utmärktproduktions- och förvaltningsform. Det är bara det att den har använts på etthalvdant och taffligt sätt, därför att man inte har skärpt sig och följtordentliga, ekonomiska principer. Det är därför som'allmännyttan är svag ochhåller pä att slås ut alldeles i onödan. Vadblir då den stora vinsten av att följa den väg jag förordar? Jo, den storavinsten blir naturligtvis att bostadsbeståndet kommer att utnyttjas mycketbättre och mer effektivt. Konsumenterna har möjlighet att välja - deraspreferenser slår igenom. Det är klart att vissa måste flytta ut ur innerstadslägenheter,men de som gör' det föredrar oftast annan form av konsumtion. Däremot kommerallmännyttan att bli vinnare. Menhur går det då för de privata fastighetsägarna? Om hyrorna nu glider upp under eri fem- eUer tioårsperiod realt sett, kommer dä inte de privata fastighetsägarna att gynnas? Jo, om man ingenting gör. Men är det så behändigt beskaffat att bostäder ligger där de ligger, och ingenting är enklare 1 Anslag till bostadsförsörjningen m. m. än att taut en särskild lägenhetsskatt av de privata fastighetsägarna. När den privatefastighetsägaren sänder ut hyresavin till hyresgästen kan han specificera vadsom är hyran för bostaden, grundhyran som täcker hans kostnader, och därtillkommer x kronor i lägenhetsskatt, som han har att leverera in till statskassan. Hur går det dä för vissa andra grupper? Det kan varaintressant att se på fördelningseffekterna av mina förslag. Hur gär det för de gamla bostadsrättsinnehavarna? Ja, fördem som bor i sina bostadsrätter är det tämligen likgiltigt - de bor bara kvardär. Deras kostnader kanske kan påverkas litet, men sannolikt inte särskiltmycket. Men det finns grupper som förlorar. De,som rned hjälp av mygel,nepotism eller favoritskap har myglat till sig de åtråvärdainnerstadslägenheterna förlorar. De förlorar därför att de får höjda hyror, mende förlorar också därför att deras kapitalvinster smälter samman, Ingen enda deltagare i dagens bostadsdebatt har andatsnågot om hur saker och ting i verkligheten förhåller sig. Ingen har talat om,att ifall en bostadsrätt i kostar 1 miljon, så kostar enhyresrätt av den summan. Man kan inte sälja hyresrätter rakt av, mendet är fullständigt lagligt att byta en hyresrätt mot en villa eller enbostadsrätt. Om det värderade utskottets ledamöter någonsin läserbostadsannonserna, så kanske de kan få en uppfattning om hur det gär till ochhur verkligheten ser ut. - Med mitt system kommer de här kapitalvinsterna attsmälta bort. De som har köpt nya dyra bostadsrätter eller de som påandrahandsmarknaden har köpt dyra bostadsrätter löper också en risk. Detväsentliga med mitt system är att när hyrorna släpps upp och vi får mer avjämvikt, mer av marknadsprissättning, kommer förstås bostadsrätternas pris,som har inflaterats, att sjunka. Vi skall ha fullständigt klart för oss en. annan sak också- att de miljonbelopp som bostadsrätterna kostar i är inte ettverk av några ondskefulla spekulanter, utan det är ett verk av den bostadspolitiksom bedrivs i landet. Vi har ett kösystem. Vi förbjuder människor, även om dehar betalningsvilja, att skaffa sig en hyresrätt. Vi ransonerar i stället. Menvi lever trots allt i en marknadsekonomi, som vi aldrig kan stänga ute frånbostadsmarknaden -det vore en illusion. Vad händer dä? Ja, efterfrågan styrsnaturligtvis över dit där den kan få utlopp, dvs. till bostadsrätterna.Anledningen till att priserna på bostadsrätter pressas upp sä fantastiskt spmsker är en fullständigt logisk enkel följd av den bostadspolitik som herrarnaoch damerna i bostadsutskot-, tet sä vurmar för. Det är klart att mer av en fungerande marknad skulle gestora välfärdsvinster. Ungdomarna utifrån landet som komimer hit ärfullständigt chanslösa pä bostadsmarknaden - i Malrnö, i eller här iStockholm. Men hade vi mer av en fungerande marknad kunde de fä utlopp för sinapreferenser. Kanske valde man en mindre lägenhet till att börja med för att säsmåningom ta sig upp och komma in i systemet. Det är ju minst sagt befängt att gå till viiga så som vinu tycks rikta in oss på att göra och bygga nya dyra bostäder som just skallspecialdestineras till ungdomar. Varför skall de som naturligen har densvagaste betalningsförmå- gan ha de flottaste, dyraste, finaste bostäderna? Den typav sentimentala slutsatser som den s. k. sociala bostadspolitiken ger upphovtill upphör aldrig att förvåna mig. Så tillslut en mer direkt politisk kommentar. Bostadspolitiken i värt land har kört fast. De starkaintressena - de stora byggföretagen, kooperafionen, hyresgästsidan - ser tillatt inget händer. Det är de som kapar åt sig de stora lotterivinsterna, det ärde som vill att det nuvarande systemet skall bestå. Och vi socialdemokrater harhittills riktat in oss pä att stödja särintressena. De borgerliga saknar kraftoch förmåga till förändringar. är som vanligt destruktiva, med sitt heltbesinningslösa försvar för den fulla avdragsrätten - den som är en väsentligorsak till den alltför stora bostadskonsumtionen, den alltför lillakonkurrensutsatta sektorn etc. De övriga borgerliga partierna tycks inte kunna kravla sigupp ur de diken där de har trillat ner. tycker man annars borde kunnaha ett visst förstånd, åtminstone när det gäller de regionala aspekterna. Detär egendomligt att centerpartisterna inte inser att bostadssubventionernafullständigt sopar undan effekterna av de regionala insatser som vi försökergöra. 3-4 miljarder pumpar vi in i i bostadssubventioner.Hur mycket lägger vi ut på Bergslagspaketen? Hur mycket får glesbygden? Ja, vpk är i bostadsfrågan ett djupt konservativtparti och vill i praktiken över huvud taget inte ändra någonting. Men medan vi står och debatterar i denna kammare finnsverkligheten utanför fönstren. Och den som driver linjen att verkligheten ärvår största fiende driver en linje som i längden är fullständigt ohållbar. Påkort sikt, ärade ledamöter, tror jag inte vi skall hoppas pä någon förändring.Men det nuvarande systemet är ohållbart i ett längre förlopp. Kraven påförändring kommer kanske inte främst att resas av våra bostadspolitiker, menförr eller senare pressas kraven fram på grund av de ekonomiska realiteterna. Iväntan på fruktbara alternativ, herr talman, får vi tills vidare nöja oss medatt peka pä vilka de verkliga problemen är och vilka alternativ som trots alltexisterar. Anslag tid bostadsförsörjningen m. m. 32TORE (vpk) replik: Jag hade fakfiskt inte tänkt gä upp mera idenna debatt, men jag kan inte låta bli ätt göra det efter Bo Söderstensanförande. Han för ett bestickande resonemang och ger i stora delar en riktigbeskrivning av situationen och av eländet pä bostådsmarkriaden, ett resonemangsom jag helt kan ansluta mig till.