prot · GB0982 · 1987-12-31 00:00:00 — Riksdagensprotokoll 1987/88:82 1§ Justerades protokollet för . 2 § Svar på interpellation1987/88:182 om importen av kläder från har frågat mig om jag anser att införandet av ännu etthandelshinder - avseende begränsningar i importen av kläder frånTurkiet - är ett rimligt och lovvärt mål för svensk handelspolitik. Iett svar som jag lämnade på en interpellation, även då avHädar , redogjorde jag för den handelspolitik som har påtekoområdet. Närenighet nåddes i om den nuvarande förlängningen avmultifiberavtalet, det s. k. MFAIV, lovade att genomföra ett antaluppmjukningar i de avtal som ingicks under MFA IV. Dessa löften har uppfyllts.Heltäckningsprincipen har frångåtts, och de årliga höjningarna avbegränsningsnivåerna liksom den s. k. flexibiliteten har blivit väsentligtstörre . Kvar i avtalen finns sådana känshga varor i fråga om vilkaden svenska tekoindustrin fortfarande har ett skyddsbehov. Avsikten är attsvensk tekoindustri skall kunna stå på egna ben. Vår nya begränsningspolitikgår således ut på att stegvis trappa ned nuvarande handelspolitiskaskyddsåtgärder, som den svenska tekoindustrin får ett skydd som äravpassat efter skyddsbehovet för olika varor. Vidett GATT-ministermöte i del , som innebar upptaktentill Uruguayrundan, nåddes en överenskommelse om s. k. standstill påhandelsområdet. Den innebär att inga nya åtgärder som är oförenliga med , eller som går längre än vad som är nödvändigt för att råda bot påspeciella situafioner, skall vidtas under förhandlingarnas gång. När vi begärkonsultafioner om begränsningar med étt land från vilket vi har en starkimportökning av för oss känsliga varor till låga priser är det fråga om atttillämpa multifiberavtalet, ett avtal som slutits inom ramen för . Dettakan inte anses vara att bryta mot överenskommelsen om standstill. Förutomskyddsbehovet tillkommer också en annan aspekt, nämligen att det från andrabegränsningsländers synpunkt skulle te sig stötande om motsvarande import frånett icke begränsat land tilläts växa hur mycket som helst. Prot.1987/88:82 Tekoimporten från av ettantal tekovaror, som vi från svensk sida 4 mars1988 betraktar som känsliga, har ökatkraffigt och nått Om importen av kläder från nivåer sommåste betecknas som höga om man jämför med åtskilliga andra länder som vi harrestriktioner mot. Det rör sig om en import till låga priser. Under fidenjanuari-oktober 1986 fördes tekovaror från in fill ett värde av 92milj. uppgick importen till 173 milj. kr.Tre fjärdedelar av den senare siffran hänförde sig till just de känsliga varorsom vi begärt förhandlingar om. togs de första kontakterna med omett texfilavtal. Tyvärr var det inte möjligt att nå en överenskommelse medTurkiet under de förhandlingar som ägde rum då. I ett skede infördesunilaterala begränsningar. Importen gick därefter ner, varför fortsattakorisultätioner då inte längre var aktuella. När importen nu åter har ökat ochöverstigit de tidigare importnivåerna har regeringen beslutat återupptakonsultationerna med . 2 HÄDAR (): Jag vill gärna hoppas att statsrådet själv, ivarje fall i sitt hjärta, håller med om att det här är ett ganska trist ochföga hedrande inslag i den svenska handelspolitikens historia. Och det avfleraskäl. För det första; I samband med att vi inledde GATT-förhandlingarnalovade vi att vi skulle försöka undvika att införa nya handelshinder, dvs.skulle fillämpa s.k. standstill. Vi har t. o. m. sagt att Vi skall ha eri s. k.rollback, dvs. dra tillbaka handelshinder. Att införa nya haridelshinder i syfteatt minska Turkietsexport av textilier till står för det ändra i strid rried uttaladehandélspolifiska intentioner. Regeringen har sagt i sin statsverkspropositionatt man nu stegvis skall trappa ner den svenska begränsningspolitiken och attvi inte som tidigare skulle behöva räkria med handelspolitiska skyddsåtgärderpå tekoområdet. Således strider den här polifiken också mot regeringensuttalanden, som vi från sida fäste stort avseende vid närpropositionen presenterades . För det tredje strider den här polifiken mot vårairitentioner när def gäller våra relationer med fattiga länder. kariskeinte är ett av de allra fattigaste länderna, men det är ändå ett land somlevnadsstandardmässigt ligger långt efter . Vi har anledning att séposifivt på ansträngningar ätt förbättra sin standard och sin välfärdgenom att öka sin export. För det fjärde - och på ett sätt dét allvariigaste - striderden här politiken faktiskt grundläggande mot våra egna intressen; Statsrådet förfasar sig över att textilexporten frånTurkiet har vuxit så snabbt, rried flera tiotals miljoner . Jaghar siffrorna rörande handel med framför riiig. ,alltså , var export till 515 miljoner.Turkiets export till var 335 miljoner. Sedari dess har vår export tillTurkiet vuxit med nästari 300 miljoner och med drygt 100 miljoner. Vi säljeralltså för nästan dubbelt så mycket till som vi köper från Vi får en hel delhårdvaluta genom vår handel med ; valuta som vi kananvända för att köpa maskiner och konsumtionsvaror från andra rikaländer och på så sätt öka vår levnadsstandard och förbättra våraproduktiorisförutsättningar. Skall vi då bli upprörda över att försökergöra något för att förbättra sina förutsättriirigar öch slå fill medharidelsrestriktioner mot landet? Det är en oklok polifik också därför att har envilja att fortsätta att vidga sin export till . har en viktigmarknad där. bygger ut sin fabrik i . har fått order i . Bergslagsföretaget vill säljadieselmotorer till Tur-' kiet. ASEA, numera , fick 1986 enaffär på 2 miljarder för export från av spårvagnar till . AnitaGradins statssekreterare, , åkte ner till ispetsen för en stor delégafion och medverkade i samtal med de turkiskamyndigheterna till ett avtal som innebar att fick exportera spårvagnarför 2 miljarder till . Och så slår vi till mot en ökning av exporten avtekoprodukter med några tiötalmiljoner från ! Vi får verkligen hoppas att administrationen i ärsådan att den ena sidan inte vet vad den'andra sidan gör. Om man i Turkietskulle bli upprörd över det svenska sättet att agera kunde det ju allvarligtskada svensk export genom att satte stopp för svenska exportaffärertill . Vi får verkligen hoppas att inte gör det, för det voreinte i någons intresse. Jag kan dock inte underlåta att säga att jag skulle haviss förståelse för om landets regering blev upprörd över att handlarpå detta sätt. ' Vad är då motivet för vårt handlande? Ja, det finns inget isvaret, som säger att mofivet i första hand är att'skydda svenska intressen.Det motiv som anförs är att vi har sådana här begränsningsavtal gentemot andrau-länder, och att dessa skulle tycka det vara tråkigt öm något land som vi intehade bégränsningsavtal med snabbt kunde höja sin export. Tydligen är regeringens filosofi att om vi slår ett antalu-länder på käften, då måste vi slå också de andra på käften, för rättvisansskull. Jag tycker det är en usel politik, och jag tror att i grundenhåller med mig. Men gör då någonting för att ändra politiken! Om importen av kläder från Visst är det trist att vi behöverrestriktioner på tekoområdet. Jag tror också att tyckte att det varbåde jobbigt och arbetsamt när han själv satt på den stol, där jag nu sitter,och skrev på ungefär tolv avtal. Jag tror att den gemensamma ambitionen för oss båda är attåstadkomma en frihandel också på det här området. Men jag tror att vi bådaockså vet att det är något som måste ske i etapper. Vi vet också hur jobbigaoch knepiga förhandlingarna inom har varit på det här området. Jag tyckeratt det är viktigt att vi nu har i siktet dels att svensk tekoindustri skallstå på egna ben, vilket jag tycker att den visar med all önskvärd tydlighet attden gör, dels att de pågående förhandlingarna bör drivas med kraft, så att vikan gå vidare på den här vägen. Jag tycker inte, herr talman, att skall räknastill vad vi i dagligt tal kallar MUL-länder, dvs. mindre utvecklade länder, somvi gör särskilda ansträrigningar för att ställa upp för. får vi leva medmultifiberavtalet och de begränsningar som vi har. vill jag påminnaom ati Om importen av kläder frän regeringeni de avtal som träffas har liberaliserat åtskilligt i jämförelse med vad somhar gällt tidigare. Det handlar faktiskt om att av det som varunder restriktioner nu har släppts fritt. 4 HÄDAR (); Statsrådet säger: Det måste vara enlång process. Men vi i säger: Det behöver det inte alls vara! finns det nämligen en klar majoritet för att totalt avskaffadessa handelshinder, om socialdemokraterna och dess regering önskar göra så.Vi är beredda att med detsamma stödja ett regeringsförslag med den innebörden.En proposition som läggs fram kan antas av . Jag vet att vi inte är ensamma om detta. Moderatasamlingspartiet har samma inställning. Skillnaden mot den tid då jag var handelsminister är attdet inte fanns någon sådan majoritet i , även omfolkpartiet hade önskat det. Socialdemokraterna, ochkommunisterna var nämligen emot, och de hade majoritet i . Därför gickdet inte att i alla avseenden föra en politik av det slag som jag skulle havelat se som jag satt i regeringen. Men finns förutsättningarna. Det går inte att skylla påatt det är en lång process och att det är omöjligt att snabbt genomföra enförändring. Det går att göra detta på en gång. Men den här diskussionen gäller ju inte om vi skallavskaffa alla handelshinder nu och genast, utan den handlar om huruvida viskall införa nya restriktioner på tekoområdet. Och med utgångspunkt i vadregeringen uttalade i budgetpropositionen, vad sade vidUNCTAD-konferensen i och vad vi i många sammanhang har hört omviljan att bistå länder, inte bara de allra fattigaste länderna utan ocksåandra fattiga länder, i deras ansträngningar att industrialiseras, trodde jagatt vi skulle slippa att se nya handelshinder på tekoområdet. Låt mig sluta med att säga: Det är min förhoppning att denturkiska regeringen kan stå emot den ansträngningar. Vilovar från sida att vi skall ge dem allt moraliskt stöd att säganej till den propåer om att införa nya handelsrestriktionermot ett fattigt land. Överläggningen var härmed avslutad. 3 § Föredrogs och hänvisades 1987/88:N23-N25 till näringsutskottet 4 §Anmäldes och bordlades 1987/88:96 om uppföljning av vissa åtgärder m. m. efter 1987/88:128om miljöförbättrande åtgärder i jordbruket, m.m. 5 § Meddelande ominterpellation Meddelades att följandeinterpellation framställts 1987/88:205av () till industriministern om löntagarfondernas betydelseför näringslivet i Norrlandslänen; Enligt har under åren19841987 löntagarfonderna tillförts 570600 milj. kr. i form avvinstdelningsskatt och löntagarfondsavgifter från de fyra norra länen. Dessanära 600 milj. kr. har löntagarfonderna i huvudsak använt till aktieköp frångamla aktieägare i de stora börsföretagen. Löntagarfondsskatternahar dels tagits från alla inkomsttagare, dels från i huvudsak små ochmedelstora företag, som därigenom hindrats i sin normala expansion ochutveckling. Näringslivethar inte tillförts nytt, riskvilligt kapital, vilket annars var ett avargumenten vid beslutet om införandet av löntagarfonder. Ironiskt nog har det istället blivit så, att det är aktieägarna i de stora börsföretagen som vunnitgenom den kursdrivning som löntagarfonderna haft. Ägarkoncentrationen har ökat.Framför allt i Norrlandslänen har näringslivet drabbats genom den dränering avriskkapital som skett. Med anledning av detanförda frågar jag statsrådet: På vilka sätt har utvecklingeni Norrlandslänen gynnats av löntagarfondernas verksamhet? Hur många arbetstillfällenberäknar statsrådet att löntagarfonderna skapat i Norrlandslänen med dessa570-600 milj. Hur vill statsrådet beskrivaNorrlandslänens nytta av löntagarfonderna som kommer? 6 § Kammaren åtskildes .