prot · GB0941 · 1987-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1987/88:41 1§ Justerades protokollet för den 1 innevarande månad. 2§ Föredrogs men bordlades åter betänkanden /88:11och 17 betänkanden /88:16-18 Utbildningsutskottetsbetänkanden /88:3 och 7 betänkanden /88:6 och 7 1987/88:8 om försurningenm. 1987/88:11 om vattenvårdoch internationella miljövårdsfrågor samt 1987/88:12 om freoner m.m. Talmannen meddelade att jordbruksutskottetsbetänkanden 8, 11 och 12 skulle debatteras i ett sammanhang samt att följandeinterpellationer och frågor skulle besvaras i samband med behandlingen av dessaärenden; 1987/88:109 av AlfSvensson (c) om ett återföringssystem vid bensinstationer 1987/88:102 av PerStenmarck (m) om vattenföroreningarna i 1987/88:115 av () om förbud mot gödsling med avloppsslam 1987/88:87 av () om freonutsläppen 1987/88:130 av RuneThorén (c) om lokaliseringen av def planerade miljötekniskainstitutet 1987:88:228 av () om dispens för användning avvisst avgasreningssystem1987/88:148 av tredje vice falman () om länsstyrelsernas Anf.1 Miljö- och energiminister : har valt att samla en rad angelägna miljöfrågor gemensam debatt. Det är ett utmärkt inifiativ som jag välkomnar.Situationens allvar och behovet av en sammanhållen syn på miljöfrågornamotiverar detta. Detta är också ett synsätt som präglar regeringens arbete medden miljöpolitiska proposition som kommer att föreläggas i vår. Denpropositionen kommer att bli den första samlade redovisning av miljöpolitikensom någonsin överlämnats fill den svenska . Ipropositionen kommer regeringen att på ett samlat sätt redovisa åtgärder på aUasamhällslivets områden, aktionsprogram för de områden där akuta insatser ärnödvändiga, strategier för omställningar i samhällsstrukturen där sådana krävssåsom när det gäller energin, transporterna, jordbruks- ochlivsmedelspolitiken. På dessa områden kommer vi dessutom att föreläggariksdagen särskilda propositioner. I miljöpropositionen kommer också attredovisas förslag till skärpt lagstiftning, förstärkt organisation för miljöskyddsarbetet,ökad användning av ekonomiska styrmedel samt riktlinjer för det allt viktigareinternationella miljöarbetet. - att alla människor skall garanteras engod livsmiljö nu och , - att en ansvarsfull hushållning med och omsorg ommiljön skall genomsyra alla samhällssektorer, - att miljökraven inte står i motsatsställning tillekonomisk tillväxt och fortsatt samhällsutveckling - tvärtom förutsätter devarandra, - att tillväxt och teknikutveckling liksom vårpersonliga livsstil måste länkas in i banor som inte hotar hälsa och miljöeller förbrukar kommande generationers försörjningsbas, - att nationella och internationella insatser måstegå hand i hand, men att måste vara berett att gå före och varapådrivande, - att vi alla har ett ansvar och en möjlighet attgöra något. Regeringen har alltså medvetet valt att samla alladessa frågor till en helhet, just därför att helhetssynen är så viktig. Vi tarhär alltså även upp frågor som skulle kunnat redovisas tidigare. Men samtidigtpågår - det vill jag understryka - redan nu ett konkret arbete som ger resultatpå en rad områden. Utvecklingen står alltså långt ifrån stilla. Jagkommer här att beröra några frågor som är centrala i detta vårtgemensamma arbete och som behandlas i jordbruksutskottets betänkande. Av sammaskäl som lett utskottet till att samla dessa frågor till en gemensam debatt harjag också valt att besvara ett antal interpellafioner ochfrågor. Jagbörjar med frågan om luftföroreningar och försurning. Försurning är ingetentydigt och lätthanterligt begrepp. Det råder dock inget tvivel om desseffekter, även om det finns de som i debatten hävdar att det krävs ytterligarebevis för att vi skall kunna handla. Jag menar alldeles bestämt att den kunskapvi har är tillräcklig för att handla. Ingen kan alltså förebara brist påkunskap som alibi för att inte handla. Riksdagenlade 1985 på regeringens förslag fast en handlingsplan mot luftföroreningar ochförsurning. EnUgt den skall utsläppen av svavel minska och utsläppenav kväveoxider fill 1995, räknat från Vikan räkna med att målet kommer att nås när det gäller svaveloxider genom dehittills vidtagna åtgärderna. Närdet gäller utsläppen av kväveoxider är situationen betydligt allvarligare.Huvuddelen av dessa kommer från trafiken. Den nya bilavgaslagen och införandetav katalytisk rening och blyfri bensin är viktiga steg för att reducerautsläppen av föroreningar från biltrafiken. Men det kommer inte att räcka. Denreduktion av kväveutsläppen som vi når med nu beslutade åtgärder kommer attätas upp av den ökande biltrafiken , om vi inte görytterligare insatser. Målet är naturligtvis att vi skall komma ned till vadnaturen tål. Den socialdemokrafiska partikongressen beslöt att ettprogram med detta syfte skall utarbetas, som vi har lagt fastetappmålet . Förslagtill ytterligare åtgärder för att minska kväveutsläppen kommer därför attredovisas i den kommande miljöpropositionen liksom i propositionerna omtrafik, energi och jordbruk. Till de förslag som där kommer att redovisas hörskärpta krav vad gäller utsläppen från tung trafik och dieselfordon, krav påhelt nya fordonstyper, en omläggning till ökad kollektivtrafik och en förändradtrafikstruktur. Man kan också se miljöprojektet i som dras i gångsom ett sätt att i ett koncentrerat område pröva vad som behöver göras medutnyttjande av alla de instrument vi förfogar över. Samtidigtmed att vi arbetar med att minska de egna utsläppen måste vi naturligtvis ocksåförsöka påverka våra grannländer. deltar därför mycket aktivt i ECE:skonventionsarbete om långväga gränsöverskridande luftföroreningar. Det är etttålamodsprövande arbete där de positiva resultaten inte precis duggar tätt.Ännu har länder som t. ex. och inte ens anslutit sig till30-procentsmålet, trots att vi skulle behöva höja ambitionen när det gällersvavelutsläppen. Vidriver nu också frågan om att det skall träffas en överenskommelse om minskningav utsläppen av kväveoxider. Här har motståndet varit mycket starkt.De flesta länder, däribland , och , anser sig förnärvarande inte kunna stödja den svenska linjen, som innebär ett krav på ettförsta åtagande om minskning till 1995. Men vi får givetvis inte geupp bara därför att motståndet varit hårt. Vi fortsätter våraansträngningar att få till stånd en Aktionsplan . Utsläppenav kolväten är ett annat problem som kräver ökade insatser. Vi bör intensifieraansträngningarna på detta område. Jagredovisar viktiga inslag i regeringens arbete med att minska kolväteutsläppeni mitt svar på en interpellation av om ett återinförings-systemvid bensinstationer. har frågat mig när vi kan vänta oss en lag,som ålägger bensinbolag att vid nyanläggning eller besiktning av befintligastationer installera ett återföringssystem. Jagdelar oro beträffande utsläppen av kolväten. Dessa medför bådehälsorisker och bidrar till bl. a. skogsskadorna genom bUdning-en av ozon ochandra s. k. oxidanter. Detotala utsläppen av kolväten i uppskattades av till466 1985, varav kom från biltrafiken och frånanvändning av lösningsmedel. Resten kom bl. a. från industrier och energianläggningar.Utsläppen beräknas minska med genom de olika åtgärder, bl.a. skärpta avgaskrav på personbilar, som är beslutade. Ytterligare åtgärderär angelägna med tanke på hälso- och miljöeffekterna av olika kolväten. Frånbensinhanteringen avgår ca kolväten vid de olika omlastningarsom sker under transporten från raffinaderi till personbil. Utsläppen vidtankning av bilar ingår i detta och uppskattas till ca . Olikaåtgärder kan vidtas för att minska kolväteavgången vid omlastning av bensin.Vid fyllning av tankbåtar, "tankbilar och cisterner kan utsläppen minskasbl. a. genom atf man byter metod för fyllning och genom återvinning avkolvätena. Oljebolagen har beslutat införa återvinning vid ett fiotaldepåer. Enligtvad jag erfarit är branschens egen ambifion att sluta systemet från raffinaderitill bensinstationernas cisterner. Ävennär det gäller tankning av bilar finns olika tekniska möjligheter. En sådanmöjlighet är återföring av de undanträngda gaserna i bensintanken tillstationscisfernerna, varifrån de sedan kan föras vidare med tankbilar tilldepån för återvinning. Eft sådant kolväteåfervinningssystem kräver samordnadeinsatser i hela bensindisfributionskedjan. Med utgångspunkt i det system somredan nyttjas vid några stationer i kan kostnaderna beräknas fill ca150 . Enannan möjlighet att återvinna de kolväten som avdunstar vid tankning av bilarär att leda in dem i det kolväteåfervinningssystem som finns på de bilar som uppfyllervåra nya skärpta avgasreningskrav. Detta förutsätter i så fall atf denkolkanister som finns på dessa bilar görs större. Denna lösning är billigare änatt investera i återvinningssystem vid alla bensinstationer, men far längre fidatt genomföra. Det amerikanska har föreslagit atfbestämmelserna i för nya bilar ändras i detta syfte. arbetar med frågan om hur kolväteutsläppen frånbensinhanteringen skall begränsas på bästa möjUga sätt. Förutom till frågan omvilka tekniska system som skall väljas måste verket fa ställning fill hur dessafrågor skall regleras med stöd av lagstiftningen. En möjlighet är att t. ex.utnyttja miljöskyddslagen genom allmänna råd till länsstyrelser, miljö-ochhälsoskyddsnämnder och anläggningsägare. Det är inte tillräckligt att endastreglera utsläppen från tankning av personbilar, utan hela bensindisfributionskedjanmåste täckas med nya bestämmelser. förslag beräknas, enligtvad jag erfarit, vara klart omkring . Jagvill, herr talman, emellertid understryka att det naturligtvis infe räcker meddessa insatser för att komma till rätta med kolväteufsläppen, utan vi måsteockså anstränga oss på alla de andra områden där sådana förekommer. Här finnsför övrigt när det gäller lösningsmedel en vikfig anknytningspunkt tillarbetsmiljöfrågorna. Även här kommer vi i arbetet med miljöprojektet i Göteborgatt kunna pröva vilka instrument som bäst lämpar sig för aft snabbt nå mycketgoda resultat. Idetta sammanhang vill jag också, herr talman, besvara en fråga från IvarFranzén om dispens för användning av visst avgassystem. har frågatmig om anledningen fill regeringens långa handläggningstidbeträffande ett överklagat ärende angående dispens från bilavgasbestämmelsernaför montering av det s. k. Lemisystemet. lämnade en ansökan frän om undantagfrån bilavgasbestämmelserna för montering av Lemisystemet utan bifall. ärendet hos regeringen. Ärendethar remitterats fill , AB ochBilindustriföreningen. Härvid har framkommit att en lång rad kompletterandeunderlag fordras för att man skall kunna bedöma frågan. Regeringenhar dessutom under handläggningen av ärendet haft överläggningar med ,AB och . är regeringensexpertmyndighet i bilavgasfrågor och har till uppgift att göra tekniskaberäkningar som skall ligga till grund för regeringens beslut. har intekunnat lämna de uppgifter som ansågs nödvändiga som beslutsunderlag. Bolagetmeddelade dessutom vid en överläggning att man, i stället för vad ansökandittills gällt, avsåg kombinera Lemisystemet med en trevägskafalysator. En nydispensansökan skulle därför lämnas in till . därmed skulle göra en förnyad bedömning av systemet, beslutaderegeringen att upphäva beslut ochöverlämna ärendet för ny behandling för att systemet skulle kunna prövas i ettsammanhang. Haven runt våra kuster har, liksom de stora världshaven, tills heltnyUgen betraktats som oändliga och tåliga mottagare av föroreningar frånmänsklig verksamhet. Övergödning och bottendöd vid kusterna, höga halter avtungmetaller och gifter i fisk och skaldjur har visat att vi nu har nått enpunkt där det krävs långtgående och snabba åtgärder för att vända utvecklingenoch förhindra att våra hav blir till Uvsfientliga och oanvändbara vatten. Havenär viktiga och oersättliga delar i vårt ekosystem. De utgör också genom sinastora tillgångar av djur och växter viktiga näringsreserver. I vår kamp för attavvärja hoten mot havsmiljön ingår att vi med varsamhet och ansvar nyttiggöross de rika tillgångar av råvaror som haven rymmer. Arbetetför att rädda våra vattendrag och hav omfattar både nationella ochinternationella insatser, där samarbetet med våra grannar runt och Östersjönär särskilt viktigt. Det är mot den bakgrunden jag nu besvarar Per Stenmarcksinterpellation om vattenföroreningarna i . PerStenmarck har frågat mig vilka inifiativ jag kommer att ta för att snarastkomma till rätta med den miljöförstöring som drabbat . Miljösituationeni de hav som omger oss är oroande. Regeringen har därför låtit naturvårdsverketutarbeta eft förslag till aktionsplan mot havsföroreningar. Förslaget innebär bl. a. att samma krav somtidigare fastställts för i princip även skall gälla för ,och delar av . Regeringen kommer att ta ställning tillaktionsplanens förslag i den kommande miljöpolitiska propositionen i början avår 1988. Deåtgärder som föreslås i aktionsplanen innebär en angelägen, kraftig minskningav föroreningsutsläppen från såväl kommunala anläggningar som jordbruket ochindustrin. Vidare innebär förslaget att forsknings- och undersökningsarbetet kringmiljösituationen i haven intensifieras. Samarbetetmed andra länder är naturligtvis mycket viktigt för att haven omkring oss skallbli bättre från miljösynpunkt. Regeringen arbetar därför intensivt, i förstahand i samband med olika internationella konventioner bl. a. beträffandeNordsjön och . Öresundsregionenär ett nyckelområde i dessa sammanhang. För och finns ocksåsedan i somras ett av både och utarbetat åtgärdsprogram för attminska föroreningsbelastningen på dessa områden. Föratt bemästra föroreningsproblemen i arbetar löpande en särskildbilateral kommission. Denna är reglerad genom ettbilateralt samarbetsavtal med . i har i samråd mednaturvårdsverket fastställt ett åtgärdsprogram för att minska densvenska föroreningsbelastningen på . Tillsynsmyndigheterna har redanpåbörjat arbetet med att genomföra programmet. PerStenmarck tar också upp frågan om skattestimulanser för miljövårdandeåtgärder. Jag vill nämna att regeringen har beslutat att släppainvesteringsfonderna fria i hela landet för miljöförbättrande investeringar.Frisläppandet gäller för arbeten som utförs resp. inventarier som anskaffasföre utgången av . Frågan om ekonomiska styrmedel bereds förnärvarande inom . Jagvill understryka att frågan om och är föremål förett mycket omfattande samarbete mellan alla strandstater. I detta samarbeteingår bl. a. internationella konferenser. Exempel är den konferens om Nordsjönsom hölls i och den om som på svensktinitiativ kommer att hållas i . Vi för också -och jag personligenför - direkta bilaterala överläggningar med samfiiga strandstater, där dessafrågor tas upp. I detta sammanhang vill jag också besvara interpellation omavloppsslammets innehåll av olika föroreningar. har frågat mig vilkaåtgärder jag ämnar föreslå för att förhindra fortsatt förgiftning av densvenska åkerjorden, som gödslas med avloppsslam. Jag delar orobeträffande avloppsslammets innehåll av olika föroreningar. Enligtmin uppfattning bör målsättningen vara att lösa detta problem i första handgenom att minska tillförseln av olika gifter till de kommunalaavloppsreningsverken, så att slammet kan nyttiggöras som jordförbättringsmedel.Ett sådant arbete pågår bl. a. i . Innanvi kan genomföra sådana åtgärder måste emellertid generellt ytterligarerestriktioner införas beträffande användningen av avloppsslam. För att uppnå dettakommer att publicera reviderade allmänna rådbeträffande hantering av slam från avloppsreningsverk. I dessa råd skärpskraven kraftigt beträffande bl. a. slammets innehåll av olika tungmetaller ochav fosfor. Det tillåtna kadmiuminnehållet reducerades exempelvis från 15 tiU per kilo. Mängden fosfor får inte vara högre än vid användning avfosforgödselmedel. Dessa skärpningar beräknas innebära att avavloppsslammet inte kan användas i jordbruket eller för anläggning av gräsytor. Jag anser att de skärpningar av reglerna för avloppsslamsom nu inför är nödvändiga, men att arbetet med defta problemmåste fortsätta. Det behöver införas ytterligare begränsningar beträffandeinnehållet av vissa giftiga organiska ämnen. Jag har erfarit attnaturvårdsverket planerar att fortsätta arbetet med den inriktningen. Exemplet med havsföroreningarna visar hurregeringen har valt att arbeta med svåra miljöproblem. Det är en oglamorös ochmånga gånger tålamodsprövande metod. Den går ut på aft vi försf skaffar defbeslutsunderlag som behövs för att vi skall kunna fatta de många gångerkomplicerade beslut det handlar om. Sedan skall besluten genomföras. Metodengår också ut på att mobilisera de många aktörer vUkas engagerade samarbetekrävs för atf vi skall nå resultat enligt den berömda svenska modellen för hurstora samhällsförändringar skall äga rum. När det gäller just havsföroreningarna, har vi emellertidingalunda väntat med att vidta åtgärder för att kunna lägga fram ett samlatprogram. På en lång rad områden är vi i full gång med arbetet. Jag vill påminnaom att det är vi inledde arbetet med att rena våra kommunalaavloppssystem på ett sätt som saknar motsvarighet i våra grannländer. Vi har redan satt i gång arbetet i ochLaholmsbukten. Vi har påbörjat omställningen av trafiksystemet, avenergisystemet och av jordbrukssystemet i riktning mot ett system som bl. a.förstör våra hav mindre. Inte minst beslutet om förbud motstråförkorfningsmedel var ett led i detta arbete. För fattar vi nubeslut om kraftiga reduktioner av utsläppen från massa- och pappersindustrin,samfidigt som vi på olika sätt verkar för att oblekta produkter skall kunnaanvändas. Vi har också redan kraffigt ökat forskningsresurserna på deftaområde. Detta har jag velat säga för aft ge en balanserad bild istarten. Men visst är det sant att den metod som vi av tradifion arbetar med iSverige kan te sig trög i starten. Vi vet dock genom fidigare erfarenheter frånstora samhällsrefor-mer att denna metod är oöverträffad när det gäller att nåprakfiska resultat i arbetet med att lösa svåra samhällsproblem. Vi tänkeranvända oss av denna goda metod också när det gäller miljöpolitiken. Vi känner stor ödmjukhet inför problemensstorlek och vår egen ofullkomlighet. Men jag vill understryka att vi ocksåkänner förväntan och stolthet inför det nya uppdrag som vi har tagit på oss. I detta nya uppdrag ingår också aft undanröja hotet motozonskiktet. Den frågan tas upp i interpellation omfreonutsläppen och i en fråga från . har frågat mig hur stora de sammanlagdafreonufsläppen i är och var utsläppen sker. Han har vidare frågat mignär ett förbud mot freonanvändning kan införas, om freonanvändning kommer attbli anmälningspliktig och om jag avser att förstärka naturvårdsenhefernasresurser. Användningen av fullständigt halogeneradeklorfluorkarboner, CFC, uppgick i fill ca enligtnaturvårdsverkefs beräkningar. Användningen beräknas stiga med 3,per årom ingenting görs. Allt CFC som används kommer, beroende på användningsområdet,förr eller senare ut till miljön. 1987/88:419 december 1987 Naturvårdsverkethar i sin rapport till regeringen med förslag till skydd för ozonskiktet lämnaten redovisning av användningsområdena för CFC. Ett antal länsstyrelser ochkommuner har genom särskilda inventeringar kartlagt användningen och utsläppeninom sina områden. Denärmare formerna för hur en snabb nedtrappning av CFC-användning-en skall genomförasövervägs i miljö- och . För varjeanvändningsområde övervägs vilka tidsramar och styrmedel som skall gälla.Arbetet bedrivs med utgångspunkt i bl. a. samt defrivilliga åtgärdsprogram som industrin lagt fram. För att få ett sårättvisande beslutsunderlag som möjligt har jag också tagit initiativ tilldiskussioner med branschorganisationer och företrädare för stora CFC-användare. Regeringenkommer i den miljöpolitiska propositionen att för redovisa åtgärdermot användningen av CFC och haloner i . Dessutom kommer regeringen attlägga fram förslag till om en förbättrad tillsyn av miljöfarligverksamhet. Förslaget kommer att omfatta såväl myndigheternas resurser ochorganisation som deras verksamhetsformer. Målet för det pågående arbetet äratt all användning av ämnen som skadar ozonskiktet skall upphöra snarastmöjligt. Jag har härmed också besvarat fråga. Närdet gäller arbetet med CFC och haloner har praktiska resultat dock redanuppnåtts genom det arbete som har bedrivits . Vi har t.ex. kunnat notera att ett stort antal freontillverkare nu har övergått tilleller planerar att övergå till freonfria alternativ, liksom att ett stort antalanvändare har beslutat sig för och inlett arbetet med att övergå till freonfriaalternativ. Detta är ett direkt resultat av de överläggningar som regeringenhar haft med de berörda parterna. Jag har redan tidigare i mitt anförande understrukit hurviktigt det är att vi arbetar för att påverka andra länder att införa strängakrav på miljön. På detta område intensifieras nu ansträngningarna hela fiden,som vi bygger ut resurserna för att sköta detta arbete. Det skerockså i mycket nära samarbete mellan miljö- och ,och andra fackdeparfement samt ett stort antalmyndigheter. Vi har under detta år erfarenheter inte bara av påfrestande ochresultatlösa förhandlingar utan också av förhandlingsarbete som faktiskt, motalla odds, har givit resultat. Jag vill nämna några. Denöverenskommelse vi kunde träffa i om ett internationellthandlingsprogram för begränsning av produktion och användning av freoner ochhaloner som skadar ozonskiktet är ett bra exempel på vad internationelltsamarbete som metod kan ge - även om vi anser aft åtagandena och takten igenomförandet borde vara väsentligt mer långtgående. Därför kommer försin del att gå snabbare fram, och vi arbetar nu också för att deinternationella åtagandena snabbt skall ökas. Förett par veckor sedan ägde konferensen om rum i . Där kunde vitack vare ett utomordentligt intensivt arbete före och under konferensen fåtill stånd en rad beslut som vi ännu när konferensen inleddes inte troddeskulle vara möjliga. Def gäller en halvering av utsläppen av olika föroreningartill vattnen fram samt oåterkalleliga tidsgränser för dumpningoch förbränning till havs. Det är i stort sett åtgärder i enlighet med Prot.1987/88:41 de krav som vi, fram till dess konferensen inleddes, hade varitensamma om att driva. har det också hållits ettgemensamt möte mellan miljöministrarna inom EG och EFTA, som också det blevmycket framgångsrikt. Här uppnådde vi, med som starkt pådrivandekraft, enighet om ställningstaganden på områden där positionerna harvarit mycket hårt låsta. När det gäller betraktar jag det också som enframgång att vi har fått gehör för våra krav på en ministerkonferens omÖstersjöns situation. Konferensen skall hållas . Vi vet intevad den kommer att leda fill, men vi arbetar givetvis för att samtligaÖstersjöstater skall göra långtgående åtaganden om begränsningar avföroreningarna av . I biståndsverksamheten liksom i det internationellasamarbetet inom FN, och andra internafionella organ arbetar Sverigeför att största möjliga hänsyn till miljön skall tas i syfte aft främja enhållbar och bärkraftig ekonomisk och social utveckling. I detta arbete intarsjälvfallet rapporten från för miljö och utveckling encentral plats. Den rekommenderar världens stater en rad insatser på allasamhällslivets områden för att därigenom garantera en hållbar och bärkraftigutveckling. En central tes är där att miljöpolitiken skall integreras i helasamhällsutvecklingen. Regeringen arbetar nu intensivt, både här hemma ochinternationellt, . för atf dessa rekommendationer skall omsättas i praktiken.Regeringens beslut att, redan innan rapporten presenterades, inrätta ettsärskilt miljö- och energidepartement innebar i sig ett viktigt steg i denriktning som rekommenderar. Miljö- och energidepartementetssamordnande och pådrivande roll inom innebär bl. a. attmiljöhänsyn skaU integreras i fackdepartementens arbete, dvs. på allasamhällslivens områden. Den samlade miljöpolitiska propositionen kommer attutgöra vår redovisning av hur vi avser att omsätta rekommendationerna ipraktisk handling.