prot · GB0947 · 1987-12-31 00:00:00 — FjärdeAP-fpnden har infe gett något större löntagarinflytande och har infe hellerpåvisat några särskilt stora positiva sysselsättningseffekter. AP-fondssystemet genomdrevs i en stor klasstrid, kanskeden enda som socialdemokratin har initierat. Denna fond är nu under samhälleligförvaltning och skall enligt vpk;s mening utgöra en av grunderna för enalternativ industri- och samhällssektor som står utanför storfinansens direktakontroll och inflytande. De allmänna pensionsfondernas inriktning måste därföri grunden förändras. De femlöntagarfonderna omfattas ju också av propositionens förslag om vidgadeplaceringsmöjligheter. De har en uppbyggnad och funktion som i huvudsak överensstämmermed den fjärde AP-fondens, Kraven på löntagarfonderna är i första hand atf deskall leverera in pengar fill ATP-systemet, Löntagarfonderna har infe precis varit någotsysfemförändrande instrument, utan har snarare stärkt sammanflätningen mellan statoch-kapifal. Den har bidragit fill en spekulationsekonomi och inte minst tillkapitalflödef till. Fonderna har definitivt infe inneburit någon störremakt för de anställda. Men det är infe särskilt överraskande, eftersom detligger i akfieägandets och i akfiemarknadens karaktär. Det är en spekulativmarknad och strider mot varje samhällelig planmässighet i den ekonomiskautvecklingen. Därför, fru talman, är egentligen löntagarfonderna en av dekapitalkällor som skulle kunna omvandlas och utgöra grunden för ett fondsystemsom satte samhälls intresset främst. Det skulle omvandlas till samhällsfonder. Vpk:s förslag till samhällsfonder inriktas i första handpå atf genomföra ett långsiktigt program för nyindustrialisering i nationellskala. När det privata storkapitalet i så hög grad undandrar sig denna uppgift,måste lönarbetarna själva påta sig den. Därför skall fonderna ha en sådaninriktning att de i första hand stärker utvecklingen av offenfiiga ochkooperafiva industriprojekt och utgör en spjutspets i den fortsattaindustriella utvecklingen. Fonderna skall inte uppträda som aktieköpare iprivatföretag. De kan inte underordna sig det kapitalisfiska näringslivetsledande ideologi och krafter. Vi har därför skisserat att hela AP-fondssystemet, ochlöntagarfonderna i synnerhet, är ett bra verktyg för aft förskjutamaktförhållandena i samhället. Verktyget är aff det redan finns kapital. Vi har tidigare presenterat att fonderna skall främjasamhällsekonomiska syften. De skall främja regional balans med arbete, serviceoch god miljö i alla delar av landet. Fonderna skall stödja lönfagarkollekfivaföretag och nya samhälleliga industrier. Fonderna skall akfivt motverkatransnationalisering och indusfriutfiyttning. Det är grunden för vpk;sståndpunkt. I borgerlighetens fondmofstånd bygger man påideologisk-polifisk grund, där fondsystemet enligt deras syn inskränkerkapitalets makt. Man ser socialismen framför sig - sade dettanyss här. Men det innebär motstånd mot ett system som egentligen infeexisterar. Detta system hotar egentiigen inte kapitalets position, snararetvärtom. är rädd för att detta instrument skall slåtillbaka kapitalets maktpositioner, men det har det infe på något sättgjort, tvärtom. Man kan ju undra om.Sten har så liten tilltro fillstorfinansens och börsfolkets maktposition. Ett av motiven för aft förändra placeringsreglerna förfonderna är aft en stigande del av pensionsutbefalningarna finansieras medfondavkasfnings-medel. Naturligtvis måste ATP-systemet tryggas. Det är en av devikfigaste trygghetsreformerna vi har. Men ifrån vpk anser vi att det skullevara ödesdigert att mer gräva ned fondsystemet.i kapitalismens spekulationssystem,r stället bör i så fall andra vägar användas för aff säkra ATP-systemetsfortsättning och utveckling, t. ex. att höja ATP-avgiften. Vpk har föreslagit att vi vid behov skulle höjaavgifterna för att värna om pensionärernas framtid och deras ekonomiskatrygghet. Man kunde också säkra ATP-systemet med andra medel, t. ex. särskildaATP-avgifter, skatt på spekulafion i akfier och optioner. Fördelen med detsenare systemet skulle vara atf det kunde bidra fill att försvåra finans- ochspekulationsverksamhet, som är den största orsaken fill infiafionsspiralen isamhället. Man kanske skulle kunna slå två flugor i en smäll. Fondsystemet måste enligt vpk i grundenförändras, så som jag har redovisat här. Vpk anser infe aft den rätta vägen atfvända denna utveckling är aft låta AP-fonderna och löntagarfonderna dras än merin i spekulationssystemet. Det är inte heller någon garanti förpensionssystemefs framtid. Därför, fru falman, yrkar jag bifall fillvpk-reservationerna 1, 3 och 18.Följden av det jag nu har sagt är att vpk vidhåller sin uppfattning, somframförs i motion N3 under momenten 7 och 8. 94 (): I näringsufskotfets betänkande 10 behandlasregeringens proposifion 1987/88:11 om ändringar i reglementet för allmännapensionsfonden m. m. Till utskottets betänkande har fogats ett antalreservafioner. Jag har inte för avsikt aft beröra dem alla. har beretts fillfälle att behandlaregeringens skrivelse gällande fjärde fondstyrelsens årsredovisning. behandlade årsredovisningen fann utskottet detönskvärt att skapa största möjliga klarhet om fondstyrelsernasplaceringsmöjligheter. Om detta uttalande rådde politisk enighet. Regeringen har i proposifionen tagit upp frågor rörandevidgade placeringsmöjlighefer. Ett skäl fill de nu föreslagna ändringarna ifondsystemet är aft anspråken på effektivitet har vuxit, eftersompensionsutbefalningarna far alltmer av fondernas medel i anspråk. Genomeffekfivare kapitalförvaltning kan framfida höjningar av ATP-avgiffen undvikas. Första-tredje fondstyrelsen får efter den 1 januari 1988möjlighet att lämna lån utan statlig eller borgen. Utlåningenbegränsas fill högst av anskaffningsvärdet på de tillgångar som fondernaförvaltar. Lånen ar avsedda fill företag som har obligationsmarknaden somalternativ för sin upplåning. Försfa-fredje fondstyrelsen får på samma villkorockså möjlighet aff förvärva fast egendom direkt eller genom att köpa akfier iett fastighetsbolag. I den moderata partimotionen ser man farhågor i aftAP-fonden inträder på fastighetsmarknaden. Rädsla finns för höjdafastighetspriser och risk för atf fondstyrelsen engagerar sig ifasfighetsprojekt av polifiska skäl. Utskottets majoritet finner i likhet medfondstyrelserna aft fastighetsförvaltning normalt förknippas med relativt högadrifts- och underhållskostnader samt en jämförelsevis låg direktavkastning. Detär väl känt att värdeuf-vecklingen över fiden för sådana placeringari allmänhet garanterar en gynnsam avkastning. De anspråk på AP-fondensavkastning som de ökande pensionsutbetalningarna medför, i förening med enallmän strävan atf begränsa framtida avgiftshöjningar, talar för aft AP-fondenbör ges möjlighet aff placera en del av fondkapitalet också i fast egendom. Fören sådan utvidgning talar också den omständigheten att de enskildaförsäkringsbolagen redan har möjlighet aff placera medel i sådan egendom. En annan fråga som livligt har diskuterats ärhandel med optioner. Handel med optioner och andra nya riskkapitalinstrumenthar blivit ett uppmärksammat inslag på värdepappersmarknaden.I reglementet för allmänna pensionsfonden finns inga regler omplaceringar i sådana instrument. Ett enhälligt utskott sade aft det varönskvärt aff det skapades klarhet i vilka placeringsmöjligheter fondstyrelsenskulle ha . när regeringen lägger fram sin proposition om på vilkaområden AP-fonderna får göra affärer är infe enigheten lika stor, Ipropositionen tillgodoseskravet på regler så till vida att fjärde fondstyrelsen och löntagarfondernaskall få rätt att placera förvaltade medel också i standardiserade köp- ochsäljopfioner avseende aktier. Av betydelse är, som en allmän regel för fjärdefondstyrelsen och löntagarfonderna, atf de skall förvalta anförtrodda medelgenom placeringar på riskkapitalmarknaden. Det föreskrivs vidare att fondmedel skall placeras så attkraven på god avkastning, långsikfighet och riskspridning tillgodoses. Dessabestämmelser innebär klara restriktioner för hur fondstyrelserna får agera påopfionsmark-naden. Av de riskkapitalinstrumenf som kan sammanfattas under benämningenoptioner får enligt de nu föreslagna reglerna inte andra förvärvas änstandardiserade köp- och säljoptioner avseende aktier i sådana bolag i vilkasaktier vederbörande fondstyrelse får göra placeringar. Med en option menas ett kontrakt som ger dess innehavarerätten men inte skyldigheten aff genomföra en transaktion. I fråga omaktieopfioner innebär detta att innehavaren har rätt att när som helst inom enbestämd löptid köpa eller sälja aktier till ett pris som har bestämts i förväg,det s. k, löpprisef. En option som ger innehavaren rätt aft köpa akfier kallasför köpoption, och en option som medför rätt aft sälja aktier kallas försäljoption. Detta har en del partier inte riktigt förstått. Detta framgår avreservationerna. Men placeringar i indexopfioner och andrariskkapitalinstrument som inte nämnts i reglementet är naturligtvis intetillåtna. Dessa restrikfioner stämmer väl överens med allmänna pensionsfondensintresse av att säkra framtida pensionsutbefalningar och med dess intresse avatt bevara förtroendet hos allmänheten. Detta uttalande som gjordes avmajoriteten i näringsutskottef stämmer också överens med vadriksförsäkringsverket fidigare har uttalat. Regeringen tar även upp frågan om inrättandet av en femteAP-fond efter samma mönster som , Det finns i propositioneninget förslag om inrättande av en femte fond. Regeringen återkommer i dennafråga vid senare tillfälle. Frågan om en femte fond är infe ny. I sitthuvudbetänkande, SOU 1978:11 Kapitalmarknaden i svensk ekonomi, framhöllkapitalmarknadsutredningen aft man borde överväga aff låta AP-fondensaktieförvärv ske genom inrättandet av en femte fondstyrelse utrustad med egenadministration. Jag yrkar bifall till hemsfällan inäringsufskotfets betänkande 10 och avslag på reservationerna. Det finns tre vikfiga motiv för aff vidgaAP-fondens möjligheter aft placera medel: AP-fonden utsätts framöver förstora påfrestningar. Medelåldern stiger hos den svenska befolkningen, och detinnebär ökade åtaganden. Vi behöver höja pensionsavgiften framöver, men det ärangeläget att det inte behöver ske i snabb takt. Det finns de som oroar sig försina pensioner. Då är det viktigt aff AP-fonden får så god avkastning sommöjligt. Jag uppmärksammade aft i sitt anförandevar inne på samma linje, nämligen atf det är viktigt att vi kan garanterapensionsåtagandena. 8 protokoll 1987/88:47 Kapital- och kreditmarknadernahar ändrat karaktär. De s, k, andra- handsinstitutens roll har minskat i takt med avregleringen och avskaffan det av systemet med prioriterade obligafioner. Stora investeringar sker oftast via samfinansiering av stora insfitufioner, 3, AP-fondernas styrelser stårenhälligt bakom en framställning till rege ringen om att få vidgade placeringsmöjlighefer. Där finns arbetsmarkna dens parter representerade med sina främsta företrädare. Det är de som är satta att se fill att förvaltningen är sådan att pensionerna tryggas. Då bör man ha starka mofiv för aft blankt avvisa en sådan framställan, Det är därför regeringen inte har gjort det ulan lagt framden här propositionen. Vi känner ansvar för att AP-fondenkan förvalfas så, att den tryggar pensionsåtagandena. Då bör inte enframställning av det slag som kommit nied läggas åt sidan. Det är också därför med stor förvåning jag sest attmoderata samlingspartiet gått ernot såväl förslaget om direktlån i vissa fallsom fastighetsköp. går emot direkflån. Jag måste tolka detia somaff de båda partierna antingen inte äv lika intresserade som vi andra av etigod avkastning på AP-fonden så att pensionerna kan tryggas, eller att manhellre vill värna om de privata försäkringsbolagens marknad Del är trist att det inte kan råda enighet i de härfrågorna. Det är inte en slump att enhälliga styrelser i AP-fonden står bakomframställningen om vidgade placeringsmöjlighefer. Det gäller såväl arbetsgivar-som arbetstagarrepresentanterna på privat såväl som statlig och kommunalsekfoi. Arbetsgivarna är angelägna om att inte avgifterna skall behöva höjasmer än nödvändigt framöver, och arbetstagarrepresentanterna är givetvisangelägna om tryggade pensioner. Alla som satt sig i in i frågan vel ju atfpensionssystemet utsätts för påfrestningar framöver. Då borde det kunnaföreligga enighet om att söka åstadkomma en så god förräntning som möjligt. Det är bara som motsätter sig den höjning av,ATP-avgiffen som föreslagits i proposition 60, som vi diskuterade tidigare.Men de motiv anförde när de motsatte sig höjningen oroar. Detbehövs ingen fondbildning, sade . Detta måste tolkas så, aft maninte alls oroar sig för om fondkapitalet börjar minska och fonderna heltavvecklas. Det är visserligen i linje med inställning att allkollektiv kapitalbildning är av ondo. Det är det bärande temat i moderaternasskrivningar om detta. Men det oroar. Det bådar illa för pensionärerna om detskulle bli en borgerlig regering. Jag noterar att här har en annaninställning. Om nu skiljer ut sig och intar en allmäntnegativ inställning till sådan kapitalbildning och förräntning av pensionernasom det här är fråga om, så är den borgerliga fronten obruten i fråga om enfemte AP-fond. Det finns inget förslag i propositionen, men frågan diskuterasändå ganska utförligt både i propositionen och i betänkandet. Vi tyckte atf detvar rimligt ätt vi skulle ange varför det var nödvändigt att återkomma i dennafråga. Varföraktualiseras då en femte AP-fond? Jo, därför aft frånmarknadssynpunkt börjar bli tillräckligt stor. Regeringen menar att det då ärbättre att inrätta en femte fond än att bygga på fjärde fonden eller eventuelltdela den. När nu de borgerliga partierna går emot tanken måste detbetecknas som högst anmärkningsvärt. Jag tolkar det som att man har fastnat såi fonddemagogernas grepp att man inte förmår frigöra sig. Annars ärfrågeställningen väldigt enkel: Är det rimligt att vissa medel från AP-fondenkanaliseras, söm , till riskplaceringar i aktier? Svaret är enligtregeringens mening ja. har fyllt sin plats på riskkapitalmarknadenpå ett förträffligt sätt - det är nog alla objektiva bedömare eniga om. Dedryga 2 miljarderna som överförts fill har placerats så välaft de , också efter börsraset, representerar en kapitaltillgång om 8-9miljarder. Det har alltså varit väl placerade pengar, det har varit ett gotttillskott till riskkapitalmarknaden. Det garanterar en bättre förräntning avAP-fondernas medel. vill de borgerliga partierna snöpa denna möjlighet. Detskall infe längre finnas någon kanal över till aktieplaceringar. Det är, somjag uppfattar det, en hårdnande attityd, eftersom de fidigare statsrådenMundebo och själva aktualiserade tanken på en femte fond, just motbakgrunden av aft fjärde fonden skulle bli för stor. Framtidens pensionärer bör uppmärksamma detta. Det bådarilla för pensionärerna. Jag skulle vilja ta upp ett par sakfrågor i övrigt som harberörts i debatten. Det är, , naturligtvis viktigt för helasystemet atf man har en god tillväxt i ekonomin. Därför är det vikfigt atf fåen fungerande riskkapitalmarknad. Jag tycker att den regering jag representerarkan ha ett gott samvete när det gäller aff få fill stånd god tillväxt, vilketockså stöder pensionerna. tog upp frågan om insyn. I den härpropositionen talar regeringen om för aff vi vill vidga insynen förriksdagen när det gäller hela fondsystemet. Fonderna har egna revisorer.Riksrevisionsverket och skall båda yttra sig över och gåigenom materialet. Regeringen gör sin genomgång. Sedan kommer vi att presenteramaterialet för . Dessutom har man möjlighet, vilket också utnyttjas,att gå till få utlåtanden, om man skulle varatveksam. Därför tycker vi aft det inte behövs en särskild dessafonder. När vi har fonder skall de kunna arbeta på marknaden på lika villkorsom andra placerare. Det är viktigt. Offentlighetsprincipen skall gälla i frågaom offentlig verksamhet. Men när det är fråga om affärstransaktioner, måstesamma regler gälla för fonder som för andra placerare. De skall lyda undersamma lagar. tog upp frågan om fastighetsbolag. Jag tyckeraft det är onödigt att, som görs i reservation 6, upprepa en sak som redan ärufklarad, såvitt jag kan se det. Det står i proposifionen aft defastighetsbolag som det är fråga om och som skall kunna förvärvas avfondstyrelserna skall ha till ändamål att äga och förvalta fastigheter. Detskall alltså inte vara deras huvudsakliga ändamål. Det betyder i vanligtspråkbruk att de har som uteslutande ändamål att äga och förvalta fastigheter.Därför borde den saken vara ufklarad. Får jag sedan beröra frågan om optioner. Det är klart attnär begreppet optioner spelar en så stor roll i den allmänna debatten kan detvara frestande att allmänt karakterisera det förslag som förs fram ipropositionen som aff syftet är att ta större risker. finns det fakfisktolika slags optioner. De som har uppmärksammats i debatten och som harinneburit betydande förluster för en del placerare är indexopfioner ochränteoptioner. När fonderna har begärt atf också få använda sig av optioner hardet samband med atf det kan finnas situationer där man från en fond vill isamband med en transakfion ge löfte om att förvärva aktier i ett bolag. Jagtycker atf det är ganska rimligt att man skall kunna ge ett sådant löfte.Dessutom tror jag aft fonderna kan hantera standardiserade opfioner utan attdet skall behövas särskilda restriktioner på den punkten. Det är inte så atfopfioner är samma sak i varje läge. Det står alldeles klart uttryckt ipropositionen att huvudsyftet med fondstyrelsernas handel med optioner skallvara aft begränsa riskerna. De får infe användas på sådant sätt att riskernaför placerarna ökar. Till slut några ord till . AP-fonderna ären mycket stor fillgång, och de tillförs löpande medel. Medlen kommer alltjämtaff huvudsakligen placeras i bosfäder, i kommunutlåning och andra samhällsinvesteringar.De är våra största samhällsfonder. Därför finns det ingen anledning att koppladem samman med frågan huruvida skall få placera som hittills.Det behövs ingen förändring därvidlag för att man skall kunna säga atfAP-fondsysfemet är vårt vikfigaste instrument när det gäller att placera medelsom samhället har nytta av. 96STEN () replik: Jag hörde att statsrådet sade atfidén om den bl. a. kommit från . Han hävdade detockså i en artikel i . Av statsrådets uttalande kan man fåuppfattningen aft t. o. m. skulle ha förordat aft en femte AP-fondskulle införas. Dessutom vill statsrådet låta påskina att vi skulle varaointresserade av att trygga pensionerna. Jag vill med skärpa, fru talman, påstå aff detta är fel.Statsrådet är alltför oförsikfig med sanningen, och det vore verkligen på sinplats aff statsrådet här och tar tillbaka vad han har sagt. För det första var det inte vi moderater som kom med idénom en femte AP-fond. Vi sade i en motion , som ett direkt svar påen propå som kom från ett annat håll: "Vi kommer att avvisa förslag om enfemte AP-fondstyrelse, om ett sådant väcks i ." För det andra förordade inte ekonomiminister år1980 att en femte AP-fond skulle inrättas. Det är tvärtemot vad statsrådetpåstår i en tidningsartikel . Läs nu proposifionen ordentligt! För det tredje verkar inte statsrådet ha riktigtklart för sig hur pensionssystemet fungerar. Det har ingenfing aft göra medAP-fondernas storlek. Avgörande är i stället hur det går för näringslivet ochytterst för hela ekonomin. En ytterligare utbyggnad av fondsystemet, t. ex.genom inrättandet av en femte AP-fond, skulle hämma näringslivefs utveckling.Det är där det verkliga hotet mot de framfida pensionerna finns, och det ärdärför som vi vill avvecklalöntagarfonderna och sätta stopp för en ytteriigare utbyggnad. Avslutningsvistalade statsrådet om insyn. Jag frågar mig: Varför har man så bestämtavvisat den krifik som har kommit med? Riksrevisionsverketvill ju ha bättre förutsättningar för atf kunna fullgöra sin uppgift - det ärdärför som man har föreslagit denna nämnd. Skall man inte ge det organ somregeringen har för detta ändamål de förutsättningar som verket bedömererfordras för att man skall kunna fullgöra sin uppgift? Anf.97 (vpk) repHk: När nu statsrådet presenterar sin bild av varför man villändra i reglementet, säger han att det framför allt är för att säkraATP-systemets framfid. Då kan man fråga sig: Är det bästa vägen att gå, medökad risk och ökad spekulation? Finns det inom regeringen ingen tanke på på ett säkrare sätt skulle kunna säkra de framtida pensionerna, bl. a.genom att kanske beskatta den marknad som man nu vill ge sig in i? Varför måsteman från arbetarrörelsens sida ge sig in i den kapitalistiska spekulafior nen? Detär ju detta som det egentligen handlar om: att djupare komma in i denspekulationen i stället för atf på annat sätt säkra systemet. Dessutomär detta med optioner och riskkapital inte så oskyldigt som man försökerframställa det. Och vad betyder det att man skall ha samma villkor som andraplacerare? Står vi då här med ytteriigare riskkapitalinstrument förde här fondernas räkning? Det är ju det som ligger i förlängningen, när man gersig in i systemet. Nogborde det vara mer rikfigt - för ett parti som säger sig företrädaarbetarrörelsen- att försöka använda medlen mer i samhällelig riktning. Jag kanockså upplysa om att det finns fem löntagarfonder som knappast kan sägas vara isamhällelig tjänst . Framför allt köper de ju aktier för att få enavkastning att ge till ATP-systemet. Det borde väl på något sätt kunnaomvandlas. Dendiskussion som förts tidigare om löntagarfonderna i fråga om det inflytande somarbetarna skulle ha är inte heller oviktig. I det nya lönfagarfondssysfemet ärväl ändå inflytandet helt obefintligt. Det kan ju knappast sägas aft någonarbetare i ett företag haft någon större hjälp av löntagarfondssystemet som detfungerar . Därför har vi i vpk tagitställning som vi har gjort. Anf.98 () replik: talar hånfullt om vårt svenska näringsliv som enspekulafionsekonomi. . . Anf.99 FÖRSTE VICE TALMANNEN; Replikengäller statsrådet anförande. 100 ()replik: Statsrådet säger att direktlån ger en mycket högre avkastning åtAP-fonderna än andra lån och därför är önskvärda. Jag tror attavkasfningsskillnaden är mycket liten. Däremot tror jag att den makt som lånerättenmedför kan göra atf fonden får ett inflytande totalt som inte är acceptabelt. Sedan: Statsrådet efterlyser varför vi i ärmotståndare till den . Det beror på aft varje fond har en vissprocentuell rätt att placera i akfier och att vi i andanom ser, atf om systemetbyggs ut så aff det blir många fonder, blir fondernas samlade inflytande sådantatt vi med all rätt misstänker aft det ligger en socialiseringstanke bakomfondsystemets utbyggnad. För det tredje: Jag uppfattade att det i propositionen lågett förslag att fonderna även skulle kunna köpa aktier i fastighetsbolag, somju arbetar litet varstans, även i utlandet. förstod jag av svaret - och detär jag glad för -aft detta inte var avsikten. På den här punkten är jag alltsåhelt nöjd. Det fjärde är en obetydlig sak som vi inte behöverdiskutera så mycket. Den nämnd som vi har föreslagit skall utredas och somskulle kontrollera reglerna för AP-fonderna och löntagarfonderna var frånbörjan fakfiskt inte ett förslag från oppositionen, utan det var ett förslagfrån som vi tog upp. Men det är en obetydlig fråga. Jag tycker aff infe riktigtuppmärksammar de proportioner som gäller mellan de medel som hitfills haravsatts och som skulle kunna komma aft avsättas för en fjärde resp.femte fond. Det är ganska små belopp. Det rör sig om några hundra miljoner,jämfört med de årliga placeringar som kommer via AP-fondssystemet som sådant.Detta tycker jag det finns anledning att uppmärksamma. AP-fonderna placerarsina medel i bosfäder i form av kommunala investeringar och i form av statligainsatser; och då är det én vikfig och stor samhällsfond som ger det somLars-Ove eftersträvar, utan aff man behöver krångla fill det med fråganorn den fjärde eller femte fonden. säger att det är tveksamt om direktlån germyckel högre avkastning.