prot · GB0974 · 1987-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1987/88:74 1 § Justerades protokollet för den 15 innevarande månad. 2 §Svar på interpellation 1987/88:157 om brottsbekämpningen i i har frågat mig vilkaåtgärder på kort sikt som jag är beredd att vidta för att öka Malmöpolisensmöjligheter att bekämpa brottsligheten och därmed skapa större trygghet förstadens invånare. Polisen i har, liksom polisen i övriga storstäder,ett bekymmersamt personalläge. För del har det senaste åretsbrottsutveckling inneburit en extra påfrestning. Det är bl. a. mot bakgrund av personalsituafionen inompolisen som regeringen detta budgetårbeslutat att öka aspirantantagningen tillpolishögskolan från 150 till 300 aspiranter. I årets budgetpropositionföreslås att antagningen ökar till 360 aspiranter under nästa budgetår. Jag harockså förutskickat att antagningen bör öka ytterligare: Ökningarna kommergivetvis att komma de mest utsatta polismyndigheterna till del. Dessamyndigheter - och dit räknas polisen i - har för övrigt redan tillförtsnya tjänster som regeringen inrättade . Det är dock inte bara genom att öka antalet polistjänstersom polisens förutsättningar för att bekämpa brottsligheten stärks.Effektiviteten kan öka och har också ökat genom eri förbättrad utbildning, nyaarbetsmetoder och bättre teknisk utrustning. Jag har i ett interpellationssvar här i kammarensagt att effektiviteten i polisarbetet också kan öka om poliserna avlastasarbetsuppgifter som inte kräver den kompetens som följer med polisutbildningen.Sådana arbetsuppgifter kan i stället med fördel läggas på administrafivpersonal. I syfte att underlätta detta har de s. k. delegationsreglerna ipolisförordningen ändrats, så att de lokala polismyndigheterna fårvidgade möjligheter att delegera arbetsuppgifter. För att främja detta beräknasi budgetpropositionen medel till 150 nya administrativa tjänster. Det är självfallet mycket angeläget att de förhållandenunder vilka polisen arbetar inte utvecklas på ett sätt som leder till oönskadeavgångar från yrket. Olika satsningar har därför gjorts på att förbättraarbetsmiljön och för att göra arbetet säkrare. Anställningsvillkoren inverkarnaturligtvis också på 1987/88:7423 februari 1988 situationen.I detta hänseende har regeringen vid sidan av berörda parter på arbetsmarknadenett ansvar för utvecklingen. Jag vill också nämna några åtgärder på lagstiftningssidansom regeringen har vidtagit eller ämnar vidta för att stärka möjligheterna attbekämpa brottsutvecklingen. Det är viktigt att brott leder till reaktioner somuppfattas som riktiga och rättvisa av allmänheten. Som jag har nämnt tidigarehär i kammaren pågår därför en översyn inom avstraffskalorna i . Förslag till nya regler för straffmätning ochval av påföljd läggs fram i . Reglerna för permissionerinom kriminalvården ses över. träder nya regler för anhållande ochhäktning i kraft, som bl. a. syftar till snabbare och resolutare ingripandenmot återfallsbrottslighet. Regeringen har remitterat ett förslag tilllagrådet som innebär snabbare och mer markerade reaktioner från samhällets sidagentemot unga lagöverträdare. Att förebygga brott är inte bara en uppgift för polisenoch övriga myndigheter inom rättsväsendet. Att motverka brott kräver insatserpå många samhällsområden. Här har åtgärder inom skola och arbetsliv, inomfamilje- och socialpolitik liksom inom den allmänna samhällsplaneringen storbetydelse. En viktig .roll spelar också de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna. Tyngdpunkten i ansträngningarna att motverka brott måsteemellerfid ligga på det lokala planet. För allmänheten är det utan tvivel detarbete som polisen på orten bedriver som betyder mest. När det gäller vetjag att man arbetar intensivt och, såvitt jag förstår, framgångsrikt motgatulangningen av narkofika. På det lokala planet är det brottsförebyggandearbetet av särskild betydelse. Detta arbete måste bygga på en bred samverkanmellan myndigheter, organisationer, föräldrar, lärare, arbetskamrater, grannaroch andra enskilda. Kampanjen , som drogs i gångav min företrädare, har fått fart på det brottsförebyggande arbetet på bredfront. Jag vet att det just i finns ett väl utvecklat samarbete mellanpolisen och en rad olika samhällsorgan och organisationer. 2STEN i (m): Jag tackar statsrådet för ett långt svar, somtill en del var positivt och till en del negativt. Tyvärr är en del av svaretockså direkt vilseledande. Efter valet har socialdemokraterna på allahåll, både lokalt och centralt, försökt lägga skulden på allt negativt i Malmöpå den borgerliga regimen där. Det finns emellertid ett undantag, nämligenbrottsutvecklingen. Även om socialdemokraterna hade velat beskylla deborgerliga i för brottsutvecklingen där kan de inte göra det, eftersomdet är något som regeringen ytterst är ansvarig för. Brottsutvecklingen i är mycket oroande.Vi kan i de två stora morgonfidningarna i läsa en beskrivning av debrott som ägt rum i staden . Det är sannerligen ingen njutbarläsning. Det är en läsning som borde stämma till eftertanke. När NilsErik , som är chef för rikspoHsstyrelsen, slutade sitt arbete som chef förMalmöpolisen uttryckte han sin stora oro över hur framöver skulleklara av att bekämpa brottsligheten i staden. Han såg med oro på den minskningav personalen som hade ägt rum . Låt mig nämna ett exempel. 1982fanns det 1 030 poliser i . 1987 var antalet 955, trots, vilket skallbetonas, en 20-procenfig ökning av brottsligheten. Det har alltså skett enkraffig nedskärning av antalet poliser som brottsligheten har ökatkraffigt. Effekten av detta har blivit att många malmöbor, framför allt pensionäreroch kvinnor, av rädsla för att bli utsatta för ett brott är rädda för attvistas på ställen i där de annars borde kunna vara. Nusäger statsrådet att hon har vidtagit och kommer att vidta en del åtgärder. Mendet här handlar inte om vad ett enskilt statsråd gör, utan det handlar om vadregeringen har gjort sedan den kom till makten . Det är då sannerligeninget att skryta över när det gäller bekämpningen av brottsligheten i iallmänhet och den i i synnerhet. Statsrådetför i sitt interpellationssvar ett resonemang om polistjänster. Där skulle jag,herr talman, vilja be att få en liten vidareutveckling. Jag har talat med mångapoliser och andra som påstår att de kan detta område. De säger att en ökning avantalet polistjänster inte innebär att vi får nya poliser, för det är polisersom arbetar extra och som redan gör én fullgod polisinsats som söker och fårdessa tjänster. Har statsrådet någon uppfattning om det resonemang som i dagförekommer i poliskretsar mot tanken att ökningen av antalet polistjänsterinnebär fler poliser? Jag skall med glädje vidarebefordra den till de polisersom anser att det här resonemanget, som statsrådet alltför ofta använder, ärfelaktigt. Statsrådetsäger också att man skall försöka ändra straffskalorna. Då vill jag fråga frustatsrådet: man att fortsätta med "halvtidsrabatten", dvs. medatt den person som dömts till fängelse automatiskt bara behöver sittatvå? Det är en situation som är rätt unik i jämförelse med förhållandena iandra civiliserade länder. Kommer man att gå tillbaka till den situation somgällde ? Statsrådetsäger vidare att det är viktigt att olika organisafioner och myndighetersamarbetar för att bättre förebygga brottsligheten. Statsrådet nämner t. ex.föräldrarnas roll. Det är bra om vi kan komma tillbaka till den situation därföräldrarna får klart för sig att det är de, inte dagis, inte fritids, inteskolan, som har det huvudsakliga ansvaret för barnens uppfostran. Denuppfattningen är tyvärr inte alls så spridd . Vihar i - det är säkert också bekant för statsrådet - problem medomfattande brottslighet kring . Polisen i säger att denär maktlös och kan inte lösa problemen. Vad har statsrådet för förslag attlägga fram för att vi skall kunna komma till rätta med dessa? skrattarmänniskor åt polisen när den försöker klara upp de problem som finns där. I början av sitt inlägg sade i att det ärregeringen som ytterst är ansvarig för brottsutvecklingen. Jag skulle viljasäga att det är en mycket förenklad bild av verkligheten. Om vi har den somutgångspunkt kommer vi aldrig att kunna klara av att bekämpa brottslighe- ten.Brottsutvecklingen är vi alla ansvariga för, som enskilda personer i vårthandlande, som föräldrar i förhållandet till våra barn, som samhällsmedborgarei allmänhet. Jag tror att utgångspunkten måste vara att ingen enskildmyndighet, varken på det lokala eller på det centrala planet, ensam kan klaraden uppgiften. Att bekämpa brott innebär att vi allmänt måste formasamhällsutvecklingen så att våra ungdomar får arbete, att vi har ansvar ochrespekt för våra grannar och andra människor oberoende av kön, ras eller hudfärgoch att vi tar ett ansvar som föräldrar. Det är väldigt viktigt att just dessagrundtankar finns med i kampanjen , som handlärom att vi skall få ny fart på det brottsförebyggande arbetet och där vi skallbörja väldigt fidigt i kontakterna framför allt med våra barn. i sitt inlägg höll faktiskt med omatt frågan om föräldrarnas roll är väldigt viktig. Jag tror inte att vi ärbetjänta av en debatt med slängar av det slag som gav i börjanav sitt inlägg. Vi måste göra mycket för att klara brottsbekämpningen.-Frågan om narkotikahanteringen - att försöka hindra införsel av narkofika ochatt försöka hindra knarklangningen - är en av de väsentligaste. Jag vet attMalmö med sitt geografiska läge är speciellt utsatt, och det är naturligtvisviktigt att ägnar just dessa problem speciell uppmärksamhet. Malriiöpolisen har även andra bekymmer. Att det är ett torg där stora problem förekommer vet även den som inteär bosatt i och inte alltför ofta är där. En av de saker som manuppmärksammat är de spelklubbar som finns runt . Vi har heltnyligen genom polisen i blivit uppmärksammade på dessa speciella problem,och vi arbetar inom departementet med frågor kring dessa spelklubbar. En delförändringar i lagstiftningen har gjorts med verkan från ,förändringar söm kan härledas till bl. a. tidigare förslag direkt från Malmöpolisen.Jag skall försöka medverka till att vi kan fortsätta se över lagstiftningenkring spelklubbarnas verksamhet och kring spelautomater av olika slag. Detta ären konkret åtgärd som skulle kunna bidra till att förbättra situationen. Vi måste också i så stor utsträckning som möjligt försökaförhindra att brott uppstår. I det syftet arbetar vi bl. a. på att förbättrasituationen för kvinnor som befinner sig i ett utsatt läge. Jag tänker t.ex. pådet s.k. besöksförbudet. Vi vet ju att en mycket stor del av de kvinnor somblir våldsoffer är bekanta med eller tidigare samboende med gärningsmannen. Ettbesöksförbud skulle kunna förhindra att kvinnor hamnar i riskabla situationerså ofta som de gör . ' När detgäller den s. k. halvtidsfrigivningen har jag , bl. a. häri kammaren, sagt att jag inte anser att frigivning efter halva strafftiden ärett rimligt system. Jag menar att halvtidsfrigivningen skall avskaffas, men vikan inte vidta den åtgärden . Vi måste göra det samfidigt som vi seröver straffskalorna. Jag tycker nämligen inte heller att det är rimligt att etfavskaffaride av halvtidsfrigivningen skall leda till att alla straff generelltskärps så, att de blir oerhört mycket hårdare än vad de är . Jag tyckeratt vi skall differentiera straffskalorna. På några punkter behövsstraffskärpningar men inte generellt. Därför kan en förändring av denvillkorliga frigivningen inte göras utan att en bedömning görs av Vi kommer att framlägga förslag härom . Dessafrågor finns för övrigt delvis berörda i den lagrådsremiss om straffmätning ochval av påföljd som redan nu är representerad och som kommer att föreläggasriksdagen som proposition . Beträffande polistjänsterna kan det, framför allt somverksamheten fungerar , vara fråga om en fördelning av polisens resurser iolika delar av landet. Vad som ger oss ett tillskott är det ökadeantalet polisaspiranter. Det har jag sagt vid ett antal tillfällen. Enligt de uppgifter som jag har tillgängliga finns det iMalmö 57 polisaspiranter med fullgjord utbildning, men utan tjänst. Det kan urden aspekten vara värdefullt med ett ytterligare antal polistjänster också iMalmö. 4STEN i (m): För att ta det sista först: Vi fick nu klartför oss att en ökning av antalet polistjänster inte innebär att antalet poliserökar. Tvärtom - det känner säkert fru statsrådet till - är det alltför ofta såatt när man inrättar nya polistjänster tar man folk från gatupolisen -kvarterspoliser och liknande -dvs. de som verkligen, har en förebyggandeuppgift i sitt arbete. Beträffande ansvaret: Det parti eller de partier sorn harmakten här i bestämmer hur många nya polisaspiranter som skall antasvarje år, och då får man förutsätta att det största ansvaret ligger där när detgäller att bekämpa brottsligheten. Som moderat kan jag nu med viss glädjenotera att de krav på att intagningen skall öka som vi har ställt under mångaår nu börjar vinna gehör även hos socialdemokraterna. Men det var mycket svårtatt få samma gehör hos fru statsrådets företrädare. Jag noterar dennaomsvängning med glädje. Det är ju antalet nya polisaspiranter som vi sedan kanbehålla iriom polisen som ger en ökning av antalet poliser. Visst begriper jag att enbart ett stort antal poliser inteinnebär att vi får ett samhälle fritt från kriminalitet. Det kommer vi aldrigatt få - det förstår jag mycket yäl. Men om - och då tror jag att vi är inne pårätt spår- en brottsling vet om att en polis finns på eller mycket snabbt kananlända till den plats där han eller hon tänker begå ett brott, då tror jag attpersonen i fråga tänker sig för både en och två gånger innan.planerna sätts iverket. Beträffande spelklubbarna i noterar jag med glädjeatt statsrådet är beredd att vidta åtgärder. Det är viktigt. Polisen i Malmöhar lagt fram förslag på åtgärder. Jag skall bara ge ett exempel på hur det äri dag. Polisen knackar på dörren till en spelklubb. Det tar femminuter inrian dörren öppnas. Under den tiden har alla spelautomater kommitbort, och polisen kommer in till läskedrycksflaskor och '. Och så stårinnehavaren och skrattar polisen rakt i ansiktet. Kan vi slippa sådant är detförvisso bra. I fråga om halvtidsfrigivningen är statsrådet inte bereddatt göra någonfing, trots att "rabatt" på det här området ärrätt så unikt, i jämförelse med andra länder. När detta infördes blev brotten50 % "billigare" över . Jag menar att det nu kan vara dags attmera ta hänsyn till dem som drabbas av brotten och litet mindre ta hänsyn fillbrottslingarna. Överläggningen var härmed avslutad. 3 §Föredrogs och hänvisades Proposifionerna 1987/88:84 till lagutskottet1987/88:97 fill skatteutskottet 4 § Anmäldes och bordlades 1987/88:99om förbättrat bilstöd till handikappade 5 § Anmäldes och bordlades medanledning av prop. 1987/88:81 om ändring i lagen (1966:413) om vapenfri tjänst, m.m. 1987/88:Föl av i m.fl. (m) 1987/88:Fö2 av () 1987/88:Fö3 av () . 1987/88:Fö4 av m.fl. (fp) 1987/88:Fö5 avMarita () 6 §Meddelande om interpellation Meddeladesatt följande interpellation framställts 1987/88:193 av () till miljö- ochenergiministern om specialbränsle till motorsågar: Den bensin som finns ärdirekt olämplig att använda i motorsågar. Bensinen är inte lämplig förtvåtaktsmotorer. Genom att bensinen är lättflyktig försvinner viktigabeståndsdelar som gör att oktantalet minskar. Detta gör att motorn fungerarsämre. Det största problemet är dock att bensinen ur hälsosynpunkt blir alltsämre. De avgaser som kommer från en motorsåg innehåller helt oförbrändakolväten. Skogsarbetaren utsätts ständigt för farliga ångor, och avgaser ochlättflyktiga kolväten dunstar vid hantering av bensin, t. ex. vid tankning. Dethöga ångtryck som finns i dagens bensin medför att det vid körning medmotorsågen avgår giftiga ämnen också genom tanklocket. Hur mycketskogsarbetaren utsätts för dessa avgaser och giftiga ämnen beror mycket påväderleken. Vid lugnt väder, vid arbete i djup snö och när det är varmt ärrisken störst. Det är som jag ser det nödvändigt att förändra bensinenssammansättning så att dessa risker elimineras så mycket som möjligt. Orsakentill att det blivit så här sägs vara att bensinförbrukningen ökar ochförbrukningen av eldningsolja minskar. Bensinbolagen förändrar då sin krackningsä att man får ut mer bensin ur råoljan än tidigare - av detta kommer deeffekter jag fidigare redovisat. Man borde göra en speciell bensin till motorsågar ochandra arbetsredskap för att på det sättet förbättra arbetsmiljön för främstskogsarbetare. Det är möjligt att denna bensin blir dyrare, men enligt minuppfattning är vår hälsa viktigast. Det borde vara angeläget att med allmännamedel hjälpa till så att priset blir rimligt. Risken är annars att människorfrestas att ändå använda den billigare, dåliga bensinen. Ett sätt vore attskattebefria motorsågs-bränsle. Har miljöministern uppmärksammat problemet, pågår detnågot arbete i departementet med att lösa problemet och när kan det komma någotförslag? Det här är, som jag ser det, en viktig arbetsmiljöfråga som inte fårligga och vänta på sin lösning. Mot denna bakgrund anhåller jag att få ställa följandefrågor till miljöministern: 1 Kommermiljöministern att vidta några åtgärder för att förbättra skogsarbetarnasarbetsmiljö med anledning av de problem som dagens bensin skapar? 2 När kan viförvänta oss ett förslag från regeringen? 7 §Meddelande om frågor Meddeladesatt följande frågor framställts 1987/88:367 av () tilljustitieministern om permissioner och försöksutskrivningar av psykiskt stördalagöverträdare: Den mest brutala brottsligheten sommord, våldtäkt och grov misshandel begås ofta av psykiskt stördalagöverträdare. Vårt nuvarande påföljdssystem är otillfredsställande. Dettabelystes senast genom fallet med den morddöm-de mentalpafienten som underfrigång begick ett nytt mord. Inom pågår ett långdraget reformarbete.Förre justitieministern utlovade förslag , ochnuvarande jusfitieministern . Men någotförslag torde efter riksdagsbehandling inte träda i kraftförrän . Detta är en synnerligen olycklig förhalning som - somjag tidigare påpekat i - är förenad med stora risker och kan ledatill nya tragedier, vilket nu alltså besannats. Det behövs striktare regler om permission och försöksutskrivningav psykiskt störda lagöverträdare. I avvaktan på slutlig lagstiftning behövsprovisoriska regler för att stärka samhällsskyddet och minimera risken föråterfall. Är justitieministern beredd attinföra provisoriska regler för perinission och försöksutskrivning av psykisktstörda lagöverträdare? Prot.1987/88:74. 1987/88:368av () till bostadsministern.om fukt- och mögelskadadebostadshus:. Orsakeri fill att beslöt inrätta én fondför fukt- och mögelskador var att det är krångligt att reda utansvarsförhållandena, så att människor som drabbats av ett mögelhus snabbt kanfå hjälp. Antaletansökningar hos småhusskadenämnden är lågt och minskade , trots attinånga människor har stora svårigheter med kostnader för diibbél bosättning,därför att de inte kari bo i sitt mögelhus och inte här råd att reparera det. Regeringeriredovisar byråkratin kring fonden och nämnden i årets budgetproposition.Ersättning tycks huvudsakligen riktas till hus som uppförts på total- ellergeneralentreprenad. Styckebyggda är emellertid antagligen lika ofta drabbade. Enligtmin mening måste rådgivningen till de drabbade marknadsföras och organiserasklarare så att alla som behöver hjälp snabbt kan få det. Jag ber att få ställaföljande fråga: Hur försäkrar sig bostadsministern om att de somdrabbas av mögelskada-de hus enkelt och snabbt kan få hjälp av småhusskadenämndoch fonden för fukt- och mögelskador? 1987/88:369av () till justitieministern om utvärdering av lagen omanordnande av visst automatspel: Lagen om anordnande av visst automatspel trädde ikraft . Det har visat sig att tillämpningen av lagen vållatproblem. Medanledning härav förutskickade justitieministern i proposition 1986/ 87:6 énutvärdering äv lagen. En enkät rörande automatspelen utsändes till vissa kommuneroch myndigheter . Synpunkter skulle vara justitiedepartementettill hända deri . Jag vill frågajiistitiemiriisterri: Avserjustitieministern att inom en snar framfid aktualisera frågan? 1987/88:370av () till utbildningsministern om vissa dataregister förforskning: studeras alla barn som adopterats iGöteborg och av forskare i . Ett register omfattandeminst 35 000 personer, dvs. de adopterade barnen, deras biologiska föräldraroch deras adoptivföräldrar, har upprättats, utan att information lämnats tillde registrerade. Avser utbildningsministern att vidta några åtgärdermed anledning av att stora dataregister för forskning upprättas utan att deregistrerade irifor-meras? 1987/88:371av (vpk) till industriministern om prospekte- Prot.1987/88:74 ring av guldfyndigheter i , m.m.: 23februari 1988 I har fyndigheter av malmoch mineraler gjorts. En stor del av Meddelande om frågor resultaten kantillräknas den s. k. mineraljakten. Mycketintressanta är de höga guldhalter spm hittats i värmländska berg. En aktiv prospektering skulle enligt min mening kunna gevärdefulla fillskott av nya arbetsfillfällen i länet. Jag tycker,dock att det går långsamti arbetet att driva fram nya arbetstillfällen inom malm- och mineralområdet i länet. . . Jag villdärför fråga industriministern: Vilka åtgärder ämnar ministernvidta med anledning av exempelvis guldfyndigheterna i ? 8 § Kammaren åtskildes .