prot · GB09108 · 1987-12-31 00:00:00 — Vi utgick ju alla frånsamma siffror, och i den mån dessa var felaktiga går det ut över alla depolitiska alternativ som fanns. Jag är glad över att vi nu har ett förslag, där arméchefenärligt erkänner att organisationen skulle fä en större effekt om man fick gåned i numerär. Jag har tidigare kritiserat honom ganska hårt. Låt mig nu sägaatt det hedrar honom att han nu erkänner att armén skulle få större effekt omman går ned i numerär. hade en föredragning , då materielverket redovisade den mycket dåliga uthålligheten päammunitionssidan. De som argumenterar för dagens stora organisation med 29brigader brukar ha som huvudargument att den gav stor uthållighet, och manjämför med andra länder som t. ex. . Uthålligheten med dagens lösning ärmycket dålig. Det är klart att det är jobbigt att göra enstrukturomvandling. Men arméchefen erkänner: Om jag får gå ned frän dagens 29brigader till 16, ger det större effekt. Man gör ju inte en strukturomvandlingför att få någonting som är sämre, utan man gör en sådan för att få någontingsom är bättre. Jag tycker inte att det finns anledning att i varje detaljta ställning till vad arméchefen har sagt. Men huvudinriktningen är riktig,dvs. att vi måste strukturera om armén. Vad den framför allt behöver tror jagär en ny struktur och inte i första hand mera pengar. Det här borde inte varapartiskiljande. 5 protokoU 1987/88:106-108 Viden jämförelse med vad sade och vad vi andra sade inför fjolåretsförsvarsbeslut kan jag konstatera att det är sant att plussade påmed ganska mycket pengar fiU försvaret. ville för armén satsaväsenfligt mer på helikoptrar och på luftvärnet. När det gäller det som vi nudiskuterar, arméns struktur, handlar det om ettmoderat påslag pä 250 milj. kr. och om 1 miljard övermajoritetens förslag, nämligeri 2,8 resp. 1,8 miljarder över den s. k.grundnivån. Arméchefensäger: Om man kunde göra en strukturomvandling, skulle han kunna dubblamaterielanslaget från 2 till 4 miljarder - alltså med 10 miljai-derunder en femårsperiod. Om han fick dessa 10 miljarder i påslag skulle han justå med materiel för 16 brigader och en organisafion för 27. Men han skullebehöva materiel även för de resterande 11 brigaderna. Dä är det inte fråga om10 miljarder utan om 20 miljarder i påslag. Fränmoderat häll har man sagt att man vill ha anskaffning av nya stridsvagnar. Menarméchefens förslag innebär bara två pansarbrigader. Vill satsa pämodernisering av dagens fyra pansarbrigader, behövs ytterligare kanske femmiljarder, alltså ett påslag på 25 miljarder. Men det som finns i budgetenenligt förslag är 1 miljard. Man har alltså finansiell täckningför , men det talas om . Minslutsats är att de problem som vi står inför är gemensamma för alla politiskapartier. Om vi inte strukturomvandlar försvaret, kommer dess kvalitet att blisådan att den inte är rimlig i en modern hotbild. 11 (): Med anledning av den interpellation som har framställtvill jag aktualisera några frågor som rör det utredningsarbete som pågår. Närförsvarsbeslutet fattades var alla ganska överens om att underlaget förarméns framtida organisafion borde utredas i särskild ordning. haröverbefälhavaren fått i uppdrag av försvarsministern att göra en översyn, ochdet arbetet pågår. Man ser över dels arméns grundorganisation, dels försvaretsledningsorganisation - den s.k. miloorganisationen -, dels hur de s. k.huvudprogram-fem-myndigheterna kan samverka. Det gäUer också i vad mån de kansamverka i ökad omfattning med civila och andra statliga verk och myndigheter.Dessutom ser man över frågan om utbildningstidens längd - en fråga som jagåterkommer till. Pådet civila området inom totalförsvaret pågår arbetet med att se övercivilbefälhavarorganisafionen och utredningen om skyddsrumssituationen. Beträffandedet arbete som pågår på det militära området vill jag framhålla att ibakgrunden naturligtvis finns det faktum att såväl marinen som flygvapnet redantidigare har gjort ganska kraftiga förändringar av både freds- ochkrigsorganisationen. När det gäller fidsplanen räknar överbefälhavaren med attlämna sitt förslag till regeringen . Det har sagts attriksdagen skall besluta om de frågor som utreds. Detinnebär att man kommer att ha möjligheter till rejält inflytande genomparlamentariska inslag under högst två . naturligtvisockså departementet fä tid pä sig att skriva en proposition. Vi i harsagt att det här är ofillfredsställande. Det har vi framfört bl. a. i enpartimotion under den allmänna motionstiden. Jag har svårt att acceptera pä ett sådant här sätt planerar att utestänga parlamentariker från ettmeningsfullt utredningsarbete. Andra utredningar, som FFU, pågick fyra, femeller , och en försvarsutredning brukar pågå . Motargumentet har varit att det sker en avtappning av ÖB:s arbete fill dels försvarsutskottet, dels militärledningens rådgivande nämnd.Det är i sig bra, men inte alls tillräckUgt. I det förslag som diskuteras, somav en del betecknas som det största principiella beslutet sedan härordningen avskaffades,skall politikerna alltså vara med och utreda i endast två . Om beslutsunderlaget inte är sådant som defvar tänkt ochdet inte finns tid att besöka de orter eller de statliga verk som berörs, finnsdet risk för att regeringens hantering innebär att beslutet inte läggs fram1989. Det ligger dä nära till hands att det i stället får slås ihop med nästaförsvarsbeslut, och det var inte riktigt den tågordningen som planerades. Det vore synd om de förändringar som krävs inte får göras.Jag tror att har rätt i att organisationen måste anpassas eftertillgången på pengar. och jag är däremot oeniga om hur mycketpengar som skall anslås. Det är fel att regeringen, på grund av sin hårdnackadeatfityd till parlamentariskt utredande, leder in oss på denna felaktiga väg. Det finns en fråga som är principiellt mycket viktig, ochdet är frågan om utbildningsfidens längd. Först skall sägas att försvarsmaktenunder en rad år har framfört krav på att utbildningstiden är för kort och attden borde ökas. talas det i stället om utbildningstider på ner till tremånader, och det innebär naturligtvis en klart ökad kategoriklyvning. Jag har personligen svårt att tro att en utbildningstid är tillräcklig. Dessutom blir det ganska dyrt att gå den vägen.Ingen tror väl att de värnpliktiga som skall göra rekryten ärnöjda med de ersättningar som utgår , utan det blir kanske nödvändigt attgä över till LO:s grundlön. har diskuterats i tvä utredningar,dels ledningsutredningen, dels försvarskommitténs arbetsutskott. Ett förslagvar att ett milo skulle läggas ner, men efter en "underbar natt",mellan moderater och socialdemokrater gjordes inte detta, av"sysselsättningsskäl". När det gäller grundorganisationen har i många årkrävt att det sista förbandet i ett län aldrig fär läggas ner. Det förraförsvarsbeslutet innebar en viss sinnesförändring pä den punkten, vilket varglädjande. Det finns anledning att påpeka, att det den dag man skallta ställning till den framtida strukturen för grundorganisation bör finnas medockså ett förslag med utgångspunkt i att inget förband skall läggas ner utanatt krigsplanläggning och motorunderhåll m. ni.samordnas, kanske kombinerat meden lägre pensionsålder. Ett sådant förslag bör läggas fram för parlamentarikernanär det är dags. Det pågår en debatt i landet om att allt är bedrövelse ochelände inom armén och hela försvarsmakten. Jag anser att försvarsministern harett stort ansvar inför de försvarsanställda att visa vad som verkligen är braoch det positiva som kan komma fram av omställningar pä olika områden. Omförs varsmaktens framtida utformning Jag vill slutligen fråga försvarsministern: När harparlamentarikerna möjlighet att fä insyn genom ett ordentligt, reelltutredningsarbete? är stora i orden när det handlarom försvar, men när det handlar om gärningar blir de pinsamt tomhänta. Hur voredet om och andra moderater, som sprider svartmålningar om detsvenska försvaret, tittade litet i backspegeln och berättade om allt gott somde åstadkom under de sex borgerliga åren? Vilka rejäla höjningar från den fidenär enligt de mest framträdande? Vilka volymökningar gjorde ni då? Sanningen är den att det var först i och med det senareförsvarsbeslutet som ett rejält tillskott tillfördes försvaret. Det var dennaförkättrade socialdemokrati som tillsammans med fick se fill attanslagen höjdes och att de finansierades. Att , varje gäng vi diskuterar försvar, ställersig utanför uppgörelser imponerar inte särskilt mycket på mig. Om resultatet,då ni hade chansen i regeringsställning, hade gjort något större intryck, hadeera ständiga överbud varit mer trovärdiga. Vid en granskning av den moderataförsvarspolifiken framstår den som inkonsekvent. Sanningen är ju att ommoderaternas förslag i samband med försvarsbeslutet blivit verklighet, hadeöverbefälhavaren fått redovisa en väsentligt större kassabrist än den som ärför handen. För att få det moderata förslaget att gå ihop måste mankunna trolla. Man kan inte få bäde två kustkorvetter och en Viggendivision för2,5 miljarder. Årets motion är inte mycket bättre. På en rad. poster ligger demoderata kostnadsberäkningarna i underkant, med ökat underskott som följd. och övriga moderater är välkomna att anslutasig till den försvarspolitiska majoriteten. Dörren står öppen. Men det ärkanske bra att ytterkantspartiet står utanför. Det ger onekligen deförsvarsuppgörelser som träffas större tyngd. Låt mig stillsamt fråga om jag skall uppfattahans inlägg i kammaren som att han nu är beredd att garantera attsamtliga arméförband skall vara kvar. Det vore intressant för mig att få någonantydan om detta, för det har en viss ekonomisk konsekvens. Jagutgår från att också har tänk igenom den situationen. erinrar om de sakliga problem som den härfrågan rymmer. Det finns all anledning att understryka det sade isitt inlägg. Jag får det mycket bestämda intrycket att vill ha förändringar av armén och inte vill ha förändringar. Han kryperbakom resonemanget om parlamentarisk insyn. Det är självklart att det kommeratt bli parlamentarisk insyn i frågan. Det är fel att stå här i kammaren ochantyda något helt annat. ÖB håller pä att arbeta fram ettförslag som, vilket sade, kommer att presenteras om några månader.Vad är det dä för idé att examinera den debatt som pågår på detta område? Slutligen säger han att det är mitt ansvar att vi har ettbra försvar, i synnerhet med tanke på de väldigt många anställda. Visst är detså. Jag kan försäkra att jag icke försummar detta vid någottillfälle då jag berörförsvarsfrågan, snarare tvärtom. Men den uppmaning som riktar motmig kanske han har större anledning att rikta mot moderata samlingspartiet ochdess företrädare. Det är nämligen så, , att det är de som svartmålarsituationen inom det svenska försvaret. Det är icke den socialdemokrafiskaregeringen och icke heller några folkpartister, utan det är , somvisserligen stär utanför försvarsuppgörelserna, men som ändå försöker svartmålasituationen inom det svenska försvaret. Så ta och resonera med omatt de skall skaffa sig en något mer nyanserad bild av det svenska försvaret. Omförs varsmaktens framtida utformning 13GUNNAR (); Fram träder bilden av en regering som intekan hantera skillnaden mellan den verklighet som vi skulle vilja ha och denverklighet som vi lever i. Man kan fråga sig vilken verklighet det är somförsvarsministern befinner sig i när han talar som om en beskrivning av debrister som finns i dagens försvar skulle vara svartmålning. Är det inte santatt repetitionsutbildningarna har fått dras in? Är det inte sant att storadelar av försvarsbeslutet inte kan fullföljas? Är det inte sant att alla de somi dag verkar inom försvaret ser de konkreta bristerna? Är det inte sant att denplanering som pågår inom armén och inom försvaret över huvud tagetinnebär en mycket renodlad numerär minskning? Det är inte alls sä, som en deltycks tro, att en minskning av kvantitet automatiskt leder till en ökning avkvalitet. Jag tog tidigare ett exempel som gällde stridsvagnarna.Svenska pansarförband kommer att ha en stridsvagn från50-talet. Det kommer inte motsvarande förband i omvärlden att ha. Är inte dettaen korrekt beskrivning som innebär att vi har ett försvar i kris? Man kan givetvis stå i talarstolen och låta mycket tuffoch mycket ironisk och undvika debatten. Det är vad gör. Hanflyr debatten genom att kasta sig bakåt i tiden och göra tvivelaktigahistorieskrivningar. Svara i stället på de frågor som svenska folket har rättatt ställa: Är socialdemokraterna beredda att öka anslagsnivåerna så att viinte får en halvering av den svenska armén? Jag tror att det i allra högsta grad är befogat medförändringar och en utredning av försvarets framtida utformning. För min delhar jag inte den målsättningen att vi till varje pris skall behälla vartendafredsförband, inte alls! Men den viktiga målsättningen måste vara att vi harett försvar som i omvärlden kan vinna trovärdighet. Det vinner man inte genomatt reducera antalet förband och genom att söm modernaste stridsvagn ha en50-talsvagn. Det kommer bara att leda till bristande trovärdighet. Det går inte att låtsas som om vår värld är statisk.Visserligen kommer vissa förband att bli bättre genom det som planeras inomarmén, men de kommer inte att bli bättre än motsvarande förband i andra länder- tvärtom -och just därför kvarstår frågan: Är försvarsministern beredd attredogöra för om socialdemokraterna vill ge mer resurser till försvaret? 14HANS (): I och med att vi har givit försvaretekonomiska ramar för innebär det att varje krona vi spar genom attrationalisera verksamheten eller genom att lägga ned fredsförband kan användastill någonting annat inom försvaret. Arméchefens förslag innet)är att manskulle kunna dubbla.de materielbeställningar som armén har.I stället för kunde man få per årtUl materiell Jag är orolig när def gäller svenskt försvar - inte fördet förslag till strukturomvandlingar som lagts fram, utan för att de kraftersom är emot strukturomvandlingar och fill varje pris vill behålla dagensorganisation skall bli framgångsrika så att vi inte fär till ståndstrukturomvandlingarna. Vi vet att av dem som dödas eller skadas i ett moderntkrig är det som dödas eller skadas av splittervapen, och vi vetatt den svenska armén har mycket litet skydd mot sädana vapen. Då är detrimligt att minska numerären för att se till att de förband som finns verkUgenfungerar bra. Kunde vi öka kvaliteten i hamnförsvaret finge vi ett bättreförsvar i mellersta och än vi har . Jag kunde tecknaskrämmande exempel på hur en angripare med snabba insatser skulle kunnaåstadkomma mycket stor skada därför att vi har för dålig beredskap. Vi har enarmé som är hälften så stor som , men resurserna materiellt och ävenutbildningsmässigt är för små. Det är alltså nödvändigt med enstrukturomvandUng, och detta borde spm jag sade vara gemensamt för partierna.Att behålla dagens organisation kräver i extra tillskottåren 1992-1997. Då kan inte något parti hävda att man genom att tillskjutanågon extra miljard skulle kunna komma ifrån den viktiga frågan om avvägningenmellan kvalitet och kvantitet. 15GUNNAR (): På ett område var det förra försvarsbeslutetunikt, nämligen så till vida att man beslöt göra ett nytt antagande om tänkbarimport i krissituationer. Det var unikt ocksä på det sättet att en majoritet iriksdagen beslöt att man skulle ta pengar från de civila delarna avtotalförsvaret och ge till de militära. Det tycker jag att skallfundera över, när han nu förhäver sig något. Pä det området gick densocialdemokratiska regeringens ställningstagande tvärt emot vad allasocialdemokratiska grundorganisationer alltid har hävdat. Sä till påståendet att inte vill lägga nedregementen. Det vill de visst! Om hade någon historisk inblickskulle han veta att om det är några som verkligen vill lägga ned regementen säär det - de har nämligen alltid prioriterat krigsorganisationenframför fredsorganisationen.. Det är bara på en punkt som intagiten annan ståndpunkt, och det var när det gällde att behälla milo Bergslagen-det ställningstagandet gjorde man av sysselsättningsskäl och tillsammans medRoine parti. Det är det enda undantaget frän regeln. Från sida tror vi att det är nödvändigt medförändringar. Vad jag har talat om är att jag inte tycker att vi ensidigt skalltillämpa de utredningsmodeller som man frän den militära sidan väljer. På denpunkten skiljer jag mig kanske från , som endast vill lyssna påde argument som den miUtära sidan för fram. Jag anser att politikerna själva har kompetens att delta iutformningen av arbetet när det gäller besparingar och strukturförändringar.Det finns folk som klarar det. Jag förstår inte varför socialdemokraterna ärrädda för att släppa in parlamentariker. Jag är rädd att den ovilja som RoineCarlsson visar genom att inte ens vilja diskutera hur det skall gå till kanleda fill att det blir ganska tungt för och , somskall se till att få den förra försvarsuppgörelsen i hamn. talade om vad olika partier stär för pä dethär området. Dä tycker jag att man skall komma ihåg att socialdemokraternaallfid visat en oförmåga att fatta beslut på detta område. Det tar jag somexempel. ärs beslut, som fattades av en icke-socialistisk majoritet,gjorde socialdemokraterna året efter en neddragning, och sedan inbjöd man tillpartiledaröverläggningar. 1987 var det likadant. Då fattade man tillsammans medfolkpartiet beslut om en låg nivå, och ville man hapartiledaröverläggningar. Det är så socialdemokraterna bedriver sin försvarspolitik:Först skär man ned, och sedan vädjar man till partiledarna att ställa upp. Prot.1987/88:108 . Med anledning av det senaste skulle jag vilja säga att jag i olika omgångar deltagit ipartiledaröverläggningar. Det lät på som om det skulle medföranågon vända för parfiledarna att delta i de överläggningarna. I varje fall harinte jag kunnat spåra någon sådan vånda hos partiledarna utan snarare ettintresse att se vad man kan göra upp om. Den bild som har tecknatstämmer i varje fall inte överens med den bild de har som har deltagit iöverläggningarna. Jag måste återigen fä säga att jag har svårtatt acceptera den totala svartmålning av svenskt försvar som ochandra moderater ständigt presenterar. För det första är den bilden inte sann.För det andra bidrar totala svartmålning inte till en konstruktivdebatt. För det tredje minskar den arbetsglädjen hos de försvarsanställda ochförsvarsviljan hos folk i allmänhet. Jag har under mina tre är som försvarsminister besöktsnart sagt varje förband. Jag har talat med otaliga värnpliktiga, officerareoch civilanställda. Jag möter en yrkesskicklighet, en stolthet och ettengagemang som aldrig återfinns i högerns beskrivningar av vårtgemensamma försvar. Denna stolthet är inte minst betingad av att vi i det härlandet kan utveckla och tillverka avancerad materiel. Vi är exempelvis ett avde få länderna i världen som tillverkar stridsflygplan för 2000-talet. Vitillverkar egna sjömålsrobotar, vi har förnämliga svenska luftvärnsrobotar ochluftvärnskanoner, fartyg och pansarfordon. Listan kan göras mycket läng. Vihar anledning att vara stolta över vårt försvar och tala om att vi är bra. Förnästan per är fär man faktiskt rätt mycket. Det är riktigt som säger att vi har gjortförändringar och att vi syftar till att fortsätta med det för att fåeffektivare enheter. Har man bara litet inblick i vad som har framkommit i degrundläggande luftförsvarsstudier som har gjorts kan man sova tryggt. Det ärinte seriöst att antyda att vi skulle behövaåterskapa 1960-talets numerär, och det passar på sin höjd i den enklarepartipolitiska propagandan några månader före valet. Den moderata totalasvartmålningen är lika trovärdig när det gäller försvaret som när ni beskriverekonomin. Slutligen, , är det inte sant attkassabristen hade varit större med förslag? Jag vill lugna . Han har ständigtvarit orolig för opinionen i vårt parti och är litet specialintresserad pådetta område. Det vi bestämde på den civila sidan resp. den militära sidan idet senaste försvarsbeslutet, , står i fullständig samklang med deuppfattningar som finns i våra beslutande organ. Jag försöker nu åter lugnaGunnar och säga: Det är ingen fara med enigheten och samlingen i vårtparti kring försvarsfrågan. 17GUNNAR (): Det är besynnerligt att tycks tro att högre anslag leder till mindre ekonomiska resurser.Det är också roligt och spännande att höra plåtschabrakens andra för att svartmåla försvaret. Men det duger inte alt vara försvarsrriinister ochsamtidigt spela rollen av lycklige och låtsas som om allt är väl. Detduger inte att som exempel ta fram étt flygplan som socialdemokraterna gjordeallt de kunde för att motarbeta och på det viset försöka skapa sig en egenförsvarspolitisk trovärdighet. Saken är ju den att omfattande förändringar av detsvenska'försvaret är på gång. Vi har anledning att välkomna förändringar om deinnebär en långsiktig förbättring av det svenska försvaret, men förändringarsom innebär en kraftfull minskning av numerären utan att man på något sätt kansäga att det kompenseras av kvalitetsförstärkningar är en försvagning av detsvenska försvaret. Minskningen i sig är ingen fördel. En förändring från 26 till 13 brigadei kommer att geSverige betydande problem att upprätthålla en säkerhetspolitisk trovärdighet iolika delar av landet. Svenska folket har faktiskt rätt att veta vilkaregementen som skall bort genom den kraftfulla minskningsom socialdemokraternauppenbarligen står bakom. Det finns anledning att redovisa om försvarsministernverkligen står bakom innehållet i och resultatet av det utredningsarbete som nugenomförs inom försvaret. Inom ramen för de ekonomiska resurser som man räknarmed är förmodligen det som utredningen föreslår det klokast möjliga. Men det ärinte det intressantaste, därför att slutresultatet blir ändå sämre, precis ienlighet med vad arméchefen och andra ledande företrädare för försvaret säger. Jag för min del är stolt över att vi har ett starktsvenskt försvar, och jag hoppas att vi skall få fortsätta att ha det. Men detkrävs uppenbarligen en omfattande debatt med försvarsministern. Det låternästan patetiskt när försvarsministern åberopar vittnesbörd från försvaretspersonal till stöd för den av honom ledda regeringspolitiken pä detta område.Då man talar med dem som är verksamma inom försvaret möter man inte denstora belåtenhetsom försvarsministern refererar till. De minns mera plåtschabrakens RoineCarlsson. Överläggningen var härmed avslutad. Prot,1987/88:108 Om åtgärder- mot översvämningsolyckor 5§ Svar på interpellation 1987/88:223 om åtgärder mot översvämningsolyckor har frågat miljö- ochenergiministern om hon äf till freds med de förberedelser som har vidtagits föratt förhindra översvämningsolyckor i samband med snösmältningen och, om såinte är fallet, vilka åtgärder hon tänker vidta för att förhindraöversvämningsolyckor i vår. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag somskall svara på interpellationen. Arbetet med att förhindra översvämningsskador bedriver mandels genom att försöka förebygga översvämningar över huvud taget, dels genomatt, om en översvämning inträffar, hindra att skador uppstår eller begränsa deskador som uppstår. Jag börjar med den sistnämnda punkten. Inträffar en översvämning, skall samhället genomräddningstjänsten svara för att skador på människor eller egendom eller imiljön hindras och begränsas. Enligt räddningstjänstlagen (1986:1102) skall varje kommunha én rädd-ningstjänstplan. I planen skall det finnas uppgifter omräddningstjänstens organisation i kommunen och om områden där en olyckshändelsekan medföra allvarliga skador i miljön. Vid olyckshändelser som fordrar omfattanderäddningsinsatser kan ta över ansvaret för räddningstjänsten.Exempel pä när det kan bli aktuellt är just stora översvämningar. Ävenlänsstyrelsen skall upprätta en plan för sådana situationer. Lagstiftningen ålägger alltså de ansvariga myndigheternaatt ha en planläggning för räddningstjänst vid allvarliga olyckshändelser, t.ex.översvämningar.