prot · GB09114 · 1987-12-31 00:00:00 — 1981/ 82:102 sade man så här: "Anskaffning av för försvaretväsentlig materiel får inte ske så att kommer i en beroendeställningtill andra länder av sådan art att det kan utnyttjas för påtryckningar eller såatt vi i en krissituationstår utan viktig materiel." Hur tror ni att detta stämmer med vad . nisjälva har sagt och med vad vi kan förutse av de riktlinjer somnu debatteras? Jägvill också påminna om att EG:s utrikes- och försvarsministrar som alla kännertill har återupptagit sina samtal när det gäller den europeiskaförsvarsalliansen utanför NATO. Man vill återuppliva efterkrigsårens samarbetepå detta område. Det talar också ganska mycket emot att vi skulle blitrovärdigareom vi nu går in i EG-samarbetet. Jag talar inte om medlemskap,observera det. Då är det litet patetiskt när man hör representantIngemar stiga upp och säga beträffande harmoniseringen att inte enskugga får falla över vår trovärdighet. Det är bedrövligt! Det är klart att detkommer att falla en .skugga över vår trovärdighet, och det är inte någon tunnskugga utan en slagskugga. Dethar också sagts mycket om den svenska neutralitetens stabiliserande inverkan och andra vackra ord som vi har hört . Vad blir det värt motbakgfund av de enkla exempeljag här har försökt belysa? Det diskuteras inte. Slutligennågot om sårbarheten.och därmed regionalpolitiken i . Det sägs iutskottsbetänkandet, förebådat också i propositionen, att regionalpolitiken iSverige inte kommer att påverkas nämnvärt och att den kan föras som förut. Detsägs t. o. m. att det kan vara ganska bra för regionalpolitiken orh vi fårkomma med i EG. Detta har mycket med uthållighet att göra, dvs. medvårt underhåll av olika varor- mat, kläder, industrivaror och annat - ihändelse av en kris- eller krigssituafion. Utskottets majoritet konstaterar inte ser någon motsättning mellan svensk regionalpolitik och ett närmandetill EG. Det är mycket märkligt! Senast kunde vi itidningarna läsa om hur orolig man var i över att Nordtysklandutarmades på bekostnad. Och tidigare har vi hört andradebatter inom EG som handlat om att de norra områdena av , t. ex.Bretagne, känner hotet av centraliseringen in mot mitten av . Detsammagäller och i stort sett hela . Men utskottet ser inte någonmotsättning mellan svensk regionalpolitik och ett närmande till EG. Hur skalldet vara möjligt att motverka dessa mycket starka centraliseriiigstendenser, omvi avhänder oss möjligheterna att kämpa emot det lilla vi ändå kan göra om vihar en något så här självständig ställning? Om vi harmoniserar, vad kan vi dågöra? Det är motiverat att avsluta detta anförande med att ställa en frågafill och till företrädare för övriga partier, en fråga som ni intehar velat diskutera men som ni bör svara på . Vilka verkningar och vilkenförändring för alliansfrihet får harmoniseringen? Hur påverkar dentrovärdigheten för den svenska alliansfria politiken? Det måste ni redovisa ,, och inte bara krypa undan och säga att det inte är aktuellt med någotmedlemskap. Prot: 1987/88:114 Sverigeoch den västeuropeiska integrationen 7 (): Inläggen i debatten har i rätt hög grad varit påverkade avregeringsdeklarafionen. I mitt anförande kommer jag inte att upprepa vad somsagts i denna, utan jag ansluter mig till vad som där sägs om och och den västeuropeiska integrationen samarbetet med den västeuropeiska gemenskapen. Jag kan hålla ett ganska kort anförande, bl. a. av detskälet att pä de, områden där reservationer föreligger kommer mina kolleger ide olika fackutskotten att göra inlägg och ta upp diskussionen om valutafrågorna,etableringsfrågorna osv. I går reste jag i Rhenlandet. Europarådetsvårsession pågår just nu i . Jag reste längs ochupplevde alla de gamla forten från Maginotlinjen, vilka fortfarande ligger kvardär sorndystra minnen från som har gått. De ligger också där på någotsätt som ett löfte om att aldrig mer skall komma tillbaka. Detvästeuropeiska integrationsarbete som pågår är i sig en av de verkligt storahistoriska händelserna i modern tid. I det samarbetet finns nämligen en garantiför att inte mer skall behöva uppleva de fasansfulla tragedier som genomårhundraden har, präglat vår världsdel. , Detbetänkande från utrikesutskottet som nu skall ta ställning till ärskrivet i en betydande enighet. Det finns anledning för oss alla att tycka attdet är värdefullt. Den eller kanske de olika regeringar som under mänga årframöver kommer att förhandla med Gemensamma marknaden behöver ha en samladriksdag bakom sig. Det har inte varit särskilt meningfullt att försöka få medvpk i detta arbete. Vpk har från början bestämt sig för att inte ställa upp.Det var ett i många avseenden mycket märkligt anförande som här. Han sade själv bl. a. att de dokument som ligger till grund för dennadebatt är mycket märkliga: Det är högerkrafterna som har segrat.och som förin i en mycket försämrad situation. Jag skulle vilja fråga OswaldSöderqvist om det är högerkrafterna i och som får dessastater att begära ett intimt samarbete med Gemensamma rnarknaden. Jag träffadeUngerns: utrikesminister i . Han förhandlar medEuroparådet för att öka samarbetet mellan medlemsstater och denungerska . De ställer samma önskemål till Gemensamma marknaden omatt få ökade kontakter och ett ökat samarbete. I det svenska ställer man sig av någonmycket underlig anledning utanför detta. Vad är det ni är ute efter? Är det säatt ni genom att avstå från fördelarna med samarbete med andra länder villskapa arbetslöshet, försämra samhällsekonomin och åstadkomma otrygghet i detsvenska samhället? Är det detta ni är utdefter? säger att det bara är riktlinjer ochingenting att ta på. Det skall bara vara riktlinjer. kommerriksdagen sedan att fä många förslag från regeringen inom sakområden där viefter förhandlingar skall fatta beslut i . Det är nödvändigt attanvisa riktlinjer i botten för förhandlingarna så att regeringen pä detta sättvet att.den i stort sett har en enhällig riksdag bakom sig, och så återkommervi. Det är viktigt, utrikeshandelsministern, att vi har dessakontakter mellan och regeringen även på ett tidigt stadium. Detta harvi skrivit i utrikesutskottets betänkande. Vi har också sagt att man fårförsöka finna lösningar för hur dessa former skall se ut. Vi har redan en radexisterande riksdagsinstitutioner, utrikesnämnden, utskotten,, som kan ha dessa kontakter. Ominte det är tillräckligt får man hitta nya former. Det är mycket viktigt att vifortsättningsvis har ett så gott samarbete som möjligt mellan regeringen,vilken färg den än kommer att ha, och parlamentet. Det är viktigt att vi iriksdagen kan följa utvecklingen på ett tidigt stadium och delta idiskussionerna och på det sättet underlätta vårt samarbete med . .Dettaarbete är naturligtvis inte problemfritt. Vi har i funnit mångalösningar som är mycket bra. I dessa frågor skulle vi mycket ogärna vilja ändraoss i förhandlingar med andra länder. Vårt mål är att så långt det är möjligtförsöka slå vakt om det vi har vunnit. Det kan naturligtvis också blitillfällen när vi måste betala för fördelar. Det finns fördelar och nackdelarmed allt internationellt samarbete. Det gäller inte bara Gemensamma marknaden.Det gäller också samarbetet inom , med GATT-staterna och med tredjevärlden. Närvi nu diskuterar en ökad integration med , innebär det inte att vidärmed säger att vi skall minska vårt samarbete med länderna i övriga världen.Västeuropa är ju en del av den stora världen. Vi är beroende av hela världen.Vi skall självfallet också öka våra kontakter med så långt det ärmöjligt. Vi skall öka kontakterna med länderna utanför . Vi bygger ocksåupp ett allt bättre samarbete med den tredje världens fattiga länder. Dettavida internationella samarbete är utmärkande för svensk utrikespolitik.Samarbetet med Gemensamma marknaden är en del av det stora vida samarbetet. Detkommer att bli segdragna förhandlingar. Ingen vet heller om Gemensammamarknaden har nått sin inre marknad om . Målet är 1992. När viträffar parlamentariker i EG-parlamentet eller i andra sammanhang säger de attdet kanske tar . Vi hade ett möte med ett utskott här i huset fördrygt . Det sades då att det kan ta . Detfinns väldigt svära interna problem inom gemenskapen, som måste lösas. Mankommer dock i sinom tid att lösa dessa. Det är då avvikt att är med ochger och tar för att fortsätta att i samverkan med bygga ut vårstandard. Dettalas om regionalpolitik. Vi gör det i vårt betänkande. Det står iproposifionen, och det har också sagts ifrån talarstolen. Det finns svåraregionalpolitiska problem i , men problemen är mycket större inomgemenskapen. Det är rätt som säger. De regionalpoUtiskäproblemen i , , och är betydande.Det förs en debatt om hur bl. a. och utarmas. OswaldSöderqvist gjorde ett rikfigt referat. Man är medveten om att att man måsteförsöka hitta lösningar. Det är stora skillnader mellan förhåUandena i Portugaloch delar av och dem som råder i de mest utvecklade delarna avVästtyskland och . Detär således en stor utmaning för vår tids politiker att inte utarma några delarav den världsdel vi lever i. Det är ett svenskt problem, och det är ettinternationellt problem. Vi måste hjälpas åt i samverkan. Vi har gjortbedömningen att om vi skulle minska samarbetet eller om vi inte skulle ha ettbra samarbete med på alla områden, skulle det öka riskerna förregionalpolitisk obalans i vårt land. 1987/88:1144 maj 1988 Sverigeoch den västeuropeiska integrationen Prot.1987/88:114 Det har uttalats förhågor för att sysselsättningen skulleförsvagas i . - Det är kanske det område isamhället där vi har.lyckats bäst. Vi är bäst i hela ~ ~ världen på att ha fullsysselsättning. I coh andra delar av världen , ., _ är man intresserad av att få vetavilka lösningar vi har. Vi har mycket att lära Detär inte så att vi skall importera arbetskraft från , utan snarare såatt vi kan exportera kunskap om hur man löser sysselsättningsproblem. I detsammanhanget kommer ett givande och tagande att vara av allra störstabetydelse. Det är självklart att ingen ledamot i riksdag kommer attmedverka till lösningar som skulle innebära att vi får arbetslöshet i . Jag yrkar bifall till utrikesutskottetsbetänkande på samtliga punkter. Mina kolleger återkommer sedan till olikasakområden. För mig som har arbetat internationellt ,bl. a. i , är de steg vi nu tar steg pä vägen mot ett vidgatinternationellt samarbete. Det är ett samarbete i , men också utanförEuropa. Med utgångspunkt i den förstärkta ekonomi vi kan få genom detvästeuropeiska samarbetet skall vi tillsammans med de andra länderna, bygga uppförutsättningar för en bättre värld. 8 () replik: Ja-, , vi är glada överbetänkandet. Det lägger en gemensam grund för det svenska närmandet till EG.Därmed - och detta menar jag är mycket väsentlig - är det dock inte sagt attallt är gott och väl. Riktlinjerna måste omsättas i praktisk handling. Frågornamåste här gå till rejgeringen. Hur är viljan? Ingårbegreppet medborgarnas också i regeringens ambitioner? Utskottets skrivningar är mycket precisa i centralafrågeställningar. De är kanske för fåordiga, men det kan vara värdefullt iutrikespolitiska sammanhang. Alliansfriheten är alls icke bortglömd, OswaldSöderqvist. Är vpk verkligen emot svenskt studentutbyte inom EG :sstora utbildningsprogram? Är vpk emot att svenska ungdomar skall få en chansatt delta i dessa program? Är vpk emot och ? 9 () replik: har här kastat sin skugga över EG-debatten och sagtnågra saker som är värda att kommentera och bemöta. - För det första säger hanatt vi.inte vill diskutera säkerhetspolitiken, för att därefterpolemisera mot något, som jag har sagt just om säkerhetspolitiken. Låt mig upprepa att vär mening är att inte fårföreta sig något som kan kasta en skugga över vårt lands beslutsamhet att ocksåi framtiden värna om neutralitetspolitiken och alliansfriheten. Det är de fyrastora partierna i riksdag som är garanten för detta - inte vpk. För detandra säger att - om jag förstod honom rätt -inte har någon nytta att dra av ett närmare samarbete med EG. på någotegendomligt sätt svenska folket bakom ljuset, menar han. somresonerar på det viset är svaret skyldiga pä ett antal punkter. 30 sätt skulle vi kunna utföra etteffektivare arbete för en internationell På vilket sättskulle vi kunna få mer resurser för att angripa brister i den svenskasocialpolitiken och sjukvården, om vi avstode från de fördelär som ett närmaresamarbete med EG ger oss? Det handlar inte om växelpengar utan ommångmiljardbelopp i skillnad mellan att få del av samarbetet resp. att blidiskriminerad i förhållande till EG. Fördet tredje berör frågan om regionalpolitiken. Jag vet inte omOswald hade tillfälle att höra chefen för i TV:sprogram Pejling, där han gav exemplet om en investering i en storpappersmaskin. Det finns två alternativa orter i att placera den påunder förutsättning av ett nära och varakfigt samarbete med EG. Annars skulleden placeras inom EG-området. Det var ett mycket konkret exempel på vad dethandlar om. Om vi skall kunna hålla liv i mänga små orter i dit storaföretag är lokaliserade - men där också många mindre företag bär uppsysselsättningen - förutsätter detta ett nära och varaktigt samarbete medVästeuropa. Marknaderna där måste också i fortsättningen stå öppna för dessaföretag. Att inta den avvisande hållning som vpk gör, är faktiskt ett exempel påen konservafiv inställning i dess sämsta mening. Sverigeoch den västeuropeiska integrationen 10 ()replik: Jag tillåter mig först att säga att det är mycket glädjande att vi har så många ungdomar som lyssnar på denna debatt från läktaren. Det ärfaktiskt deras framtid som vi nu diskuterar. Jagvill upprepa den fråga som ställde fill just ungdomarnas möjligheter att delta i studentutbyte med europeiskauniversitet. Ungdomar som reser om somrarna och känner till de allra flesta avde europeiska länderna finner det nog märkligt om inte vi vuxna har känsla förett sådant samarbete. Jagvill vidare, , framhålla att det inte råder något tvivel omatt står fast vid den svenska alliansfriheten och neutralitetspolitiken.Detta påpekade jag också i mitt huvudanförande. Alla andra påståenden är gripnaur luften. Självfallet skall vi inom ramen för denna alliansfrihet ochneutralitetspolitik bygga upp detta land så bra som möjligt. Andra länder harrespekt för vår neutralitetspolitik, varför det inte finns några risker för ettsämre utbyte med dem på grund därav. Inom EG förs exempelvis en avanceradregionalpolitik. Problemen är oerhört stora, större än våra, även om dessa ärsvära nog. Vid presidiums besök hos EG-kommissiorien fick viklart för oss att man satsade pengar för att komma till rätta med dessa problem.Man gjorde också jämförelser med Marshallplanen. Centerpartietssjälvklara uppfattning är att inte kan träffa en överenskommelse sominnebär att vi inte har kvar rätten att göra nationella insatser för attbibehålla en hög sysselsättning. Ungdomar skall kunna få arbete pä sinahemorter, bygder skall kunna hällas levande, även om det måste skestrukturomvandlingar osv. Sådana saker skall vi själva bestämma över, men dethindrar inte att vi kan delta i ett regionalt samarbete med det övrigaEuropa. Lätmig säga att en integrafion innebär att de små företagen, sommöjliggör en aktiv regionalpolitik, vinner de stora fördelarna. Sverigeoch den västeuropeiska integrationen etablerar sig samt köperoch säljer på marknaderna. De möjligheterna föreligger inte för de mindre ochmedelstora företagen, vilka sysselsätter.en så stor del av svenska folket. Anf.11 (vpk) replik: Jag konstaterar att ingen av dem som har replikerat på vad jag sade imitt anförande, har svarat på frågan, hur den här harmoniseringen ochintegrationen kommer att påverka vår alliansfrihet och neutralitetspolitik. Nihar sagt att skall slå vakt om neutralitetspolitiken, men ni har intetalat om på vilket sätt den kommer att påverkas. Förmodligen kommer jag inteheller att få något svar på den frågan. Videbatterar ett betänkande och en proposition om anslutning till EG, StigAlemyr. Det hade varit mycket bra om vi haft att diskutera en proposition ochett betänkande om en vidgad handel med östländerna och tredje världen. Dä hadevi också kunnat få en mycket bättre och vidare diskussion. Men förs tyvärrbara en debatt om EG i . Detär litet fult av att säga att kommunisterna i vill befrämjaarbetslöshet. Aldrig i vår historia har vi gått in för någonting sådant. Men ilikhet med arbetsutskottet i dess yttrande är vi litet oroliga över vad som kankomma att hända. Oroväckande tankegångar har framförts i yttrandet, men dessahar inte behandlats på ett genomgripande sätt i utrikesutskottet. Självklartvill vi i vpk att skall ha internationellt samarbete. Det behövs ettutbyte på utbildningsområdet m. m. Det skulle aldrig falla oss in att försökahindra svenska ungdomar att.studera i andra länder i . Men jag ställdefrågor om forskningen, och dessa har ni inte besvarat. Ni har inte alls berörtdet jag påpekade om den militära forskningens mycket stora roll i allt slagsforskning. Då handlar det inte om ungdomar och studentutbyte utan om helt andraoch mycket viktigare saker. Jagförstår att är.glad, och jag behöver egentligen inteupprepa det. Till vill jag. säga att svenskarna inte är dumma.De inser att vissa problem inte diskuteras här. Ni skall inte tro att de inteförstår varför ni inte vill diskutera de problem som jag har berört här. Närdet gäller regionalpolitiken - och där inkluderar jag i mitt svar tillIngemar - vet vi av erfarenhet att det finns centra och att det finnsperiferier. Och det finns inget exempel i forskning eller i uppföljning avindustristrukturer.eller nationella strukturer eller annat som har påvisatnågot annat än att centrum alltid drar till sig investeringar, arbetskraft,forskning osv. och att ytterområdena blir utsatta. Det är där vi kommer atthamna. Sedan hjälper det inte om vill investera i någonpappersmaskin någonstans; det är bra om man gör det, men det kommer inte attlösa de stora problemen. Jag yrkar bifall till vär reservation, vilket innebär avslag påutskottets hemställan och därmed också på propositionen. Anf.12 () replik: ' Herr talman! Jag skall svara ett par punkter. Först och främst har denna dags sammanträde börjat med enregeringsdeklaration som intebara talarom EG utan också talarom handelssamarbete med andra länder. Det finnsmycket väl ett underlag i dagens debatt för att diskutera samarbete med andraländer utanför EG. Frågan om forskningen är ju väldigt intressant. Skall viavstå från att delta i forskningssamarbete bara därför att viss forskning någongång kan leda till att en militär kunskap ökar? Det är ju så överallt, i vårmedicinska forskning och i annan - ja, nämn över huvud taget något forskningsfältdär man inte kan nå resultat som på något sätt kan användas i det militära! Vihar sagt att vi avstår från att delta i forskningssamarbete avdet skälet. Något direkt militärt forskningssamarbete kommer vi inte att gå ini, men vi kan aldrig undvika att resultat av ökad kunskap också kan användasför utveckling av vapen. Sedan säger att det var fult av mig attangripa vpk. Det är inte ett dugg fulare av mig än det är av er att vräka ur eren lång rad anklagelser för att vi andra säljer neutraliteten, för att vi är påväg in i ett samarbete som kommer att få allvarliga negativa följder förSveriges folk. Vad ni har glömt att göra är att dra konsekvenserna av vad somhänder, om ni skulle vinna de här omröstningarna och ställa oss utanför ettvidgat europeiskt samarbete. Det måste, som världen ser ut, leda tillallvarliga bakslag för vår egen ekonomi med de risker för sysselsättningen ochregionalpolitiken som det kan föra med sig. Av diskussionen har jag lärt mig en sakytterligare; kanske borde jag ha sagt det i mitt inledande anförande, men jagsäger det nu i stället. Det finns troligen ett behov av att bättre än vi harlyckats förklara den svenska neutralitetspolitiken, både för visst hemmabrukoch för en del utanför vårt lands gränser. Det här protokollet läses nämligenmycket noga i , och det är klart att när nu talar om,att vi är på väg att överge neutralitetspolifiken, kan det finnas en och annansom tror det. Inte minst med tanke på de parlamentariska kontakter jag harpläderat för fidigare är det därför av betydelse att vi ger oss ut ochförklarar vår neutralitetspolitik och envetet berättar att vi icke övergernågon del av denna. och den västeuropeiska integrationen 13MARGARETHA AF () replik: kommer ju frän den vackrastudentstaden . Det är faktiskt så, att en mycket central fråga i helaproblemkomplexet beträffande närmande till gäller om svenskungdom skall få delta i det framtidens som håller på att växa fram, omsvensk ungdom skall få delta i och . Då räcker det nog inte medatt säger att han inte skall hindra svensk ungdom att åka nertill , och det tror jag inte heller att han lyckas med. Det krävsbetydligt mycket mera för att vi skall få delta i de här stora, viktigaprogrammen. Vi är inte där . säger ju nej tillutrikesutskottets förslag, ni vill ju inte vara med. Jag tror att vpk sä småningom måste ändra sin inställningi den här frågan. Ni kommer att bli alltför isolerade. 3 protokoll 1987/88:114 Sverigeoch den västeuropeiska integrationen 14 () replik: säger till oss: "Ni säger att ni skall värnaneutralitetspolitiken, men ni säger inte hur den påverkas." Mitt svar är:Inte alls! Vi håller öppet för vad för slags institutionaliserat samarbete somneutralitetspolitiken kan tillåta och samordnas med, och det kan förändras övertiden beroende pä läget i vår omvärld. Men alliansfriheten, som syftar tillneutralitet i konflikter i vår omvärld, rubbas inte. Den skall ligga fast. OswaldSöderqvist gör ett stort nummer av att riktlinjerna för våra fortsattarelationer till EG inte är tillräckligt tydliga. Då kunde man ju vänta sig attdet blir annat när man granskar vpk:s egna riktlinjer. Vad är de egentligen? Deär ett nejsägande från början till slut. Vad är alternativet? Nusäger att man visst vill ha samarbete. Till vilket pris? Det finns inte en tillstymmelse till någrasådana riktlinjer. Det är ett enda opportunistiskt harvande i olika läger föratt försöka kamma hem litet poäng här och litet där. Det hänger inte ihop. Vadär svaret t. ex. när det gäller regionalpolitiken? På vilket sätt skulleSverige bättre kunna klara sina regionalpolitiska bekymmer, om vi inte fick delav marknaderna i ? Pä vilket sätt skulle vi bättre kunna klarabristerna i vår social- och sjukvård, om vi gick miste om inkomster tillfolkhushållet, beroende pä diskriminering i , osv.? inga svar på dessa frågor. Jagantar att det här är min sista replik till på ett tag. Jagmåste säga att han framför hemska uppfattningar i en lång rad frågor, men jagvill också säga att det kommer att bli bra mycket tråkigare i riksdagnär han slutar. 15 ()replik: talar här om vad harmoniseringen kommer att innebäraför svensk säkerhetspolitik. Men vi är faktiskt med. Regeringen är den akfivaparten i detta integrationsarbete och vet naturligtvis var gränsenkommer att gå för bibehållande av den säkerhetspolitik som vi är ense om. Jagvill än en gång understryka att en parlamentarisk delegation i det sammanhangetskulle vara ett väldigt viktigt instrument för att också få parlamentariskinsyn i detta arbete. Även om jag inte är särskilt orolig för hur det skullegä,med säkerhetspolitiken för framtiden - den ligger fast - skulle det i allafall vara en trygghet att ha den här informationskanalen i dettaharmoniseringsarbete. Närdet gäller forskningen måste vi - precis som tidigare talare har sagt - på enlång rad områden delta i det internationella forskningsarbetet för att vi inteskall komma på efterkälken. Som jag sade i mitt tidigare anförande har vi ocksåen del att komma med. Men vi skall vara mycket vaksamma och noggranna när detgäller sådant som har med militär forskning att göra. Den vaksamheten måstehela tiden utvecklas. skulle jag vilja säga att utredning om vårarelationer till bl. EG också innefattar relationerna till Comecon och andrainternationella organisationer. Det är alltså en parlamentarisk utredning, sompå nordisk basis har att utreda våra internationella relationer.