prot · GB0912 · 1987-12-31 00:00:00 — Man tycker att regeringenborde ha tagit hänsyn fill den ytterst starka kritik som kommit fram, bl. a.från de fackliga organisationerna inom kyrkan. Om lokaliseringen av centrala dataenhet Det har varit en häpnadsväckande argumentation för den härförändringen, bl. a. att religionsfriheten skulle kräva den. Jag ber att fåpåpeka för finansministern och regeringen och inte minst för kyrkoministern,dvs. civilministern, att pastorsexpeditionerna är utomordentligt neutrala. Jagfrågar finansministern: han någonsin hört talas om att det förekommit någonform av religionspåtryckningar på en pastorsexpedition? Det kan inte tänkas! Invandrarna framhåller att de är utomordentligt tacksammaför att folkbokföringen, som ofta är deras första kontakt med det svenskasamhället, finns i kyrkan och inte hos någon statlig myndighet. De kännerrädslan för statliga myndigheter. I kyrkan känner de sig trygga, även om de haren annan tro. Överläggningen var härmed avslutad. 6 § Svar på fråga 1987/88:58 om lokaliseringen avtullverkets centrala dataenhet har frågat om jag är beredd attmedverka till att centrala dataenhet lokaliseras,till en ort inågot skogslän. Som exempel nämner han . Frågan om datorisering avtullverkets rutiner utreds av den s. k. tulldataut-redningen. Utredningenlämnade ett omfattande delbetänkande, för vilket remisstidennyligen gått ut. Ärendet bereds inom . Iberedningen ingår att bedöma den lämpliga lokaliseringsorten för den centralaenheten i ett kommande tulldatasystem. I denna bedömning måste bådeverksamhetsmässiga och andra hänsyn vägas in. Innan denna avvägning är gjord ärjag inte beredd att ta ställning till vart verksamheten skall lokaliseras. 49JAN HYTTRING (c): Jag ber först att få tacka för svaret.Anledningen till att jag har ställt denna fråga till finansministern är attutredaren har föreslagit en lokalisering av denna centrala dataenhet till någonort utanför . Det är klart att man då gärna villframhålla sitt eget hemlän. Mitt hemlän är ju ett skogslän och har en hel delkvaliteter som jag förstår också skulle passa utredarens åsikter. Där finns entullverksamhet som är ganska omfattande, eftersom det är ett gränslän. Vi haren högskola med datautbildning. Vi har ett riksomfattande centrum förtjänsteforskning. Vi har också en särskild sfiftelse för data- ochteknikspridning i länet. Allt detta utgör faktorer som skulle vara positiva fördenna verksamhet. Jag hade naturligtvis inte förväntat mig ett svar frånfinansministern där han klart pekat ut var denna verksamhet skulle lokaliseras.Men jag hade åtminstone förväntat mig att finansministern i svaret tagitställning till utredarens förslag att verksamheten skulle lokaliseras tillnågon ort utanför . Jagvill här erinra om att arbetsmarknadsutskottet vid ett flertal tillfällen haruttalat i betänkanden och in att manskulle lokalisera ny statlig verksamhet i första hand till skogslänen och iandra hand till den sydöstra delen av landet och de gamla teko-områdena. Då varsocialdemokraterna i minoritet. är socialdemokraterna i regeringsställning,och då behövs tydligen inte längre några sådana uttalanden, enligtarbetsmarknadsutskottets majoritet. Man kan då dra den slutsatsen att det heltautomatiskt kommer att bli så att man lokaliserar enheten fill en ort utanförStorstockholmsområdet. Jag skulle dock vilja ha svar på frågan omfinansministern är beredd att medverka till att enheten inte hamnar iStorstockholm. Omvidgad rätt till avdragsgilla bidrag till forskning och utvecklingsarbete Om hade formulerat sin fråga till mig så, att den gällt omdataenheten skulle lokaliseras till hade svaret blivit nej. Överläggningenvar härmed avslutad. 7§ Svar på fråga 1987/88:68 om vidgad rätt till avdragsgilla bidrag tillforskning och utvecklingsarbete Jag är inte beredd att ta inifiativtill att den s. k. forskningsförordningen utvidgas fill att gälla också bidragtill utbildningsändamål. 52 (): Jag ber att få tacka finansministern för svaret på min fråga ochbeklagar naturligtvis att finansministern inte vill ta några inifiativ. Skälentill att jag ställt denna fråga är flera. Förordningen1975:127, som säger att företag har rättighet att göra avdrag om de ger bortpengar fill forskning och utvecklingsarbete, har naturligtvis såväl fördelarsom nackdelar. Vi vet att de senaste årens snabba tekniska utveckling harinneburit stora problem för våra forsknings- och utbildningsinstitutioner.Åtskilliga forskare har genom denna förordning faktiskt kunnat fåbidrag från företag. Förraåret talade UHÄ om utrustningskrisen i högskolan. Den krisen sprider sig i dagutan tvivel även fill ungdomsskolan, eftersom stat och kommun inte har råd attköpa utrustning i den utsträckning som skulle behövas. Företag kan vara villigaatt hjälpa fill, men kostnaderna måste vara avdragsgilla, annars blir det fördyrt. Förnärvarande får de s. k. bankmiljonerna ett konkret innehåll. Jag är säker påatt finansministern vill avhjälpa utrustningskrisen med hjälp av dessa miljoner.Men de får endast användas för forskning och utvecklingsarbete, om man skallfölja förordningen. UHÄpåpekar nu också i sin anslagsframställning de problem som skattelagstiftningenmedför och hoppas på en lösning. Blir det ingen lösning uppmuntrar faktisktfinansministern tni fusk och halvsanningar. Om beskattningen av vissa naturaförmåner Jo, företagen ger bidrag till utrustning, mendet måste gälla forskning. Hur skall studenterna och gymnasisterna komma åtutrustningen? Inte kan det vara finansministerns mening att uppmuntra till fuskeller att sätta utbildningen på undantag? Överläggningen var härmed avslutad. 8§ Svar på fråga 1987/88:71 om beskattningen av vissa naturaförmåner Margö har frågat mig om det finns skäl att misstänka attdet förekommer missbruk av motion, som bör stävjas. Svaret på frågan är nej. 54 MARGÖ (vpk): Jag tackar finansministern för svaret. Jagmåste säga att jag verkligen är lättad över att vi inte har skäl att misstänkaatt folk missbrukar motion i onödan. Det är trots allt en fråga som man ställersig när man läser att det finns planer på att införa beskattning på de frikortför besök i olika motionsanläggningar som en del företag delar ut till sinpersonal i personalvårdande syfte. Detta är inget problem för de stora företagen som t. ex.Volvo, som hä'r råd att hålla sig med egna motionslokaler, där personalen kanmotionera gratis. Men mindre företag som inte har sådana möjligheter har påsenare år i stället delat ut kort, så att personalen kan gå till andraanläggningar. Enligt det förslag som är föremål för lagrådsremiss skalldenna typ av kupongutdelning beskattas. Jag tycker då att det är naturligt frågar sig vad som är anledningen till detta förslag. Den frågan ställdejag också, men fick inte svar på den. Anledningen måste vara anfingen attstaten behöver få in mera pengar, eller också skall man använda detta som ettfördelningspolitiskt instrument, eller också är detta en företeelse som inte ärså bra, så att man skall försöka minska den på något sätt genom att beskattaden. var det alltså inte missbruk det var fråga om. Jag tycker ändå att det är olyckligt och allvarligt om viskall börja beskatta åtgärder som förhoppningsvis har en direkt betydelse förfolkhälsan. Jag kan inte låta bli att erinra mig en debatt som finansministernförde med här i kammaren , där kaffe ochwienerbröd fick frikort. Är det inte dags att ge också gymnastiken ett frikort? Det är något överraskande att höra enkommunist med sådant gillande citera vad en högerman sagt i kammaren. Det är juinte så ofta det händer. Jag tycker att Margö skall studera det problemsom behandlas i den lagrådsremiss det gäller. Problemet är nämligen att vi harfått en flora av löneförmåner som framför allt kommer den mest attraktiva delenav de anställda till del, för att den vägen åstadkomma tricket att bådearbetsgivaren får göra avdrag för förmånen i fråga och att förmånengenom att kallas någonting annat än lön bhr skattefri för den anställde. kommunisterna brukar med visst fog hävdaatt vi minsann inte skall låta företagen och arbetsgivarna komma lindrigareundan vid beskattningen än andra grupper. Om arbetsgivaren såsom ickeavdragsgill gåva vill låta den anställde göra vissa saker är det en annan sak,men själva poängen i detta fall var att staten skulle betåla hela kalaset. Vihar dessutom sett hur det växer ut till område efter område. Innan Margö kastar sig över justmotionskupongerna, läs igenom hela lagrådsremissen och försök inse vad det härgäller ur rättvisesynpunkt, inte minst för de arbetare som Margö Ingvardssondå och då anser sig representera. 56 MARGÖ (vpk): Det förhållandet att jag kastar mig övermotionskupongerna beror på att jag tycker att förslaget att beskatta motion ärlöjligt och felaktigt. Det är anledningen till att jag väljer justmotionskupongerna. Andra förslag kan jag ha en viss förståelse för, men jag kaninte tro att något företag delar ut motionskuponger till sin personal i ställetför ersättning för utfört arbete. Och jag tror inte att det finns någonpersonal som skulle godkänna att få motionskuponger i stället för pengar. Det här är inte förmåner som man ger till högretjänstemän. Dessa får helt andra förmåner, och det vet precislika bra som jag. Motionskuponger är någonting som lägre personal får, och denmotionen ingår i den personalvårdande verksamheten. Det vore mycket olyckligtom vi skulle beskatta sådant som kanske kan ha bra effekter på folkhälsan pålång sikt. Jag trodde också att jag kunde vänta mig viss förståelsefrån finansministern, som själv är ganska intresserad av gymnasfik och motion.Man kan knappt slå upp en tidning utan att få studera finansministern i allamöjliga och omöjliga gymnastiska ställningar. Jag kan tala om att finansministern inte kan vänta signågot stöd från vpk om det gäller att beskatta motion. Och jag undrar: Varkommer finansministern att få ett stöd för det skatteförslaget? Om beskattningen av vissa naturaförmåner Hur omöjliga mina ställningar är får jag välavgöra själv, men jag skall tala om för Margö att jag inte låterstaten betala mitt motionerande. Det är nämligen det som är tanken bakom vårtförslag - att det skall förhindras. Sedan är Margö naivare än jag trodde. Det ärnämligen fullt möjligt att göra avdrag för medlemskap i golfklubbar, förmycket stora utgifter för ganska exklusiva sporter. Och det går inte att dranågra gränser och säga: Motionskuponger skall arbetsgivaren få dra av, ochförmånen skall vara skattefri, men däremot inte medlemskap igolfklubbar och liknande. Margö får införa en ny liten klasslagstiftningom hon skall klara av att uppfylla det löfte för den kommunistiska gruppen somhon här rrot.1987/88:12 ger. Men jag har lärt mig att ett uttalande av en ledamot intebehöver bli hela gruppens ståndpunkt. Om rätten an vid tax- , - , . . , , , Anf. 58 (vpk): eringsrevisiontadelav v k/ ADB I II Herr talman! Det förhållandet attjag hade synpunkter påfinansministerns )likaövningar beror på att jag har en lång yrkeserfarenhet inom området. När jag harsett en del av dessa övningar har jag ansett att det har funnits skäl förfinansministern att söka hjälp av yrkeskunnig personal för att få tips ombättre motion. Vidare: Alla har inte samma möjligheter somfinansministern att utöva motion hemma, beroende på exempelvis utrymme ellernärheten fill lämplig mofionsslinga. Folk i det här landet har mycketolikartade bostadsförhållanden, och motionskupongerna ges som regel till denlägre personalen. Högre tjänstemän och andra får tid på privata tennisbanor,golfklubbar, årskort osv., men det kan man visst beskatta! Det går att göraskillnad och dra gränsen vid kuponger till motion. Det är justmotionskupongerna till lägre personal som jag värnar om. Överläggningen var härmed avslutad. 9 § Svar på fråga 1987/88:76 om rätten att vid taxeringsrevisionta del av ADB-lagrat material Jag vill som svar på frågafranihålla att det finns inte mindre än två utredningsförslag som berörskattekontrollen av företagens ADB-bokföring. tog upp frågan i en rapport somöverlämnades till regeringen , och kom det ett betänkande frånutredningen om säkerhetsåtgärder m. m. i skatteprocessen i det här ämnet. Bådautredningsförslagen har remissbehandlats. Det finns också ett tredjelagförslag i saken, nämligen i det yttrande från datainspektionen som GunnarHökmark hänvisar till i sin fråga. Även det förslaget har varit på remiss. Jagvill därför bestämt vända mig mot påståendet att det för ett eventuellt förslagfrån regeringens sida i den här frågan skulle saknas iinderlag i form avföregående utredning. Regeringen har för övrigt beslutat att inhämtalagrådets yttrande över vissa lagförslag i ämnet. Förslagen kommer attöverlämnas till lagrådet . 60 (); Jag skall be att få tacka finansministern försvaret på min fråga. Jag tvingas dock konstatera att han faktiskt har fel i en väsentlig del. Förslag vad gäller skyddet av den enskildes integritet i samband med denna typ av taxeringsrevision har nämligen inte blivit utredda. Det framgår mycket klart av det yttrande från datainspekfionen som finansministern också nämnde, där datainspektionen skriver följande: 74 "DI tvingas därför på nyttkonstatera att det inte är möjligt att överblicka vilka konsekvenser förslaget kan komma att få för deregistrerades personliga integritet eller vilka inskränkningar som skullebehöva göras i de föreslagna befogenheterna för att minska risken förintegritetsintrång. Detta medför enligt mening att ett genomförande avförslaget kommer att innebära en överhängande risk för att otillbörligtintegritetsintrång skall uppstå." "Dl vill på nytt understryka behovet av att dessafrågor blir föremål för utredning och behandling i enlighet med vadinspekfionen har anfört i sitt remissvar över USS betänkande." Det är precis det som har sagts med anledning av tidigareutredningar därför att regeringen inte har brytt sig om att utreda vilkakonsekvenserdetta får för den enskildes och företagens integritet och vilkakonsekvenser det får för den enskildes rättssäkerhet. Det är en ganskaomfattande lagstiftning som förbereds. Jag skulle därför vilja ställa en preciseradfråga, eftersom det behövs: Är finansministern beredd att fill lämnaförslag angående förändringar i taxeringslagstiftningen utan att deraskonsekvenser för den enskildes och företagens integritet har utretts? Om nedläggningen av sågverket i Överläggningen var härmed avslutad. 10 § Svar på fråga 1987/88:65 om nedläggningen avsågverket i har frågat mig vilkakonkreta åtgärder jag kommer att vidta för att nya industrier skall etableras iKarlsborgsverken när sågverket läggs ned. Bakgrunden till frågan är den överenskommelse som träffatsmellan och domänverket och som innebär att övertar ASSLssågverksrörelse i med verksamhet i i kommun.Karlsborg i kommun och Lövholmen i kommun. Mot bakgrund av denbesvärande råvarubrist som finns i bedömer såväl somdomänverket att det är omöjligt att driva alla de tre sågverken vidare. Ettvillkor för överlåtelsen är därför att beslutar om nedläggning avKarlsborgs sågverk . Eftersom MBL-förhandlingarna omframfiden för sågen i ännu inte är avslutade är jag inte bereddatt göra någon närmare kommentar. Om det definitiva beslutet blir att sågenskall läggas ner är jag dock beredd att låta den statssekreterargrupp som har iuppdrag att utarbeta åtgärder för SSAB-orterna inkludera kommun i sittarbete. 62PER-OLA (); Jag ber att få tacka industriministernförsvaret på min fråga. Det sade egentligen inte så särskilt mycket - det varen historiebeskrivning över hur ärendet har utvecklats på grund av den svåraråvarusituationen. Beslutetatt lägga ned i blev ett mycket Om beaktande av kvinnors erfarenhet i diskussioner om glesbygdensutveckling dystertbesked för de anställda och hela bygden som berörs. Det drabbar inte baraKarlsborgsverken, utan det berör hela kommun. Trots att kommun fillhör kustregionen ärarbetslösheten i den kommunen mycket hög. Kommunen är en av de tiokommuner i landet som har den högsta arbetslösheten. Situafionen blir intelättare av att 170 personer nu ställs utan arbete. 170 personer i den härregionen motsvarar mer än 2 000 personer i en ort som , och vi vet ju vadden regionen har fått av industriministern och regeringen när varven har lagtsned. Den situafion Kalixregionen befinner sig i är onekligensvår. Jag tycker faktiskt att industriministern, som fidigare ageratskyddsängel för varvsorterna, på samma aktiva sätt skall medverka till attetablera ny industri i och kommun. Med tanke på hur litet statssekreterargruppen hitfills haruträttat hyser jag inte stort hopp att den skall förmå göra särskilt mycket.Jag tycker att industriministern i stället mer aktivt skall delta i arbetetredan nu och inte vänta fill det beslut som senare kommer att fattas. Faktum äri alla fall att sågen kommer att tas ur produktion, därom råder inget tvivel. Det är vikfigt att staten genom olika insatser medverkar.Man kan antingen genom uppförande av ett investmentbolag tillsammans med Kalixkommun, och domänverket ge resurser för att vidareförädla de träråvarorsom finns i regionen eller också förmå andra företag inom den statliga sektornatt lokalisera sin verksamhet fill regionen. Det är någonting som jag tyckerindustriministern bör ha med sig i bagaget framöver. Överläggningen var härmed avslutad. 11§ Svar på fråga 1987/88:66 om beaktande av kvinnors erfarenhet i diskussionerom glesbygdens utveckling har med angivande av treexempel på kvinnlig underrepresentafion i glesbygdssammanhang frågat mig om jaganser att detta är tillfredsställande. Hon frågar också vad jag är beredd attgöra för att kvinnors erfarenheter skall tas i beaktande. första exempel gäller en konferens iJönköping under . Hon säger att där finnsingen plats för kvinnor annat än i ett underhållningsmoment. Det är knappastmin uppgift att ha synpunkter på vilka föredragshållare som olika arrangörervill bjuda in, även om jag gärna sett fler kvinnor bland de medverkande. Vad gäller glesbygdsdelegafionen konstaterar åtta ledamöter av nio är män. Jag vill då framhålla att samtligariksdagspartier är representerade i delegationen, men att den enda kvinnan ärsocialdemokrat. Inget av oppositionspartierna har, när man haft möjlighet filldet, lämnat förslag till kvinnlig representation. Jag beklagar att fördelningenmellan män och kvinnor inte är bättre. Inför framtida förändringar idelegationens sammansättning avser jag att påverka riksdagspartierna att bättrebeakta jämställdhetsaspekten när man lämnar förslag till representanter. Vad gäller den forskningsgrupp på glesbygdsområdet somGunnel nämner kan jag konstatera att dess medlemmar utsetts av ERU:sstyrelse. Jag kommer att till framföra önskvärdheten av attjämställdhetsaspekten beaktas vid förändringar inom gruppen. Jag vill poängtera att inget i landsbygdskampanjen eller iglesbygdspolitiken på något sätt hindrar att kvinnors erfarenhet tas tillvara. Lokal resursmobilisering, studiecirkelverksamhet, lokalautvecklingsprojekt osv. kan inte genomföras om inte både män och kvinnormedverkar för att utveckla glesbygden. Jag är väl medveten om de svårigheter som kvinnorna haratt finna arbetstillfällen i glesbygd och om den utflyttning av unga kvinnorsom skett från skogslänen. Kvinnorna har stor betydelse för utvecklingen avlandsbygden. Det bör därför bli ett viktigt inslag i kampanjen att behandlafrågor om kvinnornas situation och medverkan i mobiliseringsarbetet. Om beaktande av kvinnors erfarenhet i diskussioner om glesbygdensutveckling 64GUNNEL JONÄNG (c): Jag ber att få tacka industriministern försvaret på min fråga. Jag tycker att det i stort sett var ett bra och positivtsvar. Hela skall leva - det är mottot för den svenskalandsbygdskampanjen. Det måste innebära att hela landsbygden skall leva ochalla människor på landsbygden - även kvinnorna. Det har givits ut ett trevligtprogramblad där det står många bra saker. Det heter där t. ex. att det är ute ibygderna som det skall ske saker. Det är naturligtvis riktigt, och där skerredan saker. Kvinnor som har svårt att få arbete väver, syr och slöjdar ochstår för allsköns akfiviteter för att skapa en positiv utveckling för sin bygd.Det är naturligtvis fel när dessa kvinnor degraderas öch passiviseras till åhörare. Vid tredagarskonferensen kring kampanjen är detbara manliga föreläsare, varav tre statsråd. Glesbygdsdelegationen är ju en avarrangörerna, och dess verksamhet ligger inom industriministerns område.Industriministern leder ju också arbetet för Landsbygd 90. Man måste fråga sigom kvinnors kunskaper och erfarenheter är så litet värda eller så ointressanta. Jag tycker det hade varit bra om man hade låtit människorlyssna på de kvinnor som ute i bygderna tagit initiativ och som kan bli exempelför varandra. Jag talade här i kammaren om jämställdhet ochsade då bl. a. att beslutande organs kompetens och trovärdighet ifrågasätts omett av könen är i hög grad underrepresenterat. Besluten är då grundade på ettbegränsat underiag. Det är naturiigtvis mycket allvarligt. Ja, nog behövs det litet extra kvinnor också iglesbygdsdelegationen inför den här kampanjen och över huvud taget. Kvinnorbehövs även i forskningsgruppen. Jag tycker att det är positivt att statsrådetär beredd att vidta åtgärder för att få till stånd en bättre kvinnligrepresentation. Överläggningen var härmed avslutad. Om sysselsättningen på SSAB-orter 12 §Svar på fråga 1987/88:72 om sysselsättningen på SSAB-orter har frågat mig om regeringenhar för avsikt att skapa nya industriarbeten på berörda SSAB-orter - inom ellerutom ram - som ersättningsjobb när SSAB-enheter läggs ned. Arbetetmed att ta fram förslag till insatser pågår inom . När det gäller och avser regeringen attredan i november lägga fram förslagen för . 66 (vpk); Jag tackar för svaret. Bakgrunden till frågan är ovissheten om vilket arbete desom jobbar inom kommer att få om man lägger ned enheter: Skall det bliarbeten på orten? Jag har därför ställt frågan; Har regeringen arbetsinriktningenatt de skall erbjudas industriarbete på orten? Det har regeringen inte sagtnågonting om, och inte heHer företagsledningen har uttalat några sådanaintenfioner. Därför är oron hos dem som berörs mycket stor: Skall jag flytta,får jag bara utbildning och får sedan flytta, eller får jag jobb på min hemort? Industriministern vägrar fortfarande att lämna något svarom inriktningen framöver. Jag tycker det är en politisk nonchalans mot demänniskor som drabbas. Det har gått regeringen tryckte tillmed en ny styrelse, som drev igenom en stor nedläggningsplan. Ironiskt nog gårverksamheten med befintlig produktion med 200 miljoner i vinst. Trots att uttalat att företaget inte skallbörsintroduceras säger den nye VD:n, utsedd av regeringensstyrelse, till de anställda att börsintroduktionen skall ske ganska.snabbt. Detär klart att oron framöver då blir än större, om inte regeringen snabbt ocksåtalar om vad man vill göra, eller rättare sagt vad man kan göra. Överläggningen var härmed avslutad. 13 §Svar på fråga 1987/88:73 om anställdägda företag har frågat mig om jag ärberedd att medverka till att de anställda ges möjlighet att driva företagvidare i samband med nedläggningshot. Bakgrunden till frågan är situafionen vid i Kumla. Enligt vad jag erfarit har MBL-förhandlingar inletts omnedläggning av företaget. De anställda har i sådana här situationer tillgång tillalla de resurser som ryms inom ramen för småföretagspolitiken. Ett av de viktigaste instrumenten i småföretagspolitikenär de regionala utvecklingsfonderna. Anslaget för småföretagsutveckling, somgår främst till utvecklingsfonderna, uppgår detta budgetår till 150 milj. kr. Anf, 68KARL-ERIK (vpk): Jag får tacka industriministern för svaret.Fackföreningsrörelsen har ställt upp på strukturrationaliseringar inäringslivet. Den har kanske varit alltför godtrogen och trott på att lösningarpå problem kan nås. Ägarna har fått förtroende att fatta avgörande beslut, näravsikten i själva verket har varit att lägga ner olönsamma företag och ersättadem med lönsamma samt att anpassa verksamheten till ny teknik och ändrademarknader.