prot · GB09104 · 1987-12-31 00:00:00 — Konsumenterna skall veta att S-märket är den endagarantin för att produkten uppfyller säkerhetskraven. Det är därför vi vill attså många produkter som möjligt skall bedömas frän säkerhetssynpunkt av SEMKO. Anf.117 (): säger att det är angeläget att vi har en S-märkning ochatt den betraktas som en garanti. Det är riktigt. Men som läget är nu kommerdet att finnas icke-registrerade varor pä marknaden. Utskottet skriver självt isitt betänkande att det kommer att bli problem på detta område. Omman nu inte kan märka de registrerade varorna, skulle man kunna hävda attförsäljare och uthyrare måste ta ansvar för de varor de säljer och hyr ut. Påså sätt skulle försäljaren vid försäljning eller uthyrning vara tvungen attmeddela vilka varor som är registrerade. Anf.118 (): Enligt det nya förslaget skall ansvaret ligga hos tillverkaren ellerimportören av produkten. Denna person blir då ansvarig för den produkt hanlevererar. Överläggningenvar härmed avslutad. (Beslut i ärendet skullefattas vid nästa arbetsplenum.) 1987/88:104 13§ Meddelande om interpellationer Meddeladesatt följande interpellationer framställts pellationer den 20 aprU 1987/88:235av (vpk) till statsrådet om älgjakten ovanodlingsgränsen: fick vi en ny jaktlag sominnebär en del förändringar, inte minst för jägarna ovan odlingsgränsen. I ochmed den unga lagen upphörde bl. a. den s.k. allmänna jakten och samtliga jägaremåste jaga efter licenstilldelning. Detstora problemet i sammanhanget, som bäddar för strid, är den dubbelregistreringav vissa marker sorn tydligen kommer att ske. Bland jägarna ställer man sigfrågande inför hur säkerheten under sädana förhållanden skall kunnaupprätthållas i utövandet av jakten. Likaså undrar man hur det skall blimöjligt att bedriva en jakt som någorlunda uppfyller kravet påproduktionsanpassad avskjutning. Det är nu länsstyrelserna i de berörda länenhar att försöka lösa dessa problem. I har man tillfälligt löst dettagenom att skjuta upp registreringen . I övrigt är positionernamycket låsta. Frågan är väl om det enligt nu gällande riktlinjer är möjligt attuppnå en godtagbar lösning för alla parter. Medhänvisning till ovanstående vill jag ställa följande fråga till statsrådetLönnqvist: beredd att vidta eller föreslå åtgärder för att lösa problemen medsäkerhet och viltvård vid älgjakt ovan odlingsgränsen? 1987/88:236 av KarinAhrland (fp) till utrikesministern om framtid: undertecknades i ett dokument omAfghanistans framtid. De därvid inblandade parterna var dels ochKabulregimen i , dels de två stormakterna och Sovjetunionen.Däremot saknades den afghanska motståndsrörelsen som har en överväldigandemajoritet av det afghanska folket bakom sig. Genomdokumentet ingås skilda överenskommelser, bl: a. garanteras de afghanskaflyktingarna rätt att återvända till sitt land utan repressalier etc. Vidaresynes de två stormakterna ha enats om att var för sig fortsätta att stödja varsin sida i konflikten. Redanföre undertecknandet hade UNHCR tydligen börjat med vissa förberedelser förflyktingarnas återtåg. är det alldeles tydligt att organisationen harklara avsikter att ta säte i och därifrån organiseraett arbete med att bistå vid en eventuell repatriering av flyktingarna.Eftersom UNHCR är en kan ett sådant agerande vid första tankensynas naturligt. Men Genéve-dokumenten innebär inte något reellt fredsavtal,och alla välinformerade källor i är övertygade om att flertalet av flyktingarnainte återvänder sä länge den nuvarande Kabulregimen ärkvar där. Om UNHCR etablerar sig i Prot. finns det risk för att detafghanska folket missuppfattar organisationens syfte och arbete och att dehandlar därefter. ... jj i j Meddelandeom inter- Vidare har i pressen förekommit uppgifter om att skulle ha blivit . ombett att inga i en övervakningskommissioni samband med att trupper skall drastillbaka. Medhänvisning till de refererade uppgifterna vill jag fråga utrikesministern: Vilken är den inställning tillatt UNHCR eventuellt etablerar sig i medan den afghanska lydregeringenfinns kvar där? Kommerregeringen att konsultera motståndsrörelsens interimsregering innan manbeslutar att säga ja- eller nej - till en förfrågan att ingå ? 14§ Kammaren åtskildes . 1987/88:104 (Siffrornaavser sida i protokollet) Tredje vice talmannen 93 , () 32 , () 78, 81,82, 84, 88, 90 , 100, 105,107 , () 87,90, 91 , (vpk) 58,63, 64, 70, 74 , (vpk) 78,81, 82 , () 55, 62,71 , () 110 , () 112, 114,115 , (vpk) 115,118, 119 Furustrand, ()111 , () 11, 15,16, 19, 20, 26, 29 Hagård, () 4, 14,15, 19, 26, 28, 35, 43 , Bo (vpk) 16, 19,20 , () 51, 61,63, 69, 73 , Margö (vpk) 101,104, 106 , () 38 , () 41,45, 46 , () 117,119, 120, 121 , , iBengtsfors (c) 83 , () 30, 36,43, 46 , () 7,19, 20, 25, 28 Lekberg, () 77 , () 98,104, 107 , () 102,105, 107, 108 , () 21,27, 30 Nyhage, Hans (m) 75, 77 , () 65,72, 75 , () 56, 62,64, 72, 74 , (vpk) 39,44 , () 98,103, 106 , () 34 , (vpk)86, 89, 91 Sörestedt, () 120,121 Tammenoksa, () 108 Vestlund, () 79,82, 83 , () 113,114 , () 92 124 gotab Stockholm1988 15388