prot · GB09124 · 1987-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag ärberedd att föreslå ändring i lagen om vårdbidrag så att de barn som är födda avHIV-positiva mödrar har rätt till vårdbidrag under barnens första levnadsår. Jag anser all i varje fall där den HIV-smittade kvinnanväljer all föda sitt barn måste en individuell bedömning av vilka stödinsatsersom är lämpliga göras. Del är inte givet att ett vårdbidrag är den bästa formenför ett sådant stöd. Del kan rent av på ett ofördelaktigt sätt medverka lill enisolering av både barnet och modern från omvärlden i övrigt. Jag är därför inte beredd allföreslå en lagändring som leder lill att barn enbart av det skälet all de födsav HIV-smittade kvinnor omfattas av rätlen till vårdbidrag. 73KARIN (): Jag ber att få lacka socialministern försvaret på frågan. Tyvärr var del ett mycket negativt svar. Jag vill än en gång upprepa anledningen till all jag harställt frågan. Bakgrunden är att de barn som föds av HIV-positiva mödrarutgör en riskgrupp. Enligt en artikel i , skriven av personalvid , där manhar den bredaste erfarenheten av detta arbete, finns det starka skäl som talarför att dessa barn skall vårdas i en miljö där de skyddas mot infektioner.Denna miljö erbjuds bäst i det egna hemmet. Där finns kunskapen omvirussjukdomen, och där behöver föräldrarna inte befara all de skall isoleraseller att fler människor skall få kännedom om deras sjukdom. .I andra sammanhang skyddar vi även barn med nedsatt immunförsvar. Detta är likaviktigt för barn till HIV-posifiva mödrar. Vad man känner lill om risken föralt dessa barn skall bli HIV-positiva är, erfarenhet i ,att ungefär vartannat barn konverterar. Kan man undvika att barnet utsätts förinfektioner ökar möjligheten för att dessa barn skall klara sig från att bliHIV-positiva. En rimlig försiktighetsåtgärd är all tillse all dessa barn ejplaceras på daghem . Detta gäjler även familjedaghem som inteär särskilt utvalda. ,som är en fackmyndighet, har yttrat sig i detta ärende. "Barnmedicinskthar mödrarna rekommenderats vara hemma med sina barn lill dess barnen blivitnegativa eller i annat fall till dess barnen är . bordevårdbidrag kunna utgå, men så är inte fallet ." Det är alltså först ombarnen får aids som vårdbidrag kan bli aktuellt. Jagtycker att det finns all anledning att se över detta, och jag är besviken överatt svaret är sä negativt. Det finns i svaret inte heller någon uppgift omvilka åtgärder socialministern tänker på när det gäller all skydda dessa barnpå ett bra sätt och att ge familjen en bra situation. Enligtde människor som står i nära kontakt med dessa barnfamiljer skulle vårdbidragunder vara en möjlighet att ge dem en bra tillvaro. 1987/88:12420 maj 1988 Omvidgad rätt lill vårdbidrag Jag tycker alt förslag till lösning av delta problemär negativt. Det måste nämligen göras individuella insatser i detta fall - detkan vara fråga om medicinsk behandling, ekonomiskt och psykosocialt stöd ochbarnomsorg. Att säga att enbart vårdbidraget skulle vara den adekvata lösningenanser jag inte vara riktigt. Del är inte bara barnet som behöver stöd, utanmodern, som är den smittade, behöver ju också samhällets stöd. Jag vill även säga att staten på olika sätt bidrartill stödgrupper för den här typen av mödrar. Det behövs alltså ettmängfasellerat stöd och inte bara ett vårdbidrag. 75 (): Man kan inte bortse från den faktiska ekonomiska verklighe ten. Underbarnets första levnadsår utgår föräldrapenning enligt inkomstbortfallsprincipen.Men under del andra levnadsåret, då sjukvården kräver all barnets mamma ellerpappa skall vara hemma och la hand barnet, eftersom det är infektionsutsalt medrisk att få en dödlig sjukdom, utgår över huvud taget inte något samhällsstödför den omsorgen. Jag anser att del krävs alt ett vårdbidrag utgår under dettaandra år. Prot.1987/88:124 Jag säger inte nej lill samhällets övriga insatser. Om jaghade ansett att det behövdes sådana ytterligareinsatser hade frågan naturligtvis handlat om Om omhändertagandel av dödfödda De insatser som samhället gör tror jag inte är fullkomliga, menden stora bristen gäller just denna lilla grupp av föräldrar som saknarmöjlighet att få vårdbidrag under barnets andra levnadsår då det är så viktigtur barnels synpunkt. Överläggningen var härmed avslutad. 18 § Svar på fråga 1987/88:505 om omhändertagandet avdödfödda har frågatjustitieministern vad en begärd översyn av rutinerna för omhändertagande avdödfödda har lett till för resultat. Arbetet inom regeringen är såfördelat all det är jag som skall besvara frågan. Den begärda översynen har ännu inte lett lill någotresultat. , som har i uppdrag att överväga olikafrågor som rör den döda kroppens integritet, kommer i ett kommande belänkandealt la upp även denna fråga. 77 (): Jag tackar för svaret men är naturligtvisbesviken över innehållet i det. Transplanlationsulredningen hade så sent som iförrgår ännu inte fåll något sådant uppdrag. har del alltså hänt igen allett uppdrag från till regeringen blivit liggande i en byrålåda idrygt , detta trots att regeringen bara behövde posta ett brev tillsittande utredning och meddela beslut. Exakt samma förhållande råddesom bekant när socialministern svarade på min frågaom övre tidsgräns för aborter och lovade alt snabbt posta brevet medutskottsbetänkande lill aktuell utredning. Jag vill helst tyda det här välvilligt och tro att bristenpä handlingskraft beror på all oredan nu är så stor där borta påregeringskansliet, att del är dags för en rejäl vårslädning i alla lador. Fördet är väl inte så all regeringen finner den här frågan så oviktig att denlagts ål sidan i förhoppning om alt saken skall falla i glömska och att ingenskall tända blåslampan? Pappan, som frågade mig vad det blivit av deras dödföddalilla flicka, tyckte inte alt del var oviktigt. "Jag har burit på den frågan i drygt 20år", sade han. Då kände jag inte fill att dödfödda brändes med soporna. Jag svarade i god tro att fiickan borde ha kremerats och slrötts ut i en minneslund. Kyrkoassistenlen vid en sjukhuskyrka ringde mig och beklagade alt hennes landsting inte ville göra något ät den här djupt oetiska hanteringen förrän slutgiltigt sagt sill. Hon intygade också all del här är en stor och svår fråga för både föräldrar och personal. Det tyckte också den chef vid en kvinnoklinik som första gången påtalade det här missförhål landet för mig. 76 behandlades fråganvid en överläggning mellan svenska Socialstyrelsensrepresentanter uttalade då alt de rutiner som utarbetats i var både medicinskt, etiskt och hygieniskt en bra metod Överläggningen var härmed avslutad. ,där de dödfödda barnen kremeras och askan strös ul i minneslund, T , ,, ' ~ 19§ Svar på fråga 1987/88:511 om kvicksilverförgiftning från amalgam har frågat mig om jag villmedverka till alt hänsyn tas till människors egna sjukdomsupplevelser ochsymtom när behandlingsformer skall väljas för dem som anser sig varakvicksilverförgiftade av amalgam. Frågan är ställd mot bakgrund av uppgiftersom cirkulerat i pressen om nya allmänna råd. har utfärdat allmänna rådom utredning av patienter med symtom som antagits bero på kvicksilverexponeringfrån amalgam. I råden anges hur patienter med misstänkt kronisk oorganiskkvicksilverförgiftning bör diagnostiseras samt hui kvicksilveranalyser i blodoch urin bör bedömas. Den föreslagna utredningsgången innebär att denbehandlande läkaren, förutom att fa upp patientens anamnes m. m., låterpatienten gå igenom olika provtagningar och undersökningar beroende påsymlombilden och misstänkta diagnoser. Enligt råden bör t. ex. kvicksilver ihelblod analyseras på alla patienter med besvär som är förenliga medkvicksilverförgiftning. Del framgår av råden att diagnosen kronisk kvicksilverförgiftningbör grundas på positiva kriterier såsom karakteristiska besvär, känd exponeringoch förhöjd kvicksilverkoncenlration i blod/urin. De allmänna råden kommersuccessivt att förnyas vartefter ytterligare forskningsresultat kommer fram. I övrigt vill jag tillägga att av hälso- ochsjukvårdslagen (1982:763) framgår att vård och behandling så långt som det ärmöjligt skall utformas och genomföras i samråd med patienten. Patienten skallges upplysningar om sitt hälsotillstånd och om de metoder som står till budsför alt förebygga, utreda och behandla sjukdom och skada. Jag har ipropositionen (1984/85:181) om utveckUngslinjer för hälso- och sjukvården m. m.betonat dessa krav på all man i vården visar respekt för patientenssjälvbestämmande och integritet. 79 (): Jag vill tacka statsrådet för svaret. Det är i sanning en märklig process inom socialstyrelsensom vi bevittnat . var amalgamet inte alls farligt.Ingen var förgiftad, och expertgruppens rekommendationer om att inte behandlagravida kvinnor med amalgam skulle man inte bry sig om, för det skulle skapaonödig oro, sade man. För att fastställa diagnos skulle man endast ta hänsyntill blodprov. kom nya signaler. Då skulle rekommendationerna om attinte behandla gravida gälla. , när de allmänna råden fastställdes,sades all även människors sjukdomsbild och symtom skulle Prot.1987/88:124 vägas in när man fastställer diagnos. Undra på att människorblir förvirrade! Det här kunde vi läsa i pressen.Allmänheten fick därmed intrycket all Om kvicksilverförgifv ning från amalgam socialstyrelsenändrat uppfattning, men det har den inte alls gjort. Enligt råden skallblodprovet ha den största betydelsen vid fastställande av diagnos.Sjukdomsbilden skall bara vara ett komplement. Samma gränsvärden som tidigareskall gälla. Man skall göra s, k. helblodsprov. Vid tidigare provtagning avdenna typ var det endast en person, som fått mycket höga kvicksilver ifisk , som kommit i närheten av gränsvärdet. Man säger tydligt frånsocialstyrelsens sida att amalgamet allmänt sett är ett olämpligttandlagningsmaterial och skall bort . struntar man nu mereller mindre i dem som är sjuka. Enligt min och alla drabbades uppfattning börsymtomen och sjukdomsbilden vara det som väger tyngst, och blodprovet bör varaett komplement. För all få en rättvisande bild av om patienten lider avkvicksilverförgiftning skulle man faktiskt egentligen behöva ta prov påmänniskohjärnan, och det låter sig inte göras på levande människor. Jag vill åter fråga statsrådet vad hennes inställning ärtill att människors egna upplevelser och sjukdomssymtom skall vara det somväger tyngst vid fastställandet av diagnos och alt blodprovet skall vara ettkomplement. 80 Socialminister : Fru talman!Naturligtvis skall patientens inställning och uppfattning tillmätas betydelse,men får beaktas tillsammans med andra faktorer. Jag har pekat på vad som finnsinskrivet i hälso- och sjukvårdslagen, som vi fick . Den gerpatienten en mycket stark ställning inom sjukvården, och den gällernaturligtvis i allra högsta grad även dessa patienter. 81 (): Frågan är dä vilket som väger tyngst -människors upplevelser eller blodprov. Sådana prov är sä komplicerade altresultaten är myckel svåra att mäta. Tandläkare och läkare säger att del ärnäst intill omöjligt för ell landsting att ulföra sådana prov på ett sätt somkan ge riktiga resultat. Då bör ju symtomen vara det som väger tyngst när manfastställer diagnos. Jag tror knappast, , att del är som skallavgöra vad som väger tyngst när man skall göra en medicinsk 83 (): Det kan kanske vara rikligt alt del inte skallvara utan en medicinsk myndighet. Med tanke på den förvirring somtydligen råder inom i denna fråga - vi får tre olika budskap påtre olika dagar-tycker jag ändå all det vore rimligt att gjorde ettuttalande. Överläggningen var härmed avslutad. 20 § Meddelande om svar på interpellation 1987/88:254 84 Miljö- och energiminister : Frutalman! Jag ber att få meddela att interpellafion 1987/88:254 av Per Stenmarckom erosionsskadorna på vissa strandområden i inte kommer att besvarasinom föreskriven tid på grund av arbetsbelastning. Interpellationen kommer aftbesvaras . 21 § Svar på frågorna 1987/88:490 och 491 om rätten att tadel av vissa uppgifter om giftiga utsläpp Om rätten att ta del av vissa uppgifter om giftiga utsläpp 85Miljö- och energiminister : har frågat mig om jag tänkeragera så att människor i får tillgång fill de uppgifter som rör derasliv, hälsa och miljö. har frågat mig om jag avser att fainifiativ till sådana lagändringar att sekretessbeläggningen av uppgifter ommiljöskadliga industriutsläpp inte kan ske . Jag harfunnit det lämpligt att besvara frågorna i ett sammanhang. Frågeställarna tar upp ett problem som har varit aktuellti flera fall. Det gäller sekrelessbehandling av uppgifter i samband med tillsynöver näringslivet. I dessa fall gäller sekretess för ett företags affärs-eller driftförhållanden, om det kan antas att företaget lider skada omuppgifterna röjs. Skälet för denna sekretess är att det finns ett legitimtbehov för företagen att skydda vissa företagshemligheter gentemot t. ex,konkurrenter. Det förhållandel att ett företag kan lida skada till följd av altdet blir känt att företaget har gjort sig skyldigt till miljöskadligverksarrihet utgör inte grund för sekretess. Jag vill med skärpa framhålla attdet är ell högst berättigat krav att allmänheten får kännedom om vilka företagsom är ansvariga för föroreningar i miljön för att kunna ta inifiativ imiljöskyddets och konsumenternas intresse mot företag som bryter mot reglernaoch för att kunna göra ett medvetet val av produkter. Det fall som och lar upp ärnu föremål för prövning i regeringsrätten. Jag kan vidare upplysa att regeringen i särskilda fall kanförordna om undantag från sekretessen, om den finner del vara av vikt att enuppgift lämnas. En begäran om att medge undantag från sekretessen i det aktuellafallet har lämnats lill regeringen. Så länge prövning i domstol pågår och innan ärendet harberetts i kan jag inte uttala mig om detta enskilda fall. Min allmänna uppfattning i frågan är dock att resultatetav den avvägning mellan olika intressen som gjorts i sekretesslagstiftningen inågra fall visat sig vara mindre tillfredsställande. Även jusfifieministern hari samband med ett svar på en liknande fråga i kammaren gett uttryckför samma uppfattning. Som jag bedömer situationen medför hänsynen tillmiljövården att lagstiftningen och dess tillämning behöver ses över. Regeringenhar tagit initiativ till en genomgång av de regler som gäller. Jag anser förmin del alt största möjliga offentlighet bör eftersträvas. Prot.1987/88:124 Anf. 86 (vpk): 20 maj1988 Fru talman! Jag ber att få tackaBirgitta för svaret. Jag tycker att det T ~ var ett bra svar och en fin markering, som jag tror attmånga i det här landet Om rättenatt ta del av . , , ............. ' \ , vissa uppgifter om giftiga utsläpp Men jag vill ända ta upp några saker. Miljölarmen i har duggat tätt. Det är särskiltskrämmande, eftersom föroreningarna har varit mycket allvarliga redan pägrundval av det vi har velat. Men det som upprör allra mest är att människornaförst i efterhand får reda på att de har utsatts för farliga ämnen. vetvi att det har skett och fortfarande sker omfattande utsläpp i avbl. a. cancerframkallande ämnen. Det är otroligt viktigt, fru talman, altmänniskorna i får ta del av alla dehandlingar som rör deras liv och hälsa och som rör miljön i . Hemlighetsmakeriet på företagens befallning - jag anseratt man kan uttrycka saken så - är ovärdigt en rättsstat. Uppgifterna måstesnabbt göras offentliga. Alla möjligheter fill fortsatt sekretess beträffandeföroreningssituationen måste alltså upphävas. Aldrig hade jag och andra inommiljörörelsearbetet trott att det skulle vara möjligt för företagen attfortsätta med det här myglet , särskilt inte i samverkan medmyndigheterna. Men dessa har varit med och skyddat miljöbovarna. Jag instämmer i vad miljöjuristen harsagt om det som har hänt, att det är barockt, för det är det verkligen. Jag undrar om inte skulle kunna kommenteraförhållandel att problemen verkar gälla en kollision mellan den s. k.talerätten och den rätt till skydd för affärshemligheter som förelag har. Dettahar ju inte med affärshemligheter att göra, ulan del handlar om miljöskadorgenom utsläpp. 87 Tredje vice talman (): Även jag ber att få tacka för svaret på den frågasom jag har ställt. Miljöskandalerna har rullat över , och del har visatsig att övervakningen har varit bristfällig. har det utlovats hårdare tagoch bättre insatser, och vi får väl hoppas att de kommer att genomföras. Den delfråga som jag har tagit upp har inte på något sättfått någon slutlig lösning. Det är naturligtvis upprörande för allamiljöintresserade - och borde vara upprörande för alla medborgare - att förelagsom bevisligen släpper ut miljöskadliga ämnen i naturen kan få testresultenhemligstämplade, t. o. m. i fråga om testningar som har utförts av offentligamyndigheter. Jag tycker liksom att miljöministerns svarär klart positivt. Det går i den riktning som jag önskar att frågan skallutvecklas. Den här frågan har manglats i de rättsliga instanserna,och där har man kommit till slutsatsen att myndigheterna i har handlat rätt när de har hemligstämplat de här uppgifterna. säger i sitt svar:"Det förhållandet att ett företag kan lida skada till följd av alt del blir känt att företaget har gjort sig skyldigt till miljöskadUg verksamhet utgör inte grund för sekretess." Men det är ju just detta som har utgjort grund försekretess i de fall som med rätta har upprört allmänheten. Innebär del alt vi kan förlita oss på alt, när de här ärendena kommer upp till prövning i departementet, hemligstämpeln kommer alt hävas? Någon annan tolkning kan man väl inte 80 göra av det svar som miljöministernhar gett. På de sekunder som återstår för mig skulle jagvilja tillägga att det naturligtvis inte är tillfredsstäUande att man tarställning från fall till fall i sådana här frågor. Det måste finnas en generelllagstiftning som omöjliggör hemligstämpling av uppgifter som är av omedelbartintresse för allmänheten. Anf.88 Miljö- och energiminister : Fru talman! Naturligtvis kännerriksdagens tredje vice talman till vilka regler som gäller för mina möjligheteratt uttala mig i ännu inte avgjorda ärenden. Jag tycker inte att jag kunde hasvarat tydligare än vad jag har gjort i mitt ursprungliga svar på de frågor somViola och nu upprepar. Nuvarande lagstiftning innebär inte att det förhållandet att ettföretag kan lida ekonomisk skada om det blir känt att det bryter motmiljölagstiftningen utgör någon grund för sekretess. Jag anser t. o. m. attdet är rätt och billigt att företaget lider ekonomisk skada, att konsumenternahar anledning att t. ex. bojkotta ett sådant företag och att de har rätt attveta om det finns skäl för det. Regeringen har redan inlett en översyn av gällande regler - där jaginte har velat utesluta någon lagsfiftning eller peka ut någon särskild - föratt vi skall säkerställa att man i fortsättningen inte kan sekretessbeläggasådant som borde vara offentligt i miljöskyddets intresse och som det intefinns någon anledning att skydda, därför att det skulle handla om enföretagshemlighet. Regeringen beslutade i går att lyfta sekretessen i två ärenden av denhär karaktären. Omrätten att ta del av vissa uppgifter om giftiga utsläpp 89 (vpk): Det är bra att man lyfter sekretessen, men jag håller med BertilFiskesjö om att man inte skall behöva lösa de här frågorna från fall till fall.Det måste bli en annan lösning, och det är väl det som man nu håller på attförbereda. Jagskulle vilja ha en kommentar från beträffande hänvisningen tillatt det handlar om affärshemligheter. Kammarrätten har ju fakfiskt hänvisattill detta i fallet . Vi kan tala om det här helt generellt, eftersom dethar hänt mer än en gång, även om det nu är ett speciellt fall som vi tänker på.Beror inte den hänvisningen på att hälso- och miljöskyddsmyndigheterna hargjort en felaktig tolkning eller tolkat fill förmån för företagen i stället föratt utnyttja möjligheten att hänvisa fill den talerätt som de omkringboendemåste ha i sådana här fall? Så fruktansvärt dålig är lagstiftningen säkertinte, även om den nu måste ändras. Det handlar också om tolkning och feghet hosmånga myndigheter, enligt min uppfattning. Anf.90 Trejde vice talman (): Jag noterar än en gång att vi tydUgen kan förvänta oss ett enligt vårmening positivt beslut från miljöministern i den fråga som miljöministern skallavgöra - någon annan möjlighet att tolka svaret finns inte. I miljöskyddslagen finnsdet bestämmelser som uppenbarligen går i annan 6Riksdagens protokoll 1987/88:124 1987/88:124 riktning än sekretessbestärnmelserna, och .det är inget tvivel om att det handlarom en kollision. Det är naturligtvis ett förbiseende att vi inte i Om rätten att ta del av vissa uppgifter om giftiga utsläpp lagstiftningsarbetet harundanröjt de uppenbara motsättningar som finns härvidlag. Jagvill sedan fästa uppmärksamheten på att regeringen lade framen proposition om skydd för företagshemligheter. Det är en proposition som harblivit kritiserad ur olika synpunkter. Jag noterar alt det i den propositioneninte finns någonting om dessa frågor vi nu behandlar, utom möjUgen en mening pås. 13 - som jag tyvärr inte hinner återge - som man möjligen kan tolka som enöppning för alt uppgifter av det här slaget inte skulle drabbas av sekretess. Anf.91 Miljö- och energiminister : Man måste här hålla isär de olika grunder som kan finnas när det gälleratt lida ekonomisk skada. mån det gäller företagshemUgheter, patent och liknande, finns det skäl attsekrelessskydda uppgiften. mån skälet enbart är att man lider ekonomisk skada till följd av att detblir känt att man orsakar miljöskador eller bedriver miljöskadlig verksamhet,finns det däremot ingen anledning till sekretess. Anf.92 (vpk): I de fall som har varit aktuella - vi kan kanske fortfarande diskuterafrågan generellt - har ju myndigheten haft möjlighet att se till att det finnsett fungerande register. Miljö- och hälsoskyddsnämnderna använder ju ettsådant när de skall besluta om vilka åtgärder som skall vidtas. Idelta fall fanns del i föreliggande register uppgifter om vilka kvantiteter ochämnen det handlade om. Jag har oerhört svårt att inse på vilket sätt sådanauppgifter kan kopplas direkt fill frågan om affärshemlighet som har medprodukten att göra. Saken gäller faktiskt utsläppsmängder, förekomst avcancerframkallande ämnen osv., . Anf.93 Tredje vice talman (): Om man skall kunna väcka talan beträffande skada på grund avmiljöutsläpp, måste man ju känna lillall sådanahar ägt rum och helst också vetavad det är för typ av utsläpp som har skett. Detta förutsätts ju imiljöskyddslagen, det framgår t. ex. i 34 §. Det är alldeles uppenbart att dethär alltså blir en kollision mellan olika lagstiftningskomplex. Miljörninisternkommenterade inte min synpunkt på det förslag om företagssekretess som regeringennyligen har lagt fram för och där dessa problem inte alls berörs. Avsiktenär att skjuta på behandlingen av denna proposition lill hösten. Vi i riksdagenfår ta fasta på vad miljöministern nu har sagt och under höstsessionen se tillatt lagen om företagssekretess får de öppningar som är nödvändiga för attmiljöskadliga utsläpp skall komma fill allmänhetens kännedom. 94Miljö- och energiminister : Tredje vice talmannen kan tryggt lita på att alla lagar kommer att ingå iden översyn som sker av gällande regler - alltså även den senast Överläggningen var härmed avslutad. Om elpriset för Nobel-induslriers kiselmetallverk iLjunga verk 22 §Svar på fråga 1987/88:469 om elpriset för Nobelindustriers kiselmetallverk i Ljunga verk 95Miljö- och energiminister : har frågat mig om jag ärberedd att medverka till att får erforderliga direktiv tillfortsatta förhandlingar med Nobelindustrier om elpriset för kiselmetallverkeni . Enligt fråga har förhandlingarna strandat pågrund av formella begränsningar för . Jag vill framhålla att fastställderiktlinjer för ledningen av den statliga förvaltningen, däribland (prop. 1986/ 87:99, KU 29, rskr. Av dessa riktlinjer framgår attriksdagens och regeringens styrning av affärsverken skall präglas av ökadlångsiktighet och minskad detaljstyrning.