prot · GB0935 · 1987-12-31 00:00:00 — Man har lagt märke ökad påhälsning av stöldligor från , som specialiserar sig påbilstölder, inbrott i bilar och affärsinbrott. Allt detta skall utredas ochomhändertas. Detgår också snabbt att konstatera att den yttre polisiära verksamheten inte ärfillfredsställande, varken från polisens eller befolkningens synpunkt, på grundav bristfälliga personella och ekonomiska resurser. Personaltillgången medgeri många fall att endast en polispatrull finns tillgänglig i Om ökat antal polistjänster till polisdistrikt distriktet,trots den ytvidd som distriktet omfattar. Under nattefid, närbrottsverksamheten är som störst, finns det i stort sett aldrig mer än enpolispatrull. polisdistrikt är också ett distrikt som har ensärskilt arbetsam sommarperiod,med många turister och vad detta i vissa fallkan föra med sig i arbetsbelastning. Dessa effekter är också kvardröjande understora delar av det efterföljande året. Nämnas kan sådana tillfällen som demonstrationernavid igångsättandet av arbetet på den nya motorvägen, vilka distriktet allrasenast fick ta hand om. Givetvis fick man hjälp av länspolisen, menutredningsarbetet återstår. Detta utgjordes vid mitt besök hos polisen den 3november av ca 550 ärenden, som skall behandlas med samma personalresurs. Både och länspolisen känner väl tillförhållandet vid polismyndigheten i Kungälvsdistriktet. påpekarockså det prekära förhållandet i sitt remissyttrande till isamband med översynen 1986. Länspolisen gör säkert sitt yttersta för att hjälpadet berörda distriktet under speciellt besvärliga perioder, t. ex. sommartidoch tillfällen som de förut nämnda demonstrationerna. Jusfitieministern är också helt medveten om att distrikt,som har speciellt många sjukskrivningar eller ledigheter av andra slag, intebara kan gå tUl arbetsförmedlingen och få vikarier - det måste i så fall finnasnågon form av personalreserv att tillgå. Jag förstår också att situafionen är svår på mångaställen, men det gör inte läget bättre för det berörda distriktet. - Det bordeju föranleda en helt annan syn på polisutbildningen och polisens framtid. Det är bra att regeringen ånyo har gett rikspolisstyrelseni uppdrag att aktualisera en ny översyn av polisresurserna. Kan dåjustitieministern tänka sig en positivare syn när det gäller att ävenpolisdistrikt runt andra storstäder än kan behöva förstärkning?Fördelningen till distriktet runt vid den senaste översynen var skrämmandeliten. Det finns tyvärr avancerad brottslighet även i denna del av vårt avlångaland. Anser justitieministern fortfarande att Kungälvspolisdistrikt är ett mindre arbetsbelastat distrikt? Jag är medveten om att polisen på många orteri vårt land har en besvärlig arbetssituation, och det är en fråga som har varitföremål för rätt mycket debatt . Regeringen har också beslutat,förutom om en förändring av antalet polistjänster, som jag har redovisat iinterpellationssvaret, också om en utökning av antalet aspiranter. Detta lederinte till att fler poliser sätts i arbete, men det kommer attinnebära en viktig hjälp . Jag är av den uppfattningen att också de organisatoriskaformerna för poUsens arbete behöver diskuteras. Man bör kunna diskutera ivilken utsträckning olika arbetsuppgifter kan utföras av annan personal än densom har en direkt polisutbildning. Det är min avsikt att försöka steg för stegmedverka till och stimulera till en arbetsfördelning som underlättar ocheffektiviserar polisens verksamhet. Det måste självfallet gälla i alladistrikt. Frågan om hur arbetsbelastade distrikten är handlar omjämförelser mellan olika distrikt. Det är i det sammanhanget som Kungälvspolisdistrikt har betraktats som ett mindre arbetsbelastat distrikt. Detbetyder inte att enskilda poliser och allmänheten inte upplever situationen sombesvärande. Det är en annan sak. Men det råder inget tvivel om att den som ärbäst skickad att göra en bedömning av hur resurserna lämpligen skall varafördelade över landet mellan olika polisdistrikt är , självfalletefter hörande av de lokala och regionala myndigheterna. Jag menar i varje fallatt det är klokt av oss i departementet att lyssna på de uppfattningarrikspolisstyrelsen har om fördelningen. Det var också glädjande att vi kundegöra det och reda upp situationen på sådant sätt att den minskning avantalet polistjänster som var förutskickad inte behövde genomföras. Självfalletkan fördelningen aldrig vara statisk, utan man måste följa utvecklingen ochvara beredd att göra omfördelningar. Med detta anser jag mig, så långt det är möjligt för mig , ha besvarat frågor. 13 (): Jag tackar justitieministern för denkompletterande redovisning som gavs. Jag tror säkert att ni frånjustitiedepartementets sida ser allvarligt på frågan om polismyndigheter överhuvud taget i . När jag besökte polismyndigheten i Kungälvsdistriktet, somjag har haft kontakt med under ett par års tid på grund av den här frågan, fickjag tyvärr en beklämmande känsla, när jag pratade med människor påpolismyndigheten om den situation de på grund av olika omständigheter just nubefann sig i. Framför allt berodde det kanske på den ökande brottslighet somföranleds av det geografiska läget nära en storstad. Det finns ganska storacentrum både i och i . Polisen har således ett ganskavidsträckt område att bevaka, vilket gör att det är svårarbetat. Det skulle vara mycket angeläget om justitieministern -eftersom den förre justitieministern inte intresserade sig för frågan på detsätt som han kanske borde ha gjort - på något sätt, antingen själv eller genomombud, kunde ta kontakt med de berörda i och prata med dem. Jag troratt förståelsen för situationen då skulle bli mycket bättre. Jag tror också attni från departementets sida skulle kunna förstå deras situafion. De har enarbetsbelastning som är otroligt stor. Många av polismännen har nåttarbetstimmarstaket . De får inte arbeta mer. De har också mycketsvårt att ta sig ur den här situationen. Jag hoppas att den översyn som skall göras igen kan ge enannan bild än den förra, som inte alls var i överensstämmelse med den översynsom polisdistrikt självt gjorde. Det kan finnas en viss förståelse fördetta. Men jag hoppas , när det kommer en ny översyn, attjusfifiedeparte-mentet verkligen tittar ordentiigt på den och attjustitieministern vill vara vänlig och sätta sig in i situationen för det härpolisdistriktet. På det sättet kanske man kan se positivare på läget. Överläggningen var härmed avslutad. Om ökat antal polistjänster till polisdistrikt Prot.1987/88:35 5 § Anmäldes och bordlades Motionerna Meddelande om frågor "anledning av prop. 1987/88:32 om ändringar i regeringsformen ochtryckfrihetsförordningen 1987/88:K20 av m.fl. (fp) 1987/88:K21 av m.fl. (m) med anledning av prop. 1987/88:57 om grundlagsfästintegritetsskydd 1987/88:K22 av () 1987/88:K23 avMargitta () 6 § Anmäldes och bordlades 1987/88:6om krav på om ekonomisk ersättning för skador i till följd av haveriet i Tjernobyl /88:10 om export avhögteknologiska varor 1987/88:11 om insatser för fred och frihet i Etiopien1987/88:12 om vissa Unesco-frågor 1987/88:2 om vissa frågor rörande innehållet i grundskollärarutbildningen 1986/87:163) 1987/88:6 om hemspråksundervisning,m. 7 § Meddelande om frågor Meddeladesatt följande frågor framstäUts 1987/88:233 av () till miljö- ochenergiministern om ett internationeUt miljötekniskt institut i : Med hänsyn till att frånflera synpunkter torde vara den lämpligaste orten i landet för ettinternationellt miljötekniskt institut, vill jag fråga miljö- ochenergiministern: Är statsrådet beredd att omprövasitt förord för som platsen för ett internationellt miljöteknisktinstitut? 1987/88:234 av () till miljö- ochenergiministern om svenska åtgärder med anledning av planerad fosforitbrytningi : planerar att kraftigt utökafosforitbrytningen i . Brytningen kommer bl. a. att förorena luften med väldiga svaveldioxidutsläpp, förorena och övergöda och därmed drabba även vårt land. Med anledning , härav vill jag fråga: beredd - med hänsyn till att miljöförstöringen är ettinternationellt problem - verka för att den planerade fosforitbrytningen iEstland i avvaktan på miljövänliga brytningsformer uppskjuts? 1987/88:235av () till finansministern om formerna för betalningar tillstatliga myndigheter: Det är angeläget att staten medverkar till attskapa rationella och bekväma betalningsrutiner för såväl medborgare och företagsom myndigheter. Medborgare och företag bör sålunda kunna fullgöra betalningartill myndigheter även via bankgiro och inte vara tvungna att använda endastpostgiro, såsom fallet är med exempelvis vissa länsbostadsnämnder. Medanledning härav vill jag fråga: Är finansministern beredd att vidta sådana åtgärderatt fri konkurrens kommer att råda mellan olika betalningsformer till statligamyndigheter? 1987/88:236av () till bostadsministern om ersättningen för skador vidjordskredet i : För drabbades stadsdelenTuve i av en svår katastrof vid jordskred som ledde till niomänniskors död samt en mycket omfattande materiell skadegörelse. Dåvarandekommunminister uttalade därvid att staten påtager sig attsträva efter att de skadelidande skall få samma ekonomiska situation som förekatastrofen. Samma lydelse återkommer i den av antagna propositionen1977/78:125, s. 96. Där konstateras vidare att staten skulle ersätta oförsäkradegendom - först och främst de förstörda tomterna, som inte gick att försäkra. Statenoch försäkringsbolagen erbjöd var och en av de skadelidande en klumpsumma förbåde byggnad och tomtmark. Regleringsmodellen gav upphov till inte mindre äntio tvister som ännu inte är lösta. Två av de skadelidande har över huvud tagetinte fått någon som helst markersättning av staten. De åtta övrigafastighetsägarna vägras av sina försäkringsbolag den ersättningförsäkringsinspektionen rekommenderat på grund av att staten förbehåller sigrätten att kräva bolagen på de belopp som kan komma att utbetalas till deskadelidande. Är bostadsministern beredd att medverka till att dehär tio åsyftade fastighetsägarna får sin ersättning enligt nämndariktlinjer? 1987/88:237av () till kommunikationsministern om SJ:s banregion iNorrköping: Regeringen överväger hur en nyorganisation för SJ skall se ut. Ännu har detta dock ej resulterat i ettförslag till och alltså ej i ett riksdagsbeslut. Trots detta lät SJden meddela att banregion med ca 70 anställda skallläggas ner. Ca 700 anställda i , , och Kalmarlän skulle också beröras. SJ har nyligenflyttat in i nya långfidsförhyrda lokaler. 2 protokoll 1987/88:35-36 specialinredda för SJ.Trots att förslaget innebär en av de största förändringarna någonsin inombanområdet har de anställda inte informerats under arbetets gång och alltsåinte kunnat lägga sina synpunkter på omorganisationen. Enligt vad jag erfaritär det en stor fördel om ban- och marknadsregioner, som servar samma område,lokaliseras till samma plats. Medanledning av ovanstående ställer jag följande fråga till kommunikafionsministern: Är kommunikationsministern beredd, med anledning avde skäl jag här redovisat, att arbeta för att beslutet att flytta SJ:sbanregionen ifrån undanröjs? 1987/88:238av () till utrikesministern oin svenska åtgärder för att hjälpaviss lettisk regimkritiker: grundade den letfiskaHelsingforsgruppen "". Det är "" somuppmanade till de två stora demonstrationer som genomfördes i . "Helsinki86"har tydliga beröringspunkter med Solidaritet i . Gruppens kritik tar sinutgångspunkt i vardagliga missförhållanden såsom förtrycket av det lettiskaspråket och kulturen. Gruppen förespråkar en konsekvent icke-våldslinje. Grantins har dömts till ethalvt års fängelse och han har dålig hälsa. Grantinshar misshandlats av sina medfångar, enligt känt KGB-mönster. Han har klagatöver smärtor i bröstet och är så svag att han behöver hjälp för att förflyttasig. Han fruktar att han inte kommer att överleva fram till , dåhans strafftid löper ut. kämpar för demokrati och mänskligarättigheter i , värden som hyllas av alla demokratiska partier iriksdagen. Motbakgrund av ovanstående vill jag ställa följande fråga till utrikesministern: Vilka konkreta åtgärder är regeringen beredd attvidta för att hjälpa i hans utsatta position? 1987/88:239av () till socialministern om åtgärderna för bekämpande avsjukdomen aids: beviljade 75 milj. kr. förinsatser mot immunbristsjukdomen aids under /87. Enligtden nu publicerade redovisningen för statsbudgetens utfall återstod av dessamedel vid budgetårets utgång drygt 22 milj. kr. Enframställning från om en omedelbar förstärkning av verketsresurser för aidsinsatser med 6 milj. kr. har tills vidare lämnats utan åtgärdav regeringen. För insatser inom skolan har regeringen beviljat ett avsevärt lägrebelopp än vad experter har bedömt vara nödvändiga. Motbakgrund av den nu publicerade redovisningen av statsbudgetens utfall vill jagfråga socialministern: Varför har regeringen inte använt de medel som harstått till dess förfogande? 1987/88:240av () till utbildningsministern om tillsättning av professureni romanska språk särskilt i iberoromanska språk vid : Professuren i romanska språk, särskilt iiberoromanska språk, vid har varit vakant . Närräknar regeringen med att kunna tillsätta professuren? 1987/88:241av (fp) till utrikesministern om svenska åtgärder för att hjälpaviss paraguayansk regimkritiker: En av ledarna för Partido Liberal Radical Autenticoi , , greps av polisen ochhar därefter hålUts fängslad. Han har getts små möjligheteratt kommunicera med omvärlden. Denformella anklagelsen mot är att han skulle brutit mot denparaguayanska lagen nr 209. Lagen riktar sig mot den som sägs "skapa hatmellan paraguayaner". Härmedtorde i praktiken främst avses sådana som kritiserat regimen AlfredoStroessner. Anklagelserom brott mot lag 209 medger, enligt vad som sagts till mig, att den anklagadekan hållas fängslad . Avser regeringen att till regeringoch/eUer i internationella sammanhang påtala det brott mot mänskligarättigheter som arresteringen av utgör? 1987/88:242av () till finansministern om beskattningen av renskötseln: Från samiskt håll har krävts enreformering av rennäringens beskattning, dock utan att åtgärder vidtagits.Effekterna av reaktorhaveriet i Tjernobyl medförde att intresset fokuserades pårennäringens problem och att kraven på en beskattningsreform accentuerades. Iriksdagen har bl. a. jag motionerat om införande av ett s. k. renkonto-motsvarande skogskontot - för utjämning av inkomsterna mellan olika år.Riksdagsmajoriteten har avvisat detta krav, med hänsyn till bl.a. "att frågan om en generell regel om skatteutjämning för renskötselföretagbör prövas i ett större sammanhang." (SkU 1986/87:27). VidSvenska samernas riksförbunds (SSR:s) landsmöte var rennäringensbeskattning en av huvudfrågorna. I den inför landsmötet utarbetade rapporten redovisades rennäringensskatteproblem, och slutsatsen var att nuvarande regler 1987/88:35 upplevs "som mycket otillfredsställande - för att inte säga som helt Landsmötet antog en på rapporten grundad resolution med en ., ,, , ' ~ rad konkreta krav, bl. a. införande av renkonto. Meddelande om frågor , .... . ., .. . , ,, , c- n Med hansyn till vikten avrattvisare skatteregler for rennäringen vill jag Avser regeringen att ta några initiativ för enreformering av renskötselföretagens beskattning? 1987/88:243av () till civilministern om länsstyrelsernasnaturvårdsenheter: Länsstyrelsernas naturvårdsenheter ansvarar förviktiga områden inom miljöorganisationen. pågår en flykt frånnaturvårdsenheterna. Orsakerna till varför personalen slutar är olika mensituationen framstår som alltmer akut. Jag viU mot denna bakgrundfråga civilministern: Vilka åtgärder ämnar regeringen vidta för attförbättra situationen vid länsstyrelsernas naturvårdsenheter? 1987/88:244av Margö (vpk) till finansministern om åtgärder mot viss typ avskatteplanering: Enligt uppgift har bildandet av kommanditbolag förfilmproduktion ökat påtagligt under senare fid. Avsikten med försäljning avandelar i dessa kommanditbolag är uppenbarligen skatteplaneringssyften, då detblivit bekant att förskottsinbetalning av ränta ej längre blir möjUgt. Jag vill därför frågafinansministern: Kommer regeringen att vidta åtgärder för attförhindra denna typ av skatteplanering? 1987/88:245av () till kommunikafionsministern om tågförbindelserna iBergslagen: Bra kommunikationer är en viktig förutsättning föratt bl. a. kunna utveckla en regions samhäUs- och näringsliv. För en förnyelseav Bergslagens näringsliv är förutom ett bra vägnät också järnvägstrafiken avstor betydelse. I det ändringsförslag till tågtidtabell 1988 som föreliggerfrån SJ anges att två turer per dag på sträckorna och VästeråsStockholmsamt och skall tas bort. Om nu aktuella inskränkningarskulle genomföras vore det allvarligt för näringsliv och befolkning i länet.Lindesberg och kommer skulle därigenom förlora möjligheten tilltågförbindelser med över . De förslag till nedskärningarav tågtrafiken sammanfaller inte med de regionalpolitiska satsningar som görs inorra delen av län. Motbakgrund av vad som anförts vill jag till kommunikationsministern ställafrågan: 2Q Är regeringen beredd att medverka till att deplanerade nedskärningarna av tågförbindelser intekommer till stånd? 1987/88:246 av ElbabethFleetwood (m) till socialministern om informationen tiU bUvande pensionärer: Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för atttillförsäkra blivande pensionärer adekvat information om deras pensionsvillkori god tid före pensionstidens inträde? 1987/88:247av () till miljö- och energiministern om åtgärder medanledning av visst förslag av ledning: "Det är inte tal om att bygga några massivakolkondenskraftverk som ersättning för t. ex. . Men vi lever i ettfritt land och jag kan inte förbjuda någon att föra fram korkade förslag",sade . Densom förde fram dessa förslag var generaldirektör vid ett möte medpersonalen vid . Med anledning härav villjag ställa följande fråga: Vilka åtgärder är miljö- och energiministern bereddatt vidta med anledning av att ledning framför korkade förslag? 1987/88:248av () till miljö- och energiministern om åtgärder motelprishöjningar: Allmänheten är oroad för de elprishöjningar somsignaleras från bl. a. statens energiverk. Speciellt kommer de drygt en miljonägare av hus med någon form av elvärme att drabbas. En höjning av elpriset med6-10 öre , innebär en ökad kostnadsbelastning på 7-12 miljarderkronor för det svenska folkhushållet. Vilka åtgärder är miljö- och energiministern bereddatt vidta för att förhindra elprishöjningar? 1987/88:249av () till utrikesministern om beredningen avnedrustningspolitiska initiativ: majoritet har med anledning avutrikesutskottets betänkande om nedrustningspolitiken tagit avstånd från den av1984 års försvarskommitté enhälligt gjorda rekommendationen, om en systematisksäkerhetspoUtisk beredning och i enlighet med våra egna säkerhetspolitiskaintressen gjord prioritering inom nedrustningspolitiken. Jag vill med anledning avdetta fråga utrikesministern: Vilka åtgärder ämnar utrikesministern, medanledning av riksdagsbeslutet, företa beträffande beredningen avnedrustningspolitiska initiativ? 1987/88:250av () till statsrådet om innehåUet i visst avtalmellan de svenska och indiska regeringarna: Ett s. k. Memorandum of Understanding har enligtuppgift i riksradions utfärdats mellan den svenska och den indiskaregeringen. Idokumentet sägs bl. a. att de bestämmelser som reglerar svensk vapenexport iregeringsbeslut inte gäller för affärsuppgörelsen mellanIndien och . Jag vill därför fråga utrikeshandelsministernhuruvida den har skrivit under ett avtal med den indiskaregeringen eller medverkat till ett memorandum med denna eller någon liknandetext. 1987/88:251 av KerstiJohansson (c) till justitieministern om bedömningen av narkotikabrott: i har i en internpromemoria redovisat myndighetens gränsdragning mellan grova och ringanarkotikabrott. Som ringa avses exempelvis innehav av hasch, amfetamin eller kokain. Detta innebär att en större mängd narkotika än tidigarebetraktas som ringa innehav. Påföljden för ringa narkotikabrott är som regelböter. Mot denna bakgrund villjag fråga justitieministern: Är regeringen beredd att medverka till atträttspraxis vid bedömningen av narkotikabrott är förenlig med dennarkotikapolitik som lagt fast? 8§ Kammaren åtskildes .