prot · GB0910 · 1987-12-31 00:00:00 — För att ytterligare förstärka de regionalpolitiskautvecklingsinsatserna föreslog regeringen ett särskilt anslag på 300 milj. kr.för infrastrukturförstär- kändeinsatser i skogslänen och i Bergslagen. Jag redogjorde här i kammarenför hur detta anslag var avsett att användas och behöver inte upprepa det nu.Jag kan bara konstatera att det i skrivelser och uppvaktningar från kommuner,enskilda län och grupper av län inte har saknats idéer och förslag på den typav åtgärder som anslaget var avsett för. Det gäller t. ex. sådana åtgärder inomutbildnings- och kommunikationsområdena som berör flera län och ibland ocksåflera sektorer och där besluten därför måste fattas .på central nivå. vidhåller sin medvetna feltolkning om dettaanslag. Det har aldrig från regeringens sida hävdats att anslaget skulle utgåmed 100 milj. kr. Anslaget var på 300 milj. kr. i åretsbudget att disponeras under en treårig försöksperiod, vilket är någonting heltannat. Utifrån det första årets erfarenheter hade regeringen fått ta ställningtill ytterligare medel till anslaget. I och med att de borgerliga partierna och vänsterpartietkommunisterna röstade mot regeringens förslag har angelägna insatser i utsattaregioner och orter blivit försenade. Som redan har redovisats i åretsregeringsförklaring avser regeringen att för lägga fram förslag ominsatser i delar av Bergslagen och norra . Detta kommer att ske underhöstriksdagen. Jag kan självfallet inte nu gå närmare in på enskildheter iförslagen, vare sig i fråga om innehåll eller geografisk omfattning. I sin tredje fråga undrar om jag anser attlänets landsbygd skall leva även . Visserligen kan vi ibland varaoense om medlen, men jag trodde inte vi skulle behöva diskutera målen förglesbygdspolitiken. fråga andas tveksamhet i centerleden iinställningen till landsbygden. Självklart anser jag att landsbygden skallleva. Just därför bedriver regeringen en aktiv och utvecklingsinriktadglesbygdspolitik. Glesbygdsstödet uppgick förra budgetåret till 157 milj. kr.Av detta svarade stödet till glesbygdsföretag för 100 milj. kr. Ca 1 050arbetstillfällen beräknas ha skapats. Vad gäller så lämnadesdrygt 10 milj. kr. i glesbygdsstöd varav 7,5 milj. kr. gick fill företagsstödtill främst småindustri. Sysselsättningseffekten i dessa företag beräknas fill120 personer. frågar också vilket stöd myndigheter ochfolkrörelser i länet kan erhålla för att bevara en levande landsbygd.Regeringen har vid fördelningen av länsanslagen sagt att länsstyrelserna skallbeakta bl. a. behovet av ökade insatser i glesbygd samt uppmärksamma denkampanj -Landsbygd 90 - som refererar till. Glesbygdsdelegationenhar tillförts nya resurser. Vid regeringsskiftet uppgick glesbygdsdelegationensbudget till endast . För innevarande budgetår förfogar delegationenöver . Av betydelse för landsbygdens utveckling i norra också regeringens åtgärdsprogram för jordbruket där. Av100-miljonersprogram-met har 69 milj. kr. fördelats tilllantbruksnämnderna, varav 8 milj. kr. Jag är inte säker på om jag har fått helatexten till svaret. Jag läser upp den text jag har: ------- ochbör tillsammans med glesbygdsstödet kunna medverka till ökade sysselsättningsmöjligheterför länets glesbygdsbefolkning. Med de satsningar som görs läggs grunden för en positivutveckling på landsbygden inför 1990-talet och därmed även för 2000-talet. 40 (): Tack för svaret! Inledningsvis vill jagstarkt betona att behoven av bassatsningar ay strukturförbättrande art ärmycket stora i de regionalpolitiskt utsatta områdena. I mitt hemlän,, har länets inlandskommuner lagt fram ett omfattande förslag. TCOi länet har lagt fram ett ännu mer omfattande förslag. Och harsina förslag. Färdiga förslag finns också i alla övriga Norrlandslän, iBergslagen och i sydöstra . inledde jag mitt anförande i denregionalpolitiska debatten i denna kammare med att citera frånden : "Det socialdemokrafiska kommunalrådet ,, har mycket svårt att dölja sin besvikelse över regeringensregionalpolitik och över industriminister i synnerhet. "Så stod det alltså i . Nordnyttvisade en bild av portfölj. Den liksom pyste ihop, den vartom. Reporten sade att den innehöll endast ett välformulerat tal, i vilketThage G skröt över sig själv och regionalpolitiken. Tyvärr är det så med regionalpolitiken ochden regionalpolitiskt ansvarige ministern. Det svar som jag har fått är ytterligare ett bevispå en ovilja mot utsatta regioner. Det är ett svar som mest innehålleroriktigheter och missbruk av statistik. Men, , verkligheten iutsatta regioner talar sitt tydliga språk liksom verkligheten i överhettaderegioner, så det ansvaret kommer aldrig ifrån medvälformulerade tal. Sedan en kort tillbakablick. gick ut och sade: avbryter vi allt arbete på struktursatsningar, för nuhar opposifionen velat mer än vad regeringen velat när det gällerregionalpolitik. Sedan insåg regeringen, kanske t.o.m. industriministern, attdet var bäst att lyda majoritet och lägga fram ett förslag. hade tänkt sig 300 milj. kr. ca 100 milj. kr. per år.Det är faktiskt ett pyttelitet belopp i förhållande till vad som behövs. Om deregionalpolitiskt utsatta områdena skall få sin del av de investeringar somgörs i , då behövs det mycket stora belopp. Dessa områden iNorrlandslänen får skicka sina vattenkraftsvinster till Stockholmsområdet.Norrland, sydöstra och Bergslagen får skicka sina välutbildadeungdomar, som det kostat mycket pengar för dessa regioner att utbilda, fillöverhettade regioner. behövs det satsningar av flermiljardstorlek, för attfå stopp på det som sker. Detta är inte tiggeri från utsatta regioner, utan vaddet är fråga om är att dessa regioner skall få sin rättmätiga andel. gick industriministern ut och sade: försenasåtgärderna, för jag har redan färdiga förslag. Sanningen är att kommunerna ochlänen har helt färdiga, seriöst framarbetade förslag. Om det hade funnits någonkraft hos industriministern när det gäller regionalpolitiken, så borde det nuvid början ha legat ett färdigt förslag på bord. förslagenfanns , måste det ha varit möjligt att skriva ner dem och få framdem . ledning har i ett officiellt uttalandelovat regeringen sitt stöd för ett sommarpaket på ett antal hundra miljonerkronor. Sedan till matematik. Det är faktiskt såatt den socialdemokratiska gruppen i har reserverat sig för attlänsanslagen skall vara 488 milj. kr. och att de 300 miljonerna skall räcka , dvs. utslaget ca 588 milj. kr. Oppositionen harföreslagit-och fick igenom förslaget - ett anslag på 688 milj. kr. Läggdessutom fram förslagom ett paket på 500 milj. kr., så kommer ministern att fåigenom det förslaget i den här gången! Det innebär attregionalpolitiken skulle få mer än dubbelt så mycket som hadetänkt sig. Det är ganska viktigt. inledde sitt svar med uppenbart oriktigauppgifter. I propositionen uttalade industriministern att deregionalpolitiska anslagen hade fördubblats . säger hanatt de har tredubblats. Vad har hänt ? I verkligheten är detfråga om en klar urholkning. Jag har bett ta framsiffrorna, och faktum är att de regionalpolitiska anslagen har urholkats. 41GUNNEL JONÄNG (c); Jag säger tack till industriministern försvaret på min interpellation. Allra först vill jag göra en tolkning av eller en rättelsei det svar jag fått. Apropå glesbygdspolitiken säger statsrådet följande:"fråga andas tveksamhet i centerleden i inställningen tilllandsbygden." Jag utgår från att ett ord har fallit bort - annars blirmeningen helt obegriplig. Det ordet måste vara "socialdemokraternas".Och det är riktigt att min fråga andas tveksamhet om socialdemokraternasinställning till landsbygden, och inte bara till landsbygden utan tillregionalpolitiken och till . Jag har i många frågor, interpellationer och motionertagit upp situationen i när det gäller befolkningsutveckling ochsysselsättning. Jag gör det nu återigen och hoppas att industriministern ochregeringen skall inse situationens allvar. Jag kommer därefter att tillstatsrådet ställa några konkreta frågor, som jag hoppas att jag får svar på. Jag tror mig inte ha tid för någon större partipolitiskpolemik. Frågorna är alltför allvarliga - de gäller flera hundratusenmänniskors framtid och möjligheter. Jag hade tänkt visa en sammanställning överutvecklingen i olika län som har gjort, men det har tyvärrvisat sig vara tekniskt omöjligt. Den sammanställningen visar hurhögkonjunkturen har påverkat länen. 1983 såg det dystert ut i många län. 1987är det bara två län som ligger illa till, och ,som har den högsta och den näst högsta arbetslösheten i landet. Det ärgenomgående för och att de regionerna ligger sämst till.Genom att det går bättre för andra län förstärks därmed den regionalaobalansen. befäster på det sättet sin ställning som det näst sämstalänet i landet -befolkningsminskningen är störst i vårt län. 1983-1987 hadeinvånarantalet minskat med över 5 000 personer, och minskningen fortsätter. allvarligtär den snabba förändringstakten och effekterna av befolkningsminskningen.Ungdomarna flyttar, andelen äldre blir större och det blir sämre med utvecklingoch förnyelse. Med en sådan åldersstruktur är det också stor risk för attbefolkningstalen fortsätter att rasa. Jag skall bara nämna några siffror på vår högaarbetslöshet. var arbetslösheten i . Det innebär att arbetslösheten ivårt län är ungefär dubbelt så hög som arbetslösheten i hela landet för dennagrupp. Jag har i interpellationen tagit upp utvecklingen pålandsbygden, där det pågår en åderlåtning. har där skett enavtrappning med nästan 31 000 personer, dvs. en tredjedel av befolkningen.Tidigare skedde en flyttning från landsbygden till närmaste tätort, men numerasker flyttningarna direkt från landsbygden till storstaden. Det ärinlandskommunerna som är hårdast drabbade. Exempelvis minskade under20-årsperioden sin landsbygdsbefolkning från nära 3 900 fill ca 2 300, vilketinnebär ett bortfall på 1 600 personer. Utvecklingen i är likartad. ställerjag frågorna till industriministern. Har regeringen klart för sig allvaret i situationen iGävleborgs län? Det förefaller inte så när man läser svaret. De värstutsatta regionerna är och , men det tycker jag inteindustriministern verkar ha insett. Också när man betraktar det anslag på 10 milj.kr. som länet fått i glesbygdsstöd av 157 milj. kr. kan denna bristande insiktutläsas. På en punkt har statsrådet dock uppfattat situationen klart, vill jaggärna säga. För insatserna där och för statsrådetsintresse för vill jag tacka särskilt. Vad menas i regeringsdeklarationen med "insatser idelar av Bergslagen och norra "? hör till Norrland.Kommer vi i att få del av insatserna? Många län har ju fåttpaket, program och delegationer. Statsrådet har aviserat ett särskilt programför - det är bra, för det behövs. Som bekant har vi tagit fram ettX-paket, som jag motionerade om . Kommer vi att få medel tilldetta paket, eller skall vi i vänta ännu längre på detta? Vilkaär i så fall motiven till att regeringen sätter vårt län i strykklass trotsvåra svårigheter och trots våra behov? Nej, statsrådet , ta vara på denoptimism och den goda vilja som finns i länet och låt inte detta rinna ut i sandenutan ge oss de ekonomiska möjligheterna att förverkliga våra många goda projektoch intentioner! Det skulle vara till nytta inte bara för utanför hela vårt land. 42SIGGE GODIN (fp): Jag ber att få tacka industriministern försvaret. Regionalpolitikens mål är att åstadkomma och slå vakt om regionalrättvisa och utveckling. Men regionalpolitik syftar inte bara till rättvisfördelning utan också till ekonomisk tillväxt. Det finns anledning att anta att såväl den ekonomiska somden tekniska utvecklingen framöver kommer att ske i allt snabbare takt.Sannolikt ser vi endast början på de möjligheter som den nya teknikenkommer att föra med sig. Samfidigt ser vi hur världsmarknadeninternationaliseras, bl. genom attkapitalströmmarna rör sig allt snabbare. I detta läge är det en styrka, även för , attupprätthålla mångfald och flexibilitet när det gäller miljöer för nytänkande.Alltför kraftig koncentration riskerar att leda till sårbarhet. Med ökademöjligheter att mobilisera lokala resurser och ta till vara lokalinitiativkraft nås en riskspridning, som kan vara till gagn för hela riket. Positiva sysselsättningstendenser kan skönjas i de ortersom har tillgång till god utbildning och en väl fungerande högskole- elleruniversitetsverksamhet samt goda kommunikationer. Mina frågor till industriministern grundar sig på attriksdagen behandlade detta ämne. Då sade att det varangeläget att få ta ställning till viktiga infrastrukturella satsningar.Regeringen uppmanades att återkomma till med förslag om särskildainsatser. När det råder total enighet i såväl regering som riksdagom att dessa satsningar fyller en närmast avgörande funktion för länensöverievnad är det ytterst märkligt att inte regeringen vill ta fram konkretariktlinjer för hur ett stöd fill en utvecklad infrastruktur skall utformas. När det gäller en förbättrad infrastruktur ärdet många frågor som måste få sin lösning. Lät mig ta några exempel. Varför skall ett företag ha högre telefonkostnaderi Mellannorr-land mot företag inom samma bransch i ? Ett rundareSverige är en förutsättning för att tjänsteföretag skall kunna etableras iglesbygden. finns mycket stora problem medglesbygdsvägarna framför allt i inland. Virkestransporterna hindrasunder tjällossningen, och turisterna väljer andra mål på grund av dåligframkomlighet och alltför långa restider. Det räcker inte att bygga om dåligabroar - vägarna måste också förstärkas. Det finns goda möjligheter att flyga till Stockholmfrån skilda orter i landet. Däremot finns uppenbara problem medtvärförbindelserna. När får vi fri konkurrens mellan olika flygbolag i landet?Hur länge anser industriministern att Linjeflyg skall få ha så gott somensamrätt på de flesta flyglinjer i landet? Är det inte dags att släppa in desmå flygbolagen så att vi kan få lönsamma tvärförbindelser i hela ? Regeringen har kommit med tre fyra olikaåsikter om SJ:s persontrafik i . När kommer ett klart och entydigtförslag? Skall persontrafiken sluta i eller i ? Skall en nyostkustbana byggas? Vilka bandelar skall överlämnas till länstrafiken, och påvilka villkor? Regeringens budskap i den här frågan är inte dubbelt utansnarare minst tredubbelt. Har industriministern och kommunikationsministernblivit jonglörer? Hur länge tänker ni hålla alla bollarna i luften - är detinte dags för handling? Tiden går och året närmar sig sitt slut. Avindustriministerns svar går endast att utläsa; "Jag redogjorde häri kammaren för hur detta anslag var avsett att användas och behöver inteupprepa det . Jag kan bara konstatera att det i skrivelser och uppvaktningarfrån kommuner, enskilda län och grupper av län inte har saknats idéer ochförslag på den typ av åtgärder som anslaget var avsett för." Detta var iprincip det enda besked vi fått på mina frågor. 5 protokoll 1987/88:9-10 Vi vet att industriministern gjordetappra försök att redovisa någon linje för hur de 300 miljonerna skulleanvändas. Vi vet att kommuner och län har olika uppslag till satsningar som deönskar få förverkliga. är det så här, , att inte nöjdesig med de försök till förklaringar som industriministern gjorde i våras.Sveriges riksdag krävde en redovisning av hur dessa medel skulle användas.Regeringen fick också i uppdrag att återkomma med en begäran om anslag tillinfrastrukturella satsningar. Av svaret att döma intresserar det inte regeringen vilkabeslut som riksdag fattar. Industriministern talade , och meddet får riksdag låta sig nöja. verkar ha dåligt samvete. Om nuSigge Godin anser att de infrastrukturella åtgärderna, t. ex. utbildning ochkommunikationer, är så viktiga, varför stöttade inte ochfolkpartiet i så fall regeringen utan lät sig ledas av centerpartietoch delta i dess angrepp på regionalpolitiken? Det är bra att nutycks ha ändrat sig, och jag tror på hans goda vilja härvidlag. Läget är inte bra på flera håll i , ochdärför har delar av länet tillhört det regionalpolitiskastödområdet. känner till att regeringens program för utveckling avBergslagen dessutom omfattar ett par viktiga kommuner i . Anslagentill , de s. k. länsanslagen, har faktiskt ökat från 15 till 50milj. Det är mer än en tredubbling - och det är ingendålig ökning! Jag var, som väl känner till, iGävleborgs län. Människor där var på det klara med regeringens ansträngningarför att ge ökade möjligheter. Vi har lämnat regionalpolitiskt stöd med 170milj. till företag i länet. Vi beräknar att det har inneburit ensysselsättningsökning med ca 1 000 personer. I flera fall har regeringen självbeviljat stöd till företag i länet. Jag har en lång lista på företag iGävleborgs län som har fått stöd. Jag tackar för de vänliga orden om regeringens insatser iSöderhamn. Vi har, som känner till, medverkat tillInvestmentbolaget, tni att har etablerat sig i och till attverksamheten vid Kemi - om ger sitt godkännande - kommer attlångsiktigt kunna säkerställas. Men jag är på det klara med att regeringen måste göra flerinsatser i . Regeringen har således tagit ställning till en del av deförslag som överlämnat i det s. k. X-paketet. Jag valde faktisktmedvetet att inte hgga och vänta på att sammanställa ett s. k. paket. Det var bättreatt så snabbt som möjligt få fram beslut i ett antal frågor. Det gynnadeGävleborgs län och människorna där bättre. Därför höjdes länsanslagen. Därför har vi redan gettpengar till teknik- och utvecklingscentra i och och löfte tillSöderhamn. Vi har utökat stiftelsen i , och vi harantagit flera av de förslag som fanns i paket. ärinte och får inte komma i strykklassutan vi följer mycket noga utvecklingen där. Jag har litet svårt att förstå, herr talman, varför BörjeHörnlund går upp i och klagar över brist på insatser ute i länen. Hankan klaga på sig själv. Han behöver inte ens åka till för att klaga.Han kan klaga hemma i sin egen kammare! Det var ju han som fick attsäga nej till ökade regionalpolifiska satsningar. Och gårfaktiskt omkring som om han vore ett vandrande avslag vad gäller störresatsningar på regionalpolitiken. Det var han som ledde till att säganej till ökade regionalpolitiska anslag. Jag skall göra besviken på ytterligare enpunkt genom att säga några ord om . Jag har varit där nyligenoch blivit mycket väl mottagen. Kommunalrådet var mycket nöjdmed både mina och den övriga regeringens ansträngningar för Bergslagen och förLjusnarsbergs kommun. fortsätter, herr talman, att användaoriktiga uppgifter om anslaget på 300 milj. kr. Jag har tidigare i riksdagenpekat på, och jag upprepar det, att det är fel att räkna detta som ett årligthundramiljonersan-slag. Det hade snarare kunnat bli ett årligttrehundrainiljonersanslag, dvs. 900 milj. kr. Men vi ansåg attdetta anslag skulle finnas som ett försöksanslag , och vi anvisade300 milj. kr. Låt mig få tillägga, herr talman, att centernsregionalpolitik blir alltmer obegriplig för mig. Borta är varje spår avresultatpolitik. tycks inte längre regioners och människors bästa varaavgörande för regionalpolitikens utformning i tankevärld utan istället har gjort regionalpolitiken till en taktisk politik iriksdagen och ett råskällande på regeringen. Ett gott råd till ;Underskatta inte väljarna! Centerledningen tror att det är förhållandena i somär orsaken till de dystra opinionssiffrorna. Det är troligt, men det är intehela sanningen. regionalpolifiska spel i har sattsina spår. Jag varnade för det här , att hansregionalpolitiska grepp skulle stå dyrt. Och jag har fått rätt.Jag har besökt 16 län och haft s. k. länsdagar, då jag harträffat mycket folk. Nästan överallt har man faktiskt ställt frågan; Hur kunde baracentern minska anslagen till regionalpolitiken? Hur kunde fällaregeringens förslag om infrastrukturella åtgärder? Hur kunde centerpartietfälla ett regionalpolitiskt grundat skatteutjämningsförslag? 44BÖRJE (): Jag berättade om ett Nordnyttinslag. har det i stort sett varit besvikna socialdemokrater i denorra regionerna, och det har icke varit beröm för regionalpolitiken och denför regionalpolitiken ansvarige ministern. Sedan, , kommer sanningens minut.Länsanslaget ökade till 688 milj. kr., och jag är övertygad om att dennariksdag kommer att tillse att det i infrastrukturella pengar, som det heter,under innevarande kommer att anslås ett väsentligt högre belopp än deca 100 milj. kr. som den ansvarige ministern hade tänkt sig. Och kommer detatt stå klart för alla, oavsett den missinformation som den ansvarige ministernstår för, att de belopp somutgår till regionalpolitiken blir väsentligt högre än regeringen hade tänktsig. Sedan några ord om inledning i svaret. Hansade att anslaget till regionalpolitiken hade tredubblats. Räknar man om dethela i fast penningvärde och ser på anslaget som det är, nämligen etttreårsanslag, blir beloppen enligt utredningstjänsten i stort sett lika stora.Men hur har dessa anslag kommit till? Jo, genom att har förloratvoteringar i denna sal, genom att tidigare fattade regionalpolitiska beslut nuslår igenom i sysselsättningsstöd - beslut fattade 1981, 1982 osv. Jag vill beröra detta: bemöter GunnelJonäng och säger att si och så mycket har gått till glesbygdsstöd. När dennatyp av stöd infördes röstade socialdemokraterna emot helt och hållet - medThage i täten. Sedan förlorade en votering i dennakammare /85 när anslagen höjdes med 100 milj. kr. förlorade hanåterigen - beloppet höjdes med 200 miljoner. Med dessa belopp som underlag gårThage nu ut och säger: Se vad vi har satsat! Men hade ministerns politikfått gälla, hade det inte varit så höga belopp att räkna med! Jag vill vidarekraftigt betona att det nu är högkonjunktur. Därför borde väsentligt mer pengarha kunnat gå till regionalpolitiken än vad som är fallet. Under detta anförande övertog andre vice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. 45SIGGE GODIN (fp): Jag vill börja med att något kommenteraindustriministerns resonemang om de totala anslagen för regionalpolitik. Förmig verkar det resonemanget mycket underligt. Det krävs faktiskt inte, ThagePeterson, någon högre matematik för att inse att industriministern räknar fel. Jag tycker att det är viktigare att diskuterainfrastrukturen - eftersom vi är överens om att satsningar på den är bra - ochförslag som borde komma från regeringen. frågar varför vi ångraross. Vi ångrar oss inte alls. Vi har krävt konkreta regler beträffande de 300miljonerna. och i övrigt väntar på besked frånregeringen. När får vi det beskedet? Det är inte så, , att vi är förda bakomljuset av . Vi tycker att det skall vara konkreta regler, och vi väntarpå dem. Jag skall ta upp en annan sak. Vid den socialdemokratiskakongressen kritiserade industriministern detta riksdagsbeslut.Samma månad reste handgångne man, statssekreterare industridepartementet, land och rike kring och talade om en ny inriktning.Carling säger att regeringen nu har en ny inriktning; länen får mer pengar,eftersom det ger bättre effekt. Tala om kluvenhet! Är regeringen nöjd med riksdagsbeslutet om ökadelänsanslag, så att det inte kommer något förslag om hur infrastrukturen skallförstärkas? Är det besked som är det rätta och industriministerns somär felaktigt? Effekten blir faktiskt bäst om länen får fatta besluten, där mankänner till de lokala förutsättningarna. Låt ossklara ut vad det är som gäller, ! påinfrastruktur, eller kommer fortsatta satsningar på länsanslagen att göra detmöjligt för varje län att självt forma sin verksamhet? 46 (): Industriministern kritiserar centernsregionalpolitik och tankevärld över huvud taget. Jag har mycket svårtatt förstå det. Jag sade uttryckligen att regionalpolitik handlar om människorsvälfärd och framtid, och det finns ingen anledning att kritisera det. Industriministern säger att länet inte får komma istrykklass, men det är redan där. Han säger också att länsanslagen har ökat.Ja, men jämfört med övriga utsatta län får vårt län för litet. Industriministern talar om insatser i , och jaghar sagt att det är bra. Men jag förstår att det inte kommer att bli någotpaket till . "Delar av Bergslagen och norra " iregeringsdeklarationen innefattar uppenbarligen inte .