prot · GB0991 · 1987-12-31 00:00:00 — Att Radiumhemmet i blev den klinik som kom attsynUggöra situationen inom vården var en tillfällighet. Det som avslöjadesgenom Radiumhemmets akuta situation kunde lika gärna ha hänt på en medicinklinik,en kvinnoklinik eller inom något annat område. Det är inte alls ovanligt attandra kriterier än de rent medicinska är avgörande för vilka som skall få vård. Det går inte att blunda för problemen inom vårdenlängre. De är en följd av nedskärningar inom den offentliga sektorn.När regeringen med stöd av de borgerliga partierna kräver att lönerna inte fåröka med , innebär det ett rent skamgrepp mot vårdpersonalen. Det ärhelt förståeligt att personalen slutar inom sjukvården. Sjukvårdens resurser bestäms genom politiska beslut.Politikerna tar emellertid inte ansvar för konsekvenserna. Hur prioriteringenav knappa resurser skall gå till, överlåts till vårdpersonalen. När inte allakan fä vård efter behov, tvingas olika prioriteringar fram. Vad skallegentligen vårdpersonalen göra? Vad politikerna däremot skaU göra är helt klart. Detförsta vi skall göra är att sluta att skylla ifrån oss ansvaret på andrasyndabockar, vare sig det är NULI-nämnder eller enskilda. I denna allvarligasituation känns det bara osmakligt. Det behövs konkreta förslag om hur vi skallklara sjukvårdens finansiering. Jag tycker också, herr talman, att det är beklagligt ochillavarslande att regeringen inte kan erkänna att vårdkrisen beror på bristanderesurser. Om man inte vill se grunden till problemen, finns det heller intenågra förutsättningar för en lösning. Jag är den förste att hålla med MargöIngvardsson om att det nu är dags att sluta med all pajkastning på det härområdet. Situationen är så allvarlig att alla goda krafter behövs för att medgemensamma tag skapa en utveckling inom sjukvårdsområdet som vi kan kännaansvar för och tycka stå i överensstämmelse med vad människor har rätt attbegära av oss. Vi skall sätta målen högt. Jag vill nämna att statsministern med anledning av desenaste dagarnas sjukvårdsdebatt har inbjudit styrelsetill en ordentiig genomgång av vårdsituafionen i hela landet. Statsministern tänkersig därvid att skall få tillfälle att samlat redovisa deproblem och möjligheter som finns i de olika landstingen. Vi kan få enheltäckande bild av den brist på personal som råder i en hel del regioner, ochvi kan få en ordentlig genomgång av de vårdfrågor som mera kommer attkräva uppmärksamhet och resurser av oss. Utöver de initiativ som jag harredovisat i tidigare frågesvar är detta enligt min mening utomordentligtviktigt. Om sjukvårds-, resurserna tycker att vi allesammansockså kan se fram mot den debatt som skall äga rum här i och som jaghoppas också blir fill nytta för den totala planeringen inom den svenskasjukvården. Anf.103 MARGÖ (vpk): Beskedet från Radiumhemmet om åldersgränser i vården var mycketobehagligt, men det var helt nödvändigt. Det var nödvändigt på så sätt att detpå ett påtagligt sätt visade hur det ser ut inom vården . Alla som kommeri kontakt med vården - vare sig man är pafient, anhörig eller personal - kan seatt sjukvårdens problem beror på brist på resurser. Det är bara politikerna somhittills inte har velat inse det. Det som har hänt på Radiumhemmet är baratoppen på ett , som vi nu har fått skåda. Men det är oerhört viktigt erkänner vad de grundläggande problemen beror på. Jag tycker att det vorebra om statsrådet här kunde tala om vad regeringen anser är degrundläggande problemen. På så sätt kunde vi skapa en bra grund för den debattom sjukvården som vi skall ha . Annars riskerar vi att få en nydebatt, där man käbblar om vem som har ansvaret för den uppkomna krisen. Överläggningenvar härmed avslutad. 23 § Föredrogs ochhänvisades 1987/88:86 bil. 5 punkterna 1-3 till jordbruksutskottet punkt4 till kulturutskottet D och F tillnäringsutskottet iövrigt till arbetsmarknadsutskottet /88:141 till kulturutskottet 24§ Anmäldes och bordlades 1987/88:140 om immunitetoch privilegier för den europeiska telesatellit- organisationen (EUTELSAT) 1987/88:145 om stöd tillradio- och kassettidningar 1987/88:146 om ändringar ilokalhyreslagstiftningen 25 §Anmäldes och bordlades Prot. medanledning av prop. 1987/88:90 om energipolitik inför 1990-talet 1 no-7/ooxT-i.,: /"i -D<.ft / \ Meddelande om Ittter- 1987/88;N26av () 1987/88;N27av m. fl. (vpk) pellationer 1987/88:N28av m. fl. 1987/88:N29av i m. fl. 1987/88:N30av och () 1987/88:N31av m.fl. (m) 1987/88:N32av () 1987/88:N33av m. fl. 1987/88:N34av m. fl. (c, m, fp) 1987/88:N35av m.fl. (s) 1987/88:N36av () 1987/88:N37av m. fl. 1987/88:N38av m. fl. 1987/88:N39av () 1987/88:N40av m.fl. (fp) 1987/88:N41av m. fl. 1987/88;N42 av () 1987/88:N43av () 1987/88:N44 av () 1987/88:N45av () 1987/88;N46av () 1987/88:N47av () 1987/88:N48av och () 1987/88:N49av (s) 26 § Meddelande om interpellationer Meddeladesatt följande interpellationer framställts 1987/88:217 av () till justitieministernom viss promemoria rörande tolkningen av föreskrift i : genomförde enlagändring (SFS 1982:283), varigenom det bl. a. blev möjligt att i störreutsträckning avgöra brottmål utan hinder av att den tilltalade uteblir frånhuvudförhandlingen. I samband med reformen granskade de uttalandensom regeringen och lagrådet gjort i propositionen till lagförslaget (prop.1981/82:105, JuU:45). Reformen trädde i kraft . Lagändringen har på sina håU medfört en deltillämpningssvårigheter. I något fall har överrätternas tolkning avbestämmelsen i 46 kap. 15 § i dess nya lydelse gått isär.Förra året fäste en tingsrätt genom en skrivelse till justitiedepartementetregeringens uppmärksamhet på Inom utarbetades som en följd härav enpromemoria, i vilken bestämmelsen och dess förarbeten analyserades. Slutsatserom hur en tolkning borde göras redovisades också. Promemorian remissbehandladesoch regeringen beslöt på grundval av denna beredning att det inte fanns någotbehov av en lagstiftningsåtgärd. Så här långt har det hela prägel av ettrutinartat departementsärende, låt vara att regeringen formellt var tvungen attbesluta i saken. Vad som därefter följde är dock allt annat äri rutinartat: - Regeringensbeslut expedierades inte enbart till den tingsrätt som genom sin skrivelseväckt frågan i utan till alla allmänna domstolar, inkl.högsta domstolen. - Promemorian medsin analys och sina uttalanden om vad som skulle anses vara gällande rättbifogades det utskickade regeringsbeslutet. - Påjustitiedepartementets initiativ infördes en artikel om regeringens beslut ochexpeditionerna i den informationsskrift som, ges ut av förvaltningsmyndighetenpå domstolsväsendets område, dvs. I artikeln, somunderskrivits av den handläggande tjänstemannen i departementet, angavsavslutningsvis att promemorian - med sin utläggning om gällande rätt - bordespridas till all juristpersonal på domstolarna. Mot bakgrund av vad jag nu harredovisat vill jag ställa följande frågor till justitieministern: Om behov avlagändring enligt regeringens mening inte föreligger i en fråga, varför skalldetta meddelas alla domstolar? Varför fogadespromemorian till regeringsbeslutet? Kan det uppfattas på annat sätt än attregeringen, eller i vart fall justitieministern, delar de uttalanden som ipromemorian görs om hur 46 kap. 15 § bör tolkas? 1987/88:218av () till finansministern om sänkta marginalskatter: fattade 1986 beslut omskatteskalor för den statliga inkomstskatten . Samtidigtfattades också beslut om att definitivt avskaffa det automatiskt verkandeinflationsskyddet. De förändringar av skatteskalan som beslutades var hellerinte tillräckligt stora för att motsvara ett fullt inflationsskydd. Denstatliga inkomstskatten skärps således automatiskt under dessa båda år. Resultatet ay avtalsrörelserna vad avser lönerna för 1987och 1988 visar tydligt vilka effekter höga marginalskatter och uteblivetinflationsskydd leder till. Den svenska lönekostnadsutvecklingen fortsätter attligga på en i förhållande till omvärlden alltför hög nivå. Den förbättring avkonkurrenskraften som uppstod till följd av den lönesänkning som devalveringen1982 innebar håller på att ätas upp. Till följd av yttre faktorer haremellertid verkningarna av den alltför höga svenska kostnadsutvecklingen kunnatdöljas. Sannolikheten för att också i fortsättningen skall få sammahjälp förefaller osannolik. Den av regeringen tillsatta utredningen om reformeradinkomstbeskattning har inlett sitt arbete. En realistisk bedömning avutredningens möjligheter att lägga fram förslag ger vid handen att enskattereform eller skatteomläggning tidigast kan träda i kraft inkomståret1991, dvs. kommer skatteskala att gällautan inflationsskydd, såvida inte beslutar om sänkta marginalskatteroch automatiskt verkande inflationsskydd. Regeringen har för sin del inteaviserat något förslag om ändrad inkomstbeskattning . Regeringens brist på skattepolitik kan komma att leda fillännu en avtalsrörelse vars utfall ligger långt utanför de s.k.samhällsekonomiska ramarna. Detta framgår klart om man beräknar vilken bruttölöneökningsom krävs för att en normalinkomsttagare skall kunna värdesäkra sin disponiblainkomst efter skatt. Vid en inflation på krävs för eninkomsttagare med . i månadslön en bruttolöneökning på . Vid eninkomst av . krävs en bruttolöneökning på . Allerfarenhet talar för att avtalen kommer att ligga på en ännu något högre nivå. Moderata samlingspartiet har i en motion till åretsriksmöte föreslagit att en sänkning av marginalskatterna skall inledas redan1989. Skulle besluta i enlighet med det moderata försläget skulleförutsättningarna för en avtalsrörelse med en rimlig kostnadsutveckling ökaväsentligt. Med de förutsättningar som angivits ovan skullebruttolönekravet för en inkomsttagare med . i månadsinkomst kunnasänkas till . Motsvarande siffra skulle vid en månadsinkomst på 9 500 kr.vara 2,5 %.För att uppnå samma värdesäkring av den disponibla inkomsten skullesåledes lönekostnaderna med moderat politik kunna vara lägreän med den politik regeringen företräder. Jag villmot denna bakgrund fråga finansministern: Avserregeringen lägga fram förslag om sänkta marginalskatter ? Avserregeringen lägga fram förslag om återinförande av ett automatiskt verkandeinflationsskydd? 1987/88:219 av () till finansministern omskattetrycket: Skattetrycket i beräknasuppgå till av BNP innevarande år. När den nuvarande regeringentillträdde översteg skattetrycket obetydligt . Det höga skattetrycket försvagar konkurrenskraften,motverkar arbete och sparande och leder därmed fill en lägre tillväxttakt.Trots de i grunden goda förutsättningarna har i internationella jämförelserhalkat efter vad avser standardutveckling. I eninterpellationsdebatt sade finansministern: "När det gäller skattetrycket är det vårmålsättning att återvända till ett skattetryck i storleksordningen51,av BNP." Efterdetta uttalande har regeringen lagt förslag om - och genomfört - ett flertalskattehöjningar: - Bensinskatten höjs med från den1 . - Kilometerskatten för bl. a. lastbilar och bussarhöjs kraftigt från . - Omsättningsskatten på värdepapper skärps den 1januari 1989 genom en utvidgning av underlaget för skatteuttaget. - Alkoholskatterna höjs från . - ATP-avgiften höjs från den 1 januari1989. - Förslag om höjd oljeskatt föreläggs undervåren. - Genom uteblivet inflationsskydd skärpsinkomstskatteuttaget automatiskt. Mot denna bakgrund framstår finansministerns ochandra regeringsledamöters uttalanden om en återgång till ett lägre skattetrycksom minst sagt märkliga. Uppenbarligen är en socialdemokrafisk regeringoförmögen att ändra skattetrycket i någon annan riktning än en höjande. Det ärnaturligt med tanke på att den socialisfiska ideologin utgår från en omfattandekoUektiv verksamhet som främst bedrivs i monopolform. Sverigebehöver en genomgripande skattereform som syftar till ökad frihet och högretillväxttakt. En skattereform med ett sådant syfte måste innebära en successivneddragning av skattetrycket. - Det är bara om skattetrycket sänks som människorkan få behålla en större del av sina egna inkomster efter skatt. - Det är bara om skattetrycket sänks som desnedvridningar i ekonomin som uppkommer genom skattesystemets utformning kanminskas i tillräcklig omfattning. - Det är bara om skattetrycket sänks som enskattereform kan genomföras utan att några medborgare genom höjd skatt fårbetala skattesänkningar för andra. JagviU mot denna bakgrund fråga finansministern: Är det ett led i regeringens strategi för att sänkaskattetrycket att genomföra omfattande skattehöjningar? Avserregeringen vidta några åtgärder som syftar till att sänka skattetrycket? 1987/88:220 av () till jordbruksministern om effekter för fiskevården: När kärnkraftsolyckan i Tjernobyl inträffade ochnär konsekvenserna för jordbruk och fiske blev uppenbara, uttalade regeringenatt de som drabbats ekonomiskt i möjUgaste mån skulle hållas skadeslösa genomersättning från staten. Isamband med behandlingen av proposition 1986/87:18 om vissa åtgärder m. m.efter uttalade att det radioaktiva nedfallet frånTjernobyl medfört stora påfrestningar inte bara för företag utan även för mångaenskilda i bl. a. skogslänens glesbygder. Därför har regeringen i förordningen(1987:64) även gett möjlighet till ersättning för utebliven eller starktreducerad möjlighet att försälja fiskekort. Vid tillämpningen av denna förordning har iGävleborgs län gett ersättning till såväl enskilda personer somfiskevårdsområden. Länsstyrelserna i övriga skadedrabbade län har däremot tyttförordningen så, att endast enskilda personer fått ersättning.Jordbruksdepartementets uttalanden har emellertid varit av den artenatt även i kommer att upphöra med ersättning tillfiskevårdsområdena, om inte regeringen vidtar någon åtgärd för att alla somdrabbats av minskad fiskekortsförsäljning på grund av skall fåkompensation. Ansvarig tjänsteman vid i ariser attregeringens ställningstagande är mycket olyckligt. Länsstyrelser, fiskenämnder,organisationer och andra har aktivt arbetat för och uppmanat enskildamänniskor att bilda fiskevårdsområden. Motivet har varit att fiskevården skallkunna samordnas och förbättras. Men framför allt har skälet varit att ge flermänniskor, som ej själva äger fiskevatten, möjlighet att få fiska i störresammanhängande områden med samma fiskekort. Bildandet av fiskevårdsområden harockså varit en viktig del i satsningen på turism, som blivit en allt viktigarenäringsgren i dessa områden. De som följt myndigheternas och organisationernas rådstraffas nu i förhållande till dem som ställt sig utanför. Myndigheterna svikerdem som arbetar för en bättre fiskevård och fillgänglighet, medan man ersätterandra för deras inkomstbortfall. Vilka åtgärder avserjordbruksministern vidta för att de positiva effekter som fiskevårdsområdenahar på fiskevården inte skall raseras på grund av ? Kommer regeringen att vidta någon åtgärd för att ge enrättvis ersättning åt alla drabbade? 27 § Meddelande om frågor Meddelades att följande frågorframställts 1987/88:423av () fill industriministern om utformningen av vissplatsannons: I en av Norrbottenstidningarna den 17 marsfanns en platsannons från Industricentra i . I annonsen stod attläsa: Drömmen om inland kanförverkligas med Din arbetsinsats hos oss i stiftelsen - om Du ärintresserad av regionalpolitik - om Du kanarbeta hårt och målinriktat - om Du kaninformera, utreda, utforma förslag. 4 protokoll 1987/88:91 - 93 Prot.1987/88:91 I annonsens avslutning fanns ävenföljande: u . i. - , u . . Dukan garna ha folkrorelsebakgrund. Det kan ifrågasättas om ett statens företag ellerstiftelse bör söka sin personal med särskild vikt vid folkrörelsebakgrund och;underförstått, folkrörelsesympatier. Jag vill därför frågaindustriministern om regeringen avser att vidta några åtgärder. 1987/88:424 av (m) till utrikesministernom användningen av kemiska stridsmedel: Vi har genom svenskamassmedia fått kännedom om användning av kemiska stridsmedel riktade motinvånarna i irakiska . Många civila kurder, kvinnor och barn, hardödats eller skadats av nervgaser och andra medel. riksdag och regering har uppvaktats avrepresentanter för kurdiska organisationer i med vädjan om humanitärainsatser. Mot denbakgrunden vill jag fråga utrikesministern: Avser den att iFN påtala dessa brott mot Genévekon-venfionen om förbud mot användning avkemiska stridsmedel? 1987/88:425 av () fill arbetsmarknadsministernom informationen till anställda vid företagsköp och fusioner: Medbestämmandelagen (MBL) trädde ikraft , och dess syfte var att ge löntagarna möjlighet attpåverka skeendet i företagen och på den egna arbetsplatsen så tidigt sommöjligt. I dagens Företagssverige pågår ett sammanslagnings- ochfusionsraseri som . Samtliga fusioner har den gemensammanämnaren att löntagarna får information om affären först när den i principredan är klar. Jag villtill arbetsmarknadsministern rikta följande fråga: På vad sätt avser regeringen agera för att tillförsäkra löntagarna detinflytande över bl. a. företagsköp och fusioner, vilket är andemeningen i MBL? 28 §Kammaren åtskildes .