prot · GB09125 · 1987-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1987/88:125 1§ Svar på interpellation 1987/88:247 om slopande av kommunarrest enligtterroristlagen har frågat justitierininistern om hon är beredd attändra terroristlagen så att begreppet kommunarrest försvinner. Arbetetinom regeringen är fördelat på sådant sätt att det är jag som skall besvarainterpellationen. Allvarliga,terrordåd, ofta med politiska motiv, har tilltagit iomfattning och fått en ökad geografisk spridning. Bakom terroristaklionernastår inte sällan internationellt vittförgrenade och välorganiserade grupper.Terrorismens internafionella utbredning har föranlett internationella åtgärdermot sådana våldsdåd. har anslutit sig till ett flertal konventioner somriktar sig mot terrordåd och har sålunda åtagit sig att på olika sätt delta idet internafionella arbetet med att förhindra och motverka sådanavåldshandlingar. Densvenska lagstiftningen på området infördes , efter det att iökad omfattning blivit skådeplatsen för internafionell terrorism. Vad jagfrämst tänker på är mordet på den jugoslaviske ambassadören i år 1971och flygplanskapningen på Bulltofta . skeddesprängningen av den .västtyska ambassaden i . Härutöverhar ett flertal terrordåd med politisk bakgrund förövats i landet. Jag kan härsärskilt nämna mordet i på en fidigare medlem i organisationenPKK. Är 1985 förövades på nytt ett mord på en f. d. medlem av PKK. Handelsutvecklingenvisar att vi också i fortsättningen måste vara beredda på aft terrordåd kankomma att utföras inom landets gränser. Det är därför nödvändigt att vibehåller möjligheterna att effektivt och med kraft bekämpa terrorismen. Jagvill också påminna om att ställt sig bakom tanken på ensärreglering på det här området. Reglerna har karaktären avundantagsbestämmelser, och de är avsedda att tillämpas mot utlänningar som avsäkerhetsskäl inte bör få vistas i . Enligtbestämmelserna kan en utlänning avvisas eller utvisas om det finns grundadanledning att anta att utlänningen fillhör eller verkar för en organisationeller grupp som, med hänsyn fill vad som är känt om dess verksamhet, kanbefaras använda våld, hot eller tvång utanför sitl hemland för politiska syftenoch därvid begå sådana gärningar i landet. Omslopande av kommunarrest enligt terroristlagen krävsatt det, med hänsyn till vad som är känt om utlänningens föregående verksamheteller i övrigt, föreligger fara att han här i landet medverkar tillterrorhandlingar. Beslutom avvisning eller utvisning av en presumtiv terrorist meddelas av regeringen.Innan regeringen avgör ett sådant ärende skall förhandling håUas inför domstol.Utlänningen får därvid tillfälle att ange sin ståndpunkt och att uttala sig omde omständigheter som åberopas. Enförutsättning för att en utlänning skall kunna avlägsnas ur landet på grund avett avvisnings- eUer utvisningsbeslut är, Uksom i andra fall av avlägsnande,att det inte föreUgger ett s. k. poUtiskt verkställighetshinder. Om det finnsett sådant hinder, eller om det annars föreligger särskild anledning, skallregeringen förordna att beslutet tills vidare inte får verkställas. Samtidigtmed att regeringen beslutar att ett avvisnings- eUer utvisningsbeslut inte fårverkställas, får regeringen meddela föreskrifter om inskränkningar och villkori fråga om utlänningens vistelseort, byte av bostad och anställning samtförordna om anmälningsplikt. Denna föreskriftsmöjlighet gäller för övrigt intebara i terroristärenden. Regeringenbeslutade att med stöd av terroristbestämmelserna utvisa niopersoner. Besluten grundades på att personerna tillhör eller verkar för PKK ochatt PKK är en sådan organisation som avses i dessa bestämmelser. Eftersom s. k.politiska verkställighetshinder förelåg, förordnade regeringen attverkställighet av utvisningsbesluten tills vidare inte fick ske. Med anledninghärav beslutade regeringen om inskränkningar i de aktuella personernasrörelsefrihet och ålade dem anmälningsskyldighet hos poUsmyndighet. tar i sin interpellafion särskilt upp frågan om de föreskrifter ominskränkningar i de aktuella personernas rörelsefrihet som har meddelats. Denbeteckning som hon använder - kommunarrest -återfinns inte i lagen, och den ärdessutom enligt min mening vilseledande eftersom den för tanken till fängsligtförvar. Bortsett från detta vill jag här särskilt framhåUa följande: Det är ide aktuella fallen fråga om personer sorn av regeringen efter noggrann prövninghar bedömts ha en sådan anknytning fill internafionell terrorism att de börutvisas. Att de trots det har fillåtits att stanna kvar i landet grundas enbartpå hänsyn till de utvisades säkerhet. Något hinder för dem att frivilligt, närsom helst, lämna föreligger inte från svenska myndigheters sida.Regeringens ställningstagande är alltså i första hand en fråga om att antingenlåta verkställa utvisningarna eller att stå fast vid att verkställighetshindrenväger över. Det är mot denna bakgrund som föreskrifterna om vistelseort ochanmälningsplikt skall ses. Jagvill också nämna att regeringen har behandlat framställningar från denu aktuella personerna om i första hand upphävande av utvisningarna och i andrahand ändringar i föreskrifterna. Eftersom några nya omständigheter inte kommitfram, föranledde framställningarna inte något ändrat ställningstagande frånregeringens sida. anser uppenbarligen att möjligheten att meddela inskränkningar ifråga om presumtiva terrorister skaU slopas. Jag vill här än en gångunderstryka att det råder bred politisk enighet om att vi måste ha ett regelsystem som gör detmöjligt för oss att förebygga och bekämpa terroristhandungar med internationeUbakgrund. Självfallet kan det dock allfid diskuteras huruvida de regler somgäller för kontroll av den presumtiva terroristen är de bästa och innebär enrimlig avvägning av motstående intressen. Medanledning av mordet på statsminister fillsattesden s. k. juristkommissionen . Därefter tillsattes också enparlamentarisk kommission . Båda dessa kommissioner har bedömtfrågor med anknytning tiU terroristbestämmelserna. Kommissionerna har i dettahänseende huvudsakUgen ägnat sig åt frågan huruvida den nuvarandelagstiftningen är tillräckligt effektiv för sitt ändamål. Den andra viktigafrågan i sammanhanget - nämligen kraven på rättssäkerhet - har något berörts avden särskilde utredare som regeringen på mitt förslag tillsatte i februari 1987för att göra en teknisk översyn av utlänningslagen. Utredaren föreslår i sittbetänkande (SOU 1988:1) att terroristbestämmelserna bryts ut urutlänningslagen och sammanförs med bestämmelserna i den särskildaspaningslagen. Vidare uttalar utredaren att det föreligger behov av attingående penetrera terroristbestämmelsernas innehåll och att det bör övervägasi vilken utsträckning bestämmelserna i spaningslagen är nödvändiga. Terroristbestämmelsernahar nu varit i kraft . De erfarenheter av tillämpningen som under dennatid har vunnits har endast i begränsad utsträckning lett till förändringar avden ordning som infördes . Mot denna bakgrund och med beaktande av desynpunkter som kommit fram i samband med utredningarnas arbete och i denallmänna debatten, har jag -som jag tidigare tillkännagett - ansett detlämpligt att nu genomföra en samlad översyn av terroristbestämmelserna. Jagkommer därför att föreslå regeringen att bemyndiga mig att tillkallaen kommitté som skall få till uppgift att se över reglerna om utlänningar somkan befaras medverka i terroristhandUngar här i landet. Målsättningen är atttillgodose högt ställda krav på rättssäkerhet och effektivt skydd mot terrordådi . Anf.2 (): Jag tackarGeorg för svaret. reagerar mot att jag i min interpellation använt begreppetkommunarrest, eftersom termen inte finns i lagtexten. Men det är en vedertagenterm som används av bl. a. jurister och journalister - och även avkonstitutionsutskottet, vill jag påpeka. I årets granskningsbetänkande står t.ex. följande: Regeringen förordnade om vissa inskränkningar i de utvisadesrörelsefrihet, s. k. kommunarrest. tycker det är vilseledande att tala om kommunarrest. Jag förstår attstatsrådet hellre talar om vissa inskränkningar. Det låter bättre, och så vetman inte riktigt vad det är för inskränkningar. Det är ett sätt att dölja vaddet handlar om, nämligen att de personer det gäller är förbjudna alt lämna denkommun som de bor i. Jag skulle vilja fråga statsrådet om hananser att regeringens beslut innebär ett frihetsberövande. I förra veckanpublicerades en rapport från Röda korsets läkare för Omslopande av kommunarrest enligt terroristlagen Omslopande av kommunarrest enligt terroristlagen torterade flyktingar omkurden . Det slås fast att har lidit mer av svenskkommunarrest än av tortyren i . Enligt anserinvandrarministerns närmaste man följande: "Har mannen det så svårt här såkan han åka någon annanstans. Inget hindrar honom." Jag tycker att det ären oerhörd cynism. Dencynismen gör sig också gäUande i interpellationssvaret. skriverdär: "Något hinder för dem att frivilligt, när som helst, lämna Sverigeföreligger inte från svenska myndigheters sida." Tror verkligeninvandrarministern att de blir insläppta i något annat land, när harstämplat dem som terrorister? Skulle t. ex: ge asyl till en person somhar stämplats som terrorist av västtyska myndigheter? Nej, enda möjligheten fördessa personer är ju att återvända till , och i del fallet har densvenska regeringen gjort bedömningen att de riskerar att bli förföljda och illabehandlade och att de därför inte kan utvisas. Är det denna frihet regeringenavser? Dethar framförts allt kraftigare kritik mot besluten öm kommunarrest. I meddelade regeringen att man inte avsåg att ompröva de beslut som redanhade fattats 1984 och som inte heller är tidsbestämda. Här går det aft riktaallvarlig kritik mot förfaringssättet aff man dömer till kommunarrest men inteanger någon tid. Det är ur rättssäkerhetssynpunkt mycket tvivelaktigt att betesig så. Harinte regeringen på något sätt tagit intryck av all den kritik som har kommitmot kommunarresten? Det har framförts kritik från diskrimineringsombudsmannen.Röda korsets läkare och den svenska avdelningen för juristkommissionen. Densenare gruppen anser alt de svenska bestämmelserna har uppenbara brister urrättssäkerhetssynpunkt. Man tar bl. a. upp detta med tidsaspekten, men mankritiserar även själva domstolsförfarandet. skriver isvaret: "Beslut om avvisning eller utvisning av enpresumtiv terrorist meddelas av regeringen. Innan regeringen avgör ett sådantärende skall förhandling håUas inför domstol." Menar verkligen GeorgAndersson att det har skett en domstolsprövning av dessa nio fall? drar slutsatsen att jag vill slopa möjligheten att besluta omkommunarrest för personer som anses vara terrorister eller presumtiva terrorister. Längrefram i svaret står det att det "råder bred politisk enighet om atf vimåste ha ett,regelsystem som gör det möjligt för oss att förebygga och bekämpaterroristhandlingar med internationell bakgrund". Jag ifrågasätter intealls detta utan är helt med på att vi måste motverka terrorism. Jagundrar också varför just har stämplat PKK som en terroristorganisation.Enligt mina uppgifter är det bara och Turkiel som anser att PKK är enterroristorganisation. T. ex. , som har haft helt andraerfarenheter än av terrorism, har inte gjort den bedömningen. Jagvill liksom alt terrorislbeslämmelserna skall ses övertillsammans med spaningslagen och att det skall vara en förutsättningslös utredning.Vi har också avlämnat en motion under allmänna motionstiden som behandlardetta. Jagär därför glad för att invandrarministern nu vill att en kommitté skall se överde här bestämmelserna och förhoppningsvis föreslå bättre bestämmel- Men jag reagerar emotatt det här skulle handla om att "se över reglerna om utlänningar som kanbefaras medverka i terroristhandlingar här i landet". Jag hoppas attöversynen inte skall begränsas till enbart uflänningar, utan att man också gören översyn av vad som skall definieras som terrorism. Det kan ju faktiskt ocksåfinnas svenska medborgare som kan anses vara terrorister. Anf.3 (): interpellation handlar huvudsakligen omterroristklassningen av kurderna och de problem som är förknippade med denna.Jag skulle,särskilt vilja ta upp två punkter: dels frågan om kommunarrest, delsen fråga som har ett starkt samband med den förstnämnda, nämligen prövningenav asylansökningar från ett tjugotal PKK-sympati-sörer. Närdet gäller kommunarresten måste man slå fast att det i verkUgheten handlar pm ett frihetsberövande och att detta frihetsberövande över huvud taget inte har föregåtts av någon som helst rättslig prövning eller något rättegångsförfarande. , , - .- Somkurd och PKK-sympatisör sitter man i en rävsax - vare sig man är att anse sompresumtiv terrorist eller inte. Den som är oskyldig får levamed en terroriststämpel, frihetsberövad och utan möjligheter att röra sigutanför sin kommun. Iett fall är det t. ex. omöjligt för en kurd sorii är bosatt i en kommun att starta ett företag i en grannkommun. Det är nämUgen heft omöjligt för honom att fritt resa mellan kommunerna. Han får inte heller övernatta i den andra kommunen, öm han så skulle behöva. Det härvar en beskrivning av ett litet vardagUgt problem, som dock kan bli ganska stort och skapa en orimlig situation för den person det gäUer. Densom är skyldig får inte exakt reda på vad domen blir pch har inte heller någonmöjUghet att tjäna av sitt straff. För den kurd som möjUgtvis verkligen är attanse som en presumtiv terrorist finrjs det alltså ingen chans att se ettslut påden tid då man är berövad sin frihet. Dessatvå förhållanden har bl. a. den svenska sektionen av skjutit in sig på. Jag skulle vilja citera ett avsnitt urett brey som den har skrivit till regeringen. :Där anförs bl. a. följande: ,"Avdelningen vill påpeka att det är tveksamt om förfarandet står iöverensstämmelse med 2 kap RF och med internationella konventioner som Sverigebiträtt. Enligt RF 2 kap ,9 § skall den sorri berövats friheten med anledningav brott eller misstanke om brott eller av annan anledning än brott kunna fåsaken prövad av.doinstol utan oskäligt dröjsmål. Denna rätt har även uflänningsom vistas i riket (2 kap. 20 § p 3). Ovan beskrivna förfarande synesoförenligt med dessa, grundlagssfadganden. .Det torde inte heller tillgodose dekrav på domstolsprövning vid frihetsberövanden som uppställs i 1966 årsFN-konvention om medbprgerliga och politiska rättigheter, artikel 14 mfl och iEuropakonventipnen, artikel 5 och 6." Densvenska avdelningen av framhåller vidarealt "en rörelseinskränkning av denna långvariga och tidsobestäni dakaraktär" är helt oacceptabelt särskilt som den "införts och fortgårutan att någon opartisk prövning av domstol skett och utan att de misstänktaoch Omslopande av kommunarrest enligt terroristlagen Omslopande av kommunarrest enligt terroristlagen deras ombud får ta del avdet material som ligger till grund för åtgärden". Därför kräver man attdessa rörelseinskränkningar "ofördröjligen upphävs". Detär fråga om en ganska tung kritik som framförs och en kritik som det kanskeinte heller går att bortse från. består juav bl.a. domare, åklagare, advokater, rättsvetenskapsmän och jurister i enskildtjänst. Dekurder som befinner sig i kommunarrest har totalt sett ändå privilegier jämförtmed det tjugotal kurder som har ansökt om politisk asyl och i nästan fyra århar väntat på besked om uppehållstillstånd i . De har inte sett sinafamiljer på bortåt . De bor inte i lägenheter, utan de bor iförläggningar och på ungkarlshotell. De kan inte arbeta eller studera, utan deär hänvisade till sina tre timmars svenskäom dagen i bästa fall. Barnen måsteha växt mycket det här är fråga om. Enav dessa kurder har sagt i en intervju att han självfallet skulle åka hemomedelbart, om det bara var möjligt för honom, men det är inte möjligt. Det äruppenbarligen inte möjligt - vare sig i eller någon annanstans - attöver huvud taget komma loss från den här situationen, där han i likhet med sina20 kamrater hänger i något slags vakuum och inte har levt ettmänniskovärdigt liv. Orsaken är att PKK har stämplats som en terroristorganisation.Handläggarna uppger att det naturligtvis är en mycket grannlaga uppgift attbedöma asylansökan." Är det, även om detta är en grannlaga uppgift,rimligt att dessa människor skall behöva vänta så här länge? Jagskulle vidare vilja fråga invandrarministern: När får de besked? Kan dettaförhalande, både när det gäller dé kurder som inte får besked och de kurder somsitter i kommunarrest, få pågå hur länge som helst? Finns det någon bortretidsgräns? Jagtror i likhet med invandrarministern att det är väsentligt att man gör enöversyn av terroristbestämmelserna, men jag tror inte att det är tillräckligtmed en sådan översyn. Vi måste göra något åt dagens orimliga situation för demsöm sitter i kommunarrest och för dém som inte har fått besked. Anf.4 HANS (): Jag anser att det finns anledning att efter detta svar av statsrådetGeorg uttala en tillfredsställelse över att han nu avser atttillkalla en kommitté, som skall få till uppgift att se över reglerna omutlänningar som kan befaras medverka i terroristhandlingar, och att målsättningenskall vara högt ställda krav på rättssäkerhet och effektivt skydd motterroristdåd. Det är den huvudinriktning som bör gälla för en sådan kommitté.Det är angeläget i detta sammanhang att poängtera att den kommitté somtillsätts verkligen får se över hela detta spektrum av olika frågor, där dethar framförts kritik. Det är enligt min mening av betydelse att denna kommittéfår en allsidig sammansättning och att även de som har varit kritiskt inställdatill ifrågavarande lagstiftning kommer med i utredningen. Det kommer att stärkatilltron till kommitténs blivande arbete. Jagundrar om statsrådet är beredd att här säga någonting närmareom hur han har tänkt sig uppläggningen av kommitténs arbete och om dessaönskemål kommer att bli tillgodosedda. Ändå måste man i dettasammanhang beklaga att det här beslutet har kommit på ett så sentstadium. Det hade varit möjUgt att långt fidigare filisätta den härutredningen. Den hade i så fall nu kunnat vara långt på väg i sitt arbete. Detär därför angeläget att detta arbete genomförs grundligt men ocksåförhållandevis skyndsamt med hänsyn till de stora behov som finns av enförbättring av bestämmelserna. Det är också av betydelse att den blivandekommittén får möjligheter att noggrant granska alla de fall som har varitföremål för diskussion, och att det inte läggs några hinder för kommittén attgå igenom allt material som föreligger i en rad olika enskilda fall. Jag utgårnämligen från att det är just genom ett studium av handläggningen av dessa fallsom man kan komma fram till vilka förbättringar i lagstiftningen som ärnödvändiga att genomföra. Isitt svar säger statsrådet att "eftersom några nya omständigheterinte kommit fram" har han inte funnit anledning att göra någon ändring ide beslut om s. k. kommunarrest som har fattats. Den fråga som måste ställastill statsrådet är denna: Har den långa tid som förflutit - nu - inte givit tillräcklig anledning till ändring i beslutenavseende en, flera eller kanske alla dem som har drabbats av kommunarrest?Såvitt framkommit har de uppträtt oförvitligt under . Dethar inte förekommit några incidenter av vikt, och det måste väl varaomständigheter som kan vara av betydelse i den här saken. Iåtminstone ett fall känner jag väl till omständigheterna. Jag har mycket svartaft förstå att omständigheterna är sådana att det finns anledning attupprätthålla kommunarresten och de stränga bestämmelser som gäller i anslutningtill den. verkligen övertygad om, och kan han med gott samveteförsäkra, att det inte föreligger sådana omständigheter att det finns anledningatt ändra besluten? Eller är det i stället så att han helt och fullt litar påSäpos bedömning? Idetta sammanhang måste jag dessutom ställa frågan till statsrådet om han delarden uppfattning som kom till uttryck i en arfikel i den 23maj . Där står det att regeringen aldrig har terroriststämplat denkurdiska organisationen , enligt statsrådet . En kommissarie yttradeockså att han inte kunde finna att PKK var en terroristorganisation här iSverige. Omslopande av kommunarrest enligt terroristlagen Anf.5 (vpk): Det är utmärkt att vi nu får en ny debatt i frågan om de terrorislstämpladekurderna och att flera partier börjar intressera sig för den här frågan. Dethälsar jag med verklig tillfredsställelse. Manmåste noggrant skilja på två saker - men det har inte statsrådet och hansmedhjälpare gjort i svaret. Här försöker man i stället att antyda att var ochen som ifrågasätter att dessa kurder terroriststämplas vill avskaffaallt slags kontroll av terrorister. Detta är ganska fult gjort av er och ganskaförsåtligt. Mankan naturligtvis kräva att vi skall beivra brott och att vi skall försökabekämpa terrorism som man väldigt hårt, med all rätt, reagerar motbesluten i fråga om de här nio kurderna. Ni skall inte försöka blanda ihopdessa två saker och på det sättet stämpla var och en som tar upp denna fråga Omslopande av kommunarrest enligt terroristtagen som en presumtivterroristmedlöpare. Sluta med det! Sedanär det ju så att en felakfig sak inte blir mindre felaktig för att den upprepasgång på gång. När det gäller mordet på i , är det heltklart att det gjordes en vanlig, ordentlig förundersökning avpoUsniyndigheteri, och länsåklagaren i hade målet uppe, men det ladesned därför att man inte kunde finna att mördaren - som ju greps ganska snabbtoch erkände - hade' haft några som helst kontakter med de personer som senarestämplades som terrorister. Detta är faktum. Detvar'först senare, , när säpo fann det lämpligt att gå in iaffären, som det här korii upp igen. Faktumkvarstår, och det har inte från regeringens eller säpos sida lagts fram någrasom helst bevis eller utredningar eller över huvud taget någonfing som binderde nio anklagade kurderna till att ha varit medhjälpliga vid detta brott. Somhär har sagts , har de inte fått försvara sig - ja, de har överhuvud taget inte dömts i någon donistpl. Ochdet är detta som gäller, , inte någonting annat! Det gäller detsätt varpå ni har använt terroristlagen och som den kan komma att användaslängre fram. har den använts så mot palestinier, t. ex. 1981, dåsocialdemokraterna var i opposition. Det blev en väldig protest mot attterroristlagen användes i det sammanhanget, vilket också hände i . grupp palestinier hotades av utvisning. Ni är skyldiga att lägga frambevis för vad de anklagas för. Jagvill upprepa vad sade: Det är bara och somhar stämplat PKK som terroristorganisation. Varför är den infe stämplad förterrorism i , i , i andra europeiska stater? Vad ärdet för motiv som ligger bakom denna terroriststämpling, där ni använder denturkiska säkerhetspolisens och den turkiska regeringens bedömning av detkurdiska motståndet, som bl. a. bedrivs av PKK? Varför tar ni deras motiv ochgör dem till era? Dethela är mycket dåligt underbyggt och mycket dåligt skött av den svenskaregeringen. Som har sagts från flera håll och som vi också har sagt fleragånger tidigare, utpekar detta som en stat i som inte ärsärskilt mån om rättssäkerheten när det passar dess egna syften. Vi skall intetala om vad som hände efter mordet på här i , då vi fick enformlig klappjakt på dessa kurder - och på många andra kurder, som över huvudtaget inte haft någonfing som helst med detta att göra. Men då passade det braatt använda terroriststämpeln och delta samband, som ni aldrig har lagt frarrinågra bevis för. ' Detär detta vi skall diskutera, inte om det skall finnas någon bekämpning avterrorister eller inte, fördet skall vi ha. Del är bra att bestämmelserna skallses över. Men gäller det den andra frågan, hur ni har behandlat de härmänniskorna, vad ni stöder er på och vilka bevis ni har alt lägga fram, vilkadomstolsutslag som har gjorts osv. Det är på den punkten vi anklagar er, inteför någonting annat. Låt mig inledningsvis på det bestämdaste reagera mot en sak i denhärdiskussionen. gör sig i sin interpellafion skyldig till enbegreppsförvirring, som är allvarUg.