prot · GB0926 · 1987-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1987/88:26 1 § Justerades protokollet för den 10 innevarande månad. 2 § Föredrogs och hänvisades 1987/88:58 såvitt avsåg ändring iregeringsformen och tryckfrihetsförordningen till iövrigt till justitieutskottet 1987/88:65till skatteutskottet 3 § Föredrogs och hänvisades 1987/88:N1-N6fill näringsutskottet 1987/88:Sfl-Sf7till socialförsäkringsutskottet 4 § Företogs till avgörande konsfitufionsutskottetsbetänkanden /88:4, 6, 7 och 8, finansutskottets betänkanden /88:1 och2, justitieutskottets betänkande 1987/88:3, lagutskottets betänkanden1987/88:1,2 och 3, utrikesutskottets betänkanden /88:2 och 3,socialutskottets betänkanden /88:1, 2 och 4, kulturutskottets betänkande1987/88:1 samt utbildningsutskottets betänkande 1987/88:4 (beträffande debatteni dessa ärenden, se prot. Mom. 1 (stat-kyrka-frågan) Utskottets hemställan bifölls med 243 röster mot 44 förreservafionen av och . 15 ledamöter avstod frånatt rösta. Mom. 2-4 Utskottets hemställanbifölls. Mom. 2(JO:s talerätt på det oreglerade kommunala området) Utskottets hemställan bifölls med 218 röster mot 82 förreservationen av tredje vice talman m.fl. 1987/88:26 Utskottetshemställan bifölls. betänkanden 7 och 8 Vad utskottet hemställt bifölls. betänkanden 1 och 2 Vad utskottet hemställt bifölls. Utskottets hemställan bifölls. Först biträddes reservation 2 av m.fl. med 93röster mot 56 för reservation 1 av och . 152ledamöter avstod från att rösta. Härefter bifölls utskottets hemställan - som ställdes motreservation 2 av m.fl.- genom uppresning. betänkanden 2 och 3 Vad utskottet hemställt bifölls. betänkanden 2 och 3 Vad utskottet hemställt bifölls. Mom. 14 Utskottets hemställanbifölls. Mom. 5 (skolans sex- och samlevnadsundervisning) Utskottets hemställan bifölls med 287 röster mot 16 förreservationen av . Mom. 1(utbyggnad av preventivmedelsrådgivningen) Utskottets hemställan bifölls med 287 röster mot 16 förreservation 1 av . Mom. 3 (kostnadsfria preventivmedel) Utskottets hemställan bifölls med 286 röster mot 16 förreservation 2 av . Mom. 4 (preventivmedelsforskning) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 3 avInga Lantz -bifölls med acklamation. Mom. 5(utgångspunkter för abortlagstiftningen) Prot. Först biträddes reservation 4 av imotsvarande del med 31 1987/88:26 röster mot 3 för motion 1986/87 ;So454av . 267 ledamöter avstod från att rösta. Härefter bifölls utskottets hemställan med 265 röster mot28 för reservation 4 av i motsvarande del. 7 ledamöter avstodfrån att rösta. Mom. 6 (en förutsättningslös översyn av abortlagen) Utskottets hemställan bifölls med 276 röster mot 17 förreservation 5 av i motsvarande del. 9 ledamöter avstodfrån att rösta. () anmälde att honavsett att rösta ja men markerats ha avstått från att rösta. Mom. 7 (ett ökat rättsskydd för fostret) Utskottets hemställan - som ställdes mot reservation 4 avGöte i motsvarande del - bifölls med acklamation. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. Mom. I Utskottets hemställanbifölls. Mom. 2 (skydd för individens personliga värdighet inomsjukvård och forskning) Först biträddes reservationen av m.fl. med138 röster mot 3 för motion 1986/87:So453 av . 152 ledamöter avstodfrån att rösta. Härefter bifölls utskottets hemställan - som ställdes motreservationen av m.fl. - genom uppresning. Utskottets hemställan bifölls. Mom. 1(undervisningstid i kristendomskunskap) Utskottets hemställan bifölls med 288 röster mot 3 förmotion 1986/87:Ub221 av i motsvarande del. 5 ledamöter avstod frånatt rösta. Mom. 4 (etik i skolan m. Först biträddes det av underöverläggningen framställda yrkandet med 26 röster mot 3 för utskottetshemställan med den ändring däri som föranleddes av bifall till motion1986/87:Ub221 av i motsvarande del. 270 ledamöter avstod från attrösta. Mänskliga rättigheter och rätten till självbestämmande Härefter bifölls utskottets hemställan med 264 röster mot27 för det av under överläggningen framställda yrkandet. 8ledamöter avstod från att rösta. Övriga moment Utskottets hemställanbifölls. 5 § Föredrogs lagutskottets betänkande 1987/88:10 om ändring i lagen(1980:1102) om handelsbolag och enkla bolag (prop. 1987/88:27). Utskottets hemställan bifölls. 6 § Föredrogs - 1987/88:4om mänskliga rättigheter och rätten till självbestämmande samt utbildningsutskottets betänkande 1987/88:5 om betygen iskolan. Talmannen meddelade attbetänkandena skulle debatteras i angiven ordning och avgöras i ett sammanhangefter avslutad debatt. Först upptogs till behandling utrikesutskottets betänkande4 om mänskliga rättigheter och rätten till självbestämmande. Mänskliga rättigheter och rätten till självbestämmande 1 (): De mänskliga rättigheterna sitter trångt ivärlden. Förtryck, diktatur och förakt för den enskilda människans värde ärsnarare regel än undantag. FN:s allmänna förklaring om de mänskligarättigheterna har visserligen följts av bindande konventioner på olika områden.Regelverk finns liksom deklarationer till skydd för speciella grupper. Men tyvärr handlar det mycket om vackra ord, och knappastens om det för det stora flertalet av FN:s medlemsländer; anslutningen till1966 års konvention om de mänskliga rättigheterna omfattar bara cirka hälftenav medlemsländerna. Dessutom är det endast 39 stater, i företrädesvis Europaoch , som anslutit sig till det protokoll i vilket förde mänskliga rättigheterna ges någon möjlighet att kontrollera och följa uppklagomål från enskilda om att deras rättigheter kränkts. Trots att de inte anslutit sig till olika konventioner harmånga länder dessutom arbetat för att tunna ut och försvaga de texter somantagits. Tematiska konventioner mot tortyr, förtryck av kvinnor, barnarbeteeller diskriminering av olika slag har också fått endast begränsad anslutning. Det är ofta inget fel på de regler som finns. Men viljanatt ansluta sig är dålig, främst hos dem som bäst skulle behövadet. Det är givetvis ingen tillfällighet att de bästa reglerna och de effektivastekontroll-procedurerna finns inom det europeiska konventionssystemet, därsamvetena trots allt ändå kan vara bäst och lugnast och där kontronen utifrånär minst behövlig. De länder som har öppna demokratiska styrelseskickkontrollerar därigenom sig själva och ger sina medborgare - i jämförelse medmedborgarna i de totalitära staterna - vidsträckta möjligheter att påtalaövergrepp mot den enskilde. Respekten för de mänskliga rättigheterna är t. ex. i deflesta av våra biståndsmottagarländer bristfälfig. redogör ibetänkandet för hur de demokratiska och mänskliga rättigheterna i åretsbehandling av biståndspropositionen fått stort utrymme. Defta är glädjande,inte minst för oss moderater som fått kämpa ensamma för betoningenav detta biståndsmål. Ännu har vi inte fått gehör för våra krav på särskildaanslag för demokratiutveckling eller på en kontinuerlig uppföljning av hurdanrespekten för de mänskliga rättigheterna är och hur utvecklingen mot ellerifrån demokrati går i de länder som får vårt bistånd. Det har inte heller i biståndssammanhang varit riktigtlika självklart för ana partier att klart stå fast vid att det är individen somär bärare av de mänskliga rättigheterna. Men i de insatser som gör inomFN-systemet hävdar vi ständigt just den synpunkten att det är individen som bärde grundläggande mänskliga rättigheterna. I FN pågår ett ständigt undermineringsarbete, främst frånde socialistiska staternas sida, där man försöker ersätta individens okränkbararättigheter med diffusa skrivningar som överför rättigheterna i statsmaktenseller kollektivens tjänst. Den svenska inställningen måste alltjämt vara attuthålligt hävda vad som ursprungligen infördes i FN-deklarationerna på dettaområde: individen som bärare av de grundläggande mänskliga, medborgerliga ochpolitiska rättigheterna. Vi har ett i dessa frågor enigt betänkande, och detär glädjande. Enigheten uppnås förvisso ibland tin priset av en visselasticitet i tolkningsmöjligheter och en viss brist på skärpa. Men dettaförringar inte betydelsen av en allmän uppslutning kring de teman och deenskilda problem som tagits upp. Om det finns vissa oklarheter manar det barainitiativtagarna bakom de olika kraven till fortsatt vaksamhet på attregeringen verkligen följer de intentioner som här kommer till uttryck. Jag vill speciellt peka på två avsnitt i detta betänkande: Bakom kravet på en särskild rapportör i FN för attundersöka och rapportera våld och förtryck mot kvinnor står motionärer som kananses representera det moderata kvinnoförbundet. konvention omavskaffande av all slags diskriminering av kvinnor har ratificerats av 93stater. Vid kvinnokonferens i antogs ett vidsträckt programför att förbättra kvinnornas situation. I det svenska biståndsarbetet har sedanlänge betonats vikten av att särskilt beakta kvinnans nyckelroll förframåtskridande i utvecklingsländerna. Som jag har sagt behövs framför allt bättrekontroll och uppföljningsmekanismer till de överenskomrrielser som redan finns.Sedan Mänskliga rättigheter och rätten till självbestämmande Mänskliga rättigheter och rätten till självbestämmande länge harSverige verkat för en särskild post som kommissarie för de mänskligarättigheterna i FN. Men intresset är ljumt. har utrikesutskottetuttalat att en särskild rapportör inte sällan kan utföra ett effektivt arbetesom kan bli en påtryckning på de länder som blir utsatta för granskning.Utskottet anser i likhet med också att en särskild rapportörför våld och förtryck mot kvinnor skulle kunna spela en viktig roll. Dettainser också medlemsländerna, och många länders motstånd mot en sådan rapportörär därför starkt. De vet att de inte skulle tåla en granskning. Att det finns motstånd mot en god sak får dock inteinnebära att man ger upp kampen. Utskottet utgår också från att regeringenfortsätter att undersöka möjligheterna att skapa en särskild rapportör i FN meduppgift att undersöka och rapportera förtryck och våld mot kvinnor. Därmed ärvi som står bakom moderata kvinnoförbundets ledning i deras motion nöjda. En motion här mitt namn. Jag vill med någraord särskilt beröra förhållandena beträffande de mänskliga rättigheterna iRumänien. När jag skrev motionen visste jag lika litet somde flesta andra svenskar något om och hennes kamp mot enabsurd förtryckarregim för att hennes make skall få åtnjuta den rörelsefrihetsom är en självklarhet och som borde ha särskilda förpliktelser attrespektera. har inte bara anslutit sig till om demänskliga rättigheterna utan också undertecknat Helsingforsdokumentet inom deneuropeiska säkerhetskonferensen. Men det fanns tillräckligtmycket att peka på. Mindre känd i men mera känd i världen är denrumänske direktören för , som på samma sätt somAnna-Lisa Stoicans man kvarhålls i och vägras återförening med sinfamilj. Hans familj väntar fortfarande utanför landets gränser på att han skallfå lämna den rapport som FN;s generalsekreterare anser att han bör lämna innangeneralsekreteraren accepterar den avskedsansökan som den rumänska regeringenför hans räkning har inlämnat. Jag hörde en rumänsk kvinna i densvenska berätta om förtrycket i sitt hemland. Det somkanske kan synas vara en mindre grym form av förtryck, men som ändå tog migsåsom ett yttersta ingrepp i integriteten, var hennes skildring av hur ungakvinnor i systematiskt utsätts för tvångsvisa gynekologiskaundersökningar, för att man skall kunna kontrollera om de är gravida eller inteoch för att man skall kunna se till att de verkligen föder sina barn. ,ett land utan någon som helst tillgång till förebyggande vård ellerpreventivmedel, hade länge fullständigt fri abort, och massor av rumänskakvinnor tvingades till ständiga aborter. Plötsligt upptäckte man i landet attdet föddes för få barn. Ingen orkar föda barn i ett land där man lever på detsätt som man tvingas göra i . Då förbjöds över alla aborter.Antalet dödsfall som följd av illegala aborter steg brant. utsätts kvinnorför tvångsundersökningar för att man skall kunna kontrollera att de föder debarn som staten vill ha av dem. Detta är bara en detalj. har rapporterat om hur tysk- ochungerskspråkiga minoriteter förtrycks och om hur kyrkan - både den dominerandebysantinska och de protestantiska minoritetskyrkorna - har fått sinamöjligheter att verka,bevara sin kultur och sprida sitt budskap kringskurna. Man berättar om fängelsestraffför människor som delat ut biblar eller hållit andakter bland sinaarbetskamrater eller enbart yttrat sig kritiskt mot regimen. Misshandel, äventill döds, av sainvetsfångar har rapporterats. 1 flera fall där Amnesty begärtutredning och svar från officiella myndigheter har över huvud taget inget svargivits. har, som jag sagt, utöver förpliktelserna iFN-stadgan också förbundit sig att respektera de mänskliga rättigheterna aveuropeisk standard i den europeiska säkerhetskonferensen. Det finns ingenanledning att vi stillatigande skall åse det förtryck som sker mot de rumänskafolken - de är flera. har varit ett land med tidigare rikligaförbindelser både åt öster och väster, med starka kulturella band med sinomvärld, som av en hänsynslös diktator med nepotism och förtryck drivs in ifattigdom och skräck. Jag har i motionen begärt att i FN skall undersökamöjligheterna att utsätta för den typ av speciell granskning som mankan göra inom FN-systemet, Motionen har fått en positiv skrivning, åtminstoneallmänt hållen, i utskottet. Därför har vi moderater avstått från att markeravår ståndpunkt med en reservation. Men vi kommer i fortsättningen att noggrantfölja upp att regeringen verkligen gör allt som är möjligt för att se till attsökarljuset även kastas på detta land. Jag har inget annat yrkande än om bifall tillutskottets hemställan. Mänskliga rättigheter och rätten till självbestämmande 2 (): Frihet och demokrati utgör för liberalergrunden för alla andra rättigheter. Därför är de mänskliga fri- ochrättigheterna en absolut förutsättning för mänskligt framåtskridande. Såuttalade sig Liberala inter-nationalen vid sitt möte i , närorganisationen för att fira sitt 40-årsjubileum antog den s, k. Ottawaapellenom mänskliga rätfigheter. Att jubilerande Liberala internationalen valt dettasom sitt tema är ett tecken på vilken vikt liberaler både i ochinternationellt tillmäter idén om de mänskliga rättigheterna. Människans rättigheter är universella - de tillkommer allamänskliga varelser. Vår skyldighet att verka för dem får aldrig hindras avnationsgränser eller av protester om inblandning i andra staters inreangelägenheter. Människan är lika mycket värd på bägge sidor gränsen. Det betänkande som vi behandlar spänner över en radolika problem och berör många olika länder och folk. hörs protester omatt i för hög grad agerar världens samvete. Men inget vore farligare änatt ge upp den gränslösa kampen för mänskliga rättigheter. Som påpekas ibetänkandet angår denna kamp hela det internationella samfundet. Idén om vissa grundläggande rättigheter för individen ärinte ny. Den fanns bl. a. i både och för mer än 2 sedan.Men det är framför allt som vi i ökande utsträckningbörjat verka för ett internationellt erkännande av denna idé. När man ser på utvecklingen finner man att det finnsmotsägelsefulla tendenser. Mänskliga rättigheter och rätten till självbestämmande Å ena sidan ser vi bevis på kränkningar av människansfri- och rättigheter. Det gäller inte minst dé sovjetiska judarna, somfortfarande trots den liberalisering som ägt rum har problem att utvandra ochsom fortfarande har problem att utöva sin kultur i . Det gällerkurderna och deras problem att få sina rättigheter respekterade i de stater därde bor. Det gäller utnyttjande av barn och barnarbete, något som sker i enoerhört stor omfattning världen över. Det gäller tvångsförsvinnanden - enterrormetod som använts i ett stort antal stater. Det gäller detvärldsomfattande förtrycket av kvinnorna och många andra saker som tas upp ibetänkandet. Amnestys årsrapport har sedan starten ökat från 20 till464 sidor i omfång. Även det kanske kan ses som en negativ tendens när detgäller de mänskliga rättigheternas utveckling. Eftersom den är aktuell vill jag också ta upp eninrikespolifisk händelse i . återvände två kommunisfiska ledare,trots varningar, till för att starta en politisk verksamhet införvalet. De blev omgående arresterade på flygplatsen. Det vare mig främmande attpropagera för det kommunistiska budskapet, men jag måste protestera när en statsom , som vill bevara och utveckla sin demokrati och söka medlemskap iden europeiska gemenskapen, tar till sådana metoder och uttalar ett sådantförakt för de demokratiska spelreglerna. Å andra sidan har demokratin fått ett starkare fäste iallt fler länder. Diktatorer i många delar av världen upplever ett ökat tryck.Till och med i och märker vi liberaliseringar. I västvärldentas nu större hänsyn till etniska och religiösa minoriteter än vad som varvanligt tidigare. Inte minst märker vi genom den strida flod av resolutioneroch konventioner i internationella fora att mänskliga rättigheter åtnjuter ettökande internationellt intresse. Just här gör utskottet sin kanske viktigaste analys.Konventionerna har fått en mycket liten effekt i verkligheten. Det beror påflera saker. Anslutningsgraden är låg, och framför allt saknas mekanismer somtvingar staterna att följa konventionerna. När vare sig kontrollbestämmelsereller sanktioner kopplas till en konvention, riskerar den att bli enpapperstiger. Man skulle kunna karakterisera det internationella arbetet medmänskliga rättigheter genom att säga: Anden är villig, men köttet är svagt. Deninternationella regelkroppen har för svaga rnuskler. Kanske t. o. m. viktigare än att driva fram nya dokumentvore att arbeta dels för att få de konventioner och procedurer som finnsaccepterade och tillämpade, dels för att få dessa konventioner möjliga attanvändas operativt. Det finns dock ett undantag, en konvention som verkligenbehöver tas fram: konventionen mot dödsstraff. Tyvärr har det hittillsmisslyckats, men det finns trots allt vissa positiva tendenser. Dödsstraffethar avskaffats i , och i har kritiska jurister höjt sinaröster. Även om utvecklingen tyvärr har varit negativ i på det här området,är läget ändå inte hopplöst när det gäller att åstadkomma en konvention motdödsstraff. Ett annat principiellt område i betänkandet handlar om demänskliga rättigheternas plats i vårt bistånd. Det är glädjande att notera attintresset för detta växer i . Jag tar det som ett bevis föratt insatser i debatten äntligen har burit frukt. Att ge de mänskliga rättigheterna ökat utrymme i biståndetkan handla om många saker: - Det handlar omatt bygga upp en demokratisk infrastruktur genom bistånd till valförberedelser,fria massmedia och en oberoende rättsskipning. - Det handlar omatt främja ökat folkligt inflytande över biståndsprojektens utformning. - Det handlar omatt använda dialogen med mottagarländerna för att hävda de demokratiska värdenaoch vår syn på mänskliga rättigheter i mottagarlandet. - Det handlar omatt demokratistödjande insatser bör kunna gå även utöver programlandskretsen. - Det handlar omatt kanalisera biståndet genom enskilda organisationer, för dessa har en klartdemokratistödjande effekt genom kontakterna med sina motsvarigheter imottagarlandet. Jag vill särskilt nämna hur viktigtdet är att med biståndet stödja mänskliga rättigheter genom att snabbt gå in iländer som genom maktskifte börjat en övergång till demokrati. påpekat hur viktigt det är att kraftfullt stödja nyademokratiskt inriktade regimer som försöker driva utvecklingen rätt igen. Ettsådant land är , som för demokratins överlevnad vore oerhört hjälptav kraftfulla internationella stödinsatser. Corazön Aquino mottog Liberalainternationalens frihetspris , för sin kamp för demokrati. Läget ärnaturligtvis mycket besvärligt, men det är inte hopplöst. Tyvärr måste jagkonstatera att har väntat för . Jag vill avslutningsvis citera en tysk liberal vid namnBarthold som berättar om sin uppväxt under diktatur. Hans mamma försökteför sina barn förklara skillnaden mellan den liberala derhokratin och dettotalitära styrelseskicket. Hon sade: Föreställ dig att du vaknar mitt inatten, , av att det knackar på dörren. skulle det mycket välkunna vara polisen, men om du är säker på att det är bagarens pojke som kommermed brödet är det ett tecken på att demokratin och de mänskliga rättigheternahar kommit tillbaka. Jag vill därmed yrka bifall till utskottets hemställan. Mänskliga rättigheter och rätten till självbestämmande 3BRITTA HAMMARBACKEN (c): Det hör ju till ovanligheterna att åttatalare är anmälda då en enig utskottsskrivning behandlas i kammaren. När detgäller utrikesutskottets betänkande nr 4 om mänskliga rättigheter och rättentill självbestämmande är det emellertid inte så konstigt. Betänkandet byggerju på motioner från alla partier och behandlar många väsentligafrågeställningar, som engagerar de flesta av oss. Det här är ett betänkande sombör läsas av fler än ledamöter, om jag får ge min uppfattning till känna,därför att det är så informativt. Det tar upp många värdefullabakgrundsbeskrivningar när det gäller aktuella frågor om mänskliga rättigheter.Det är ju både omöjligt och kanske också olämpligt att var och en tar uppsamtliga frågor, men jag tror att den sammanlagda debatten ändå kommer att geen god bild av bredden av Mänskliga rättigheter och rätten till självbestämmande För egen del kommer jag att särskilt beröra den centermotionsom behandlas och några av de krav som ställdes där. Låt mig först påminna om att arbetet för de mänskligarättigheterna är både en rättighet och en plikt. Trots att det har gått sedan FN;s generalförsamling antog den allmänna deklarationen om demänskliga rättigheterna, får vi bevis för och underrättelser omkränkningar och förtryck i ett stort antal länder över hela världen. Det ärviktigt, tycker jag, att man inte enbart lämnar över ansvaret till denationella organen genom att säga; Det här får regering och riksdag ta hand om.Det är inte bara stora deklarationer i internationella sammanhang som behövs,utan vi har alla, var och en av oss, vardagslivets odramatiska möjlighet attpåverka i den lilla skalan. Det är ett dag-för-dag-arbete, som måste pågå medenvishet och med styrka. De mänskliga rättigheterna, som FN formulerade dem,innehåller bl. a. rätten till liv, frihet och personlig säkerhet och förbud motslaveri, tortyr och omänsklig behandling. Men som konstateratfinns det ännu inte en konvention om förbud mot dödsstraff - bara begränsningari dess användande. Detta är ett steg på vägen, men det undanröjer inte det mestbrutala av allt, att en stat överlagt kan ta sina medborgares liv. har i motion 531 begärt att regeringen skallta nya initiativ för att få till stånd en internationell överenskommelse omavskaffande av dödsstraffet. Vi gör det inte för att peka på något bristandeintresse - det är viktigt att understryka - utan för att ge uttryck åt detbreda stöd som regeringen har när den driver krav. Det är ju ett käntfaktum att en klar majoritet senaste gången röstade mot försök att fåfrågan på dagordningen i FN. Det kan verka positivt att antalet avrättningar ochdödsdömda har minskat , men den förhoppning som dettaväcker bleknar igen, när man med Amnesty kan konstatera att antalet länder därdödsstraff tillämpas har ökat. Däremot går utvecklingen framåt i . Över hälften avEuroparådets medlemmar har undertecknat ett tilläggsprotokoll till deneuropeiska konventionen. Ett alldeles nytt framsteg för mänskliga rättigheter iEuropa är också den konvention som har antagits av - mottortyr och inhumana eller förödmjukande straff, som översättningen kan lyda.Denna konvention ger nämligen en internationell kommitté rättighet att besökaplatser där personer finns som är på ett inhumant sätt berövade sin friheteller utsätts för kränkning av sina mänskliga rättigheter. Konventionen äröppen för undertecknande i slutet av , och jag förutsätter att denkommer att bli till stor hjälp och nytta för att bekämpa människas våld motmänniska också när det formellt råder fred.