prot · GB09133 · 1987-12-31 00:00:00 — Vi har ett konkurrenssamhälle med mycket hård utslagning ochoerhörda krav på eleverna, krav som ofta är rikfiga men som samfidigt ocksåmedför att de som har sämre möjligheter aff följa en utbildning slås ut på etttidigt stadium. Detta är också en spegelbild av samhället. Många människorpressas hårf av ekonomisk utveckling och samhällsutveckling. Mot bakgrund av detta är def naturligtvis otroligt viktigthur den framlida skolan utformas. Skolan och samhället skall kunna så alt sägabetinga varandra och delta i något slags växelverkan när det gällerutvecklingen. kommunisterna har under mycken diskussion försöktformulera skolpolitiska mäl som skulle kunna leda framåt. Någon har sagt aftden viktigaste ;5kolpolitiska frågan för framfiden är frågan om vilken roll ochvilken betydelse ungdomar mellan har i samhället. Det ärnaturiigtvis ett mycket vikfigt påstående, vars riktighet inte alls behöverbetvivlas. Def innebär också att en av de viktigaste frågorna över huvud tagetmed tanke på framfiden - och därför också en vikfig skolfråga - är utformningenav gymnasieskolan. Det är ju där som ungdomarna skall fostras och def är därsom deras framfid grundläggs. Vi har fått mycken erfarenhet av den nuvarandegymnasieskolan. Det finns många goda erfarenhetermen också erfarenheter av annat slag, vilka kräver åtgärder och förändringar. Enligt vpk:s mening är def hög tid atf de första stegenfas för en omformning av gymnasiet. Som steg pä vägen ser vi dels denförsöksverksamhet som pågår, dels def beslut i som förmodligenkommer atf fatfas nu . Det gäller beslut om försöksverksamhet med entreårig utbildning för skolans yrkeslinjer. Vi inom vpk vill understryka attdet är mycket viktigt att den här försöksverksamheten utvärderas mycket noga,så aft resultatet senare kan ligga till grund för en ny och moderniseradgymnasieskola, anpassad till samtiden och inte till äldre förhållanden. Normaltsitter jag inte i utbildningsutskottet och deltar naturligtvis infe i dessarbete - jag har fått hoppa in i den här debatten i stället för BjörnSamuelson, eftersom han måste vara på annan plats -, men jag har fått migrefererat att utbildningsministern under en utfrågningskulle ha yttrat att yrkesutbildningen inom gymnasieskolan skulle segla i egensjö. Detta har då uppfattats som aft det även fortsättningsvis skulle varanågot slags bodelning mellan de teoretiska och de praktiska linjerna. Man seralltså mycket segregeraf på teoretisk och praktisk utbildning. Det voreintressant med en liten diskussion om vad utbildningsministern menar. Enligtvpk:s mening är def olyckligt atf binda sig vid sådana uppfattningar istrukturfrågor. Då skapas def hinder på vägen för en framfida gymnasieskolautan återvändsgränder. Jag skulle vilja betona "utanåtervändsgränder", eftersom jag har en viss erfarenhet av detta. Det äroerhört viktigt aff man vid ett felval eller när man har valt en s. k. prakfisklinje infe är stängd för fortsatt utbildning. Man skall kunna få kompetens, såaff man kan gå vidare till högskola och kunna få annan inriktning ochkompletterande utbildning. Låsningar i ett inledande skede ger, som vi ser det,inte förutsättningar för en omdaning av gymnasiet, så att detta kan bidra fillen rättvisare social rekrytering fill högre studier. Tillsammans med övrigsamhällsutveckling skulle skolans utveckling kunna bli en del av dendemokratiska utveckling som krävs för den rättvisa omdaning av samhället som ivarje fall vpk tycker är av nöden på många områden, inte bara på skolans. Vi menar att man när man börjar sina gymnasiestudier görsitt inträde i vuxenlivet. Dä delfar man på fullt allvar i samhället och ganskamålinriktat. Studier i gymnasieskolan skall enligt vpk ses som ensamhällsinsats, som en vikfig del av def vuxna livet. Då måste ungdomarna ocksåfå alla de chanser och de möjligheter som def vuxna livet innebär. Därförbehövs också förändringar när det gäller de praktiska linjerna. En ökad sektorisering av gymnasiet med starka inslag avkrifisk skolnirig och en uppföljning av def som man har läst, när man ställerdetta mot vad som händer i samhället och kontrollerar sina inlästa fakta motverkligheten, är en skola som i mycket skulle kunna leda till en högre standardpå högskoleutbildningen. Det skulle kunna bli underlaget för ensamhällsutveckling på det sätt som man kanske litet idealistiskt föreställdesig för . Skolan skulle alltså kunna medverka i samhällsförändringen. Def som jag har tagit upp nu är bara några få exempel påhur vpk vill se gymnasieskolans roll och dess marsch in i framfiden. Därför harvi föreslagit vissa åtgärder som redan nu skulle kunna vidtas och Prot.1987/88:133 3juni 1988 . UtveckUng av yrkesutbildningen i gymnasieskolan m.m. Utvecklingav yrkesutbildningen i gymnasieskolan m. m. som skulle kunna habetydelse för gymnasieskolans del. För att undvika återvändsgränder igymnasieskolan är det viktigt aff matematiken är ett obligatoriskt ämne. Vivill vidare understryka att def för framfiden är oerhört viktigt aft breddarekryteringsbasen när def gäller studier vid högskolan. Vi har , när defgällde ett annat betänkande, talat om vad som gäller för kvinnor. Som jag saderör det sig också om ett arbetarklassproblem. Tillhör man arbetarklassen och ärkvinna är man verkligen illa ute när det gäller rekrytering - i varje fall omdef rör sig om högskola och forskning. Därtill kan läggas de krav som endemokratiskt utbyggd informations- och automafise-ringsfeknologi ställer föraft makfen över produkfion och inflytande i samhället skall kunna läggas i flerhänder än . Här har ju utbildning och inriktningen av utbildningen oerhörtstor betydelse. Det finns en risk för att människor inte får ta del av hela detmoderna samhället. På grund av att vissa människor ställs vid sidan av endynamisk utveckling kan de komma att bilda en underklass i def framtidaSverige. Vpkvill också inför 2000-falets gymnasieskola och dess utvecklingsarbete undvikarena rationaliseringseffekter. Därför menar vi att def bör utgå ettberedskapsanslag för gymnasieskolan, så atf den infe nödvändigtvis behöver bantaseller läggas ned beroende på en eventuellt väntad fUlfällig nedgång avelevantalet under 90-falet. Vi menar atf genom ett anslag här skulle man kunnahålla uppe standard och kompetens i väntan på aff det senare kommer flerelever. Hurbeståndet av gymnasieskolor skall se ut i framfiden bör enligt vår mening ocksåavgöras av de målkrav som kommer att formuleras nu när man arbetar med enförsöksverksamhet i gymnasieskolan. De kraven kommer naturligtvis attformuleras i de närmaste årens debatt och politiska arbete, och debatten kommeraff vara otroligt vikfig. Vimenar aft vuxenutbildningen också framöver kommer att ha en väldigt storbetydelse, även om man förändrar gymnasieutbildningen . Det har ju varit såhittills aff har man valt fel gymnasielinje eller tagit en tvåårig där man intehaft kompetens för högskolan när man är klar, har man fått gå in påvuxenutbildningen för att få de kunskaper man behövt. Närvi diskuterar skolan i vidare mening vill jag också erinra om vpk:s förslagtill återinvesferingsprogram för ungdomsskolan, även om def inte behandlas idet här betänkandet. Där har vi velat ha 500 milj. kr. för ett slags ROT-systemvad gäller läromedel, arbetsmiljö och studiemiljö. Det är bara att beklaga attdetta inte har kunnat bifaUas av de övriga i . Defprogrammet, tillsammans med vårt förslag om särskilda insatser för främjande avkultur och föreningsakfiviteter, bör ses som vpk:s svar på försök fillnedskärningar gentemot skolan som vi har kunnat iaktta . Def ärnaturligtvis också ett svar på den kulturförflackning och den individualiseringav alla problem och den idenfifefslöshet som kommer av en förstärktkulturimperialism som slår mot ungdom i vårt samhälle. Jagvill yrka bifall till alla reservafioner där vpk finns med, men jag skall ocksåsvara på den fråga som ställdes fill mig om hur vi skall rösta när def gällerdimensioneringen av gymnasieskolan. Förslagsom väcks i behandlas i utskott, och det är väl sällan som någondirekt ställer upp och tillstyrker de kommunistiska förslagen; har det hänt affsocialdemokrater och kommunister har kommit överens om hur försöksverksamhetenskall utformas och när den skall startas. Som också vef, innebärsådana kompromisser ett givande öch ett tagande. Man får aldrig riktigt vad manvill ha. Jagtvivlar på aff vi skulle ha fått stöd för hela vår motion, om den hadestått kvar ograverad. Så litet grand av en symbolhandling är def väl närcentern reserverar sig fill förmån för vpk:s förslag. har ju inte självnågot sådant förslag, vad jag har kunnat se av betänkandet. Avdef följer naturligtvis aft vi kommer atf stå kvar vid överenskommelsen,särskilt som de borgerliga partierna är så oerhört osams om utvecklingen - dethar ju framgått av den replikväxling som ägde rum här jag fickkomma upp i talarstolen. Vad jag förstår, finns det inga som helst möjligheteraff få majoritet för det yrkande som har lagt fram i sin reservation. Somjag redan sagt uppfattar jag reservation uteslutande som ensymbolhandling. Jag får en känsla av "surt sade räven om rönnbären när haninte nådde dem", särskilt som - som ju är en mycket kunnigman på def här området - också har insett realismen i det förslag som föreUggerefter vår överenskommelse med socialdemokraterna. säger i sinegen reservafion atf trots hans motstånd bör försöksverksamheten genomföras. Jag yrkarbifall till vpk-reservationerna. Prot,1987/88:133 Utvecklingav yrkesutbildningen i gymnasieskolan rn. 120 (); Gymnasieskolan i omvandling och utveckling av yrkesutbildningen igymnasieskolan är två milstolpar i gymnasieskolan. Båda siktar till aff förnya,anpassa och förbättra gymnasieutbildningen för alla. När försöksverksamheten nustartar inom den yrkesinriktade utbildningen är detta fullt logiskt. Behov avbättre yrkesutbildning, nödvändigheten att möjliggöra för alla aff sökahögskoleutbildning, som vi har anledning aft ge alla möjligheter attutvecklas som människor - ja, detta är gymnasieskolans mål. Detvå betänkanden som vi nu behandlar gäller anslaget fill gymnasieskolan förnästa budgetår m. m. samt utveckling av yrkesutbildningen i gymnasieskolan.Dessa två betänkanden hör sarriman, varför det är lämpligt med gemensambehandling. Låtmig först säga något om betänkande nr 16. När det gäller antalet platser isåväl den s. k. direkframen som den lilla ramen råder relativt storenighet. Direkframen har en så stor dimensionering att i stort sett allaungdomar kommer in. Centerpartietsförslag om fotaldimensionering för alla har i verkligheten redanklarats ut i rätt stor omfattning, eftersom i stort sett alla som söker kommerin. Prioriteringen av 16-17-åringar föreslår vi skall vara kvar utom vad gällervårdlinjen och social servicelinje, där vi föreslår atf den avskaffas dels medhänsyn till de skäl som har anförts inte minst av , delsberoende på det antal sökande som finns. Dendimensionering som föreslås är betydligt högre än den SÖ föreslog. När vihar diskuterat dimensioneringen här i kammaren tidigare, har Utveckling av yrkesutbildningen i gymnasieskolan m. m. Johanssonnäsfan allfid hänvisat tiU SÖ:s förslag. kommer vi betydligt övervad SÖ har föreslagit, eftersom antalet ungdomar i de aktuella åldersgruppernagår ner och vi inte bara bibehåller den förutvarande dimensioneringen utan ökarden genom de platser som tillkommer i försöksverksamheten. Reservationerna om intresseval i gymnasieskolan handlar omsådant som vi under flera- år har diskuterat här i kammaren. Något nytt harinfe fillkommit, varför argumenten är oförändrade, och jag kan helt instämma ivad har sagt på den punkten. Men jag vill ändå fillägga aft det i fråga om idrott ochestetiska ämnen finns möjlighet till jämkning av timplanen. När defgäller teoretiska ämnen finns redan ,genom olika linjer och specialkursermöjligheter för eleverna aff få sina särskilda intressen tillgodosedda. Av tidsskäl tänker jag inte uppehåUa mig merkring betänkande 16 utan gå över till nästa betänkande. Jag yrkar avslag på dereservationer som är fogade till betänkande 16 och bifall till utskottetshemstäUan. När det gäller betänkande 31 angående yrkesutbildningen igymnasieskolan kan jag först konstatera def angelägna i aff förlänga ochanpassa den gymnasiala yrkesutbildningen. En enig utredning, , ansåg att allyrkesutbildning skulle förlängas fill fre år, varav en del skulle vara arbetsplatsförlagd. Det är i och för sig intressant aff och ävenYlva far upp frågan om en kortare utbildningstid än . Dehänvisar fill aff utbildningstidens längd bör baseras på de krav som resp.yrken ställer. Men då glömmer de ju bort aft i ÖGY, utredningen angående denframtida yrkesutbildningen, saft arbetsmarknadens parter med. SAF, LO, TCO ochSACO/SR var ense om att yrkesutbildningen bör vara treårig. ÖGY ansåg att det är naturligt atf även eleverna på deyrkesinriktade linjerna behöver en gedigen utbildning. Därför stannade man föratf föreslå . SAF representerar ju avnärriarna, de som sedan skall tahand om eleverna. Jag vill i def här sammanhanget ta upp den principielladiskussionen om yrkesutbildningen. Jag anser att de som väljer en utbildning,oavsett om de väljer teoretisk eller prakfisk utbildning, i stort sett skalljämställas. Jag anser atf det är samhällets uppgift aff medverka till atfungdomar får den utbildning som de önskar. Väljer man en yrkesinriktadutbildning, anser jag aff samhället - skolan, stat och kommun - skall haansvaret för att utbildningen bUr av hög kvalitet. Oavsett om man sedan väljeratt förlägga utbildningen till skollokalen eller om man vill utnyttja deresurser som finns ute i näringslivet, är def samhället/skolan som skall haansvaret för utbildningen, icke de enskilda företagen. Den ungdom som väljer en utbildning skall veta atl del ärsamhället som ser fill att def blir en gedigen utbildning, som ger möjlighetertill ett yrkesverksamt liv, men också förutsättningar för att söka högreutbildning, och atf man tar bort de återvändsgränder som finns. Jag tror det ärviktigt aff notera detta, inte minst efter de inlägg som gjorts omlärlingsutbildning. Denna harfortfarande en uppgift som komplettering, men den kan aldrig ersätta denvanliga gymnasieutbildningen. Därför noterar jag atf det går en bred och djup klyftamellan oss och . Trots enigheten mellan arbetsmarknadens parter omatf elevstafus skall gälla även för arbefsplatsförlagd utbildning och atfskolan skall ha ansvaret, så vidhåller aft huvudparten avyrkesutbUd-ningen skall vara lärlingsutbildning med anställningsförhåUande. Omman läser motionerna och reservationerna kan man alltså notera aff moderaternaönskar att den rena yrkesutbildningen skall vara knuten direkt fillarbetslivet. Def skall föreligga ett anställningsförhållande, alltså någon typav lärlingsutbildning. Där, menar jag, går i grunden en skiljelinje mellanoss. Jag tror aff i varje fall stäUer upp på min principiellasyn på vem som skall fillgodose och ha ansvaret för det utbildningsbehov somföreligger. Vi anser atf alla i gymnasieskolan behöver denna bredautbildning med flera allmänna ämnen: svenska, engelska, samhällskunskap, ochsom tillval matematik eller musik samt bild. Matematik har inte kunnat bli ettobUgaforiskt ämne beroende på aff man då hade haft små möjligheter aff göradetta tillval, och därigenom riskerat aff stöta bort en hel del ungdomar somgärna inom gymnasieutbildningen vill få möjlighet att välja de andra ämnena. Detta skapar möjligheter både aff erhålla behörighet attsöka högskoleutbildning och att få en mer kompetent utbildning, bättreanpassad till samhällets och näringslivets krav. Jag kommer senare under mittinlägg tillbaka till diskussionen om hur man skall klara avfalssidan. Regeringen föreslår en treårig försöksverksamhet, i förstahand för aff erhålla erfarenhet i fråga om den arbefsplatsförlagdautbildningen, men också av ekonomiska skäl. Utskoftsmajorifeten tillstyrkerdetta, men med en viss utökning av platserna. I reservationerna från och görs gällandeatf def infe är möjligt atf påbörja detta . har efter denoffenfiiga utskoffsutfrågningen ändrat sig och tillstyrker nuförsöksverksamheten. Jag tror atf def var inläggen från ,och som fick centerparfiet attförstå aff def mycket väl fanns möjlighet aft starta en försöksverksamhet. Kommunernas stora intresse och parternas positiva synvisar att försöket utan svårighet kan starta . Informafionen har gått uftill eleverna, så att de vid söktillfällef är medvetna om vilken utbildning desöker. Läroplaner finns klara för de linjer försöksverksamheten gäller. Dettabetyder aft reservanternas farhågor är obefogade. Låt mig gärna säga att vi hair diskuteratdimensioneringsfrågor i denna kammare och så fattat beslut omändrad dimensionering i förhållande till det i budgeten framlagda förslaget affdet egenfligen inte är en ny företeelse att man fattar beslut relativt sentunder året. Det var skälet till atf utskotfsmajorifefen föreslog aft man skullegå ut med ett pressmeddelande för atf möjliggöra förkommuner och andra att snabbt fortsätta med föreberedelserna. Låt mig ocksåsäga att det visar intresset för aft starta försöksverksamhet när det i ställetför de 5 000 platser som regeringen föreslagit och de 6 000 somutskottsmajoritetén Utveckling av yrkesutbildningen i gymnasieskolan m. m. Utveckling av yrkesutbildningen i gymnasieskolan m. m. föreslårfinns önskemål om aff få starta 10 000 platser . Jag tror alltsåatf rnan kan notera aft här finns inget av def som framhålls i reservafionernasom hindrar aff försöksverksamheten kan starta och fungera bra. När def gäller lärarfortbildning och utbildning avhandledare är det väl ändå ingen som tror att orn vi hade följt derekommendafioner som finns i vissa av mofionerna om aft starta i full skala nästaår så skulle samtliga yrkeslärare och handledare vid del tillfället varautbildade. Def är helt omöjligt. Också ur denna synpunkt tror jag def är braatt vi startar rried en begränsad försöksverksamhet. Den ger möjligheter atfunder första och andra året fortbilda yrkeslärarna och utbilda handledare förden som eleverna sedan är ute i förvärvsUvel och då får denverkliga utbildningen. Jag tror def ger möjligheter att klara problemen när defgäller handledare och yrkeslärare. Handledarna skall leda eleverna. Yrkeslärarna skallkontrollera att utbildningen verkligen sker. Jag är inte alls rädd för detta.Jag vet att det ute i näringslivet finns många bra yrkesarbetare, som mycketväl kommer aff kunna fungera som handledare. Det säger min tidigareyrkeserfarenhet från industrin. Låt mig så komma in på avfalssidan. Vad har utskottetgjort? Vi har markerat vad parterna sade i sitt brev fill statsministern,nämligen att elevstafus skulle föreligga. Vi har också markerat och följt uppdet som står i proposifionen om aff elevstafus skall gälla, men vi tilläggerall vi anser del vara viktigt att regeringen följer och bevakar atf elevstafusföreligger. Vilka avtal behövs? Det har vi pekat pä, och def harregeringen gjort redan i proposifionen. De behövs när man skall utse handledareoch när man skall utnyttja de maskiner som finns. I den allmännautskottsuffrågningen svarade på detta sätt: "När def gäller frågan om avtal måste jag säga affjag inte är särskilt pessimistisk. Jag vill därför erinra om aft jag tror attden här frågan i förhandlingssammanhang är avsevärt mycket mindre än mångaandra mycket mera komplicerade förhandlingsfrågor som vi har löst . Jag kan därför inte tänka mig alt den här reformen skall behöva stupapå grund av aft vi saknar avtal." Före defta inlägg hade tillstyrktförsöksverksamhet, och senare instämde i att denna tolkning var denrikfiga. Det finns alltså skäl att tänka sig atf parterna på de punkter däravtal behövs kommer aft se fill att avtal föreligger när eleverna kommer ul iförvärvslivet. En utvärdering skall ske under försöksverksamheten. Dengäller i första hand den arbefsplatsförlagda delen, men även kostnadseffekternaför stat, kommun och arbetsliv. För atf denna utvärdering skall bli så noggrannsom möjligt och för aft vi skall få så bred insyn som möjligt förordarutskottet aff en arbetsgrupp tillsätts med representanter för de politiskapartierna. Vi tror atl del är värdefullt alt man somförsöksverksamheten och utvärderingen pågår har en kontinuerlig uppföljning.Därigenom kan man också mycket snabbt komma fill skott med det totalagenomförandet. Vid utfrågningen konstaterades från parternas sida, även SAF:ssida, att det kommer aft ta innan vi kan genomföra ÖGY totalt inomhela Därför är det yiktigt aft vi använder tidenför försöksverksamheten så att det kan vara till gagn för det definitivabeslutet. Med detta, herr falman, yrkar jag bifall till utskottetshemställan i dessa två betänkanden och avslag på samtliga reservationer. 121 () replik: Låt mig gå in på det som sadeom inf ressevalet, eftersom även moderata samlingspartiet står som undertecknareav en reservafion som gäller detta. menade aft ingenfing nyttfillkommit i argumentationen. Nej, det har det inte, framför allt inte frånutskottets sida. Utskottet hävdar, som sade, atf gymnasieskolansolika teorefiska linjer ger valmöjligheter för elever med intressen förspeciellt teoretiska ämnen. Def är riktigt. Man kan också konstatera aff mångalinjer, i varje fall de teoretiska linjerna i gymnasieskolan, också har idrottpå sitt schema. Men den idrott som erbjuds i gymnasieskolan kan inte ge deelever som har ett specialintresse för någon typ av elitidrott möjlighet attverkligen få def de vill ha. Den som är speciellt intresserad av matematik, fysik,kemi eller språk, får heller irite sitt speciella intresse, atfförkovra sig ytterligare inom det området, fillgodosett i och med de fimmar somfinns på schemat på de teoretiska linjerna. talade om detta med kortare utbildningstid.Han anförde bl.a. som skäl fill att utbildningen skall vara att parternapå. arbetsmarknaden, som satt med i ÖGY, var ense om det; De saft onekligen medi ÖGY. Även jag har varit i kontakt med i varje fall några av arbetsmarknadensparter. Vid de fillfällen jag har pratat med dem har de vidimerat att det ärlångt ifrån säkert atf alla utbildningslinjer, för att ge en godyrkesutbildning, skulle behöva vara treåriga. Inte annat än jag försfår farutbildningsministern infe ställning till utbildningstidens längd förrän enutvärdering skett. säger aff utbildningslinjerna skall varajämställda. Det tycker vi också. Men jämställdheten kan väl i all sin dar infeligga i atf alla Unjer blir treåriga, eller hur ? Sedan säger aft det är samhället och inteföretagen som skall ansvara för utbildningen. Till svar på det kan jag barasäga: Läs vårt förslag till gymnasial yrkesutbildning, ! Därframgår klart och tydligt atf det är skolan som skall bestämma innehållet iutbildningen. nämnde inte ett ord om deallmänna ämnenas omfattning, om def verkligen skall vara en schabloniseradgrupp av ämnen. Prot,1987/88:133 Utveckling av yrkesutbildningen i gymnasieskolan m. m. 122YLVA () replik: Jag vill först säga några ord omutbildningens längd och göra klart att vi för vår del har anslufit oss fillprincipen att yrkesutbildningen skall vara , att man skall ha rätt fillfre års utbildning, men att def skall finnas möjlighet fill en etappavgångefter . Vi har gjort def med den motiveringen aft def finnsen ganska stor grupp elever som har svårt att förbinda sig aft gå . Vivill fånga upp de eleverna också, hellre än att de skall avstå från utbildningöver huvud taget, därför aft det för dem ter sig övermäktigt atf välja entreårig utbildning. Vi föreslår därför all def Utveckling av yrkesutbildningen i gymnasieskolan m. m. skall varamöjUgt med en etappavgång . Uppföljningssystemet är av mycketskiftande kvalitet på olika håll i landet. Det är också ett skäl fill att vihar valt atf starkare betona att def är bättre aft man jämnar vägen förutbildning. säger aff kursplanerna är klara. Det är defakfiskt infe. Kursplanerna för årskurs 1 består endast äv rubriker, utangenomarbetat innehåll. För årskurs 2 och 3 finns över huvud taget ingakursplaner.