prot · GB0912 · 1987-12-31 00:00:00 — har man definierat begreppet krigsmateriel på ett sådant sättatt dessa patrullbåtar, som uppenbarligen används som krigsmateriel, i lagensmening inte är det. Detta är litet för allvarligt för att man kan låta sig nöjamed felaktiga definitioner. Faktum är att båtarna är krigsmateriel, eftersom deanvänds på ett sådant sätt. Omexporten av patrullbåtar till Eftervad jag förstår har det akuta problemet nu parerats genom att företaget i frågahar deklarerat att ytterligare leveranser inte är aktuella. Men tänk om detblir aktuellt! Då har de svenska myndigheterna enligt gällande lagstiftningingenting att sätta emot en sådan här fortsatt export. Dettager anledning att ställa en andra fråga, och det har jag gjort men statsrådethar inte besvarat den, nämhgen: Vad skall man göra för att förhindra att sådanahär situafioner uppstår igen? BoghammarMarin kan ju få en ny beställning och kanske tycka att det lönar sig att göraen leverans. Det kan också dyka upp andra fall där båtar eller annan materielav dual purpose-karaktär kan användas i krigföring, i denna eller i andrakonflikter. Detta är lika allvarligt som om det är så att säga definitionsmässigkrigsmateriel som används. Vadgör alltså regeringen för att förhindra en upprepning av denna typ av pinsammaoch besvärande situationer? I klassar vi ju krigsmateriel efter hur utrustningen är konstruerad.För att materiel skall klassas som krigsmateriel skall den vara utformad förmilitärt bruk, vilket anger att den med hänsyn till sin militära användningskall ha konstruerats eller ändrats på ett sådant sätt att den påtagligtavviker från motsvarande civila materiel. Hur materielen används eller vem somköper den påverkar ju inte klassificeringen i sig. Omett försvarsministerium i ett visst land köper en civil lastbil eller en båtoch använder den för att transportera trupper, så blir inte fordonet ellerbåten krigsmateriel med vårt synsätt. Detta är en regel och en ordning som vidupprepade tillfällen har godkänts av denna kammare. Andraländer, t. ex. stormakterna, har ju en annan syn på krigsmaterielbe-greppet änSverige. Att t. ex. och har förbjudit export av olika typerav båtar fill har att göra med detta och att de länderna är militärtengagerade i . Stormakterna fillämpar ju ofta embargo motenskilda länder i vissa situationer, och det är enbart om FN:s säkerhetsrådskulle lägga ett embargo som skulle kunna träda in i det härsammanhanget. 120 (): Ja, , allt det där vet vi. Det är just allt det där som ärproblemet. Min fråga var: Vad skan man göra åt problemet? Det tycker jag inteatt jag fick något som helst svar på. Vikan alltså konstatera att den lagstiftning vi har är utformad så, att man kanexportera saker direkt till krigshärdar. Man kan leverera fordon och annat fillanvändningen att direkt sättas in i krig. De sakerna är då i realiteten likamycket krigsmateriel som om det hade varit kulsprutor vi levererat.Lagstiftningen kan inte alls resa någon barriär mot detta. Minfråga är: Vad skall vi göra åt lagstiftningen? Anser regeringen att dennaordning kan fortsätta? Skall vi fortsätta att komma i situationer där det görssvenska leveranser direkt till krigföring någonstans i världen? Jag tycker att det ärorimligt. Duger inte den lagstiftning vi har, måste vi Då måste vi skärpa den, så att den här typen av leveranser också täcks inoch man kan stoppa även dem. Det är faktiskt denna kammare som har godkäntdet sätt på vilket vi klassificerar materiel. Det måste i detta sammanhangfinnas regler för vad som är krigsmateriel. Att det sedan finns både lastbilaroch båtar som också kan användas i krigföring är en annan sak. Om man klassadebilar och båtar som krigsmateriel, skulle det betyda att man kunde klassa allt,även knappar o. d. som eventuellt kan sys fast vid militära uniformer, somkrigsmateriel. Då blir i stort sett allt som vi sysslar med i vår utrikesexportockså krigsmaterielexport. Är det detta som är ute efter? 122 (): Statsrådet respekt för kammarentycker jag i och för sig är aktningsvärd, men det är ju inte så att alla beslutsom fattas här måste vara för evigt. Upptäcker man att en lagstiftning som vifattat beslut om inte fyller sitt ändamål, då ändrar vi på den lagstiftningen.Så brukar vi göra. Kommer regeringen med ett bra förslag, så tror jag attförutsättningarna för att det goda förslaget också skall gå igenom här ikammaren är ganska stora: Jag tror inte att det är så att man generellt måste klassaallting som krigsmateriel, men man borde försöka finna regler som gör att man,när det är fråga om leveranser av sådana varor att det är uppenbart att de skallanvändas för krigsändamål, får möjlighet att stoppa de leveranserna. Jag haringen färdig juridisk lösning på detta, men jag tror att man med deutomordentligt skickliga förmågor som finns i departementet kan lösa det härproblemet på ett sådant sätt att vi kan hindra den här typen av flagrantolämpliga leveranser. Självfallet innebär inte det som jag har sagtatt vi skulle uppmuntra export av de s. k. Boghammarbåtarna till . Det stårhelt klart också för mig att de har använts ikrigföringen i . Tvärtom tycker jag att det skulle vara naturligtmed en viss återhållsamhet från varvets sida vad gäller leveranser till dekrigförande. Vi har också försäkrats om att det inte är några nya leveranser pågång. 124 (): Det är naturligtvis gott och väl, och detframgick också av det första svaret. Men, som det har sagts i ett annat tragiskt sammanhang; Viförhandlar inte om svensk utrikespolitik. Det här är faktiskt en del av densvenska utrikespolitiken. Det är någonting som skall bestämmas av regering ochriksdag och inte av Boghammar . Överläggningen var härmed avslutad. '1987/88:1222 oktober 1987 Om exporten av patndlbåtar till Omett miljömål för biståndspolitiken 23 § Svar på fråga1987/88:39 om ett miljömål för biståndspolitiken har frågat mig på vad sätt regeringen avser att se tillatt ett miljömål för biståndspolitiken får genomslag i vårt bistånd. Omsorgenom miljön skall ges en mer markerad plats i svenskt bistånd. Regeringen kommeratt föreslå att detta förs in som ett särskilt mål för biståndspolifiken samtatt miljöinsatser och den allmänna miljöinriktningen av vårt bistånd förstärks.Främjandet av miljömålet och uppföljningen av rapportkommer därför att bli en integrerad del av vårt bistånd. SIDAarbetar med en handlingsplan på miljöområdet som kommer att inriktas på bättrekunskaper, utökade insatser och en förstärkt organisation. SARECfortsätter att arbeta med det särskilda femåriga forskningsprogram kringavskogning och markförstöring som regeringen beslutade om . SAREC harockså utiyst ett antal forskartjänster på miljöområdet. Sverigeär ett föregångsland när det gäller miljökunnande. För ett par veckor sedansamlade jag ett trettiotal experter från olika institutioner för att diskuterahur deras kompetens bättre kan utnyttjas i biståndet. Dettaär några exempel på vad som pågår. I budgetpropositionen kommer vi att närmareredovisa hur miljömålet får genomslag i biståndet. Anf, 126 (): Jag vill tacka statsrådet för svaret på frågan. Blygsamhetbrukar inte vara någon dygd som vi politiker är alltför mycket belastade med,och därför skall jag väl inte förvånas när jag läser i ett frågesvar avstatsrådet att regeringen kommer att föreslå att ett miljömålskall införas. Verkligheten är den - det kanske man ändå bör framhålla - attriksdagen har uppdragit åt regeringen att se till att det blir ett miljömål.Riksdagen har gjort detta med bifall till ett motionsyrkande fråncenterpartiet, ett yrkande som har drivit under en lång följd av år,har haft svårt att få stöd för men den här gången fick majoritet för.Jag tror att det är viktigt att konstatera att det är därifrån inifiativetkommer -icke från regeringen. Ickodesto mindre är det naturligtvis regeringens ansvar att se till att dettamiljömål får en rejäl innebörd, att det inte bara blir en pappersprodukt. Somjag ser det handlar det dels om att miljöinriktade projekt får spela en störreroll i biståndet, dels om att allt bistånd underordnas ett miljötänkande, dvs.att man verkligen ser fill att alla biståndsprojekt som engageras i ärutformade så att de i varje fall inte försämrar miljöförhållandena utan helstförbättrar dem. Isvaret redovisas en del verksamheter som är på gång. Det tycker jag ärvärdefullt att få ta del av, även om det kanske inte var så många nyheter. Statsrådetsäger också att regeringen återkommer i budgetproposifionen. Jag vill gärnasäga att vi med mycket stort intresse skaU notera hur miljömålet kommer attgenomsyra regeringens förslag i budgetpropositionen. Vi tror att det skullebehövas en mer grundlig översyn av det svenska biståndet, men den debatten får vi kanskeåterkomma till efter det att budgetpropositionen är presenterad. Överläggningenvar härmed avslutad. Ombistånd till viss hjälporganisation i 24§ Svar på fråga 1987/88:42 om bistånd till viss tjälporganisation iFilippineriia Anf,127 Statsrådet : har frågat mig om den harmöjlighet att bistå , en filippinsk enskildorganisation, och om jag i så fall vore beredd att kanalisera sådan hjälp. Jagvill understryka att självfallet stöder den demokratiska utvecklingen iFilippinerna. Trots många svårigheter har den nya demokratin visat sinlivskraft. Biståndet är ett viktigt led i vårt stöd för den filippinskademokratin. Sverigeger ett ökande bistånd fill genom enskilda organisationer, genomberedningen för internationellt tekniskt-ekonomiskt samarbete (BITS) och genomdet omfattande svenska stödet till och den Asiatiskautvecklingsbanken. Genom BITS finansieras t. ex. ett projekt för kartering avlandet med hjälp av satellitbilder. Bland de enskilda organisationer som fått statligtbidrag för utvecklingsprojekt i finns . SIDA har beslutat att ge . i bidrag för etttreårigt projekt i samarbete med . Insatsenomfattar hälsoutbildning och ambulerande hälsovårdsteam. 128 (vpk): Jag tackar biståndsministern för svaret på min fråga. Jag tycker det äralldeles utmärkt att regeringen har anslagit dessa pengar till organisationen.Jag har fått ett mycket bra svar på frågan jag stänt. Jagskulle också vilja ta upp en annan sak som finns i min frågeställning. En saksom presenterades för oss och förmodligen också för regeringen och dessrepresentanter när de filippinska sjukvårdsarbetarna - eller hur vi nu skallbeteckna dem - var här. Som jag skriver i min fråga betraktas vanlig, enkel,hederlig sjukvård på basplanet faktiskt fortfarande av vissa grupper i detfilippinska samhället som något som inte är bra. De berörda sjukvårdsarbetarnaär alltså utsatta för övergrepp och för olika former av störande verksamhet,t.o.m. Trotsatt tillståndet på är mycket bättre än vad det var under presidentMarcos tid fortgår detta. En följdfråga blir därför: Kan biståndsministern idetta sammanhang tänka sig att regeringen kan framföra synpunkter på detta närändå svenska pengar satsas som används på ett bra sätt? har vi etttryck från olika grupper - jag vill inte säga från regeringen - men från gruppersom regeringen tydligen inte har kontroll över. Kan det tänkas att man framförsynpunkter eller påverkar så att den här organisafio-nen med svenska pengar kanarbeta på ett mera ostört sätt? Omden befarade hungerkatastrofen i Enligt de uppgifter vi har fått har inte organisationen forPrimary Health Care några större svårigheter att verka i . Det ärinte bara med svenska pengar organisationen stöds utan även från kanadensiskaoch holländska enskilda organisationer. I är det inte baraSvensk-Filippinska föreningen utan också Baptisternas sociala mission som harett samarbete. Vår sammantagna bedömning är att man inte har några störreproblem - i alla fall inte med myndigheterna i . Jag tror denbeskrivning som ger - i varje fall för den här föreningensmöjligheter att arbeta i - är något överdriven. Anf.130 (vpk): Den här uppgiften har jag inte hittat på, utan det är en uppgift somjag har fått och har på ett papper från representanterna för och från de filippinska arbetare, läkare bl. a., som var här förnågra veckor sedan och som gjorde att jag ställde den här frågan. Som jag sadeförut tycker jag det är mycket bra att har gett dessa pengar. Jagtycker det är ett bra svar jag har fått. kvarstår den här uppgiften.Jag kan bara vädja fill biståndsministern att undersöka hur dessa uppgifterstämmer. De uppgifter som biståndsministern nu har gett stämmer inte med deuppgifter som jag fick . Överläggningenvar härmed avslutad. 25 § Svar på fråga1987/88:64 om den befarade hungerkatastrofen i har frågat mig vilka åtgärder regeringen planerar attvidta för att hjälpa folk inför den väntade hungerkatastrofen. Regeringenföljer med största uppmärksamhet försörjningsläget i . Redan den 17september 1987 beslöt regeringen anslå 90 milj. kr. tiU katastrofförebyggandeinsatser i landet. Stödetgår främst till regionen där en försörjningskris hotar under hösten.Hjälpen omfattar bl. a. hälsovård, transporter, vattenförsörjning ochbyskogsbruk samt markvård för att förbättra jordbruksproduktionen. Insatsernagenomförs av SIDA och av Svenska röda korset. Rädda barnen och Lutherhjälpen.Dessutom kommer att göra insatser förrehabilitering och nödhjälp i regionerna och Tigre. Regeringen är också bereddatt pröva bidrag till ytterligare insatser. Anf.132 (); Herr talman!, Jag tackarstatsrådet för svaret. Vihar fått en rad larmrapporter från Röda korset,och svenska journalister som har besöktEtiopien. När det senast var en liknande katastrof i gick det attkonstatera att hjälparbetet kom i gång alldeles . Det berodde i storutsträckning på bristande initiativ från men också påbristande internationell samordning. är det bra att regeringen redan haranslagit medel. Jag är övertygad om att mycket mer kommer att behövas. Förragången visade det sig att hjälpinsatserna totalt från de olika länderna uppgicktill . Jag tolkar svaret så att regeringen ärberedd att satsa åtskilligt mer när det visar sig behövas. Det är också viktigtatt dessa medel förmedlas genom de organisationer som finns på plats iEtiopien. Jag tänker då särskilt på ochLutherhjälpen och naturligtvis även på Rädda barnen och Röda korset. Det krävsockså en samordning med de internationena organen. Jag hoppas att därtar initiativ till att en sådan samordning tidigt kommer fill stånd. Historisktvet vi att det har varit sådana här katastrofer i Efiopien med jämna mellanrum.Man kan konstatera att det har varit en sådan en gång varje fioårsperiod.Torkan återkommer regelbundet. Men svälten skulle fakfiskt inte behöva göra detom hjälpinsatserna kunde sättas in på ett tidigt stadium. Det är bra attSverige ligger långt framme, och jag utgår från att betydligt större insatserkommer att göras framöver när behoven yppar sig. Omåtgärder för att garantera en fortsatt verksamhet Överläggningenvar härmed avslutad. 26§ Svar på fråga 1987/88:70 om åtgärder för att garantera en fortsatt verksamhet har frågat mig vilka åtgärder regeringen ämnar vidtaför att garantera Svenska barnboksinsfitutet en fortsatt verksamhet. Frånanslaget Bidrag till folkbibliotek under åttonde huvudtiteln utgår förinnevarande budgetår ett verksamhetsbidrag av . Isin anslagsframställning för /89 begär institutets styrelse enökning av statsbidraget med . Vidare framhåller styrelsen - motbakgrund av en redovisning av institutets ekonomiska problem - att det voreönskvärt att frågan om ett stafligt huvudmannaskap för institutet nu blirföremål för en särskild utredning. En sådan bör enligt styrelsens mening syftafill att med bibehållande av institutets särart och med minsta möjligaförändringar säkra dess fortsafta existens. Styrelsens förslag övervägs i samband medberedningen av den kommande budgetpropositionen. 134 (); Jag tackar statsrådet för svaret. Den verksamhet somSvenska barnboksinstitutet bedriver är imponerande, särskilt i förhållande fillresurserna. Först och främst gerinstitutet kvalificerad service till all forskning inom Om exportpriserna på spannmål barn- och ungdomslitteratur. Man hjälper alla dem somförmedlar litteratur till barn; bibliotekarier, lärare, föräldrar, massmediam.fl. Man ställer också upp för författare och förlag. Dessutom har man en utåtriktad verksamhet med informationför grupper från organisafioner, institutioner, skolor osv. Institutenspersonal föreläser om barnlitteratur, ordnar kurser, producerar utställningar,deltar i mässor och projekt och ger även ut en tidskrift och en skriftserie.Insfitutet är en av initiativtagarna till barnboksveckan, som pågår förfullt över hela landet. Allt detta åstadkommer institutet med enbart fem tjänstertill sitt förfogande. Svenska barnboksinsfitutet har stor betydelse för densvenska barnboken som dess beskyddare och marknadsförare. Institutet är unikt iinternationella sammanhang. De ekonomiska problemen, vilka har ökat efter hand, berorpå att anslagen till de fasta kostnaderna, hyror och löner, inte har räknatsupp i takt med inflationen. Flyttningen till de nya lokalerna har bidragit fillatt anslagen urholkats. Tillfälliga lättnader har tidigare skett med hjälp avengångsanslag och fondmedel. går mycken arbetstid åt för att lösa akutaekonomiska problem. För att få arbetsro och för att kunna säkra institutetsframtid behövs det en garanti för att de fasta kostnaderna kommer att täckasgenom stafiiga medel. Jag undrar nu: Kan inte statsrådet göra någotuttalande om sin principiella inställning i frågan? Kommer institutetssjälvständighet exempelvis att garanteras genom en sådan här ny konstruktion? Jo, jag skall gärna göra principiellauttalanden, . Men jag föredrar att göra det i samband med attbudgetpropositionen diskuteras, där jag har att redovisa ställningstaganden ifrågan. Jag ber om överseende för att jag inte på just denna punktföregriper presentationen av regeringens budgetförslag . Överläggningen var härmed avslutad. 27 § Meddelande om svar på interpellation 1987/88:56 Då interpellation om åtgärdermot kemiska bekämpningsmedel inom äppelodlingen inte kommer att kunna besvarasinom föreskriven tid på grund av nuvarande arbetsbelastning, får jag meddelaatt jag avser att ge svaret . 28§ Svar på fråga 1987/88:50 om exportpriserna på spannmål 137Jordbruksminister : Herr talman! har frågat mig omregeringen kommer att överlämna de 350 milj. kr. till Svensk Spannmålshandelsom avsatt församhällets delansvar för exportkostnaderna av spannmålsöver-skoU. har för innevarande budgetår avsatt enförslagsvis beräknad anslagspost om 350 milj. kr. för samhällets delansvar föröverskottsarealen när det gäller skörd. I enlighet med riksdagensbeslut skall det ankomma på regeringen att efter hörande av vederbörandemyndighet och regleringsförening fastställa beloppet när exportkostnaderna för1987 års skörd är kända. Årets sena skörd och osäkerheten om dess storlek gör attspannmålsregleringens kostnader ännu är svåra att uppskatta. Regeringen avseratt, så snart det är möjhgt, utbetala erforderligt belopp i enlighet med de avriksdagen angivna förutsättningarna. Jag bedömer att detta, trots den försenadeskörden, bör kunna ske , vilket i så fall t. o. m. blirfidigare än . Om exportpriserna på spannmål 138 (): Jag ber att få tacka statsrådet för svaret.Som statsrådet här har redovisat är det ju så, att Svensk Spannmålshandel vidfastställandet av de definitiva spannmålspriserna måste ha besked frånregeringen dels om huruvida de medel som har anvisat som statens bidragfill spannmålsexporten kommer att betalas ut till regleringsföreningen, dels omman, ifall man från föreningens sida har önskemål om att förändra prisernagentemot de preliminära priser som regeringen har föreslagit, skall ha ettgodkännande från regeringens ombud i styrelsen för Svensk Spannmålshandel.Trots att vi närmar oss november har regeringen ännu inte meddelat omregleringsföreningen får de 350 miljoner som har avsatt. har det dåliga vädret letttill att skörden bhr sämre. Dessutom kommer lantbrukaren att få kvalitetsavdragoch även högre torkningskostnader än vanligt. Dessa kan beräknas vara 10-15 örehögre än normalt per kilo. Det innebär att lantbrukaren, om man fastställer deoförändrade priser som regeringen har föreslagit, kommer att få lägre inkomstän 1986 - då spannmålspriserna var lägre än 1985. Jag vill därför frågajordbruksministern om regleringsföreningen kommer att få de 350miljoner som har avsatt. ' Mitt svar på fråga är att manavsatte en förslagsvis beräknad anslagspost för samhällets delansvar.Sedan åligger det regeringen att i enlighet med beslut och efter attha hört myndigheterna och regleringsföreningen fastställa det slutliga beloppetnär éxportkostnaderna skörd är kända. har ju ställt sig bakom uttalandet att statensbidrag skall fastställas när exportkostnaderna är kända. Eftersom skörden ärsen är det tyvärr ännu inte klart vilken skörd och vilket överskott vifår. SCB:s skördeuppskattning har skilt sig kraftigare från SLR:s prognos idetta sammanhang. Emellerfid rör sig dessa nu mot varandra, även om SLR:sprognos fortfarande ligger högre än SCB:s. Men uppenbariigen börjar man nukomma ganska nära en situation, där man kan göra en gemensam Om exportpriserna på spannmål uppskattning.Givetvis kommer regeringen då på det sätt som är föreskrivet att lämna ettbesked i frågan. Vi skall, som sagt, göra det i enlighet med vad riksdagenhar uttalat när exportkostnaderna är kända. Dessa kan inte bli kända förrän vihar något så när klarhet om den riktiga skördeuppskattningen. 140BENGT ROSEN (fp): Statsrådet hänvisar här till att vi underfjolåret fastställde de definitiva spannmålspriserna senare än han har föravsikt att medverka fill . Jag vill då framhålla att fjolåret varexceptionellt. har vi allfid fastställt de definitiva priserna månad. Det finns en stor mängd lantbrukare i landet som enbartlever på spannmålsskörden. Skörden är nu bärgad och vi har goda prognoser omhur stor den blir och om hur stort exportbehovet blir. Men ännu vet intelantbrukaren när han får besked om spannmålspriserna och om när utbetalning kanske. Jag vill därför fråga; Har jordbruksministern känsla för att mångalantbrukare är oroliga över situationen? Jag känner väl fill att många är oroliga översituafionen efter det besvärliga år som har varit. Men fastställandet avregeringens bidrag, , skall göras när exportkostnaderna är kända. Nutalar om augusti. Jag tror att han vet lika väl som jag attutomordentligt litet skördades . I själva verket var det väl så - jagkan inte ange någon exakt siffra - att mycket så sent som och långtin ännu inte hade skördats. Det är tyvärr egenfligen först som man verkligen kom i gång med attskörda. Vi är alltså extremt sent ute. Men det finns ju ytterhgare en dimension i dettasammanhang, och det är att det är viktigt för oss att känna tillexportkostnaderna, särskilt i ett läge som där de är mycket höga. BengtRosén hänvisar till praxis långt fillbaka i fiden, då exportkostnaderna kanskevar en blygsam börda för skattebetalarna, vilket de inte är . är deen betydande börda. Det är därför givet att det är viktigt för oss att kännatni kostnaderna, precis som har förutsatt. Jag utgår alltså från att vi skall kunna komma fram fillett pris, eftersom man nu ganska snabbt närmar sig en gemensam uppfattning omskördens omfattning, och att det priset bör kunna fastställas fidigare . 142 (): Jag har besökt , där man med hänsyn till den allvarliga situationsom råder för landets bönder gjorde ett uttalande. Det kommer förmodligen attredovisas i tidningarna , men jag skall avsluta med att läsa upp ettavsnitt ur uttalandet; "Vi från sparbankerna lägger oss inte ijordbrukspolitiken men vi har rätt att kräva av politikerna att våra kunder fårarbetsro och fasta spelregler. Det är mycket pengar satsade i det svenskalantbruket, både lånat kapital och böndernas eget. Pengarna har satsats mot bakgrundav den politik som statsmakterna har lagt fast. Kalkylerna har grundats på attsamhället vill ha rationella och effektiva lantbruksföretag, som brukas iöverensstämmelse med gällande lagar för djurhållning och växtskydd.